title: Materiaalitekniikka

text: Elektroniikan materiaalien pohjana ovat yksikiteiset (erilliskiteiset) puolijohteet aktiivisina substraatteina. Pii (Si), galliumarsenidi (GaAs), indiumfosfidi (InP) ja galliumnitridi (GaN) ovat niistä tärkeimmät. Mikroelektroniikan piireissä metallointiin (johtimiin) käytetään kuparia, alumiinia ja kultaa. Näiden lisäksi metallointiin tarvitaan erilaisia suoja- ja liimamateriaaleja (barriers and adhesion layers). Tällaisia ovat mm. titaaninitridi (TiN), titaaniwolframi (TiW), tantaalinitridi (TaN), ja wolframinitridi (WN). Vastusmateriaaleina käytetään esimerkiksi piitä, SiCr, NiCr, TaN ja Pt. Eristeinä mikroelektroniikassa yleisimpiä ovat piidioksidi (SiO), piinitridi (SiN), alumiinioksidi (AlO), hafniumoksidi (HfO). Mikrosysteemeissä (MEMS) tarvitaan lisäksi lukuisia muita materiaaleja: vanadiinioksidi (VO) infrapuna-absorbaattorina lämpökameroissa, platina katalyyttina kaasuantureissa, alumiininitridi (AlN) ja lyijyzirkoniumtitanaatti (PZT) pietsosähköisinä materiaaleina RF-tekniikassa (mm. radiopuhelimen suodattamissa).


title: Analogiaelektroniikka

text:
Analogiaelektroniikalla tarkoitetaan elektronisia järjestelmiä, jotka käsittelevät arvoiltaan jatkuvasti muuttuvia jännite- ja virtasignaaleja, toisin kuin digitaalielektroniikassa, jossa signaali voi saada vain tiettyjä, ennalta määriteltyjä arvoja.
Analoginen signaali on signaali joka voi saada mitä arvoja tahansa amplitudinsa sisällä. Esimerkiksi ilman lämpötilalle on vaikea sanoa tarkkaa arvoa, mutta pystymme tarkkailemaan nestelämpömittarin pinnankorkeutta ja saada siten tietoa lämpötilasta. Elektroninen signaali voi kuljettaa tietoa jännitteen, virran tai taajuuden muodossa. Tieto voidaan muuntaa alkuperäisestä muodostaan (kuten äänestä, valosta, lämpötilasta, paineesta, sijainnista) sähköiseen muotoon.


title: Starttipistooli

text: Koska starttipistoolit muistuttavat oikeita aseita, niitä on käytetty rikollisiin tarkoituksiin. Trendinä onkin siirtyä täysin leluaseisiin, joissa ei käytetä minkäänlaisia räjähdeammuksia, vaan pistooli tuottaa elektronisen signaalin, joka tuo laukauksen äänen äänentoistolaitteisiin ja luo simuloidun välähdyksen ja savuntuprahduksen sekä käynnistää ajanottolaitteistot. Vuoden 2012 kesäolympialaisissa käytettiin vain elektronisia starttipistooleja.


title: Analogiaelektroniikka

text: Useat tekijät vaikuttavat signaalin tarkkuuteen, eniten kuitenkin alkuperäisessä signaalissa ja käsittelyssä syntyvä kohina. Fysikaaliset rajat vähentävät analogisen signaalin tarkkuutta. Digitaalielektroniikassa tarkkuutta pystytään kasvattamaan käyttämällä useampia bittejä signaalin kuvaamiseen; käytännössä bittien lukumäärä riippuu A/D-muuntimen ominaisuuksista, sillä digitaaliset operaatiot eivät yleensä heikennä tarkkuutta. A/D-muuntimeen tuodaan analoginen signaali, joka muuntuu digitaaliseksi signaaliksi. Se voidaan esittää bittijonona. Näitä muuntimia käytetään mm. yksinkertaisissa digitaalisissa näyttölaitteissa, kuten lämpömittareissa. Niitä voidaan käyttää myös esimerkiksi digitaalisessa äänentallennuksessa.


title: Fourier’n muunnos

text: Fourier'n muunnoksen ominaisuutta modulaatio aikatasossa käytetään siirtämään signaalia taajuustasossa. Radiotekniikassa lähetettävä tai vastaanotettu signaali siiretään halutulle taajuusalueelle moduloimalla signaalia sekoitusasteessa paikallisoskillaattorin signaalilla. Myös moduloimalla esimerkiksi yksittäistä sinimuotoista signaalia aikatasossa, sen värähtelytaajuutta voidaan kasvattaa tai pienentää. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi äänenkäsittelyssä yksittäisen äänen sävelkorkeuden korjaamiseksi. Modulointitekniikalla tuotettu sävelkorkeuden korjaus ei nopeuta tai hidasta ääniraitaa kuten alkuperäisen ääniraidan suora skaalaaminen. Toisaalta, jos se kohdistetaan samalla kertaa useampaan eritaajuiseen signaaliin, niiden taajuussuhteet muuttuvat.


title: Elektroninen harhautus

text: Elektronisella harhauttamisella pyritään antamaan väärä kuva omasta toiminnasta. Keinoja ovat harhauttava viestintä, muu harhauttava elektroninen toiminta, harhauttava valelaite tai harhauttava signaali. Esimerkki elektronisesta harhautuksesta on oman viestinnän kätkeminen voimakkaiden yleisradioasemien taajuuksiin, jotka toimivat harhauttavana signaalina.


title: Analogiaelektroniikka

text:
Ensimmäiset elektroniikan sovellukset olivat analogisia, mutta puolijohteiden ja integroitujen piirien kehittyessä digitaalitekniikka alkoi yleistymään.
Tapa, jolla informaatio siirtyy analogisissa piireissä on alttiimpi häiriölle verrattuna digitaalisiin piireihin. Pienikin muutos signaaliin voi vaikuttaa suuresti siitä tulkittavan informaation paikkansapitävyyteen. Digitaalisessa signaalissa informaatio ilmaistaan yleensä kahdella eri signaalitasolla; pieni kohina ei muuta signaalia tarpeeksi, että informaatio muuttuisi. Häiriön on oltava noin puolet signaalin amplitudista, jotta se aiheuttaisi muutoksia informaatiossa.


title: Taajuus

text: Ennen puolijohde-elektroniikan kehittymistä sähkösignaalin taajuus mitattiin resonaattoreilla. Matalilla taajuuksilla käytettiin mekaanisia värähtelijöitä, jotka herätettiin mitattavan virran syöttämällä sähkömagneetilla. Korkeammilla taajuuksilla käytettiin LC-resonanssipiirejä, joiden imemä virta mitattiin. Hyvin korkeilla taajuuksilla (yli GHz) käytettiin onteloresonaattoreita. Resonanssissa virta saavutti maksimiarvon. Nykyään matalia taajuuksia mitataan määrittämällä jännitteen kahden nollakohdan välinen aikaero ja korkeita taajuuksia laskemalla aikaväliin osuneiden jännitteen merkinvaihtojen lukumäärä. Elektroniset taajuusmittarit voidaan helposti tehdä hyvin tarkoiksi. Ne ovatkin tarkimpia yleisesti käytettyjä mittareita. Monia eri taajuuksia sisältävän signaalin eri komponentit voidaan erottaa toisistaan spektrianalysaattorilla.


title: Fotoniikka

text: Fotoniikan teollisuus on melko tuntematon käsite. Fotoniikka on kuitenkin yksi merkittävimmistä teknologioista, joka tekee muut sovellukset mahdollisiksi (”enabling technology”) . Esimerkkeinä mainittakoon valokuitu,CD-soitin,viivakoodinlukija, laserleikkaus lääketieteessä ja teollisuudessa, hologrammi, optinen litografia mikropiirien valmistukseen, kamera, LED, näytöt (esim. OLED-näyttö), plasmapaneelinäyttö, nestekidenäyttö, DLP, sähköinen paperi, lääketieteellinen tähystys endoskoopeilla ja nielaistavilla kapseleilla sekä aurinkokenno. Esimerkiksi Time Magazine listasi 50 parasta keksintöä vuonna 2011, joista 12:ssa fotoniikka oli merkittävä osa. . Fotoniikan merkitys on lisäksi kasvussa: se tulee osittain korvaamaan elektroniikkaa useissa teknologioissa, ja valon ja sähkön hyviä puolia tullaan yhdistämään . Tätä vuosisataa kutsutaankin fotonin vuosisadaksi, kun edellinen vuosisata, 1900-luku, oli elektronin vuosisata .


title: Disco (yhtye)

text: Disco on suomalainen yhtye, joka tekee melankolista, vahvasti koneilla maustettua popmusiikkia. Yhtye on julkaissut urallaan neljä studioalbumia sekä yhden kokoelman. Discon tunnetuimpia kappaleita ovat ”Ilkeitä asioita”, ”Sanon sinulle”, ”Ketä sinä odotat”, ”Levottomat tuulet” ja ”Aurinko laski”.


title: Kiila (albumi)

text: Kiila on Apulanta-yhtyeen kahdeksas studioalbumi. Sitä äänitettiin aikavälillä toukokuu 2004 ja tammikuu 2005 ja se julkaistiin 16. maaliskuuta 2005. Tyyliltään levy on vakavaa ja paikoin raskasta rockia. Joillakin albumin kappaleilla on mukana myös viuluja. Jousisovitukset on tehnyt Anssi Tikanmäki. Albumi myi kultaa julkaisupäivänään, ja myöhemmin myös platinaa, yli 50 000 kappaletta ollen Apulannan menestynein albumi. Kiilalta julkaistiin kaksi singleä, "Pahempi toistaan" ja "Armo", joista kummastakin tuli runsaasti soitettu radiohitti. Kaukaa lähelle -kappaleessa kitaraa soitti Nightwish-yhtyeen Emppu Vuorinen. Bassoa albumilla soittaa ensimmäistä kertaa basisti Sami "Parta-Sami" Lehtinen. Lehtisellä on ollut kokemusta Apulannasta aikaisemmilta vuosilta toimiessaan Apulannan kiertuekitaristina.


title: Vaikka tekee kipeää, ei haittaa

text: Vaikka tekee kipeää, ei haittaa on Yonan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin Timmion Recordsin kautta syyskuussa 2012. Albumi nousi parhaimmillaan sijalle 14 Suomen virallisella albumilistalla.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Kipupisteet

text: Kipupisteet on lahtelaisen suomirockia soittavan Raaka-Aineen esikoisalbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2010. Albumin julkaisun yhteydessä yhtye vietti viisitoistavuotisjuhliaan 17. huhtikuuta 2010 Lahdessa. Albumilla ehti soittaa vielä Matti Hyyrynen, joka kuitenkin erosi yhtyeestä viikkoa ennen julkaisujuhlaa. Hänet korvasi Timo Ruokola.


title: Ҋ

text: Ҋ on kyrillinen kirjain. Se on kiltinänsaamen aakkosten neljästoista kirjain. Sen pohjana on kyrillinen и, johon on lisätty lyhyysmerkki ja häntä.


title: Ҋ

text: Ҋ ääntyy kiltinänsaamessa soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Sen asemesta voidaan käyttää myös kirjainta ј.


title: K.O.I.R.A.

text: K.O.I.R.A. on rap/R&B -artisti Karri Koiran debyyttialbumi, joka julkaistiin 30. marraskuuta 2012 Monsp Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen single "Amerikankotka liitää" julkaistiin helmikuussa 2012, ja siitä julkaistiin myös musiikkivideo. Kappaleella vierailee rap-artisti Ruudolf. Toinen single ja musiikkivideo julkaistiin kesäkuussa 2012 kappaleesta "Kaikki tai ei mitään", ja kolmas musiikkivideo kappaleesta "H-kaupunki" syyskuussa 2012. Albumin neljäs musiikkivideo julkaistiin saman vuoden marraskuussa kappaleesta "Lähe mun kaa". Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan 6. sijalle.


title: Ԍ

text: Ԍ ääntyy komissa liudentuneena soinnittomana alveolaarisena frikatiivina /sʲ/.


title: Ҕ

text: Ҕ on abhaasissa aakkosten viides kirjain, ja sillä merkitään soinnillista velaarista frikatiivia [ɣ]. Jakuutissa ҕ on aakkosten kuudes kirjain, ja sillä merkitään sekä soinnillista velaarista frikatiivia [ɣ] että soinnillista uvulaarista frikatiivia [ʁ].


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen tutkielmat retoriikasta pyrkivät systemaattisesti esittämään retoriikan tällaisena inhimillisenä taitona. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe ("logos"), puhujan luonne ("ethos"), ja puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu ("pathos"). Logos sisältää kielenkäytön ja sananvalinnat argumenttia muodostettaessa. Ethos keskittyy siihen, missä määrin puhujan persoona kykenee saamaan yleisön vakuuttuneeksi siitä, että hän on uskottava. Pathos sisältää sen, missä määrin puhuja laittaa omia tunteitaan peliin ja yrittää vedota kuulijoiden tunteisiin saadakseen heidät puolelleen.


title: Aristoteles

text: Teoksessaan "Retoriikka" Aristoteles pyrki antamaan aiheesta edeltäjiään laajemman ja oman näkemyksensä mukaisen selvityksen. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe ja sen loogiset argumentit ("logos"), puhujan oma luonne ("ethos"), sekä puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu, ja kuulijoiden tunteisiin vetoaminen ("pathos"). Aristoteles myös jakoi retoriikan kolmeen osaan: poliittiseen, oikeudelliseen ja esittävään (epideiktiseen). Poliittiset puheet käsittelevät sitä, mitkä toimenpiteet tulisi tehdä tai jättää tekemättä "tulevaisuudessa". Oikeudelliset puheet pyrkivät selvittämään totuuden toimenpiteistä, jotka on tehty "menneisyydessä". Esittävät puheet keskittyvät jonkun henkilön tai asian ylistämiseen tai syyttämiseen "nykyisyydessä". Kuhunkin lajiin kuuluvan puheen tulee olla luonteeltaan erilainen ja huomioida erilaisia seikkoja.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirja I käsittelee retoriikan merkitystä, perusteita ja peruskäsitteitä, sekä retoriikan suhdetta muihin tieteisiin ja taiteisiin. Puheet jaotellaan kolmeen tyyppiin: poliittisiin, oikeudellisiin ja esittäviin. Aristoteles antaa neuvoja, mitä asioita puhujan tulee tietää, kun hän puhuu eri aiheista. Esimerkiksi sodasta ja rauhasta puhuttaessa puhujan tulee tuntea kaupungin voimavarat, millaisia joukkoja on käytössä ja kuinka paljon niitä voi saada lisää. Samoin on tunnettava naapurikaupunkien joukot, kaupungin ja naapurikaupunkien sodankäynnin historia, sekä todennäköisyys sotaan eri kaupunkien kanssa.


title: Retoriikka

text: Aristoteleen tutkielmat retoriikasta pyrkivät järjestelmällisesti esittämään retoriikan tällaisena inhimillisenä taitona. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe ("logos"), puhujan luonne ("ethos"), ja puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu ("pathos"). "Logos" sisältää kielenkäytön ja sananvalinnat argumenttia muodostettaessa. "Ethos" keskittyy siihen, missä määrin puhujan henkilö kykenee saamaan yleisön vakuuttuneeksi siitä, että hän on uskottava. "Pathos" sisältää sen, missä määrin puhuja laittaa omia tunteitaan peliin ja yrittää vedota kuulijoiden tunteisiin saadakseen heidät puolelleen.


title: Hannu Taanila

text: Retoriikan tutkija Juhana Torkki pitää Taanilaa yhtenä parhaista suomalaisista puhujista, sillä hän vetoaa sekä kuulijan älyyn että mielikuvitukseen. Pohjimmiltaan hän on surullinen hahmo, joka kantaa huolta sellaisista suurista uhista kuin köyhien köyhtyminen ja sivistyksen rapautuminen. Taanila rakentaa puhettaan kuin musiikkia, kehittelee teemoja kuin säveltäjä ja vetää eriparisia asioita yhteen kuin sinfoniassa ikään.


