title: Liikenne Suomessa

text: Autot saapuivat Suomeen 1900-luvun alussa. Ensimmäisen auton hankki turkulainen kauppaneuvos Victor Forselius vuonna 1900. Autokanta kasvoi kuitenkin hitaasti: vuonna 1922 autoja oli vain 2 500 ja vuonna 1930 noin 40 000. Henkilöliikenteessä linja-auto syrjäytti 1930-luvulla hevosen pitähköillä matkoilla. Suomalaisen autoteollisuuden pitkäaikaisin toimija on kuitenkin kuorma-autoja ja linja-autojen runkoja valmistava Sisu Auto, joka aloitti vuonna 1932 nimellä Suomen Autoteollisuus. Ensimmäiset maantiet olivat kuitenkin vielä silloin mutkaisia ja soralla tai hiekalla päällystettyjä. Tavarankuljetusta hallitsivat rautatiet, joita rakennettiin itsenäisyyden ensimmäisinä vuosikymmeninä edelleen lisää.


title: Linja-auto

text: Suomalaisen linja-auton perustyyppi 1930-luvulta 1950-luvulle oli kaksiovinen kori, jonka etuovi oli kaksilehtinen taiteovi ja takaovi etureunastaan saranoitu ns. sedan-ovi. Matkatavarat kuljetettiin pääasiassa matkustamon takaosassa. Kun matkustajia ja tavaraa alkoi olla niin paljon, että kaikki eivät mahtuneet auton sisälle, tavaraa kuormattiin myös kattotelineelle ja auton takapuskurin päälle varapyörän ympärille. Linja-autoilla kuljetettiin usein myös polkupyöriä, joita varten kiinnitettiin pyöräkoukut korin takaseinään. Korin kantava rakenne tehtiin puusta auton rungon päälle ja korilevyt kiinnitettiin kehikkoon pulteilla tai niiteillä. Erityisesti linja-autokäyttöön suunniteltuja alustoja, joissa auton painopiste saatiin alemmaksi, alkoi tulla markkinoille 1930-luvun loppupuolella. Nimenomaan kaupunki- ja lähiliikenteeseen tarkoitettuja autoja käytettiin sotien jälkeisiin vuosiin saakka vain pääkaupunkiseudulla ja Tampereella. Suurin osa linja-autokannasta edusti yhdysvaltalaisia merkkejä (mm. Reo, Chevrolet ja Studebaker), mutta myös ruotsalaisen Volvon ja suomalaisen Sisun osuus kasvoi 1930-luvun aikana.


title: Autoilun historia Suomessa

text: Kaksi 1930-luvun alun lamassa talousvaikeuksiin joutunutta autokoritehdasta, Oy Autokoritehdas ja Oy Autoteollisuus – Bilindustri Ab yhdistyivät huhtikuun alussa 1931 Oy Suomen Autoteollisuus Ab -nimiseksi yhtiöksi. Uusi yritys aloitti Sisu-autojen tuotannon – autojen nimi valittiin yleisökilpailun perusteella –, ja ensimmäiset autot valmistuivat heinäkuussa 1932. Koko vuoden 1932 aikana rakennettiin 11 kuorma-autoa ja yksi linja-auto.


title: Škoda Auto

text: 1930-luvun Tšekkoslovakiassa Škoda oli eräs huomattavimpia eurooppalaisia raskaan teollisuuden yrityksiä. Yritys valmisti muun muassa aseita, työstökoneita ja ajoneuvoja. Autot olivat enimmäkseen suurikokoisia ja kalliita luksusvaunuja, mutta vähitellen markkinoita alettiin hakea myös pienemmistä kokoluokista. Vuonna 1934 Škoda esitteli käänteentekevällä keskusputkirungolla varustetun Popularin, jonka perusratkaisu säilyi tuotannossa 1960-luvun lopulle.


title: Daimler Company

text: Vuonna 1934 esieltiin Daimlerin Straight-Eight, joka oli moderni työntötankomoottori. Daimlerin linja-autojen valmistus oli ollut läpi 1930-luvun jatkuvassa kasvussa. Niitä valmistettiin yksi- ja kaksikerrosversioina ja voimanlähteenä niissä käytettiin Gardner-, AEC- ja Armstrong Saurer-dieselmoottoreita. Vuonna 1937 perustettiin uusi yhtiö, "Daimler Transport Vehicles", valmistamaan sähköjohdinbusseja. Vuonna 1938 Daimler esitteli uuden "New Fifteen"-mallin joka jakoi alustansa ja korinsa "Lanchester Roadrider" -mallin kanssa. Vuonna 1939 esiteltiin 2,5 litraisella, 90 hevosvoimaisella moottorilla varustettu Daimler DB 18 Special Sports.


title: Cadillac V16

text: Cadillacin V16- ja V12-malleja valmistettiin 1930-luvulla lähes yhtä paljon kuin maailman muita superautoja yhteensä. Kilpailijat valmistivat myös V16- ja V12-sylinterisiä loistoautoja, esimerkiksi V16-moottorilla varustettu Marmon Sixteen (1931-1933), mutta ne eivät olleet yhtä suosittuja kuin Cadillac V16. 1930-luvun lama lopetti Yhdysvalloissa monia autotehtaita ja myös Cadillacin kilpailija loistoautojen valmistaja Marmon joutui lopettamaan autonvalmistuksen 1933. Cadillacin 16-sylinterinen loi merkille loistoauton imagon. V8-moottoriset Cadillacit olivat kuitenkin paljon yleisempiä kuin V12- ja V16-mallit.