title: Uusi retoriikka

text: Perelman tekee eron suostuttelun ja vakuuttamisen välillä sillä perusteella, pyritäänkö vaikuttamaan erityisyleisöön vai universaaliyleisöön. Suostuttelu on erityisyleisön kohdalla käytetty keino ja vakuuttaminen universaaliyleisön. Vakuuttaminen on tällöin argumentaation nojautumista sellaisiin premisseihin, joiden puhuja voi kuvitella olevan kenen tahansa hyväksymiä. Suostuttelu pohjautuu erityisyleisön tunnettuihin tai heidän oletettuihin arvoihinsa. Perelmanin mukaan retoriikan tulisi ensisijaisesti suuntautua universaaliyleisölle. Sen ei pitäisi vedota henkilökohtaiseen vaan yleisesti hyväksyttävissä olevaan.


title: Arvi Auvinen

text:
""Kielen merkitys oli filosofian opintojen (ja opetukseni) mukaan olla ihmistymisen tärkein väline ja työn tärkein toiminnallinen välikappale. Sitä se on myös kirjoitettuna kielenä. Opiskeluaikojeni jälkeen kirjailija Leo Tolstoin tuotanto innosti kielelliseen realismiin, hänen mielestään esimerkiksi William Shakespearen kieli oli valheellista, käsityöläiset ja viljelijät kun eivät työtä tehdessään puhu runomittaa. Kirjallisuudentutkija Mihail Bahtinin ajatukset taas loivat ymmärrykseni kielen eri elementtien polyfoniasta, jota itse kutsun pavlovilaisittain yhä ehdollistumaksi.""
Arvi Auvinen


title: Uusi retoriikka

text: Uusi retoriikka liittyy 1950-luvulla tapahtuneeseen retoriikan kunnianpalautukseen. Tuolloin akateemisen yhteisön kielteinen asenne retoriikkaa kohtaan koki käänteen ja retoriikkaa alettiin jälleen hyödyntää tutkimuksessa. Klassinen retoriikka ei ole menettänyt merkitystään, mutta uudella retoriikalla on nykyään valta-asema tieteellisessä keskustelussa. Uusi retoriikka käsittää klassisen retoriikan ytimen, julkisen esiintymisen ja kaunopuheisuuden, vain yhdeksi retoriikan sovellutukseksi. Uuden retoriikan myötä painopiste siirtyi käytännön neuvoista analyysiin, erittelyyn ja tulkintaan. Uusi retoriikka soveltui uuden aikakauden, 1900-luvun, vaikuttamisen analyysiin: sähköisen viestinnän, maailmansotien ja kaupallistumisen aikaan. Retoriikan merkitys mainonnassa, propagandassa ja kansainvälisessä viestinnässä oli ilmeinen.


title: Eetos

text: Retoriikassa eetos on yksi kolmesta vaikuttamisen keinosta logoksen ja paatoksen ("pathos") ohella. Aristoteles käsitteli näitä teoksessaan "Retoriikka" retorisen argumentin osatekijöinä. Ollakseen uskottava, puhujan tulee ensinnäkin ilmaista oikeanlaista eetosta. Alun perin sana ilmaisi moraalista kykyä, mutta Aristoteles laajensi tämän tarkoittamaan kokemusta ja tietoa. Aristoteleen mukaan eetos tulisi saavuttaa yksinomaan sen kautta, mitä puhuja sanoo; ei sen kautta, mitä kuulijat ajattelevat hänen henkilöstään tai luonteestaan ennen kuin hän alkaa puhua.


title: Uusi retoriikka

text: Uudeksi retoriikaksi kutsutaan 1900-luvulla alkanutta retoriikan tutkimuksen perinnettä, joka tutkii vaikuttamista ja siihen tähtääviä kielellisiä keinoja esimerkiksi politiikassa ja mainonnassa. Klassisen retoriikan vastaisesti retoriikkaa nähdään muuallakin kuin kasvokkaistilanteissa, joissa puhuja pyrkii vakuuttamaan edessään olevan yleisön. Uuden retoriikan kiinnostus ei kohdistu ensisijaisesti retoriikan tekniikkaan vaan retoriikan kriittiseen analyysiin. Uuden retoriikan keskeisiä teoreetikkoja ovat Kenneth Burke, Chaïm Perelman ja Stephen Toulmin.


title: Jokerit

text: Helsingin Jokerit on vuonna 1967 perustettu helsinkiläinen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelaa KHL:ssä. Ennen KHL:ää Jokerit pelasi pääosin Suomen pääsarjassa. Jokerit koostuu kahdesta erillisestä organisaatiosta. Edustusjoukkueen taustayhtiö on Jokerit Hockey Club Oy ja juniorijoukkueiden vastaava Helsingin Jokerit ry. Juniorijoukkueet pelaavat edelleen Suomen sarjoissa.


title: Jokerit

text: Kun Hjallis Harkimo otti komennon seurajohdossa vuonna 1991, joukkueen uuden identiteetin ytimeksi muuttui Pohjois-Amerikka. Jokereilla oli edelleen Kontulan, Myllypuron ja Vuosaaren suunnalla tuhansia sitoutuneita kannattajia, mutta heidän rooliaan ei Harkimon markkinointisuunnitelmassa korostettu. Jokerit halusi samaistua nyt idän sijasta länteen, Pohjois-Amerikkaan, josta olivat peräisin myös Harkimon liikeideat. Mika Wickström on kirjoittanut, että kun Jokerit muutti Hartwall-areenalle, lakkasi se olemasta leimallisesti itähelsinkiläinen ja varsinkin ”Helsingin suomenkielinen jääkiekkojoukkue”. Jokerit ei ollut enää pelkkä jääkiekkoseura, vaan siitä oli tullut monitoimihallin pyörittäjä ja monitahoinen urheilu- ja viihdeteollisuusyhtymä, jonka liiketoimet ylsivät ulkomaille saakka.


title: Jokerien historia

text: Kaudella 1994–1995 NHL:ssä oli työsulku, minkä vuoksi Jari Kurri ja Teemu Selänne pelasivat parikymmentä ottelua Jokereissa. Pohjois-Amerikan luetuin jääkiekkolehti The Hockey News listasi lakon aikana Jokerit maailman toiseksi parhaimmaksi jääkiekkoseuraksi IHL-liigan Detroit Vipersin jälkeen. The Hockey News perusteli Jokerien sijoitusta muun muassa hyvällä puolustuksella ja taitavalla tšekkihyökkääjällä Otakar Janeckýllä. 3. joulukuuta 1994 pelattiin Helsingin jäähallissa näytösottelu, jossa Jokerit kohtasi NHL-tähdistä koostuneen Wayne Gretzky -All Starsin. NHL-ammattilaiset voittivat ottelun selvin lukemin 7–1.


title: Jokerien KHL-kausi 2016–2017

text: Jokereiden keski-ikä putoaa tulevalle KHL-kaudelle kahdella vuodella. Ryhmään on haluttu tuoda myös lisää fyysisyyttä, taitoa, luisteluvoimaa ja ratkaisukykyä. Fyysisyys on yksi osa-alue, sillä etenkin puolustuspäässä tässä liigassa tarvitaan äijämäisyyttä ja jämäkkyyttä. Se on oppi, jonka olemme saaneet kahden viime kauden playoffseista, joissa peli menee kovuudessaan vielä pari pykälää runkosarjaa korkeammalle. Lisäksi olemme pyrkineet nostamaan taitotasoamme, luisteluvoimaamme sekä ratkaisukykyämme. Kokonaisuutena olemme jälleen valmiimpia uuteen urakkaan. GM Jari Kurri kertoo, että Jokerit on haluttu paikka pelaajien keskuudessa. Jokereiden varusteyhteistyökumppaneita kaudella 2016-17 ovat Bauer, CCM ja Easton.


title: Jokerit

text: Ensimmäiset kaksi kauttaan Jokerit pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomen sarjassa. Kaudeksi 1969–1970 seura nousi pääsarjatasolle SM-sarjaan. Vaikka Jokerit oli 1960-luvun lopulla kehittänyt Helsinkiin Kanada-sarja-nimisen juniorisarjan, omia kasvatteja ei odoteltu, vaan Aimo Mäkinen hankki joukkueeseen maajoukkuetason tähtipelaajia lähinnä pääkaupunkiseudun ulkopuolelta. Seuran ensimmäisinä vuosina joukkuetta edustivat esimerkiksi Veli-Pekka Ketola, Lauri ja Erkki Mononen, Ilpo Koskela, Jorma Valtonen, Timo Turunen, Pentti Hiiros, Timo Sutinen ja Henry Leppä. Jokerit saavutti heti menestystä. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan 1969–1970 Jokerit oli viides, keväällä 1971 toinen, keväällä 1972 neljäs ja keväällä 1973 Jokerit saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Kaudella 1972–1973 Jokerit pelasi myös taitokiekkoa, josta tuli osa sen identiteettiä.


title: Helsinki

text: Helsingin suurimpia urheiluseuroja on HIFK, jonka lajivalikoimaan kuuluvat jääkiekko, jääpallo, jalkapallo, keilailu, käsipallo, salibandy ja yleisurheilu. Sen eri lajit ovat itsenäistyneet erilliseksi tytärseuroiksi. Helsinkiläinen jääkiekkojoukkue Jokerit puolestaan on pelannut kansainvälisessä KHL-sarjassa kaudesta 2014–2015 alkaen. Jokereiden kotihalli Hartwall-areena on Suomen suurin monitoimihalli. Ensimmäisen KHL-kauden urheilullisen menestyksen vuoksi Jokerit valittiin vuoden helsinkiläiseksi. Jokerien ensimmäisellä KHL-kaudella kotiotteluissa oli keskimäärin 11 000 katsojaa. HJK eli Helsingin Jalkapalloklubi on Suomen menestyksekkäin jalkapalloseura. Kolmosessa jalkapalloa pelaava Ponnistus on perustettu vuonna 1887 ja on yksi Suomen vanhimpia yhtäjaksoisesti toimineita urheiluseuroja. Roihuvuoressa on myös pesäpalloseura Roihu.


title: Jokerien SM-liigakausi 2010–2011

text: Entinen toimitusjohtaja Keijo Säilynoja siirtyi konserniyhtiö Jokerit HC Oy:n toimitusjohtajaksi. Hän vastaa Hartwall-areenan sekä koko konsernin taloudesta, myynnistä ja markkinoinnista. Jokerit tiedotti vielä toukokuussa vahvistaneensa valmennustiimiä entisellä SM-liigan huippukiekkoilijalla Ben Eavesilla. Eaves vastaa Jokereiden fyysisestä valmennuksesta yhdessä Timo Lounion kanssa. Sopimus Eavesin kanssa on kaksivuotinen. Kauden alla mies ilmoitti yrittävänsä peliuran jatkoa ja toimii Jokereissa nyt sekä pelaajana, että fysiikkavalmentajana.


title: FC Jokerit

text: FC Jokerit perustettiin osakeyhtiömuotoiseksi. Seura oli osa urheilu- ja viihdeyhtiö Jokerit-konsernia.Eniten pääsarjaotteluita seuran paidassa pelasi Pasi Laaksonen, joka edusti seuraa 110 ottelussa. Toiseksi eniten otteluita pelasi Petri Helin, 71. Eniten maaleja Jokereissa teki Shefki Kuqi, joka teki kaudella 2000 yhdeksäntoista maalia. Toiseksi eniten maaleja teki Antti Sumiala, joka onnistui maalinteossa kuusitoista kertaa.


title: Jokerien historia

text:
Kausi 2010–2011 alkoi odotettua heikommin. Päävalmentaja Hannu Jortikka vapautettiin tehtävistään 24. marraskuuta 2010, ja uudeksi luotsiksi pestattiin jo vuosina 1999–2001 Jokereita valmentanut Erkka Westerlund. Apuvalmentajaksi Sami Rannan tilalle tuli Lahden Pelicansin A-nuoria valmentanut Tomi Lämsä. Jokerit ja HIFK pelasivat kauden aikana niin sanotun Talviklassikon. Joukkueet kohtasivat helmikuussa 2011 Helsingin olympiastadionilla järjestetyssä ulkoilmaottelussa, jonka HIFK voitti 4–3. Peli veti paikalle yleisöä yli 36 000 silmäparia, mikä oli eurooppalaisen seurajääkiekkoilun ennätys. Janne Lahti voitti runkosarjan maalintekijätilaston 37 osumalla. Teemu Pulkkinen puolestaan valittiin vuoden tulokkaaksi rikkoen samalla tulokkaiden yhden kauden syöttöennätyksen 36 maalisyötöllään. Jokerit sijoittui runkosarjassa kuudenneksi, mutta kausi päättyi puolivälierätappioon HIFK:lle voitoin 4–3. Jokerien riveissä jossitteltiin erityisesti Jukka Hentusen läpiajoa kuudennen kohtaamisen jatkoajalla, jossa onnistuminen olisi vienyt joukkueen jatkoon.
SM-liigakauteen 2011–2012 Jokerit lähti hyvistä asetelmista, sillä joukkue saavutti ennen kauden alkua pelatuissa European Trophy -otteluissa lopputurnauspaikan. Jokerit sijoittui siinä lopulta toiseksi, kun se hävisi joulukuussa finaalin Red Bull Salzburgille. Lisäksi Jokerit pelasi lokakuun alussa kotonaan harjoitusottelun Teemu Selänteen Anaheim Ducksia vastaan, joka voitti pelin jatkoajan jälkeen 4–3. Vuoden 2012 Talviklassikon järjesti vuorostaan HIFK, joka voitti ottelun rangaistuslaukauskilpailun jälkeen varsinaisen peliajan päätyttyä tasan 2–2. Puolivälierissä paikalliskilpailijat kohtasivat jälleen, ja runkosarjan kuudenneksi sijoittunut Jokerit otti edelliskauden tapahtumista revanssin voitoin 4–0. Välierissä JYP sen sijaan osoittautui vahvemmaksi voitoin 4–1. Jokerit sijoittui kuitenkin vuosien tauon jälkeen mitaleille, kun se kaatoi pronssiottelussa Bluesin jatkoajan jälkeen 4–3.


title: Jokerit

text: Nykyisin Jokerien edustusjoukkueen taustaorganisaatio on Jokerit Hockey Club Oy, joka perustettiin keväällä 2013. Lokakuusta 2013 lähtien Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeista 49 prosenttia on kuulunut Arena Events Oy:lle, joka omistaa myös seuran kotiareenan. Yhtiön pääomistaja ja puheenjohtaja on liikemies Harry Harkimo. Arena Events Oy on venäläisomisteinen viihdealan yritys, joka järjestää musiikki- ja viihdetapahtumia. Arena Events Oy osti Jokerien kotiareenan kesäkuussa 2013 ja kaupan yhteydessä Arena Eventsille myönnettiin osto-optio Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeisiin. Etuosto-oikeutensa Arena Events käytti saman vuoden lokakuussa. Ennen nykymuotoista omistussuhdetta Jokerien ja sen kotiareenan omistus oli vuosina 2011–2013 Helsinki-Halli Oy:llä.


title: Amatööri

text: Lähes kaikissa kilpaurheilulajeissa on eri sarjat amatööreille ja ammattilaisille. Palkan lisäksi joissakin kilpaurheilulajeissa amatöörit erottaa ammattilaisista ulkoisten piirteiden avulla. Esimerkiksi nyrkkeilyssä amatöörit ottelevat paidat päällä kun vastaavasti ammattilaiset ottelevat paidatta. Joukkuepeleissä amatöörisarjoja kutsutaan "puulaakisarjoiksi" (nimitys viittaa joukkueiden historialliseen muodostumiseen saman yhtiön (ruotsin "bolag") väestä). Kilpapurjehduksen arvokilpailuissa jaetaan omat palkinnot myös amatööreille.