title: Tuulos

text:
Tuuloksessa valmistettiin aina 1930-luvulle saakka huomattavia määriä rekiä ja hevoskärryjä. 1920-luvulla pitäjässä oli 24 ajokalupajaa ja ajokalujen valmistuksen piirissä työskenteli noin 400 henkilöä. Vuosittain valmistui myyntiin jopa 1 500 kärryä ja 4 000 rekeä. Autojen yleistyminen 1930-luvulla lopetti vähitellen tämän kotiteollisuuden alan.
Juttilan kylässä Hauhon Pyhäjärven rannalla sijaitsi Mikko Kaloisen perustama Kettulan Saha. Myöhemmin UPM osti sahan ja lakkautti sen 1990-luvulla.


title: Cunningham (loistoauto)

text: Kilpailun kiristyessä 1920-luvulla Cunninghamin käsityönä yhä valmistamien, jo kovin vanhanaikaisilta kilpaileviin teollisuustuotteisin verrattuna näyttäneiden autojen (kuva; 1922 Cunningham V-4, tyypilliset patamaiset valonheitinkuoret) kysyntä laantui, ja omien henkilöautomallien valmistus loppui vuonna 1931 esitellyn "Series V-10"-alustan esittelyn myötä, koska yritys ei halunnut (""muotioikut korvasivat kestävän tyylin"", Hinrichs) eikä tarvittavan suurinvestoinnin vuoksi kyennytkään hankkimaan korien ja moottoreiden teolliseen valmistukseen tarvittavia koneita ja laitteita. Talouslamalla oli myös merkitävä vaikutus tapoihin: vaikka Cunninghamin tyypilliset asiakkaat eivät köyhtyneetkään vaikeina aikoina, oli vaurauden yletön korostamimen suureellisilla taloilla tai ajoneuvoilla tullut sopimattomaksi. Jo valmistuneita Series V-10:n alustoja tarjottiin kuitenkin muualta hankittavien alustojen rinnalla ammattikäyttöön koritettaviksi vielä vuoteen 1933 asti, kunnes näiden varasto oli myyty loppuun. Moottoriajoneuvojen korienkin valmistus päättyi vuoden 1936 lopussa. Aineiston perusteella historioitsija ja Cunningham-yhtiön muinainen työntekijä Winfried D. Yengst päätyi 1950-luvun lopun tutkimustensa jälkeen vuosien 1907-1936 aikana valmistettujen Cunningham-automobiilialustojen kokonaismäärään 5 621 kappaletta.


title: Autoilun historia Suomessa

text: Uusi sodanjälkeinen suomalainen automerkki oli Vanaja, ja tämän merkkisiä kuorma-, linja- ja erikoisautoja valmistui vuosina 1948–1971 runsaat 7 000 kappaletta. Ulkomaisten kuorma- ja pakettiautojen sekä linja-auton alustojen tuontisäännöstelystä luovuttiin lokakuussa 1957. Keski- ja Etelä-Euroopassa 1950-luvun jälkipuoliskolla suosituiksi tulleet kääpiöautot eivät koskaan yleistyneet Suomessa. Linja-autonkorien valmistaja Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab rakensi vuonna 1957 Wiima-merkkisen kääpiöauton prototyypin, joka on sittemmin kadonnut. Vuonna 1960 Suomessa oli yksi auto jokaista 17 henkilöä kohti, kun Ruotsissa autotiheys oli yksi auto kuutta asukasta kohti.


title: Erich Ledwinka

text: 1930-luvun alussa Ledwinka ja Erich Übelacker johtivat suunnitteluhanketta, jonka tuloksena syntyi pieni, virtaviivainen, takamoottorinen kansanauto, Tatra V 570. Voimanlähteenä oli ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Autosta valmistettiin vain kolme prototyyppiä jonka jälkeen projekti hyllytettiin, sillä yrityksen johdossa arveltiin virtaviivaisen muotoilun myyvän paremmin isommassa kokoluokassa.


title: Rinnakkaismuotoinen tiedonsiirto

text: Rinnakkaismuotoinen tiedonsiirto on kahden tai useamman bitin siirtämistä rinnakkain ja samanaikaisesti. Rinnakkaismuotoista tiedonsiirtoa käytetään pääasiassa lyhyillä matkoilla, kuten esimerkiksi tietokoneen sisäisillä väylillä muistista prosessoriin, tietokoneen kirjoitinportissa ja joissakin lähiverkkosovelluksissa.


title: Rinnakkaismuotoinen tiedonsiirto

text: Rinnakkaismuotoisen tiedonsiirron kyky välittää useampi signaali samaan aikaa moninkertaistaa tiedonsiirtonopeuden väylän leveyden mukaan. Käytännössä signalointi ja signaalien tahdistus on osoittautunut ongelmaksi kellotaajuuksien kasvaessa, kuten myös monien signaalien toisiinsa aihettamat häiriöt. Uudemmissa väylissä on näiden ongelmien vuoksi siirrytty sarjamuotoiseen tiedonsiirtoon. Samalla on moninkertaistettu yhden johtimen kaistanleveys.


title: Pakettikytkentä

text: Pakettikytkentä on tiedonsiirtomenetelmä, jossa data jaetaan paketeiksi tiedonsiirtoa varten. Pakettikytkentäinen tiedonsiirto on luonteeltaan yhteydetöntä, eikä verkosta varata päästä-päähän yhteyttä (reittiä) tai siirtokapasiteettia tiedon siirtoa varten. Erona piirikytkentään on, että kiinteää lähettäjän ja vastaanottajan välistä yhteyttä ei varata, vaan verkon laitteet välittävät paketit otsikkokentässä olevan osoitteen perusteella käytettävän verkon yli. Näin peräkkäiset paketit saattavat siirtyä eri reittejä pitkin ja jopa järjestystä vaihtaen. Pakettikytkentäisille verkoille on luonteenomaista pakettien monistuminen ja katoaminen eri tyyppisissä verkon vika- ja ruuhkatilanteissa.


title: Tiedosto

text:
Tiedosto on tietokoneessa yhdeksi kokonaisuudeksi ymmärrettävä tietojen kokonaisuus, joka voi sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, videokuvaa tai käyttäjän hyödynnettävissä olevan ohjelman. Tiedosto tallennetaan massamuistille, jossa tieto säilyy myös virran katkaisuista myöhemmin käsiteltäväksi.
Useimmissa nykyisissä käyttöjärjestelmissä tiedosto on vain peräkkäin tallennettu joukko tavuja, ja siihen viitataan tiedostonimen avulla. Tiedoston tiedostomuodon tunnistaminen ja tiedon tulkitseminen ja sen käsittely jää kokonaan sovellusohjelmien vastuulle.
Täten käyttöjärjestelmä ei ota kantaa siihen sisältääkö tiedosto tekstiä, kuvaa vai ääntä ja käsittelee kaikkia tiedostoja samalla tavoin.


title: Optinen tiedonsiirto vapaassa tilassa

text: Koska tiedonsiirrossa käytetään ilmatilaa, tuottaa se omat ongelmatekijänsä. Kuten muissakin langattomissa tekniikossa, ovat sääilmiöt suurin ongelmatekijä. Sumu on FSO:n pahin vihollinen, koska käytetty laser ei pysty läpäisemään sitä, vaan vaimenee ja heijastuu. Vesi- ja lumisade eivät kuitenkaan tuota samoja ongelmia. Sateella kantama jää 1,3–5 kilometriin, räntä- tai lumisateella hiutaleiden koosta ja määrästä riippuen 500–3000 metriin ja tiheässä sumussa 200–400 metriin. Sumussa kantama riippuu enemmän lähettimen tehosta ja siitä, onko yö vai päivä. Sumu on yleensä yöllä jolloin kantama on pidempi. Sumussa optinen tiedonsiirto on huonompi kuin mikroaallot.


title: Optinen tiedonsiirto vapaassa tilassa

text: Tiedonsiirtoon käytetään FSO-lähetinyksikköjä, jotka koostuvat dataa laserilla lähettävästä teleskoopista ja vastaanottavasta linssistä, eli ne toimivat full-duplex–muodossa. FSO-laitteet kuuluvat OSI-mallin fyysiseen kerrokseen ja toimivat kaikilla protokollilla, joilla perinteinen kuitukaapelikin toimii. FSO-lähettimessä voi olla yksi iso vastaanotinlinssi ja useita lähettimiä, joilla turvataan tiedonsiirto hetkellisistä katkoksista riippumatta. Lähetinyksikön ulkonäkö vaihtelee valmistajasta mukaan. Usein kyseessä on pysty- tai vaakatasossa olevaan tukivarteen kiinnitettävä laite, jonka paino vaihtelee yksikön lähetystehosta riippuen (5–25 kg). Monen valmistajan FSO-yksikölle on usein ominaista turvakameraa muistuttava ulkonäkö.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Erilaisia menetelmiä verkon solmujen luotettavuuden lisäämiseksi on useita, kuten erilaisten tunnusten ja sertifikaattien käyttö. Eräs hyväksi todettu menetelmä on kokemukseen pohjautuva luotettavuus, mikä tarkoittaa sitä että laitteen luotettavuus kasvaa verkon osana toimimisen eli kokemuksen myötä. Luottamuksen tila on muuttuva arvo, joka muuttuu valmiustilan, verkon käyttäjien ja muiden laitteiden sekä kolmannen osapuolen palautteen mukaan. Tällöin verkon väärinkäyttö vaatii suunnitelmallista pidemmän aikavälin toimintaa ja on tästä syystä hankalampi toteuttaa. Esimerkiksi poikkeustilan aikana laitteiden luotettavuus putoaa jyrkästi. Tällöin voidaan jokin tietty verkon laite, jolla ei ole riittävää luotettavuuden tasoa, ohittaa tärkeän viestin välittämisessä ja käyttää viestin reitittämiseen jotain suuremman luotettavuustason omaavaa laitetta.


title: Suoratoisto

text: Suoratoisto (myös streamaus tai striimaus, ) on internetin verkkosisällön sisältöpalveluiden lataamis- eli tiedonsiirtotapa. Siinä loppukäyttäjälle palveluntarjoajan tiedoston multimediasisältöä aletaan esittää tilaajalle heti samalla, kun palvelun käyttäjän tiedonsiirron tilauspyyntö on vastaanotettu tilauksen vastaanottajalla. Toiston aikana tiedoston lataus on käynnissä taustasovelluksena samanaikaisesti kuin sen esittäminen käyttäjän päätteellä. Mahdollisen häiriön eli latauskatkon tapauksessa latauksen keskeytyessä sen sisältämä informaatiotoisto eli esittäminen käyttäjän koneella keskeytyy kohtaan, johon tiedostoa on ehditty lataamaan.