title: Amatööri

text: Amatööri tarkoittaa yleisterminä jonkin "harrastajaa" tai "harrastelijaa" erotukseksi ammattilaisesta. Urheilussa palkka erottaa ammattilaisen amatööristä. Sanana "amatööri" perustuu latinan verbiin "amare", rakastaa. Tästä johdettu "amator", kirjaimellisesti "rakastaja", viittaa siihen, että amatööri voi suhtautua intohimoisesti (ammattilaista intohimoisemmin) kiinnostuksensa kohteeseen, harrastukseen. Arkikielessä tunnettuja käsitteitä ovat esim. radioamatööri, amatöörinäyttelijä, amatööriurheilija, harrastajamaalari ja amatöörielokuva.


title: Kiistaton mestari

text:
Kiistaton mestari () on ammattinyrkkeilyssä nimitys henkilölle, joka on kaikkien merkittävien liittojen tunnustama senhetkisen painoluokkansa mestari.
Ennen 1960-lukua useimmat mestareista olivat kiistattomia mestareita. Termiä käytettiin kuitenkin harvoin. Kun mestareita oli vain yksi, piti hänet kukistaa, että tuli kiistattomaksi mestariksi. NYSAC (New York State Athletic Commission) ryhtyi tunnustamaan nyrkkeilijöitä kiistattomiksi mestareiksi vuodesta 1920 lähtien. National Boxing Association (NBA) perustettiin vuonna 1921 ja alkoi tunnustaa mestareita vuonna 1927.


title: Diletantti

text: Arkisesti diletantti-käsitettä ja sen kahta eri merkitystä voi hahmottaa myös sen lähikäsitteiden avulla. Ranskankielen sana "amateur" merkitsee 'jonkin rakastajaa', mutta tästä huolimatta sitä käytetään usein negatiivisessa mielessä – näin myös sen suomenkielisen vastineen, amatöörin, kohdalla. Espanjan kielen sana "aficionado" taas merkitsee nimenomaan 'harrastajaa', mutta sitä käytetään usein hyvin positiivisessa mielessä ilmaisemaan henkilön erityistä kiinnostusta ja tietoa jostain asiasta.


title: Ammattikuntalaitos

text: Ammattikuntajärjestelmään kuului, että itsenäisinä yrittäjinä käsityöammateissa saivat toimia vain mestarit, joille mestarin arvo oli myönnetty heidän suoritettuaan hyväksytyn "mestarinäytteen". Mestarin alaisuudessa toimivat kisällit ja oppipojat. Ennen kuin käsityöläinen saattoi päästä mestariksi, hänen oli ensin pestauduttava oppipoikana jonkun mestarin palvelukseen ja harjoiteltava ammattitaitoa. Kun hän oli riittävästi oppinut, mikä kesti yleensä 3 – 5 vuotta, hän saattoi suorittaa "kisällinäytteen" ja saada kisällin sekä vuosia myöhemmin mahdollisesti mestarin arvon. Tällä tavoin pyrittiin takaamaan käsityötuotteiden korkea laatu sekä myös ammattitaitojen siirtyminen sukupolvelta toiselle. Ammattikunnan esimiehenä toimi yleensä sen vanhin mestari, oltermanni.


title: Mestis

text: Mestis eli jääkiekkoliiton mestaruussarja on Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, joka perustettiin keväällä 2000 korvaamaan jääkiekon I-divisioona. Vuosina 2000–2008 mestisjoukkueiden ei ollut käytännössä mahdollista nousta vuonna 2000 suljettuun SM-liigaan, mutta putoaminen alemmas Suomi-sarjaan oli sen sijaan mahdollista. KalPa tosin nostettiin keväällä 2005 SM-liigaan, kun liigan joukkuemäärää kasvatettiin 13 joukkueesta 14 joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat muutaman kauden ajaksi, mutta kaudella 2013–2014 karsinnat poistuivat uudelleen. Kuitenkin kaudella 2014–2015 kabinettipäätöksellä Vaasan Sport nostettiin Liigaan paikkaamaan KHL:ään lähtenyttä Jokereita. Kaudeksi 2015–2016 KooKoo nousi Liigaan voitettuaan Mestiksen kaudella 2013–2014, Jukurit puolestaan nousi Liigaan kaudeksi 2016–2017 oltuaan Mestiksen mestari 2014–2015.


title: Ammattikuntalaitos

text: Ammattikuntien tehtäviin kuului myös jäsentensä toimeentulon turvaaminen heidän sairastuttuaan tai tultuaan työkyvyttömiksi. Mutta niiden tarkoituksena oli myös alan suojaaminen ulkopuoliselta kilpailulta, minkä vuoksi ne toimivat samalla kartelleina. Mestarien lukumäärä kussakin kaupungissa ja kussakin ammatissa oli yleensä rajoitettu tiettyyn määrään, ja tavallista oli sekin, että mestariksi oli mahdoton päästä muiden kuin vanhempien mestarien sukulaisten. Muut joutuivat useinkin jäämään kisälleiksi koko iäkseen, vaikka heidän ammattitaitonsa olisi ollut useita mestareita parempikin. Täten ne toimivat vastoin alkuperäistä tarkoitustaan laadun takaajana. Usein ne vastustivat myös uusien, entistä tehokkaampien tuotantomenetelmien käyttöönottoa, mistä aiheutuneet haitat kärjistyivät teollistumisen alkuvaiheessa.


title: Kilpatanssi

text: Kilpatanssi on suosittu urheilumuoto erityisesti Englannissa, Italiassa, Saksassa ja Venäjällä. Lajissa järjestetään vuosittain maailman- ja Euroopanmestaruuskilpailut sekä amatööri- että ammattilaisluokille erillisinä kilpailutapahtumina. Amatööripari siirtyy ammattilaisiksi "julistautumalla" eli allekirjoitetulla kirjallisella ilmoituksella lajiliitolle, jonka jälkeen pari ei saa enää ottaa osaa amatöörikilpailuihin. MM- ja EM-kilpailujen lisäksi kilpaillaan vuosittain Englannin Blackpool, jota voidaan pitää edellä mainittujen lisäksi lajin päätapahtumana.


title: Möllärimestarikilpailu

text: Möllärimestarikilpailu on Päätalo-instituutin vuosittain järjestämä kirjallisuuskilpailu, jossa palkitaan parhaat kilpailuun lähetetyt omakustanteet. Voittaja nimetään vuoden möllärimestariksi. Kilpailu on järjestetty vuodesta 1996 alkaen, ja tulokset julkistetaan Kalle Päätalo -seuran järjestämillä Päätalopäivillä. Kilpailun avulla pyritään lähinnä saamaan omakustanteille enemmän julkisuutta, lisäämään niiden arvostusta sekä kannustamaan kirjoittamiseen. Nimitys tulee Hermanni Päätalon käyttämästä romaania tai yleisemmin kaunokirjallista teosta tarkoittaneesta "mölläri"-nimityksestä.


title: Meistriliiga (salibandy)

text: Meistriliiga on Viron korkein sarjataso salibandyssa. Miesten liigassa pelaa 6 joukkuetta ja naisten liigassa 6 joukkuetta. Meisterliigan voittaja pääsee EuroFloorball Cupiin pelaamaan. Yksi Meisterliigan tunnetuimmista pelaajista on Esa Karjalainen. Meisterliigaa on pelattu vuodesta 1995 lähtien. Kaudeksi 2011-2012 liigan ottelumäärää nostettiin runkosarjassa. Muita uudistuksia oli että liigan nimeksi vaihtui Paf saalihokiliiga.


title: Kustaa Saksi

text: Kustaa Saksi (s. 1975) on suomalainen taiteilija. Hän asuu ja työskentelee Amsterdamissa, ja taiteellisen tuotantonsa ohella hänet tunnetaan Suomessa ja ulkomailla palkittuna graafikkona ja tekstiilisuunnittelijana. Saksi on monialainen taiteilija, jolle suuret installaatiot ovat tunnusomaisia. Hän on mm. suunnitellut pilvenpiirtäjiä peittäviä seinämaalauksia, sekä kuoseja ja printtejä. Brändien, kuten Niken, Dieselin ja Levi’s:n ohella Saksi on tehnyt yhteistyötä mm. Issey Miyaken, Lacosten, New York Timesin ja Marimekon kanssa. Vuonna 2013 Saksi suunnitteli Tukholman huonekalu- ja valaisinmessujen paviljonkia varten valtavan, 15 000:sta A3 -kokoisesta paperista koostuvan installaation yhdessä ruotsalaisen arkkitehti Gert Wingårdhin kanssa. Saksi on valmistunut Lahden Muotoiluinstituutista vuonna 2000. Aiemmin hän on asunut ja työskennellyt Pariisissa.


title: Luettelo Vantaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

text: Vantaan seinämaalauksia ovat muun muassa Leonhard Lapinin "Archetypal Colour Theory" (2014) Kivistössä ja Paula Holopaisen "Vedenhaltijan lahja" (2000) Vaaralan päiväkodissa. Näkyvä julkinen teos Vantaalla on Aarne Jämsän kaksiosainen maalaus "Helman heilahdus" (2015) Helsinki-Vantaan lentokentän Lentokentän rautatieaseman laiturin seinissä. Vantaan taidemuseo Artsi Myyrmäessä ilmoittaa erikoistuvansa graffitiin, katutaiteeseen ja performanssitaiteeseen osana toimintaansa. Seinämaalauksia on useiden katutaiteilijoiden tekeminä muun muassa Myyrmäen rautatieasemalla.


title: Lauri Välke

text: Hänen ensimmäinen suuri sodanjälkeinen maalaustyönsä oli Pihtiputaan kirkon suuret seinämaalaukset vuosina 1949–1950. Seuraavan kymmenen vuoden aikana Välke maalasi suuret seinämaalaukset kaikkiaan seitsemään kirkkoon, muun muassa Nivalan, Sotkamon ja Sieppijärven kirkkoihin. 1960-luvulla Lauri Välke jatkoi piirtämistä ja maalausta ja siirsi litografialle vanhoja Viipurissa piirtämiään kuvia.


title: Johan Backman

text:
Johan Backman (1706–1768) oli suomalainen taidemaalari.
Alaveteliläinen kirkkomaalari Backman on maalannut Kruunupyyn kirkon seinämaalauksen 1755–1761 sekä Jalasjärven, Saarijärven (1756), Alavetelin ja Alavuden kirkkojen sekä Keuruun vanhan kirkon alttaritaulut. Samoin hän maalasi Saarijärven kirkon entisen alttaritaulun "Ehtoollinen" (1756). Kokkolan Kaarlelan kirkon alttariseinän hän maalasi 1749. Lohtajan kirkon saarnastuolin koristuksen Backman maalasi 1758.


title: Joseph Alanen

text: Alanen maalasi myös joitakin julkisia monumentaaliteoksia, joiden aiheet olivat Suomen historiasta. Tampereen kaupungille hän maalasi "Elinan-surma"-triptyykin ja Tampereen työväenteatteriin teoksen "Hämeen valloitus". Kansallis-Osake-Pankin Tampereen-konttoriin (myöhempi Osuuspankintalo) hän teki seinämaalaukset "Ilmarinen kyntää kyisen pellon" (vuoteen 1912 mennessä) ja "Elonkorjuu" (1917). Niistä ensimmäinen, joka oli lähinnä jäljitelmä Akseli Gallen-Kallelan tunnetusta maalauksesta, tuhottiin pankin väliseinän purkamisen yhteydessä vuonna 1962–1963.


title: Kalliomaalaus

text: Suomessa on löydetty 96 kohteesta kalliomaalauksia, joissa voidaan erottaa kuvioita. Näiden lisäksi tunnetaan vielä 26 kohdetta, jossa kuviot eivät enää erotu. Suomen maalaukset ovat tehneet pyyntiyhteisöjen jäsenet noin 5 000−1 500 eaa. Tuotteliain vaihe sijoittuu 4 000−3 600 eaa. tienoille. Tihein maalauskohteiden keskittymä on Saimaan ja Päijänteen vesistöissä. Kalliomaalauksia on hajallaan alueella, joka kattaa seudun Oulusta etelään ja Suomenselän itäpuolisen alueen. Maalauskohteet käsittävät yleensä vain 1−10 kuviota, mutta eräät suuret kohteet sisältävät niitä moninkertaisen määrän. Kolme suurinta maalauskenttää ovat Laukaan Saraakalliolla (noin 200 kuviota), Mikkelin Astuvansalmella (65 kpl) ja Suomussalmen Hossassa olevalla Värikalliolla (61 kpl).


title: Suomen kalliomaalaukset

text: Reitin ensimmäiset kohteet tulevat Kivijärvellä, jossa ovat Lemin Ruominkapia, Venäinniemi, Ilmuksenvuori, Ruuniemi, Niinivuori, Muuraisvuoret, Linnasaari, Haukkasaari sekä Lappeenrannan Salmenvuori. Sitten reitillä kohdataan Kouvolan Lakiasuonvuoren ja Jyrkkävuoren kohteet, josta viimeisen kohteen saman järven vastarannalla sijaitsee Revonkärjen maalaus. Sen halkeamassa on useita punavärijälkiä, jotka ovat ilmeisesti kalliomaalauksia. Tuohiaisen järven ympäristössä sijaitsevat Luumäen Kalamaniemen molemmat kohteet, Inkilän tuhoutunut maalaus ja Ievasvuoren maalaukset noin 7 kilometrin matkalla.


title: Suomen kalliomaalaukset

text: Aivan Suomen itärajalla Parikkalassa Pyhäjärvessä, josta osa kuuluu Venäjälle, on 2 kilometriä valtakunnan rajalta olevassa Louhisaaressa maalauskohde. Aivan pystykallion vesirajassa on punamaaliläikkiä, joista voi tunnistaa verkkomainen kuvio. Digitaalikuvista on värinparannustekniikalla nostettu esiin 18 hirvi- tai peuraeläintä kahdessa rivissä seisomassa toistensa päällä. Oikealla on koukkupolvinen ihminen. Edellisestä kuvakentästä 18 kilometriä lounaaseen sijaitsee Kuorevaaran kalliomaalaus, joka on maalattu suureen siirtolohkareeseen. Väriä on käytetty paljon, mutta kuvat ovat puuroutuneet tunnistamattomiksi.


title: Haavoittunut enkeli

text: Simberg maalasi "Haavoittuneen enkelin" toivuttuaan vaikeasta sairaudesta, ja pienen enkelitytön on ajateltu kuvaavan taiteilijan omia tunteita sairauden ajalta. Työ on maalattu myös suuremmassa koossa Tampereen tuomiokirkkoon, jonne taiteilija toteutti suuret seinämaalaukset eli freskot vuosina 1905–1906. Tuomiokirkon fresko poikkeaa alkuperäisestä taustansa osalta: vesinäkymä on laajempi ja siellä erottuu kaksi savuavaa tehtaanpiippua, joita alkuperäisessä ei ole.


title: Kaarlo Kari (pilapiirtäjä)

text: Kari oli Berliinissä maalaustaidetta opiskellut forssalaisen räätälin poika. Hän piirsi pilalehti "Matti Meikäläiseen" sen loppuaikoina – muun muassa lehden lakkauttamiseen 1899 johtaneen piirroksen – sekä sittemmin "Tuulispää"-lehteen sen ensimmäisestä kansikuvasta alkaen. Hän oli Alex Federleyn ohella Suomen ensimmäisiä pilapiirtäjiä, jotka ottivat tavaksi signeerata piirroksensa. Kari piirsi Suomen ensimmäiset urheiluaiheiset pilakuvat "Tuulispäähän" vuonna 1904 ja ensimmäisen kenraali Mannerheimiä esittäneen postikortin vuonna 1918. Karin taideteoksia on ollut esillä muun muassa Suomen Kansallismuseossa ja Tampereen kaupunginmuseossa.


title: Kaste (mormonismi)

text: Koska kaste on pelastukseen ehdottomasti välttämätön eikä Jumala halua kenenkään jäävän osattomaksi pelastuksen mahdollisuudesta, on mormonismi kehittänyt opin sijaiskasteesta. Sen mukaan elävät voivat kastattaa itsensä edesmenneiden puolesta. Mormonismin mukaan tämä oli myös alkukirkossa harjoitettu käytäntö (vrt. 1. Kor. 15:29). Tämä pyhä toimitus voidaan toimittaa vain temppeleissä, joissa on niitä varten Salomon temppelin vaskimeren mukaan laadittu, yleensä kahdentoista härän kannattama kasteallas. Sijaiskaste muistuttaa muodoltaan elävien kastetta, mutta siinä mainitaan sen edesmenneen nimi, jonka hyväksi kaste toimitetaan. Mormonismin opin mukaan Jeesus sekä edesmenneet apostolit saarnaavat henkimaailmassa pelastusta niille, joilla ei ole ollut mahdollisuutta kuulla evankeliumia maan päällä eläessään. Henkimaailmassa heillä on mahdollisuus nöyrtyä parannukseen ja uskoa evankeliumi, mutta heitä ei voida kastaa eikä konfirmoida. Tämän takia elävien on suoritettava nämä toimitukset heidän puolestaan. Mormonismin mukaan nämä sijaistoimitukset eivät hyödytä kuolleita, elleivät he ota niitä henkimaailmassa vastaan.


title: Jumala

text: Mormoniteologia opettaa myös muiden jumalien olemassaoloa, itse asiassa heihin viitataan esimerkiksi Aabrahamin kirjassa Elohimin neuvonantajina. Heitä ei kuitenkaan palvota, eikä heillä ole roolia pelastussuunnitelmassa. Mormonismi opettaa myös, että ihmisellä on mahdollisuus kehittyä kuoleman jälkeen jumalaksi, joka saa luoda oman maailmansa. Presidentti Lorenzo Snow viittasi tähän kuuluisalla lauseellaan: ″Millainen ihminen on nyt, Jumala oli kerran-millainen Jumala on nyt, sellaiseksi ihminen voi tulla”. Tämä muistuttaa vanhakirkollista ajatusta ″jumalallistumisesta” ("theosis") eli "jumalallisesta luonnosta osaksi tulemisesta". Erona on kuitenkin, että vanhakirkollinen ajattelu korosti ihmisen tulevan osalliseksi Isän Jumalan luonnosta häneen kuitenkaan sulautumatta, kun taas mormoniteologiassa ihmisellä on mahdollisuus itse kehittyä olemukseltaan jumalaksi.


title: Kaste


title: Avioliitto (mormonismi)

text: Mormoniteologian mukaan Jumala loi ihmisen alussa "sekä" mieheksi "että" naiseksi (1. Mooseksen kirja 1:27). Tämän takia kumpikaan sukupuoli ei yksinään ole "täysi". Täyteen ihmisyyteen kuuluu sekä mies että nainen, jotka tulevat avioliitossaan "yhdeksi lihaksi". Koska vain täydellisillä ihmisillä on mahdollisuus päästä Jumalan välittömään läsnäoloon eli "korotukseen", ei korotukseen ole mahdollista päästä ilman aviopuolisoa. Mormoniteologia viittaa tässä apostoli Paavaliin, jonka mukaan "Herrassa ei ole vaimoa ilman miestä eikä miestä ilman vaimoa" (1. Kirje korinttolaisille 11:11). Avioelämässään mormonit katsovat myös seuraavansa taivaallisen Isänsä ja Äitinsä esimerkkiä ja heijastavansa heitä tässä maailmassa.


title: Lähetystyö (mormonismi)

text: Kaikkien lähetystyöhön lähtevien on täytettävä tietyt vaatimukset. Heidän on käytävä säännöllisesti kirkon jumalanpalveluksissa, rukoiltava säännöllisesti henkilökohtaisesti, tutkittava säännöllisesti Raamattua, Mormonin kirjaa ja muita kirkon pyhiä kirjoituksia, noudatettava siveyden lakia (mikä tarkoittaa pidättäytymistä kaikista avioliiton ulkopuolisista sukupuolisuhteista sekä siveyttä ajatuksissa ja puheessa), pidettävä viisauden sana (eli pidättäydyttävä alkoholijuomista, huumeista, tupakasta, kahvista ja teestä) sekä maksettava säännöllisesti kymmenyksensä.


title: Lähetystyö (mormonismi)

text: Suurelle yleisölle tunnetuin lähetystyön muoto ovat kaksittain liikkuvat nuoret miehet ja naiset, jotka kulkevat ovelta ovelle tai pyrkivät keskustelemaan tapaamiensa ihmisten kanssa kaduilla ja toreilla. Tämä on näkyvin, muttei ainoa lähetystyön muoto. Eräät lähetyssaarnaajat toimivat "palvelulähetyssaarnaajina", jolloin he osallistuvat täysipäiväisesti humanitäärisiin tai kehitysapuprojekteihin, yleensä kehittyvissä maissa. Tämä on mahdollistanut kirkon toiminnan maissa, joissa uskonnon julistaminen ei ole laillista tai sitä rajoitetaan (esim. Kiinassa ei kirkon humanitaaria työntekijöitä voida kutsua edes palvelulähetyssaarnaajan nimellä). Tällaisia ovat ennen muuta islamilaiset maat ja eräät valtiot Afrikassa. Jotkut palvelulähetyssaarnaajat, erityisesti sellaiset, joilla on alaan liittyvää erikoisosaamista, palvelevat kirkon virastoissa, temppeleissä (yleensä vanhempia pareja) tai sukututkimuskeskuksissa sukututkimuslähetyssaarnaajina. Osa lähetyssaarnaajista kutsutaan oppaiksi kirkon vierailijakeskuksiin, joita on Salt Lake Cityn temppeliaukiolla, eräissä muissa mormonismin historiaan liittyvissä paikoissa ja joidenkin temppeleiden yhteydessä. Heidän tehtävänään on ottaa vierailijat vastaan, järjestää heille opastettuja kiertokäyntejä ja vastata heidän kysymyksiinsä sekä jakaa tietoa kirkosta.


title: Pelastussuunnitelma (mormonismi)

text: Pelastussuunnitelma (tai Onnen suunnitelma) on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa ja muissa myöhempien aikojen pyhien liikkeen yhteisöissä nimitys opille, joka käsittelee ihmisen olemassaolon tarkoitusta ja hänen mahdollisuuttaan kehittyä maanpäällisen elämän aikana ja sen jälkeen jumaluuden kaltaiseen tilaan, jota kutsutaan mormoniteologiassa "korotukseksi". Oppiin pelastussuunnitelmasta kuuluu osin samoja ajatuksia kuin perinteiseen kristilliseen opetukseen pelastuksesta eli soteriologiaan, mutta se on tätä laajempi, koska se pyrkii selittämään ihmisen olemassaolon perimmäisen tarkoituksen ja viittaa ihmisen olemassaoloon sekä ennen hänen syntymäänsä että sen jälkeen. Onnen suunnitelma on toinen nimi opille, koska sen tarkoituksena on tuoda iankaikkinen ilo kaikille Jumalan lapsille, mikä on heidän olemassaolonsa päämäärä.


title: Temppeli (mormonismi)

text: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa temppeleillä on kolmenlainen merkitys. Ensiksikin temppeleissä voidaan suorittaa ne korkeimmat pyhät toimitukset, jotka mahdollistavat ihmisen pääsyn Jumalan välittömään läheisyyteen eli "korotukseen". Tämä puolestaan mahdollistaa ihmisen jumalallistumisen eli hänen kehittymisensä jumalaksi. Pelastukselle välttämättömät toimitukset eli kaste ja konfirmaatio voidaan suorittaa temppeleiden ulkopuolellakin, mutta vain temppeleissä voidaan suorittaa mormonismin korkeimmat pyhät toimitukset, jotka asettavat ihmisen aivan erityiseen, kasteen liittoa syvempään liittosuhteeseen Jumalan kanssa. Nämä liitot vaativat ihmiseltä kasteen liittoa enemmän, mutta niihin sisältyvät myös suuremmat siunaukset ja lupaukset.


title: Lähetystyö (mormonismi)

text:
Lähetyssaarnaajat saavat käyttää arkivaatetusta vain tehdessään ruumiillista työtä, harrastaessaan urheilua tai viikoittaisen vapaapäivänsä, "valmistautumispäivän", aikana. Tällöinkin heidän on muistettava, että lähetyssaarnaajalle sopii vain hillitty ja siveä pukeutuminen.
Kaikki lähetyssaarnaajat käyttävät rinnassaan standardin mukaista nimilappua, jossa on heidän sukunimensä ja tittelinsä (miehillä "vanhin", naisilla "sisar"). Nimilapuissa on myös kirkon koko nimi, Suomessa siis Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko. Joillain alueille paikallinen lähetysjohtaja voi tosin päättää, että lähetyssaarnaajat käyttävät nimilappua, jossa ei ole kirkon nimeä. Tällöin kyse voi olla esimerkiksi kireästä poliittisesta tilanteesta tai kirkolle vihamielisestä ilmapiiristä. Jossain maissa edes nimikyltin kantaminen ei ole mahdollista.


title: Lähetystyö (mormonismi)

text: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko on eräs aktiivista lähetystyötä harjoittavista uskonnollisista yhteisöistä. Kirkon lähetystyöntekijöitä kutsutaan puhekielessä usein mormonilähetyssaarnaajiksi. Kirkolla on tällä hetkellä noin 56 000 kokoaikaista lähetyssaarnaajaa eri puolilla maailmaa. Koska Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko katsoo olevansa ainoa todellinen Kristuksen kirkko maan päällä nykyään, tehdään lähetystyötä myös kristillisissä maissa. Kirkko näkee suorittamassaan lähetystyössä vastauksen ylösnousseen Jeesuksen Kristuksen kehotukseen Matteuksen evankeliumin 28. luvussa: "Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni..." Kirkon lähetystyöntekijöillä on yhtenäinen asu ja käyttäytymiskoodisto, mikä on tehnyt lähetyssaarnaajista helposti tunnistettavia.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla iskelmämusiikki alkoi yhä enemmän muistuttaa nykyaikaista populaarimusiikkia, ja aiempia vuosikymmeniä vahvasti leimannut iskelmän ja rockin vastakkainasettelu haluttiin unohtaa. Iskelmämusiikin suuria nimiä ovat muun muassa Joel Hallikainen, jonka esikois- ja nimikkoalbumi (1992) on Suomen kaikkien aikojen viidenneksi eniten myydyin levy. Levyllä on muun muassa Tuttu Juttu Show -ohjelman myötä hitiksi noussut kappale "Kuurankukka". Saman vuoden myyntimenestyksiä ovat myös Katri Helenan albumi "Anna mulle tähtitaivas" ja Anna Hanskin albumi "Jos et sä soita". Kaija Koon albumi "Tuulten viemää" vuodelta 1993 on Suomen kaikkien aikojen seitsemänneksi myydyin levy, ja sillä on muun muassa hittikappale "Kuka keksi rakkauden". Runsaasti ovat myyneet myös Laura Voutilaisen esikois- ja nimikkoalbumi (1994) sekä Kari Tapion albumi "Myrskyn jälkeen" (1996).


title: Suomalainen kulttuuri

text: Kevyt musiikki alkoi [[Iskelmämusiikki|iskelmän]] läpilyönnillä. [[Rautalankamusiikki|Rautalankamusiikista]] siirryttiin Suomi-poppiin. 1980-luvulla löivät läpi punk ja uusi aalto. Niitä seurasi metallimusiikin nousu. Kuuluisia suomalaisia yhtyeitä 1990–2000-luvuilla ovat [[HIM]], [[Nightwish]] ja [[The Rasmus]].


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suosituimpia perinteisemmän tyylin iskelmälaulajia olivat muun muassa Fredi, Tapani Kansa, Katri Helena, Pasi Kaunisto, Kai Hyttinen, Jamppa Tuominen, Päivi Paunu, Anneli Sari, Eija Sinikka, Lasse Mårtenson ja Pekka Himanka. Ikivihreitä 1970-luvun iskelmiä ovat muun muassa Fredin "Avaa sydämesi mulle" (1974), Tapani Kansan "R-A-K-A-S" (1976) ja "Kesän lapsi" (1976), Katri Helenan "Vasten auringon siltaa" (1975) ja Juha Vainion "Käyn ahon laitaa" (1979). Niin ikään hyvin monet ajan iskelmäkappaleet on käännetty ulkomaisista hiteistä, muun muassa Kai Hyttisen "Nosta lippu salkoon" (1973), Markku Aron "Oma kultasein" (1974), Lea Lavenin "Tumma nainen" (1974), Karman "Hyvää huomenta Suomi" (1976) ja Kari Tapion "Viisitoista kesää" (1977). Erkki Junkkarinen teki onnistuneen paluun levymarkkinoille yli kymmenen vuoden tauon jälkeen, ja varsinkin hänen albuminsa "Ruusuja hopeamaljassa" vuodelta 1975 on myyntimenestys. Vanhan tanssimusiikin suosio oli suurinta varttuneempien ikäluokkien ja maaseutunuorison keskuudessa. Esimerkiksi Mikko Järvinen oli suosittu tanssiorkesterien laulaja. Hortto Kaalo taas oli menestyksekäs 1970-luvun romani-yhtye.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun suosituimpia iskelmälaulajia olivat muiden muassa Tapani Kansa, Reijo Kallio, Kari Tapio, Jamppa Tuominen, Paula Koivuniemi, Lea Laven, Katri Helena, Anita Hirvonen, Matti ja Teppo ja Topi Sorsakoski. Käännösiskelmiä levytettiin vielä paljon. Ikivihreitä käännösiskelmiä ovat esimerkiksi monet Paula Koivuniemen hitit, muun muassa "Aikuinen nainen" (1982) ja "Kuuleeko yö" (1987), sekä Kari Tapion "Olen suomalainen" (1983). Toisaalta 1980-luvulla levytettiin myös runsaasti kotimaisia sävelmiä, joista tunnettuja ovat esimerkiksi Katri Helenan "Mun sydämeni tänne jää" (1980), Matin ja Tepon "Mä joka päivä töitä teen" (1982) ja Jamppa Tuomisen "Kuumat kyyneleet" (1983). Matin ja Tepon levyt myivät sadointuhansin, suurimpia myyntimenestyksiä ovat albumit "Et voi tulla rajan taa" (1981) ja "Pidä itsestäsi huolta" (1982). Topi Sorsakoski on levyttänyt Agents-kokoonpanon kanssa useita runsaasti myyneitä levyjä. Ikivihreitä hittejä ovat etenkin "Eeva" (1986), "Kaksi kitaraa" (1987) ja "On kesäyö" (1988).


title: Kansanmusiikki

text: Suomalaisen kansanmusiikin suosio oli suurimmillaan 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Vuodesta 1968 järjestetyt Kaustisen kansanmusiikkijuhlat ylittivät yli 100 000 hengen yleisön rajan 1970-luvun alussa ja Konsta Jylhän johtamien Kaustisen purppuripelimannien LP-levyt ohittivat iskelmälevyjen myynnin vuosina 1971−1972. Vuonna 1970 Viktor Klimenko julkaisi venäläisiä kansanlauluja sisältäneen albumin "Stenka Rasin", joka herätti huomiota myös ulkomailla. Hortto Kaalo -yhtye puolestaan julkaisi useita romanimusiikkia sisältäneitä albumeja. Samoihin aikoihin myytiin menestyksekkäästi myös kisällilauluja ja muuta työväenmusiikkia sekä ns. "isojen poikien lauluja" sisältäviä levyjä. Useiden kansanmusiikkilevyjen myynti ylitti kultalevyrajan, Viktor Klimenko sai "Stenka Rasin" -albumistaan jopa timanttilevyn.