title: Tietomurto

text: Tietomurto on Suomessa rikoslain 38. luvun 8. pykälän mukaan rangaistava teko. Tietomurrosta tuomitaan se, joka käyttämällä hänelle kuulumatonta käyttäjätunnusta taikka turvajärjestelyn muuten murtamalla oikeudettomasti tunkeutuu tietojärjestelmään, jossa sähköisesti tai muulla vastaavalla teknisellä keinolla käsitellään, varastoidaan tai siirretään tietoja, taikka sellaisen järjestelmän erikseen suojattuun osaan. Tietomurrosta tuomitaan myös se, joka tietojärjestelmään tai sen osaan tunkeutumatta teknisen erikoislaitteen avulla oikeudettomasti ottaa selon mainitussa tietojärjestelmässä olevasta tiedosta. Maksimirangaistus on yksi vuosi vankeutta. Syyteoikeus on voimassa kaksi vuotta. Tietomurrosta tuomitun maksettavaksi määrätään usein lisäksi huomattava vahingonkorvaus. Jo tietomurron yritys on rangaistava teko.


title: Yhteistoiminnallinen tiedontuotanto

text: Yhteistoiminnallinen tiedontuotanto tarkoittaa tietokäytäntöjä, joissa tiedon käyttäjät ja tuottajat rakentavat tietopohjaa yhdessä ja oppivat toisiltaan. Yhteinen piirre tällaisille käytännöille on, että osallistujat sitoutuvat jakamaan osaamistaan ja käymään rakentavaa keskustelua siitä, miten käsiteltävä ongelma tulisi määritellä, mitä tietoa tulisi kerätä ja keitä asiantuntijoita kuulla, ja miten tuloksia tulisi vetää yhteen ja tulkita. Prosesseissa voidaan hyödyntää monentyyppistä tietoa, kuten tutkimustietoa ja paikallista, kokemukseen perustuvaa, esimerkiksi kansalaishavainnoinnilla hankittavaa tietoa. Tällaisia vuoropuheluun perustuvia tietokäytäntöjä ovat erilaiset kansalaispaneeli- ja politiikkadialogiprosessit, yhteistoiminnallinen oppiminen ja yhteinen faktojen etsintä.Yhteistoiminnallisia ratkaisuja sirpaloituvien yhteiskuntien ongelmiin – käänne yhteishallintaan ympäristöpäätöksenteossa (CORE) –hankkeen sivusto


title: Antologia

text: Antologia (< , 'kukkakokoelma', 'kukkakimppu' tai 'kukkaseppele') on teos, johon on koottu eri tekijöiden teoksia, alun perin runoja. Tietyn kirjallisuuden lajin piirissä, esimerkiksi science fictionissa, antologiaksi sanotaan kokoelmaa, johon on koottu julkaistavaksi novelleja tai pienoisromaaneja.


title: Nippernaati

text: Nippernaati: virolaisen kirjallisuuden antologia on vuodesta 2015 julkaistu Viron kirjallisuutta esittelevä antologiasarja. Sen päätoimittajana toimii Sanna Immanen. Sarjaa julkaisee Viron instituutti, ja sitä on tarkoitus julkaista vuosittain. Antologian julkaisemista tukevat Viron kulttuuriministeriö, Viron kulttuurirahasto ja Viro-instituutin ystävät ry.


title: Ranganathanin lait

text: Ranganathan huomasi työssään, että usein kokoelmien muodostamista pidettiin itseisarvona, eikä lukijoilla ollut välttämättä mahdollisuutta saada teoksia käsiinsä. Hän nostikin kirjojen tietosisällön konkreettisen esineen, edelle. Kirjaston tarkoitus ei ole säilöä kirjoja, vaan tarjota niitä asiakkaille luettavaksi. Jotta kirjastojen kokoelmat ovat asiakkaiden käytettävissä, pitää kirjaston sijaita paikalla, johon on helppo tulla. Sen aukiolo- ja laina-ajat pitää suunnitella käyttäjäystävällisiksi. Samoin itse kirjastotilan, kalustuksen, valaistuksen ja lämpötilan, pitää palvella kaikkia asiakkaita ja houkutella kirjojen lukemiseen. Ehkä tärkeimpänä Ranganathan nostaa esiin ammattimaisen kirjastohenkilökunnan merkityksen. Kirjastonhoitaja ei voi enää olla vain passiivinen kirjojen säilyttäjä, vaan hänen pitää osallistua asiakkaiden palvelemiseen.


title: Kansalliskirjasto (Suomi)

text: Kansalliskirjastoon talletetaan kappaleet kaikista kotimaisista painotuotteista, ääni- ja kuvatallenteista, CD-ROM-tallenteista sekä edustava otos verkkoaineistoista. Toiminta perustuu lakiin kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä (1433/2007), joka vuodesta 2008 lähtien korvaa aiemmin voimassa olleen Vapaakappalelain sekä Lain elokuvien arkistoinnista. Vapaakappalesäädösten ansiosta Kansalliskokoelmaan on autonomian ajan alkupuolelta lähtien 200 vuoden kuluessa karttunut lähes täydellinen, yksikkömäärältään useisiin miljooniin kasvanut kotimaisten painotuotteiden ja vuodestä 1981 myös ääni- ja kuvatallenteiden kokoelma. Nykyisellään laki kattaa kaikki suomalaisen joukkoviestinnän osa-alueet: em. aineiston lisäksi lakisääteisin arkistoinnin piiriin kuuluvat myös elokuvat sekä radio- ja tv-aineistot, joiden vastaanottamisesta ja tallettamisesta vastaa Kansallinen audiovisuaalinen arkisto.


title: Kirjasto

text: Suomessa yleisten kirjastojen oikeus lainata aineistoa maksutta asiakkaille koskee koko kirjaston kokoelmaa ja perustuu kirjastolakiin. Lain mukaan yleisten kirjastojen tehtävänä on "edistää väestön yhtäläisiä mahdollisuuksia sivistykseen, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen, jatkuvaan tietojen, taitojen ja kansalaisvalmiuksien kehittämiseen, kansainvälistymiseen sekä elinikäiseen oppimiseen. Kirjastotoiminnassa tavoitteena on edistää myös virtuaalisten ja vuorovaikutteisten verkkopalvelujen ja niiden sivistyksellisten sisältöjen kehittymistä." Uusi kirjastolaki tulee voimaan 1.1.2017.


title: Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

text:
Biografinen kirjallisuudentutkimus on pohjautunut ajatukseen, että kirjailija on poikkeusyksilö, joka pystyy tavoittamaan jotain sellaista, mitä tavalliset ihmiset eivät. Parhaimmillaan kirjailija pystyy paljastamaan kansan sielun ominaisuudet. Tämän takia kirjallisuuden merkitys palautuu kirjailijaan ja hänen elämäänsä. Elämäkerrallisessa kirjallisuudentutkimuksessa kaunokirjallisia teoksia selitetäänkin kirjailijan elämänvaiheiden ja hänen persoonallisuutensa kautta.
Toinen puoli elämäkerrallista kirjallisuudentutkimusta on taas se, että kaunokirjallisia teoksia käytetään kirjailijan persoonan selvittämiseen. Tämä on kuitenkin väittelyn alla. Kysymys kuuluukin: mihin tutkimustyö on kohdistettava, itse kaunokirjallisiin teoksiin vai myös niiden synnyinolosuhteisiin? Jälkimmäisessä vaihtoehdossa väittelyn kohteena on lisäksi se, kuinka paljon painoarvoa on annettava kirjailijan henkilökohtaisisille olosuhteille.


title: Arktiset Askeleet

text: Tapahtuman päämääränä on toimia tanssikasvatuksellinen alustana tapahtuman osallistujille sekä tapahtuman järjestämisessä mukana oleville tanssinopettajaopiskelijoille. Tämän vuoksi tapahtuman lajikirjo pidetään mahdollisimman laajana ja osallistujia pyritään saamaan mukaan eri puolilta Suomea. Tapahtumaan osallistujat lähettävät vuoden vaihteen tietämillä pidettävään videokarsintaan teoksia, joista esikarsintaraati valitsee sopivan määrän teoksia varsinaiseen tapahtumaan. Esikarsintaan osallistuvista teoksista ne, jotka eivät tule valituksi varsinaiseen tapahtumaan saavat halutessaan kirjallisen palautteen teoksestaan. Jokainen tapahtuma viikonloppuun päässyt teos saa kirjallisen palautteen oman lajinsa arviointiraadilta. Lisäksi arviointiraati jakaa teoksille harkintansa mukaan kunniakirjoja ja stipendejä.


title: Kirjakantti

text: Kirjakantti on Kuopiossa marraskuussa vuosittain järjestettävä kirjallisuustapahtuma. Kirjakantin pääjärjestäjä on vuodesta 2012 Snellman-kesäyliopisto. Snellman-instituutin siirtyminen Kirjakantin järjestäjäksi tarkoittaa vakauttaa tapahtuman ja mahdollistaa sen edelleenkehittämisen. Aiempi pääjärjestäjä Pohjois-Savon Kirjallinen Yhdistys Vestäjät ry on yhä tapahtuman osatuottajana ja myös Pohjois-Savon taidetoimikunta jatkaa toiminnassa mukana. Kirjakantin yhteydessä julkistetaan myös Savonia-kirjallisuuspalkintoehdokkaat. Yhdeksäs Kirjakantti järjestetään 23.-25.11.2012.


title: Koulukirjasto

text: Perinteisen kirja-aineiston lainaamisen ja lukuharrastuksen tukemisen lisäksi koulukirjaston toiminnalla on muitakin tavoitteita, kuten luoda esteettisesti miellyttävä ja käytännöllinen oppimisympäristö, mahdollistaa oppilaiden ja opettajien pääsy monipuolisen, ajankohtaisen ja tarpeellisen tiedon lähteille, sekä järjestää mahdollisuus tiedonhallintataitojen opiskeluun. Nämä muut tavoitteet korostuvat erityisesti vuonna 2016 uudistuneen opetussuunnitelman myötä, johon sisältyy laaja-alaisen osaamisen tukeminen.


title: Asiakirjahallinta

text: Elinkaariajatteluun liittyvät arvonmääritys ja seulonta eli ne toimenpiteet, jotka tähtäävät asiakirjatietojen määrän vähentämiseen. Asiakirjojen määrät ovat voimakkaasti kasvaneet, ja asiakirjahallinnan tehtävänä on arvioida, mitkä asiakirjat säilytetään ja mitkä hävitetään. Arvonmäärityksessä arvioidaan, millainen arvo kullakin asiakirjalla on toiminnan ja talouden, yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan sekä kulttuurin ja tutkimuksen kannalta. Huomioon on siis otettava toisaalta käytännölliset, toisaalta tutkimukselliset ja kulttuuriset näkökulmat. Asiakirjat jaetaan pysyvästi ja määräajaksi säilytettäviin.