title: Marion Rung

text: 1990-luvulla Marion alkoi levyttää tanssittavaa iskelmämusiikkia ja levyt alkoivat taas myydä paremmin. 1990-luvun suosikkeja olivat muun muassa "Nuo silmät", "Mua pidä lähelläs", "Niinkuin viiva vedessä" ja "Lupaus". 1989 Marion valloitti Helsingin Kaivohuoneella "Suuri musikaalishow" -esityksellä, jossa mukana oli myös StepUP-tanssiryhmä. Kesällä 1994 oli vuorossa kesäteatterivierailu Porin Kirjurinluodolla musikaalissa "Rakastettu Johansson". 50-vuotisjuhlakiertue käynnistyi 1995 ja Finlandia-talon konsertti televisioitiin. 1999 Marion osallistui pitkästä aikaa Syksyn Sävel -kilpailuun kappaleella "Oven aukaisin".


title: Suomi 1980-luvulla

text: Pop- ja rockyhtyeistä olivat 1980-luvulla pinnalla esimerkiksi Dingo, Sielun Veljet, Leevi and the Leavings ja Miljoonasade. Dingon suosio Suomessa oli niin valtava, että sitä kuvatessa voidaan puhua "dingomaniasta". Yhtyeen albumi "Kerjäläisten valtakunta" (1985) on Suomen neljänneksi myydyin albumi, jolla ovat muun muassa ikihitit "Nahkatakkinen tyttö" ja "Autiotalo". Sielun Veljiltä muistetaan etenkin kappale "Peltirumpu" (1985) ja Leevi and the Leavingsilta muun muassa "Pohjois-Karjala" (1986) sekä "Teuvo, maanteiden kuningas" (1988). Miljoonasateelta muistetaan esimerkiksi Emma-patsaalla palkittu klassikko "Marraskuu" (1987). Muita 1980-lukuun liitettyjä pop- ja rock-yhtyeitä olivat muun muassa Hassisen Kone, Bluesounds, Broadcast ja Backsliders.


title: Evankeliset musiikkimessut

text: Evankeliset musiikkimessut oli vuosittain Helsingissä maaliskuussa järjestetty gospeltapahtuma, joka järjestettiin 41 kertaa. Ensimmäiset musiikkimessut järjestettiin vuonna 1973 Finlandia-talossa. Tapahtuman kulta-aika oli 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin tapahtuma oli gospelmusiikin suurin näyteikkuna ja ponnahduslauta uusille esiintyjille. Viimeisen kerran musiikkimessut pidettiin 2013 Nosturissa ja Agricolan kirkossa 15.−17. maaliskuuta 2013. Kyseessä oli Suomen pitkäikäisin gospeltapahtuma. Sen järjesti Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) nuorisotyö. Perjantaista sunnuntaihin kestäneen tapahtuman aikana oli tarjolla muun muassa gospelmusiikkia useilta kotimaisen gospelin kärkinimiltä, raamattuopetusta ja jumalanpalveluksia. Evankelisten Musiikkimessujen tilalla jatkaa Helsingissä SLEY:n "Ihmeellinen viikko" -tapahtuma.


title: Rockabilly

text: 1970- ja 1980-luvun vaihteessa rockabilly nousi uuden aallon ohella nuorison suosituimmaksi musiikiksi Suomessa. Tyylisuunnan ja koko Suomen ykkösnimenä toimi silloin keravalainen Teddy & The Tigers, jonka esikoisalbumi "Boppin"' ilmestyi vuonna 1978. Turkulais-raisiolainen Buck Jones bändeineen oli myös ykkösnimiä. Brittiläiset Matchbox, Crazy Cavan & His Rhythm Rockers sekä Flying Saucers olivat Suomessakin huippusuosittuja. Vuosina 1981-1982 amerikkalainen Stray Cats oli yksi suosituimmista yhtyeistä Suomessa ja saavutti laajaa suosiota myös muiden kuin rockabilly-fanien keskuudessa. Pitkän linjan rockabilly-muusikot, kuten Ray Campi ja Sleepy LaBeef kävivät Euroopan kiertueilla hyvällä menestyksellä, myös Suomessa.


title: Suomi

text: Iskelmämusiikki tuli Suomeen 1920-luvulla. Suosittuja laulajia ovat olleet muun muassa Olavi Virta, Tapio Rautavaara, Juha Vainio, Katri Helena ja Jari Sillanpää.


title: Elektroninen musiikki

text: Se, mitä nykyisin monesti mielletään elektroniseksi musiikiksi, on ollut olemassa huomattavan lyhyen aikaa, vain noin kolmekymmentä vuotta. Kuitenkin elektronisen musiikin historia on pitkä: ensimmäinen laite, jolla on tuotettu elektronista musiikkia, tai lähinnä ääniä, on Teleharmonium. Laitteen rakensi Thaddeus Cahill vuonna 1897, ja se painoi noin seitsemän tonnia.


title: Elektroninen musiikki

text: Ensimmäiset nykyaikaisessa populaariin elektroniseen musiikkiin viittaavassa merkityksessä elektronista musiikkia edustaneet artistit ja yhtyeet, kuten Kraftwerk, Brian Eno, Vangelis, Jean-Michel Jarre, Herbie Hancock ja Tangerine Dream, popularisoivat elektronisen musiikin 1970-luvun kuluessa analogisia syntetisaattoreita ja rumpukoneita käyttävissä teoksissaan. Syntetisaattorit olivat nyt arkipäiväinen ilmiö popmusiikissa. Myös elokuvateollisuus aloitti elektronisen musiikin laajamittaisen käytön tuotannoissaan – esimerkkinä 1971 ilmestynyt "Kellopeliappelsiini", jossa oli Moogilla tehty soundtrack, sekä tieteiselokuvat "Alien – kahdeksas matkustaja" (1979) ja "Blade Runner" (1982), jotka luottivat tunnelman luomiseen elektronisen musiikin ja elektronisesti luotujen ääniefektien avulla.


title: Elektroninen musiikki

text: Ensimmäiset elektroniset musiikkiteokset toteutettiin 1940–50-luvuilla, ja 1960-luvun loppupuolelta alkaen elektroninen äänimaailma tuli osaksi populaarimusiikkia. 1990-luvulla tietokoneiden, niiden oheislaitteiden sekä ohjelmien kehittyessä ja halventuessa huimasti kuka tahansa pystyi helposti tuottamaan omaa musiikkia omalla tietokoneellaan. Vielä 1980-luvulla elektronista musiikkia tuotettiin lähinnä erikseen tätä tarkoitusta varten tehdyillä laitteilla. Nykyään huomattava osa kaikesta populaarimusiikista on elektronista musiikkia, eikä sitä enää tyypillisesti kutsuta erikseen "elektroniseksi musiikiksi".


title: Elektroninen musiikki

text: Tunnetuimpia suomalaisia elektronisen musiikin uranuurtajia ovat säveltäjä Osmo Lindeman ja äänituotannon pioneeri Erkki Kurenniemi, joka perusti Helsingin yliopistoon elektronisen musiikin studion.


title: Elektroninen musiikki

text: Detroitissa syntynyt tekno-musiikkisuuntaus ja Chicagon house-suuntaus saivat alkunsa 1980-luvun aikana, ja myöhemmin brittiläinen acid housen muodostuminen 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa sekä niin sanottu aluksi "maanalainen" rave-kulttuuri ruokkivat elektronisen musiikin kehitystä ja hyväksyntää suuren yleisön joukossa, ja esittelivät yöklubeissa "elektronisen tanssimusiikin". Elektronisen tanssimusiikin kulttuurissa musiikin tekijät eivät välttämättä itse esittäneet musiikkiaan lainkaan, vaan tämän tekivät DJ:t, jollaisina myös monet musiikin tekijät itse työskentelivät. Elektronisen säveltämisen avulla on mahdollista luoda nopeampia ja tarkempia rytmejä kuin tavanomaisilla lyömäsoittimilla. Elektroninen tanssimusiikki sisältää monesti elektronisesti muokattuja ääniä, sampleja, tavanomaisista soittimista ja lauluäänistä.


title: Sähkön ja elektroniikan historia

text: Viihde-elektroniikkaan kuuluu radio, TV, musiikin tallennus- ja toistolaitteet, videon tallennus- ja toistolaitteet sekä elektroniset pelit. Seuraavassa on käsitelty myös elektroniikka kuvaamisessa ja elokuvassa. Joitakin viihde-elektroniikan laitteiden periaatteita keksittiin jo 1800-luvulla, mutta varsinaisesti kuluttajien käyttämiä viihde-elektroniikan laitteita alettiin kehittää 1900-luvun alkuvuosina.


title: Sähkön ja elektroniikan historia

text: Musiikin toisto digitalisoitui 1980-luvulla CD-levyjen ja -soitinten tullessa markkinoille ja nopeasti yleiseen käyttöön. Aikaisemminkin oli ollut digitaalisia nauhureita, mutta ne olivat harvinaisia. Erilaiset mediasoittimet – yleisenä tyyppinä MP3-soitin – tulivat käyttöön 1990-luvulta lähtien musiikin toistossa.


title: Elektroninen musiikki

text: 1950-luvulta lähtien elektronisella musiikilla on ollut suuri merkitys taidemusiikin keskuudessa. Varhainen elektroninen musiikki oli klassisesti koulutettujen säveltäjien luomaa ja ennen Subotnickin levytystä oli nauhamusiikkia tai syntyi yliopistojen äänilaboratorioien kalliiden laitteiden avulla. Musiikki oli tyypillisesti kokeellista ja monimutkaista ja pyrki tietoisesti olemaan "organisoitua ääntä" Edgard Varèsen tarkoittamassa mielessä eikä näin ollen kuulostanut monista "oikealta musiikilta". Elektronimusiikin pioneereja olivat etenkin Edgard Varèse, Pierre Schaeffer, Pierre Boulez, Karlheinz Stockhausen ja Morton Subotnick, jonka vuonna 1967 julkaistu sittemmin klassikoksi noussut Don Buchlan suunnittelemalle modulaarisyntetisaattorille sävelletty "Silver Apples of The Moon" lienee suosituin ja tunnetuin tyylilajin äänilevy aikakaudelta, joka on Wendy Carlosin samoihin aikoihin tehdyn levyn ohella ensimmäinen varsinaisen syntetisaattorimusiikin levytys. Suomessa varhaisen elektronisen pioneereja olivat ainakin Erkki Kurenniemi ja Jukka Ruohomäki. Tähän varhaisesta Varèsesta ja konkreettisesta musiikista juontuvaa ja edelleen jatkuvaa traditiota kutsutaan nykyään usein akusmaattiseksi musiikiksi.


title: Elektroninen musiikki

text: Wendy Carlosin vuonna 1968 julkaisema "Switched-on Bach" oli ensimmäinen kokonaan elektronisesti toteutettu äänilevy, joka toi syntetisaattoreilla tehdyn musiikin ihmisten koteihin ja antoi vahvan näytön elektronisten laitteiden mahdollisuuksista musiikinteossa myös sellaisille kuulijoille, jotka kokivat kokeellisen elektronisen musiikin pelkkänä hälynä. Levyllä oli käytetty Moog-syntetisaattoria, joka oli kuuluisin varhaisista syntetisaattoreista. Moog oli muiden varhaisten syntetisaattoreiden tapaan yksiääninen. Sitä ohjattiin pianon koskettimia muistuttavalla koskettimistolla, mikä ei sekään ollut itsestäänselvyys 1960-luvun syntetisaattoreissa. Moogin koskettimisto oli tosin niin kankea, että Carlosin levyn nopeat kohdat oli pakko nauhoittaa ensin hidastettuna. Carloksen perässä seurasi japanilainen Isao Tomita, aloittaen vuoden 1974 levyllään "Snowflakes are Dancing", joka sisälsi sovituksia Claude Debussyn musiikista.


title: Elektroninen musiikki

text: 1970-luvulta alkaen alkaen alkoi syntyä myös tietokonemusiikkia, aluksi lähinnä kokeellista akusmaattista musiikkia akateemisten tekijöiden toimesta. Esimerkiksi John Chowning, yhdysvaltalainen säveltäjä, keksijä ja tiedemies, joka työskenteli Standfordin yliopistossa ja myöhemmin myös IRCAMissa Pariisissa. IRCAM myös tilasi Chowningilta hänen luultavasti tunnetuimman sävellyksensä "Stria" (1977), jossa hyödynnettiin digitaalista FM-synteesiä ja perustui kultaiselle leikkaukselle. Muita aikakauden maininnanarvoisia elektronisen tietokonemusiikin pioneereja olivat esimerkiksi Jean-Claude Risset ja Paul Lansky. John Chowning tunnetaan myös siitä, että hän kehitti FM-synteesin algoritmin vuonna 1967. Ensimmäinen algoritmia digitaalisesti soveltanut kaupallinen laite oli Synclavier I vuodelta 1977. Tuotteen seuraavasta mallista Synclavier II:sta tuli nopeasti ilmestyttyään markkinoille vuonna 1980 yksi suosituimpia digitaalisyntetisaattoreita. Pian Yamahalta ilmestyi GS1 vuonna 1981, ja sittemmin 1983 legendaariseksi muodostonut kaupallinen hittituote DX7.


title: Hollywoodin musta lista

text: Mustalla listalla olevia henkilöitä vakoiltiin, häirittiin, halvennettiin ja kohdeltiin yhteiskunnan hylkiöinä. Listalla olevien henkilöiden työnsaanti vaikeutui, ja he käyttivätkin erilaisia keinoja työskennelläkseen pannasta huolimatta. Esimerkiksi käsikirjoittajat käyttivät salanimiä tai jonkun ystävänsä nimeä töissään. Salanimiä oli kuitenkin vaihdettava useasti, sillä tuottajat tarkastivat uusien käsikirjoittajien taustat, että oliko heillä kytköksiä kommunistiseen puolueeseen tai olivatko he mustalla listalla olevien henkilöiden "julkisivuna". Muutamat tuottajat hyväksyivät tietoisesti kiellettyjen henkilöiden käsikirjoituksia, koska he halusivat auttaa ahdingossa olevia ystäviään ja taistellakseen epäoikeudenmukaista listaa vastaan.


title: Salanimi

text: Salanimi, taiteilijanimi, sotanimi, pseudonyymi (kreikkaa, ψευδώνυμος ’väärä nimi’) ja alias ovat nimiä, joita käytetään virallisen nimen asemasta. Joissain tapauksissa salanimestä on tullut käyttäjänsä virallinen nimi. Taiteilijanimiä ja pseudonyymejä käyttävät usein esimerkiksi taiteilijat ja vallankumouspoliitikot. Kirjailijat ja pakinoitsijat käyttävät muun muassa salanimiä ja nimimerkkejä. Oikeusviranomaiset ovat harkinneet salanimiä todistajille, joita on uhkailtu. Erityisesti sotilaallisessa käytössä puhutaan salanimen sijaan peitenimestä.


title: Yhtenäistetty nimeke

text: Yhtenäistettyjä nimekkeitä on kahdenlaisia: erisnimiä ja yleisnimiä. Erisnimet ovat teoksista käytettäviksi sovittuja, usein alkukielisiä nimenmuotoja (esim. Kalevala, Raamattu, Finlandia, Zauberflöte). Yleisnimet muodostetaan yleensä teoksen monikkomuotoisesta teostyyppiä kuvaavasta sanasta (esim. Sinfoniat, Sonaatit), johon teoksen yksilöimiseksi lisätään täsmentävää tietoa, esim. esityskokoonpano, opus- tai teosluettelonumero, sävellaji jne. Myös erisnimiin voidaan tarvittaessa lisätä täsmentäviä tietoja. Yhtenäistetyn nimekkeen ympärillä käytetään hakasulkuja kertomassa, ettei nimekettä ole otettu luetteloitavasta julkaisusta.


title: Etunimi

text: Luontoon, vuodenaikoihin ja päivänkiertoon liittyviä suomalaisia nimiä ovat esimerkiksi Lumi, Pilvi, Päivikki, Suvi, Talvikki, Tuulia, Vilja, Pyry ja Tuisku. Luontoon liittyvät myös jalokivet, jotka ovat vertauskuvia arvokkaalle ja kauniille. Suomessa tällainen nimi on Helmi ja Jade. Miesten luontonimiä ovat muun muassa Havu, Kivi, Myrsky ja Visa.


title: Ääniala

text: Ihmiset voidaan luokitella eri ääniluokkiin heidän äänialojensa pohjalta. Seuraavat (laulu)ääniluokitukset (korkeimmasta matalimpaan) ovat vakiintuneet käyttöön klassisessa musiikissa.Yleensä neljä ensimmäistä kuuluvat naisille, kolme viimeistä miehille. Miespulasta johtuen amatöörikuoroissa tenorina saattaa laulaa matalaäänisempi nainen. Toisaalta jotkut miehetkin yltävät kehittyneellä falsettitekniikalla korkeammille taajuuksille - tällöin heistä käytetään seuraavia nimityksiä:Näiden yleisten luokkien lisäksi oopperan ja muun klassisen musiikin yhteydessä usein käytetään muitakin, vielä tarkempia termejä. Eri maissa on käytössä hieman toisistaan poikkeavia luokitteluja äänialoille ja -laaduille.


title: Erisnimi

text:
Erisnimet kirjoitetaan latinalaisia aakkosia käyttävissä puheissa lähtökohtaisesti isolla alkukirjaimilla. Tältä osin käytäntö kuitenkin vaihtelee eri kielissä eräiden sellaisten sanaryhmien osalta, joita voidaan pitää eris- ja yleisnimien rajatapauksina. Näitä ovat kielten samoin kuin kuukausien, viikonpäivien ja vuotuisten juhlapäivien nimet, jotka kirjoitetaan muun muassa suomessa ja ruotsissa pienellä, englannissa sen sijaan isolla alkukirjaimella. Samoin on laita eräiden erisnimestä johdettujen sanojen kuten asukkaiden nimien. Useimmista muista kielistä poiketen kuitenkin saksassa kirjoitetaan kaikki substantiivit isolla alkukirjaimella.
Suomen kielessä erisnimiksi luettavat sanat kirjoitetaan isolla alkukirjaimella. Poikkeuksia ovat mm. julkishallinnon sekä valtion liikelaitosten nimet joita kirjoitetaan sekä isolla tai pienellä alkukirjaimella
(esimerkkejä: valtiovarainministeriö, arvonimilautakunta, Finanssivalvonta, Kansallisarkisto, keskusrikospoliisi, Kotimaisten kielten keskus, Puolustusvoimat, suojelupoliisi, Säteilyturvakeskus, tekijänoikeusneuvosto, Tulli, ylioppilastutkintolautakunta).


title: Etunimi

text: Jotkin nimet ovat eri maissa eri sukupuolille kuuluvia. Tällaisia nimiä ovat esimerkiksi Nikita (Ranskassa feminiininen, Venäjällä maskuliininen), Kim (Suomessa maskuliininen, englanninkielisissä maissa feminiininen), Anne (useissa maissa feminiininen, Alankomaissa maskuliininen). Nimi Mika taas on Japanissa feminiininen ja Suomessa maskuliininen, mutta Ruotsissa unisex-nimi, sillä se käsitetään lyhenteeksi sekä miehennimestä Mikael että tämän sisarnimestä Mikaela.


title: Suomen muinaisnimet

text: Päälliköihin, johtajiin ja uskomusolentoihin yhdistettyjä nimiä: Ahti, Ahti Rikas, Ahti Saarelainen, Arijoutsi, Antero, Ehtaro, Hirvi, Hyvätty, Hämäläinen, Ihalempi, Ihamuoto, Ikitiera, Ikopäivä, Ikuturso, Ikäheimo, Ikävalko, Ilakka, Ilmarinen, Ilmatoivia, Joukahainen, Joutsimies, Jutikka, Kainu, Kaivas, Kaleva, Kari, Kaukiainen, Kaukomieli, Kaukopäivä, Kukurtaja, Kullervo, Kultimo, Kuura, Lemminkäinen, Lempinen, Lempivalko, Lempo, Mielikäinen, Montaja, Niera, Nousia, Osma, Pakkanen, Panu, Rasantaja, Rauma, Rautia, Sampsa Pellervoinen, Sarijoutsi, Seppo, Seppo Ilmarinen, Sotijalo, Tapio, Tiera, Ukko, Uljas, Untamo, Unti, Unto, Urho, Urho Kaukopäivä, Uro Venemies, Utujoutsi, Valta, Valtari, Vehnäpää, Vihas, Vihavaino, Vilja, Viljakka, Viljari, Viti, Väinämöinen, Väinö, Äijö


title: Lääketieteellinen terminologia

text:
Myös eri lääketieteellisillä toimenpiteillä on kansainvälisiä nimityksiä, jotta lääketieteellinen käytännöllinen ja tutkimuksellinen yhteistyö olisivat mahdollisia. Myös esimerkiksi kirurgian alueen työvälineiden nimitykset ovat varsin kansainvälisiä.
Toisinaan lääketieteellisillä diagnooseilla ja taudeilla on perinteisiä nimityksiä, jotka juontuvat henkilön nimestä. Näistä tunnetuimpia lienevät neurologinen Parkinsonin tauti, Alzheimerin tauti ja Aspergerin oireyhtymä. Nimitykset tulevat yleensä kunnioituksesta jotakin auktoriteettia kohtaan, esimerkiksi taudin kuvaajan mukaan, ei potilaan mukaan.


title: Nimilista

text: Suomessa nimilistoja on käytetty politiikan välineenä 1990-luvun jälkeen useaan otteeseen mm. toimittaja Olli Ainolan paljastaman Tiitisen listan olemassaolon ja Ruusupuu-listan yhteydessä. Suomessa käsittelemättömäksi jäänyt lista on Crowleyn lista. 1970- ja 1980-luvulla puhuttiin Tehtaankadun listasta, jolle oli kerätty suomalaisten puolueiden edustajien Neuvostoliiton suurlähetystölle tekemiä ilmoituksia oman puolueensa todennäköisesti neuvostovastaisista voimista. 1930-luvulla työnantajat keräsivät ns. mustia listoja kommunisteista heidän palkkaamisensa estämiseksi. Mustiksi listoiksi on nimitetty yleensä luetteloita epäsuosioon joutuneista tai epäluotettavista henkilöistä.


title: Patakakkonen

text: Patakakkonen oli Yleisradion ruoka-aiheinen televisio-ohjelma. Ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1970 nimellä "Maukasta mutkattomasti". Nimenä oli sen jälkeen "Asia on pihvi", kunnes "Patakakkonen"-nimi tuli käyttöön 1970-luvun puolessavälissä. Alkuaikoina ohjelmaa esitettiin mustavalkoisena, myöhemmin värillisenä. Ohjelman kokkeina olivat alusta lähtien Jaakko Kolmonen ja Veijo Vanamo, joka myöhemmin siirtyi kaupallisiin tehtäviin, ja hänen tilalleen tuli Sirkka Gustafsson. Ohjelmassa vieraili useita henkilöitä, jotka auttoivat ruoanlaitossa. Ohjelman tavoite oli tehdä maukasta ja terveellistä ruokaa välttäen rasvaa, sokeria ja alkoholia. Kesäisin ohjelma lähetettiin nimellä "Kesäkeittiö".


title: Ketunleipää

text: Ketunleipää on suomalainen ruoka-aiheinen televisio-ohjelma. Ohjelmaa on esitetty Yle TV2:n "Pikku Kakkosen" yhteydessä. Ohjelmassa esiintyy Kaapo ja Late kettu-nukke. Ohjelmassa käsitellään erilaisia ongelmia ja kysymyksiä. Myös ruokaa valmistetaan välillä.


title: Sokkokokki

text: Sokkokokki on suomalainen ruoka-aiheinen televisio-ohjelma, jossa kaksi julkisuudesta tuttua henkilöä valmistaa yleensä varsin haastavia ruokalajeja pelkkien ammattikokin sanallisten ohjeiden mukaan. Molemmat kilpailijat tekevät täsmälleen saman aterian kuin heitä avustama kokki, ja kaikilla on käytössä täsmälleen samat ruoka-aineet ja tarvikkeet. Ohjelmaa esitetään Nelosella.


title: Kaappaus keittiössä

text: Kaappaus keittiössä on suomalainen ruoka-aiheinen viihdeohjelma, jota esitettiin kolmen tuotantokauden ajan MTV3-kanavalla vuosina 2013–2015. Sarjan neljännen tuotantokauden esittäminen alkoi 15. tammikuuta 2018. Ohjelmassa Kari Aihinen vierailee viikoittain yhdessä suomalaisessa perheessä laittamassa heidän ruoka-asiansa kuntoon.


title: Aamu-TV

text: "Aamu-TV:ssä" esitetään myös viikoittaisia eri teemoihin liittyviä ohjelmia. Maanantaisin esitellään luontoaiheita ohjelmassa "Luonto lähellä", keskustellaan urheilutapahtumista "Jälkihiessä" ja laitetaan ruokaa ohjelmassa "Voita & Sokeria". Tiistaisin "Jälkipörssissä" pohditaan talousasioita ja "Filmikellarissa" esitetään arkistomateriaalia. Keskiviikkoaamuun kuuluu "Aamutohtori", joka vastaa katsojien terveysaiheisiin kysymyksiin. Torstaisin Seppo Puttonen ja Nadja Nowak esittelevät "Aamun kirjan," ja perjantaisin viikon uutisaiheista keskustelevat "Jälkiviisaat" ja Jenni-Maarit Koponen arvioi uusia elokuvia ohjelmassa "Tähtihetki".


title: Makupalat

text: Makupalat oli Yleisradion vuosina 1997–2005 esittämä ruoka-aiheinen televisio-ohjelma. Ohjelmaa esitettiin Yle TV2-kanavalla.


title: Kokkelivekkulit

text: Kokkelivekkulit on suomalainen Yleisradion tuottama vuonna 1994 valmistunut lähinnä lapsille suunnattu ruoka-aiheinen televisio-ohjelma. Televisio-ohjelmassa Yle TV2:n "Pikku Kakkosesta" tuttu käsinukke Ransu Karvakuono ja Pekka "Pablo" Seppä valmistavat sarjan joka osassa eri ruokalajin. Tarinankerronnan ja ruoanlaiton lomassa Ransu ja Pablo esittävät kyseisen ruokalajin inspiroiman laulun.


title: Bon Appétit

text: Bon Appétit oli suomalainen ruoka-aiheinen televisio-ohjelma, jota esitettiin vuosina 1991–2002. Ohjelmaa esitettiin ensimmäisenä Kolmoskanavalla ja vuoden 1993 alusta alkaen MTV3-kanavalla.


title: Kokkisota

text: Kokkisota on suomalainen ruoka-aiheinen televisio-ohjelma, jota esitetään MTV3-kanavalla.


title: Maalausteline

text: "Luonnostelineet" ovat kevyitä sekä teleskooppijalkaisia tai kokoontaitettavia. Luonnostelineitä käytetään pienten taulujen teossa, tai ulkona maalattaessa tai luonnosteltaessa. Luonnostelineet valmistetaan yleensä pyökistä tai alumiinista. Teline tuetaan joskus painolla tai upottamalla jalkoihin sidotut puikot maahan. Taideoppilaitoksissa käytetään joskus telineitä, jotka ovat ateljeetelineen ja luonnostelineen välimuotoja.


title: Suunnittelumalli

text: Luontimalli on suunnittelumalli, jolla ohjelmassa toimivan olion rakentaminen esitetään käsitteellisellä tasolla. Luontimalli peittää konkreettisesti käytettävien tuotantoluokkien näkyvyyden niitä käyttäviltä luokilta ja sen, miten tuotantoluokkia luodaan ja yhdistellään toisiinsa, eli tuotantoluokkia käyttävä tilaajaohjelma tuntee niistä vain niiden abstraktissa luokassa esitettävän rajapinnan. Rajapinnan käyttö mahdollistaa sen, että tuotantoluokkia ja niiden välisiä suhteita on helppo muuttaa ilman että sillä olisi vaikutusta luokkia tilaavan ohjelman toimintaan. Luontimalli kuvaa olioiden luomisprosessin, eli sen, kuinka, koska ja mitä olioita luodaan, ja huolehtivat luokkien ja olioiden asetusten konfiguroinnista.


title: Leijonan luola

text: Leijonan luola on Tarinatalo Oy:n tuottama ja Nelosen esittämä viihdeohjelma, jossa hakijat esittelevät liikeideansa tai keksintönsä pääomasijoittajaraadille. Ohjelman viisi "leijonaa" (sijoittajaa) arvioivat kunkin liikeidean tai keksinnön. Mikäli leijonat näkivät ideassa potentiaalia, he ryhtyvät neuvottelemaan prosenttiosuudesta, jonka halusivat esittelijän yrityksestä pyydettyä summaa vastaan. Sopimus syntyy, mikäli vähintään yksi leijona sijoittaa keksijän haluaman rahasumman. Leijonan luolassa ei tehdä sitovia sijoituspäätöksiä, vaan aiesopimuksia, joilla ei ole juridista sitovuutta.


title: Luovat alat

text: Luovien alojen määrittely Suomessa pohjautuu usein kansainvälisiin malleihin. Kauppa- ja teollisuusministeriön teettämän määritelmän mukaan luoviin aloihin Suomessa luetaan seuraavat toimialat.Luovien alojen tarkka määrittely on siksi hankalaa, että luovat alat muuttuvat ja kehittyvät koko ajan. Nopeasta teknisestä kehityksestä johtuen siihen voi liittyä aloja, joita ei vielä Suomessa tunnisteta tai ne ovat vielä hyvin marginaalisia. Yksi kiistellyimmistä luovista aloista on liikunta - ja elämyspalvelut. Myös matkailupalvelut monipuolistuvat ja niihin usein liitetään erilaisia elämyksiä, esimerkiksi ulkoilua kulttuurimaisemissa. Luovien alojen termillä onkin yhtäläisyyksiä muun muassa seuraavien käsitteiden kanssa: kulttuuriteollisuus, elämysteollisuus, sisältöliiketoiminta ja tekijänoikeusalat. Laajasti ottaen kaikki kulttuuripalvelut kuuluvat luovien alojen piiriin. Viime aikoina taidelähtöisiä palvelumalleja on tuotu myös hyvinvointialan (sosiaai- ja terveystoimi, nuorisotyö jne) organisaatioihin. Tominta on synnyttänyt uusia luovien alojen yrityksiä.


title: MAOL

text: MAOL julkaisee opettajien käyttöön erilaisia koepaketteja helpottamaan kokeiden laatimistyötä ja varmentamaan esimerkiksi lukioiden kurssikokeiden yhteismitallisuutta eri puolilla Suomea. Myös ylioppilaskirjoituksiin valmentavat preliminäärikokeet kuuluvat MAOL:n kautta saataviin materiaaleihin. Koulut voivat tilata näitä materiaaleja MAOL:n omistaman kustannusyhtiön MFKA -kustannuksen kautta. MFKA markkinoi myös muuta luonnontieteiden opetustyötä edesauttavaa materiaalia.