title: Kokemäki

text: Kokemäki on tunnettu vanhana pitäjänä, jonka alueella tehdyt arkeologiset kaivaukset kertovat elämästä jopa 7000 vuoden takaa. Kokemäenjoen laakso onkin ollut rautakaudella yksi Suomen tärkeimmistä asutusalueista, johon ovat sekä taloudellisesti että kulttuurillisesti läheisesti liittyneet myös Vanajaveden seudut. Kokemäeltä oli yhtenäinen asutus Hämeenlinnan seudulle saakka. Perimätieto kertoo muinaisesta Teljä-nimisestä kaupungista, joka olisi sijainnut Kokemäellä. Tälle ei ole saatu historiallista tai arkeologista vahvistusta. Joka tapauksessa Teljä on osana monen satakuntalaisen yrityksen, seuran ja järjestön nimeä.


title: Kokemäki

text: Keskeisen sijaintinsa ja vanhan asutuksensa johdosta Kokemäki on ollut historiallisesti merkittävää keskusaluetta. Kokemäellä sijaitsee muun muassa rautakauden ja keskiajan muinaisjäännöksiä. Satakunnan historiallista maakuntaa kutsuttiin myöhemmällä keskiajalla usein Kokemäenkartanon lääniksi.


title: Kokemäki

text: Kokemäellä sijaitsee Juhannusraveistaan tunnettu ravirata. Muita virkistysmahdollisuuksia ovat esim. uimahalli, Pitkäjärven vapaa-ajankeskus, Ammattiopiston palloiluhalli, Haapahuhdan ratsastustalli, Risten JM- ja Motocross-rata, Järilän FK-rata, Järilän hiihtokeskus, Piikajärven lentokenttä sekä jäähalli Teljä Areena. Uusia projekteja ovat muun muassa golfkenttä Pitkäjärvelle sekä keskuspuisto Tulkkilantien varteen.


title: Käräjämäki (Kokemäki)

text: Vanhin kirjallinen maininta Käräjämäestä (nimi esiintyi muodossa Kæræjæmæky) on vuodelta 1463. Paikka on mainitty ilmeisesti Kokemäen vanhan kirkon luonna pidettyjen maakuntakäräjien takia. Vanha kirkko sijaitsi noin 200 metrin päässä olevalla pienellä saarella joen pohjoisrannalla.


title: Käräjämäki (Kokemäki)

text: Käräjämäki vaikuttaa olevan ensisijaisesti kalmisto, johon on haudattu rautakaudella läheisen talon väkeä. Paikalta löydettyjä esineitä on tyylin perusteella ajoitettu kansainvaellusajalle. Käräjäkiviä käytettiin alkujaan merkitsemään haudan paikka samaan tapaan kuin Euran Käräjämäen tapauksessa.


title: Kokemäki

text: Kokemäki () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kaupungissa on asukasta, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Elinkeinorakenne jakautuu toimialoittain seuraavasti: alkutuotanto 9,0 %, jalostus 30,0 %, palvelut 61,0 %.


title: Kokemäki

text: Tampereen ja Porin välisellä rautatiellä liikennöivät matkustajajunat pysähtyvät Kokemäen rautatieasemalla (ent. Peipohjan asema). Aseman lähellä valtatie 2:n varrella on Helsingin ja Porin välisten pikavuorobussien pysäkki. Alkuperäinen Kokemäen rautatieasema sijaitsi nykyisestä asemasta noin kolme kilometriä Tampereen suuntaan. Muita Kokemäellä sijainneita rautatieliikennepaikkoja ovat olleet Risten ja Kyttälän asemat sekä Järilän seisake. Kyttälän ja Risten sekä vanhan Kokemäen aseman toiminnot lopetettiin vuonna 1983. Kokemäki–Rauma-radalla on vain tavaraliikennettä; rataosan henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1988.


title: Ylistaro (Kokemäki)

text: Ylistaro oli Kokemäen suurin kylä aina 1830-luvulla raivonneeseen kyläpaloon saakka. Tulipalon jälkeen rakennukset siirrettiin hajalle nykyisille paikoilleen ja vanhan kylän alueelle jäi vain yksi talo. Nykyään paikalla on lisäksi toinen sinne myöhemmin siirretty talo sekä vuonna 1857 valmistunut Pyhän Henrikin kappeli, jonka sisällä on ns. "Piispa Henrikin saarnahuone". Perimätiedon mukaan piispa Henrik vietti rakennuksessa viimeisen yönsä ennen Köyliönjärven jäällä tapahtunutta surmaansa vuonna 1156.


title: Koivistonkylä (Äänekoski)

text: Koivistonkylän Niiniveden rantaa pitkin kulkee Koivistonkyläntie, vanha maantie, jota pitkin pääsee 4-tien varteen Myllyntauksen paikkeille. Tie on nykyisin museotie. Tunnetuksi kylä on tullut Anita Hirvosesta, joka vietti lapsuutensa Koiviston maisemissa, sekä Jorma Kinnusesta, joka heitti aikoinaan keihäänheiton epävirallisen maailmanennätyksen Koiviston koulun kentällä. Heittoa ei pystytty kunnolla mittaamaan, koska keihäs lensi epätasaiselle pellolle. Koivistonkylällä on oma urheiluseura, Koiviston Kipinä. Kipinässä harrastetaan liikuntaa monipuolisesti, kuten lentopalloa, koripalloa, hiihtoa ja yleisurheilua. Seuran koripallojoukkue on pelannut vuodesta 1991 Keski-Suomen 3- ja 4-divisioonassa. Koiviston koulun vieressä kulkee valaistu hiihtolatu.