title: Jokamiehenoikeus Suomessa

text: Luonnossa ei saa tehdä mitä hyvänsä eikä missä hyvänsä. Kunkin maan luonto on jokaisen maan omaa kansallisomaisuutta, jota tulee suojella ja kunnioittaa. Jokamiehenoikeuksia on rajoitettu yksityiskohtaisesti annetuilla lailla. Ne rajoittavat liikkumisoikeutta pihamailla, istutuksilla ja viljelyksillä ja pelloilla sekä luonnonsuojelualueilla. Ilman maanomistajan lupaa moottoriajoneuvolla ei saa ajaa maastossa. Avotulen tekoon tarvitaan myös lupa, ellei ole kysymyksessä aivan pakottava tarve. Sen sijaan grilliä tai retkikeitintä saa käyttää. Kasvavia puita ei saa mennä kaatamaan, ei pieniäkään. Myöskään jäkälää, sammalta tai varpuja (kuten mustikan ja puolukan varvut, kanerva jne.) ei saa kerätä, eikä ottaa kuivunutta tai kaatunutta puuta ilman lupaa.


title: Ordinaali

text: Luonnollisia lukuja, joihin tässä yhteydessä luetaan myös nolla, voidaan käyttää kahteen tarkoitukseen: niillä voidaan ilmaista joukon suuruus, tai niillä voidaan ilmaista kohteen "sijainti", kun ne on asetettu peräkkäisjärjestykseen. Tavanomaisessa kielessä luonnollisia lukuja vastaavat edellisessä tapauksessa kardinaali- eli peruslukusanat (yksi, kaksi, kolme jne.), jälkimmäisessä tapauksessa ordinaali- eli järjestyslukusanat (ensimmäinen, toinen, kolmas jne.) Matematiikassa näillä ei kuitenkaan äärellisten lukujen tapauksessa ole oleellista eroa, sillä jokaista äärellistä kardinaalilukua vastaa yksi äärellinen ordinaaliluku ja päinvastoin. Näin ollen kaikki tavat, joilla tietty äärellinen määrä kohteita voidaan asettaa peräkkäiseen järjestykseen, ovat keskenään isomorfisia. Äärettömien joukkojen tapauksessa asia on kuitenkin toisin; joukon "suuruutta" ja alkion paikkaa jonossa on kuvattava eri käsittein, joista ensinmainittu johtaa äärettömiin kardinaalilukuihin, jälkimmäinen ordinaaleihin. Näin on tehtävä, koska äärettömänkin joukon "suuruus", mahtavuus eli kardinaliteetti, on yksikäsitteisesti määritettävissä, mutta on useita keskenään ei-isomorfisia tapoja hyvinjärjestää sen alkiot, kuten jälkempänä tarkemmin kuvataan.


title: Ala-Rievelin kalliomaalaus

text: Maalausalue, joka on 4 metriä leveä ja 2 metriä korkea, jakaantuu pääryhmään ja pienempään kuvioryhmään. Alimmat väriläiskät ovat puoli metriä maanpinnasta ja noin 4,5 metriä järvenpinnasta. Pääryhmä sijaitsee kalliohalkeaman alapuolella suojaavan lipan lata ja erottuu kauaksi punaväriläiskän takia. Läiskässä on käytetty punaväriä runsaasti ja se on puuroutunut melko tasaiseksi. Läiskän vasemmasta reunasta voi tunnistaa ihmishahmon piirteet. Ihmisen kädet ovat sivuille ylös kohotettuina. Myös kaksi venekuviota, jolla on kaarevat veneenpohjat, on maalattu allekkain.


title: Mainonta

text: Merkittävä mainonnan alaluokka on imagomainonta, jota käytetään usein tukemaan tuotteiden mainontaa ja joka myös usein yhdistetään brändin rakentamiseen. Imagomainonnassa korostetaan kohderyhmän elämäntyyliä, ominaisuuksia, tottumuksia ja mielikuvia. Imagomainonta ei tuo yleensä selkeästi esille mainostettavan kohteen ominaisuuksia. Imagomainonta on usein hyvin visuaalista ja mielikuvia herättävää ja siihen saattaa liittyä myös elementtejä jotka eivät liity läheisesti kohteena olevaan tuotteeseen tai yritykseen.


title: Luontoyrittäjyys

text: Luontoyrittäjyys tarkoittaa luonnon antimiin ja luonnon tarjoamiin elämyksiin perustuvaa yrittäjyyttä. Ala koostuu useasta erilaisesta toimialasta, mukana on esimerkiksi elintarvike-, käsityö- ja matkailuyrittäjyyttä. Kuitenkin kaikkien näiden yritysten yhteisenä ja keskeisenä tuotannontekijänä on luonto. Luontoyrittäjyydessä korostuvat erityisesti luonnon aineettomat arvot ja uusiutuvien luonnonvarojen käyttö.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumattoman teräksen etuina ovat korroosion kestävyys ja verrattain edullinen hinta. Lisäksi ruostumattoman teräksen pinta on helppo puhdistaa, joten kyseessä on hygieeninen materiaali. Ruostumaton teräs voi olla kosketuksissa veden kanssa ruostumatta, minkä vuoksi ruostumatonta terästä käytetään kosteissa tai märissä olosuhteissa. Kuitenkin esimerkiksi muovit, kivet ja keraamiset materiaalit kestävät myös korroosiota - kaikissa käyttökohteissa metallin käyttö ei ole siten perusteltua vaan ruostumatonta terästä käytetään sellaisissa käyttökohteissa, joissa tarvitaan metallin lujuusominaisuuksia. Alumiini on ruostumatonta terästä kalliimpaa, mutta se on ruostumatonta terästä huomattavasti kevyempää. Sinkkipinnoitettu, eli galvanoitu teräs on sen sijaan ruostumatonta terästä edullisempaa, minkä vuoksi sitä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan esimerkiksi katuvalojen pylväissä sekä erilaisissa aidoissa ja kaiteissa. Siten galvanoitua terästä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan jos mahdollista, mutta sen sinkitty pinta ei ole yhtä esteettinen kuin ruostumattoman teräksen kiiltäväksi hiottu pinta. Lisäksi galvanoidun teräksen pintaa on vaikeampi puhdistaa. Sinkitty teräs kestää suolaista ympäristöä, kuten merivettä, paremmin kuin ruostumattomat teräkset.


title: Säänkestävä teräs

text: Säänkestävä teräs eli corten-teräs on kuparilla, kromilla, nikkelillä ja fosforilla niukasti seostettu teräslaatu, jonka pinnalle muodostuu ulkoilmassa hapen ja kosteuden vaikutuksesta oksidikerros. Pintaan muodostuva tiivis oksidikerros estää korroosion jatkumisen syvemmälle.


title: Säänkestävä teräs

text: Säänkestäviä teräksiä käytetään verhouksena rakennusten julkisivuissa, rakenteena esimerkiksi silloissa ja säiliöissä, sekä lämpöteknissä laitteissa esimerkiksi savupiipuissa ja lämpökattiloiden tulipesissä sekä hormiosissa. Yleensä teräspinta jätetään täysin käsittelemättä, mutta tarvittaessa se voidaan maalata, esimerkiksi jos teräs joutuu jatkuvaan vesikosketukseen, tai ankariin olosuhteisiin (esimerkiksi merikontit). Teräksen korroosiokäyttäytyminen vähentää ja hidastaa vaurioituneen maalipinnan alla etenevää korroosiota. Rantasalmen vesitorni on valmistettu kokonaan säänkestävästä teräksestä.


title: Säänkestävä teräs

text: Tavanomaisissa teräslaaduissa korroosio ulkoilmassa tapahtuu sykleittäin – syntyvä karkeahko ruostekerros kuluu pois ja teräs ruostuu uudelleen, mikä jatkuvasti toistuessaan aiheuttaa materiaalikatoa, "korroosiohävikkiä". Säänkestävät teräkset ruostuvat nopeasti hienojakoiseen, tiiviiseen ja kestävään oksidipintaan asti, jolloin korroosiohävikki jää hyvin pieneksi.


title: Teräs

text: Teräs on yleisnimi kaikille rautavaltaisille metalliseoksille, joita voidaan muokata valssaamalla tai takomalla. Suppeammassa mielessä teräksellä tarkoitetaan rautaseosta, jonka hiilipitoisuus on välillä 0,05–2,11 %. Tällainen teräs voidaan karkaista. Nykyään sanotaan kuitenkin usein teräkseksi kaikkia rautaseoksia, joissa on alle 1,7 % hiiltä ja joita sen vuoksi voidaan takoa. Yli 2,11 % hiiltä sisältävät rautaseokset ovat valurautaa. Varsinkin aikaisemmin erotettiin teräksistä myös alle 0,05 % hiiltä sisältävät seokset omaksi ryhmäkseen, jota sanottiin tako- eli kankiraudaksi tai meltoraudaksi.


title: Vesikate

text: Kuumasinkitystä teräspellistä valmistettu katto on yleisin Suomessa käytetty vesikatemateriaalityyppi. Materiaalina on kuumasinkitty teräslevy, joko eri tavoin muovipinnoitettuna tai maalattuna, harvemmin käsittelemättömänä. Kalliimpia mutta kestävämpiä materiaaleja ovat homogeenisestä metallilevystä paikan päällä saumaamalla tehdyt peltikatot: materiaalina voi olla kupari, sinkki tai ruostumaton teräs. Homogeenisesta levystä tehtyjen kattojen etuna on pitkä käyttöikä; katto saattaa kestää jopa yli sata vuotta. Kupari- ja sinkkikatoilla pitkäikäisyys perustuu metallin pintaan syntyvän oksidikerroksen suojavaikutukseen.


title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumaton teräs on käytössä pitkäikäinen ja siksi myös ekologinen materiaali. Ruostumattoman teräksen voi käytöstä poistettuna teräsromuna käyttää kokonaan raaka-aineena uudelleen. Mitä enemmän ruostumattoman teräksen romusta saadaan kiertoon, sitä vähemmän tarvitaan kalliita primäärisiä seosmetalleja, kuten nikkeliä ja molybdeeniä. Nikkelin ja molybdeenin hinnat vaihtelevat voimakkaasti syklisesti, mikä heijastuu voimakkaasti ruostumattoman teräksen markkinahinnan ja kulutuksen vaihteluun. Eräissä vaatimattomissa käyttökohteissa voidaan perinteinen 18-8-teräs korvata sitä halvemmalla AISI 201 -tyyppisellä teräksellä, jossa huomattava osa nikkelistä on korvattu seostamalla mangaania ja typpeä. Mangaanin laajamittaista käyttöä nikkelin korvaajana haittaa sen alhainen saanti romusta. Mangaani palaa suurimmaksi osaksi sulatuksen aikana oksidiksi ja siirtyy terässulasta kuonaan.


title: Duplex-teräs

text: Duplex-teräs on korroosiota kestävä teräs, jolla on austeniittis-ferriittinen mikrorakenne. Pääainesosat ovat kromi (Cr) ja nikkeli (Ni), mutta teräkseen voidaan lisätä erilaisia seosaineita, jotka parantavat teräksen korroosionkestoa ja antavat rakenteellista kestävyyttä. Tällaisia seosaineita ovat muun muassa typpi (N), molybdeeni (Mo), kupari (Cu), pii (Si) ja volframi (W). Duplex-teräksillä on erittäin hyvä jännitys- ja väsymiskorroosion kesto. Tämä mahdollistaa kyseisten terästen käyttämisen monissa eri sovelluskohteissa, joilta edellytetään hyvää korroosionkestokykyä. Duplex-teräkset voidaan luokitella niiden sisältämien seosaineiden ja korroosionkeston mukaan. Ryhmiä ovat Lean duplex, standard duplex, super duplex ja hyper duplex. Duplex-teräksien ominaisuudet, kuten hyvä korroosionkesto, saavutetaan pienemmillä seosaineiden määrillä kuin vastaavien austeniittisten ruostumattomien terästen valmistaminen. Tämän takia duplex-teräkset ovat erittäin kustannustehokas vaihtoehto ruostumattomien teräksien käytölle.


title: Teräs

text: Teräksen karkaisu perustuu faasimuutokseen austeniitista martensiitiksi. Austeniitin kiderakenne on pintakeskinen kuutiollinen (PKK), ja pystyy siten liuottamaan hiiltä välisijoihinsa. PKK-kiderakenteessa on välisijoja (koloja), jonne hiiliatomi mahtuu, kun taas tilakeskisessä kuutiollisessa kiderakenteessa (TKK) ei vastaavia välisijoja ole. Teräs alkaa muuttua austeniitiksi ja hiili diffundoitua austeniitin välisijoihin lämpötilassa 723 °C (kts. rauta-hiili -tasapainopiirros). Jäähdytettäessä terästä hitaasti ehtii hiili poistua austeniitin välisijoista ja faasimuutoksessa teräksen kiderakenteeksi tulee rauta-hiili-tasapainopiirroksen mukainen kiderakenne (ferriittinen, perliittinen tai ferriittis-perliittinen, riippuen hiilen määrästä). Nopeasti sammutettaessa (jäähdytettäessä) ei hiili ehdi poistua austeniitin välisijoista ja faasimuutoksessa kiderakenne muuttuu martensiitiksi. Martensiittinen teräs on hyvin kovaa ja lujaa, mutta haurasta. Martensiittinen kiderakenne on metastabiili tasapainotila, ja tällä tarkoitetaan sitä, että huoneenlämmössä martensiitti on pysyvä kiderakenne, mutta riittävästi lämmitettäessä hiiltä poistuu martensiittirakeista, teräksen kovuus alenee ja sitkeys kasvaa.


title: Jännityskorroosio

text: Jännityskorroosio (, SCC) aiheuttaa kappaleen murtumisen jännityksen ja korroosion yhteisvaikutuksesta. Pelkkä jännitys tai korroosio ei yksinään aiheuta särön syntymistä ja kasvamista materiaaliin. Ilmiötä voi olla vaikea havaita, koska särön kasvaminen ei tyypillisesti aiheuta ulkoisia muutoksia kappaleeseen ennen kuin lopullisen vaurioitumisen yhteydessä. Monet muutoin hyvin korroosiota kestävät materiaalit ovat herkkiä jännityskorroosiolle. Esimerkiksi austeniittinen ruostumaton teräs (AISI 304, EN 1.4301) ja luja alumiiniseos (AA 7075) kärsivät jännityskorroosiosta kloridipitoisessa ympäristössä.


title: Zeta Persei

text: Zeta Persei on Perseuksen tähdistössä sijaitseva tähti, jonka magnitudi on 2.8 Tähden voi nähdä helposti paljaalla silmällä. Tähti sijaitsee noin 750 valovuoden päässä maapallosta. Zeta Persei on alhaisen luminositeetin ylijättiläistähti, ja sen spektriluokka on B1 lb. Zeta Persei on valtava tähti, jolla on 26-27 kertaa Auringon säde ja 13-16 kertaa Auringon massa.


title: Linnunrata

text: Kaikki Linnunradan paljain silmin näkyvät tähdet ovat alle kahden kiloparsekin eli 6 500 valovuoden etäisyydellä Auringosta. Suurilla kaukoputkilla nähdään noin kaksi kertaa kauempana olevia tähtiä. Radioteleskoopeilla on 1950-luvun lopulta lähtien pystytty näkemään sitäkin kaukaisempia tähtiä. Myöhemmin kartoitus on tarkentunut, kun sitä on tehty erilaisilla radioaallonpituuksilla. Infrapuna-alueella Linnunrataa on kartoitettu 1980-luvulta lähtien, sillä infrapunasäteily etenee avaruuden pölyn läpi lähes yhtä hyvin kuin radiosäteily. Nykyään Linnunrata on kartoitettu kaikilla sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuksilla.


title: Tähti

text: Paljain silmin yötaivaalta on havaittavissa noin 2500 tähteä edellyttäen, että tarkkailijan näkökyky on virheetön ja havainto-olosuhteet ovat erinomaiset. Kaikki paljain silmin nähtävissä olevat tähdet kuuluvat kotigalaksiimme Linnunrataan, ja useimmat niistä näkyvät pistemäisinä tehokkaimmillakin kaukoputkilla.


title: HL Tauri

text: HL Tauri ("HL Tau") on erittäin nuori tähti, jolla on ympärillään kaasu -ja pölykiekko. Se sijaitsee Härän tähdistössä. Tähden etäisyys maasta on 450 valovuotta, ja sen näennäinen kirkkaus on 15,1. Tähti on liian himmeä, jotta sen voisi nähdä Maasta paljain silmin.


title: CoRoT-1

text: CoRoT-1 on G-tyypin pääsarjan Auringon kaltainen tähti. Se sijaitsee Maasta noin 2 550 valovuoden päässä Yksisarvisen tähdistössä. Sen magnitudi on 13,6, eli tähteä ei voi nähdä paljaalla silmällä, mutta sen voi nähdä keskikokoisella kaukoputkella pimeällä ja selkeällä taivaalla. Ensimmäinen CoRoT-satelliitin löytämä eksoplaneetta kiertää tätä tähteä.


title: CoRoT-3

text: CoRoT-3 on G-tyypin pääsarjan tähti, se on kuumempi kuin Aurinko. Se sijaitsee suunnilleen 2600 valovuoden päässä Kotkan tähdistössä. Sen magnitudi on 13, joten sitä ei voi nähdä paljaalla silmällä, mutta sen voi nähdä keskikokoisella kaukoputkella pimeällä taivaalla.


title: Seulaset

text: Seulasista on paljain silmin erotettavissa ainakin 6–9 tähteä säästä ja havaitsijan näkökyvystä riippuen. Jo ennen kaukoputken keksimistä 11–14 tähden paikat tunnettiin. Parhaiten tähtijoukko näkyy kiikarilla, ja hyvissä havainto-olosuhteissa on valovoimaisella välineellä erotettavissa myös häivähdys heijastussumusta ainakin Meropen ympärillä. Kaukoputkella voi nähdä useampia joukon tähtiä, mutta tällöin kohde ei enää mahdu näkökenttään pienelläkään suurennuksella.


title: Messier 11

text: Messier 11 (tai NGC 6705) on avoin tähtijoukko Kilven tähdistössä. Kohdetta sanotaan Villihanhijoukoksi. Kohteen löysi Gottfried Kirch vuonna 1681. Kohde on yksi tähtirikkaimmista ja tiiviimmistä avoimista tähtijoukoista. Kohteessa on yhteensä noin 2900 tähteä, joista noin 500 on kirkkaampia kuin 14. Kirkkain tähti on +8, joten pienelläkin kaukoputkella kohteesta voi erottaa yksittäisiä tähtiä. Itse kohteen suhteellinen kirkkaus on +6,3, joten se on mahdollista nähdä myös paljain silmin.


title: Messier 22

text: Tähtijoukko on suhteellisen lähellä aurinkokuntaamme, sen arvioitu etäisyys on vain noin 10 400 valovuotta, ollen yksi meitä lähimmistä pallomaisista tähtijoukoista. Kohde on mahdollista nähdä paljain silmin, mutta ei kovin pohjoisessa. Kohde on kirkkaampi kuin esimerkiksi Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko. Kohteesta on havaittu 70 000 tähteä, joista vain 32 on muuttuvia tähtiä. Kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan noin +11.


title: Nova

text:
Taivaalla huomataan noin vuosikymmenen välein paljain silmin uusi tähti. Tällaista äkillisesti ilmestyvää tähteä kutsutaan latinankielisellä sanalla "nova" (latinaksi "novus", "nova" "uusi"). Esimerkiksi elokuun lopussa vuonna 1975 näkyi Joutsenen tähdistössä Denebin lähellä tähti, joka oli melkein yhtä kirkas kuin Otavan tähdet. Tämä Nova Cygni 1975 kirkastui maksimissaan 1,7 magnitudiin, mutta himmeni noin viikossa paljain silmin näkymättömiin. 680 päivässä Nova cygni 1975 oli enää harrastelijakaukoputkessa himmeänä näkyvä 15,5 magnitudin tähti.
Kirkkain paljain silmin modernina aikana havaittu nova oli Nova Aquilae 1918, joka kirkastui magnitudiin -1,4 ja oli silloin melkein yhtä kirkas kuin Sirius. Novia on sanottu monesti räjähtäväksi tähdiksi. Oikeammin novat ovat tähtiä, joissa tapahtuu räjähdysmäisiä purkauksia. Supernovat ovat varsinaisia räjähtäviä tähtiä. Novia voi etsiä esimerkiksi voimakkaalla kiikarilla, jossa on suuri näkökenttä". Novien etsintä vaatii taivaan tuntemusta ja tähtikarttoja.


title: Physical Graffiti

text: Materiaalia oli kasassa tupla-albumiin, jollaisesta Jimmy Page oli aina haaveillut. Syitä sellaisen julkaisemiseen oli useita. Ensinnäkin pidettiin hyvänä asiana, että arkistot saatiin tyhjennettyä julkaisemattomista kappaleista. Bonusmateriaali tai levyboksit olivat vielä tuntemattomia ilmiöitä, joten sessioista ylijäävän materiaalin kohtalona oli joko hävittäminen tai vähintään unohtuminen. Vieläkin suurempi syy oli se, että yhtye halusi näpäyttää niitä, jotka olivat kyseenalaistaneet yhtyeen edellisen "Houses of the Holy" -albumin. Lähtökohta oli siten sama kuin "Led Zeppelin IV" -albumia työstettäessä: arvostelijat haluttiin hiljentää kertaiskulla. Kaiken lisäksi tuohon aikaan tupla-albumi oli rockyhtyeelle statussymboleista merkittävin. Sellaisen julkaisemista pidettiin yhtä isona asiana kuin omaa levy-yhtiötä, minkä olivat todistaneet etenkin The Beatles ("Valkoinen tupla"), Bob Dylan ("Blonde on Blonde"), The Rolling Stones ("Exile on Main St."), Jimi Hendrix ("Electric Ladyland") ja The Who ("Tommy" ja "Quadrophenia"). Kaikista näistä albumeista oli muodostunut tekijöidensä levytyshistorian merkkipaaluja, ja parhaimmillaan uraa määrittäviä kokonaisuuksia. Kyse oli myös muoti-ilmiöstä, sillä esimerkiksi Genesis, Yes ja Elton John olivat kukin julkaisseet viimeisen kahden vuoden aikana kaksoisalbumin.Wall 2008, s. 374.


title: The Clash

text: The Clashin pääteoksena pidetään vuonna 1979 ilmestynyttä tupla-albumia "London Calling", joka on usein äänestetty yhdeksi historian parhaista rocklevyistä. "London Callingin" hallitsevia piirteitä on musiikillinen eklektismi, joka yhdistelee punk rockin soundeihin ja hyökkäävään asenteeseen muun muassa reggaeta, skata, funkia ja kitarapoppia. Seuraavan vuoden "Sandinista!"-tripla-albumia on arvosteltu liiallisuuksiin menemisestä. Vuoden 1982 "Combat Rock" oli kohtalainen menestys, joka sisälsi esimerkiksi kappaleet ”Rock the Casbah” ja ”Should I Stay or Should I Go”.


title: Tupla-tupla

text: Tupla-tupla on koripalloon liittyvä termi. Tupla-tuplan saavuttaakseen tulee pelaajan päästä yhden ottelun aikana kaksinumeroisiin lukemiin (toisin sanoen 10 tai enemmän) kahdessa tilastokategoriassa viidestä. Nämä viisi kategoriaa ovat pisteet, levypallot, koriin johtaneet syötöt, riistot sekä torjunnat. Useimmiten tupla-tupla saavutetaan pisteiden ja levypallojen avulla. Toiseksi yleisin yhdistelmä on pisteet ja syötöt.


title: Plastik

text: Plastik on Apulannan viides albumi. Tällä albumilla jatkui edellisen "Aivan kuin kaikki muutkin" -albumin kokeellisempi, rauhallisempi ja vähemmän punk -linja. Albumilla käytettiin hyvin paljon Pro Toolsia erilaisten taustaäänten tekemiseen ja joillain kappaleilla on syntetisaattoreita. Albumilta julkaistiin kolme singleä, jotka olivat "Käännä se pois", "Ei yhtään todistajaa" ja "Maanantai". Näistä "Käännä se pois" menestyi parhaiten ja myi tuplaplatinaa. Kappaleesta "Terä" tehtiin musiikkivideo Kummeli-sketsisarjaan. Vuonna 2000 se sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle 1.


title: Alttoviulu

text: Tallalla on suuri merkitys soittimen soinnin kannalta. Sen tehtävänä on kielen värähtelyn johtaminen kaikukopan kanteen. Tallan rakenteesta riippuen se esimerkiksi joko himmentää (paksu ja pehmeä talla) tai terävöittää ääntä (ohut ja kova talla). Jopa tallan sijoitus vaikuttaa sointiin, sillä kaksi tärkeää osaa, äänipinna ja bassopalkki, ovat tallan alla alttoviulun sisällä. Äänipinna sijaitsee korkeimman kielen (a1) alla olevan tallan jalan kohdalla ja bassopalkki kulkee pitkittäin matalimman (c) kielen kohdalla kannen sisäpintaan liimattuna. Äänipinna välittää kielestä tallan kautta tulevan värähtelyn kaikukopan pohjaan ja tasoittaa kielen jännityksen aiheuttamaa painetta kannessa. Bassopalkin tehtävä on jäykentää kannen rakennetta ja hajottaa värähtelyjä laajemmalle alueelle. Kaikukopan vahvistama ääni tulee ulos ääniaukoista, joita kutsitaan "f"-aukoiksi niiden muodon mukaan.


title: All Eyez on Me

text: All Eyez on Me on 2Pacin vuonna 1996 ilmestynyt tupla-albumi, joka saavutti RIAA:n mukaan timanttilevyn eli 10 miljoonan kappaleen myyntimäärän vuonna 2014. Rajapyykin on arveltu täyttyneen todellisuudessa jo aiemmin. "All Eyez on Me" myi jo neljässä tunnissa platinaa nousten suoraan sijalle 1 Billboardin 200 listalla. Albumi saavutti jo kahdessa kuukaudessa viisin kertaisen platinamyynnin rajan. Albumista muodostui yksi vaikutusvaltaisimmista rap-levyistä hip hopin historiassa, jota monet fanit, kriitikot ja kilpakumppanit ovat ylistäneet kaikkien aikojen parhaimmaksi rap-levyksi. "All Eyez on Me" on Tupacin ensimmäinen Death Row Recordsin alaisuudessa nauhoitettu albumi.


title: Freak Out!

text: Vaikka levy ei aluksi ollut suuri kaupallinen menestys, sitä pidetään yhtenä psykedeelisen rockin keskeisimmistä teoksista. Levy on popmusiikin historian ensimmäisiä konseptialbumeita sekä toinen tupla-albumi (se on julkaistu pari kuukautta Bob Dylanin "Blonde on Blonden" jälkeen). Paul McCartneyn mukaan levy oli Beatlesin "Sgt. Pepper" -albumin esikuva. Tuplan ensimmäinen levy koostuu kantaa ottavista, parodisista lauluista, ja toinen levy kokeellisesta materiaalista. Useissa ensimmäisen levyn kappaleissa kritisoidaan Zappan myöhempien levyjen tapaan amerikkalaista pinnallista elämäntapaa. "I Ain't Got No Heart" ja "Go Cry on Somebody Else's Shoulder" taas ovat "anti-rakkauslauluja". Sen sijaan esimerkiksi "How Could I Be Such a Fool", "You Didn't Try to Call Me" sekä "Any Way the Wind Blows" ovat näennäisen vilpittömiä yrityksiä säveltää laadukasta pop-musiikkia, eikä niissä ulkoisesti ole humoristisia elementtejä. Kappaleet kuten "Hungry Freaks, Daddy" ja "You're Probably Wondering Why I'm Here" ovat Zappan julistusta hänen oman asenteensa puolesta, ja "Motherly Love" on jonkinlainen Mothers-yhtyeen esittelykappale.


title: The Wall

text: The Wall on Pink Floydin vuonna 1979 julkaisema tupla-albumi, jonka pohjalta on tehty myös elokuva. Albumin sanoitti ja sävelsi yhtyeen basisti Roger Waters. Levy on konseptialbumi, ja sen kappaleet kertovat miehestä nimeltä Pink, joka on joutunut lapsesta asti yhteiskunnan, äitinsä ja koulun piinaamaksi. Pinkin isä kuoli toisen maailmansodan aikana. Nämä kokemukset saavat Pinkin aloittamaan kuvitteellisen muurin rakentamisen, jolloin kaikki vastaiskut ovat vain ”Another brick in The Wall”, eli uusi tiili tähän muuriin. Lopulta Pink pakenee lopullisesti muurin taakse omaan maailmaansa, jossa hän muun muassa kuvittelee olevansa fasistinen diktaattori.


title: On Stage

text: Albumin julkaistiin alun perin lähinnä koska tulevan "Long Live Rock 'n' Roll"-albumin nauhoitukset olivat viivästyneet miehistönvaihdosten takia. "On Stage" on tupla-albumiksi lyhyt, vain hiukan yli 60 minuuttia, kun kapasiteettia olisi yli 90 minuuttia ja yhtyeen konsertit kestivät tuohon aikaan lähes kaksi tuntia. Myös kappalevalikoimaa on kritisoitu, etenkin koska suosittu ja kiertueella soitettu "Stargazer" on jätetty pois. Myös poisjätettyjä kappaleita ovat "A Light in the Black" ja "Do You Close Your Eyes" joita soitettiin kiertueella kuten bootlegit osoittavat ja lisäksi yhtyeen konsertit sisälsivät runsaasti improvisaatiota ja sooloilua.


title: Tupla

text: Tupla on alun perin suomalainen Cloetta Suomi Oy:n valmistama suklaapatukka. Vuonna 2006 valmistus siirtyi Turun Kärsämäeltä Ranskaan, sieltä myöhemmin Espanjaan ja vuonna 2014 Ruotsiin. Suklaan nimi tulee siitä, että yhdessä pakkauksessa on kaksi mantelirouheella ja suklaalla päällystettyä kaakaonougatpalaa. Tupla tuli myyntiin 1960, ja 2015 se oli Cloettan mukaan Suomen suosituin suklaapatukka. Sitä myydään Suomen lisäksi myös Venäjällä ja Baltian maissa.


title: Katekismus

text:
Katekismus on kristillisen opin tiivistelmä. Nimi periytyy kreikan sanasta "katekhesis" ('suullinen opetus'), joka varhaisessa kirkossa tuli tarkoittamaan sitä opin määrää, mikä vaadittiin aikuisilta kastetta varten. Kasteoppilasta kutsuttiin nimellä "katekumeeni" ('opetettava').
Katolisen kirkon katekismus eli KKK julkaistiin 1992 ja sen suomenkielinen versio julkaistiin 2005. Paavi Johannes Paavali II julisti katekismuksen päteväksi opilliseksi teokseksi tämän julkaisuvuonna. Katolisen kirkon katekismus koostuu neljästä osasta, jotka ovat uskon tunnustaminen, kristillisen salaisuuden vietto eli sakramentit, elämä Kristuksessa ja kristillinen rukous.