title: Kokemäenjoen luodot

text: Luodot toimivat merkittävänä vapaa-ajan ja virkistysalueena heti kaupungin keskustan ja vanhojen teollisuusalueiden välittömässä läheisyydessä. Kulttuurihistoriallisesti arvokkaita kohteita alueella ovat Kirjurinluoto, joka on tunnettu etenkin Pori Jazz -tapahtumastaan sekä Huvilajuovan 1900-luvun alun vuosikymmeninä muodostunut huvila-alue. Kirjurinluoto on vanha kaupunki- ja kansanpuisto, joka syntyhistorialtaan muistuttaa Kuopion Väinölänniemeä, Oulun Hupisaaria tai Helsingin vanhoja kansanpuistoja. Nykyään alueella on lisäksi kaupunginpuutarha, kahviloita, kesäteatteri, uimaranta, leikkikenttiä, pienoisgolfrata sekä esiintymislava ja konserttiareena. Myös siirtolapuutarha-alue Hevosluodon eteläkärjessä on merkittävä.


title: Porvoon öljynjalostamo

text: 1960-luvun alkuvuosina Suomen ainoa öljynjalostamo Naantalin jalostamo ei pystynyt vastaamaan jatkuvasti kasvavaan öljytuotteiden kysyntään. Pitääkseen ulkomaiset öljy-yhtiöt ulkona raakaöljyn jalostuksesta Neste Oy:n oli pyrittävä aggressiiviseen laajenemiseen kotimaisilla öljymarkkinoilla. Uuden öljynjalostamon paikaksi valikoitui Porvoo sen Helsingin kulutuskeskittymän läheisyyden ja hyvien meriyhteyksien vuoksi. Neste Oy:n suunnitelmissa oli toimittaa ulkomailta tuotava raakaöljy suurtankkereilla suoraan jalostamolle. Rakennuspäätös hankkeelle kirjoitettiin vuonna 1963 ja sen suunnittelu annettiin myös Naantalin jalostamon suunnittelusta vastanneelle amerikkalaiselle Lummus Company:lle.


title: Rypsiöljy

text: Suomessa öljykasvien viljely alkoi argentiinalaisen pellavan viljelyllä. Rypsin viljely aloitettiin 1940-luvulla. Rypsiöljyn teollinen tuotanto alkoi Raisiossa Oy Kasviöljyn tehtaalla vuoden 1952 lopussa. 1970- ja 1980-luvuilla viljelyyn tuli uusia rypsi- ja rapsilajikkeita. Perinteisellä kasvinjalostuksella vähennettiin ensin erukahappopitoisuutta ja sitten glukosinolaattipitoisuutta. Helsingin Herttoniemessä sijaitsevasta Öljynpuristamo Oy:stä tuli toinen merkittävä rypsiöljyn valmistaja 1980-luvulla. Tuotantoprosessit perustuivat öljyn erottamiseen siemenestä ensin puristamalla ja sen jälkeen uuttamalla loppu öljy heksaanilla. Vuonna 1993 Öljynpuristamo Oy:n toiminta siirtyi Kantvikiin Mildolan Oy tehtaalle, jossa otettiin käyttöön lämpöpuristukseen perustuva menetelmä. Raision öljynpuristamon toiminta päättyi vuonna 2014.


title: Maaöljy

text: Modernin öljynjalostuksen historia alkaa vuodesta 1852, jolloin keksittiin öljyn tislaus. Raakaöljystä tislasi petrolia ensimmäisenä puolalainen Ignacy Łukasiewicz.


title: Paleoruokavalio

text: Karjanhoidon ja maanviljelyn uskottiin alun perin levinneen Suomeen Etelä-Baltiasta ja Koillis-Puolasta vuosien 2 500–2 000 eaa. tienoilla nuorakeraamisen kulttuurin saapumisen myötä. Vuonna 2004 Helsingin ja Bristolin yliopistojen tekemän yhteisen tutkimuksen perusteella on selvinnyt, että Suomessa on tuotettu maitoa jo 4 500 vuotta sitten. Helsingin yliopiston siitepölytutkimusta ja arkeologiaa yhdistävän tutkimuksen mukaan ensimmäisistä viljakasveista taas tattaria on viljelty Suomessa jo 5 300 eaa. ja ohraa noin 4 200 eaa. Löydökset osoittavat maatalouden olevan vanhempaa perua kuin on alun perin luultu ja juontuvan aina varhaiskampakeraamiselle kaudelle. Maanviljelyn ja karjanhoidon merkitys pysyi Suomessa kuitenkin vähäisenä vielä kauan kivikauden loppuvaiheiden jälkeenkin.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomessa oli vuosina 1919–1932 voimassa kieltolaki. Alkoholin ostaminen oli jatkosodan lopulta 1970-luvun alkuun säännösteltyä, ja sitä valvottiin henkilökohtaisten viinakorttien avulla. Suuriin kertaostoksiin esimerkiksi juhlien tarjoilua varten oli anottava poikkeuslupa. Kieltolain loppumisen jälkeen myös alkoholin anniskelua ravintoloissa ohjattiin tiukoin säännöin. Raittiusliike oli perinteisesti pitänyt mietoja alkoholijuomia, etenkin olutta, erityisen vaarallisina, mutta 1950-luvun lopusta alkaen Alko ryhtyi uusien tutkimustulosten ja hyvin sujuneiden kokeilujen rohkaisemana kampanjoimaan mietojen juomien puolesta. Alko alkoi tiedottaa tuotteistaan asiakkaille myymälöissä, ja ravintoloiden sääntelyä helpotettiin asteittain. Kuitenkin vielä 1980-luvun alussa pidettiin epäsopivana esimerkiksi julkaista viiniarvosteluja lehdissä, ja vasta vuosikymmenen lopulla hyväksyttiin ajatus, ettei ravintoloiden toimintaa tarvitse ohjata enempää kuin on välttämätöntä väärinkäytösten estämiseksi.


title: Alkoholijuomien käyttö

text: Suomessa on ollut olut-, sima- ja paloviinaperinne. Olutta on käytetty pääasiallisena ruokajuomana, varsinkin siksi, että etanoli toimii säilöntäaineena. Pohjoiseurooppalaisen perinteen mukaan juhlissa juodaan perinteisesti paljon alkoholia kerralla. 1900-luvun alussa raittiusliike sai laajaa kannatusta, erityisesti työväenliikkeeltä ja uskonnollisilta liikkeiltä. Vuoden 1905 suurlakossa vaadittiin kieltolakia. Eduskunta hyväksyikin sen vuonna 1907, mutta keisari ei suostunut vahvistamaan lakia, ja sen vahvisti vasta Venäjän väliaikainen hallitus vuonna 1917. Kieltolaki tuli voimaan vuonna 1919 ja kumottiin vuonna 1932 kansanäänestyksellä. Kieltolain jälkeen yksinoikeus alkoholin tuontiin, vientiin, valmistukseen ja myyntiin päätettiin antaa valtion omistamalle Oy Alkoholiliike Ab:lle (nykyään Alko Oy), jolloin alkoholin valmistus ja kauppa saatiin valtion valvonnan piiriin. Alkoholin myynti Alkoista oli rajoitettua: 1970-luvulle asti kansalaisilla oli viinakortti, joka tarvittiin ostosten tekoon. Edelleen Alkolla on vähittäismyyntimonopoli, eikä väkeviä alkoholijuomia saa mainostaa. Valmistus- ja tuontimonopoli purettiin Euroopan unioniin liittymisen seurauksena. Alkosta erotettiin valmistus- ja tuontiyhtiö Altia, ja Alko keskittyi vähittäismyyntiin.


title: Kaskiviljely

text: Suomen kaskiviljely alkoi Varsinais-Suomessa jo vasarakirveskulttuurin aikoihin, noin 2400–2000 eaa. Suomessa kylvettiin perinteisesti ohraa tai ruista kahden vuoden aikana, myöhemmin yksi tai kaksi satoa naurista, kauraa tai tattaria. Myös pellavaa kasvatettiin kaskissa, koska silloin päästiin vaivalloisesta rikkaruohojen kitkemisestä. Yleistä oli myös useamman kasvin kylväminen yhtä aikaa, esimerkiksi nauriin ja ohran ja jopa ohran, nauriin ja rukiin. Tällöin maa pystyttiin käyttämään tehokkaasti, kun ensin korjattiin ohra, sen jälkeen syksyllä kasvoi nauris, ja seuraavana kesänä saatiin vielä ruissato. Myös tropiikin kaskissa tällainen viljelytapa on yleinen. Viljelyn jälkeen aluetta nimitettiin "ahoksi", ja sitä voitiin käyttää vielä laitumena. Suomessa kaskeaminen oli vielä 1700-luvulla yleisin maanviljelystekniikka. Etenkin Karjalassa ja Savossa se tuotti vielä 1880-luvulla yli kymmeneksen sadosta.


title: Laukkuteollisuus Suomessa

text: Kokemäenjokilaakson laukkuteollisuus oli saanut alkunsa Lauri Hellströmin perustamasta Äetsän lyhyttavara- eli Äly-tehtaasta 1929, jossa valmistettiin sarvikampojen ja -piippujen lisäksi muun muassa tupakka- ja rahakukkaroita, lompakoita, salkkuja sekä selkäreppuja. Sotien jälkeen laukkutuotanto kärsi materiaalipulasta, ja laukkuja tehtiin muun muassa armeijan käytöstä poistetuista teltoista ja kuormapeitteistä sekä paperikankaasta ja mustasta kumikankaasta. 1950-luvulla kalliin nahan korvasi yhä useammissa laukuissa "telon"-nimellä myyty muovitettu kangas, jota tuotiin aluksi ulkomailta kunnes alueelle perustettiin parikin kankaan muovittamoa. Niistä jäi jäljelle Heikki Frimanin pinnoittamo, jonka Finlayson osti 1973.


title: Hevonen Suomessa

text: Suomalaisen ajohevoskulttuurin tärkein lenkki on luokkavaljastus. Kustaa Vilkunan mukaan luokista löytyy ensimmäiset tiedot Suomesta ja Virosta. Muinaisrunoissa luokkavaljas on hyvin tavallinen ja ensimmäinen kirjallinen maininta on 1430-luvulta piispa Henrikin surmanrunossa. Virosta maininta löytyy vuodelta 1494. Venäjältä kirjallista tietoa luokasta löytyy huomattavasti myöhemmin. Ruotsissa siitä ei ole vanhojakaan tietoja, tutkimusmatkailija Carl von Linnékin näki luokan ensi kerran 1732 Suomessa. Vanhoissa verokirjoissa luokka oli talon omaisuutta, Lemun Nyynäisten taloon oli merkitty 1549 kaksi maalattua luokkaa. 1700-luvun verokirjoissa luokka oli yleinen koko maassa. Luokan käyttöalue on hyvin yhtenäinen, Suomen ja Viron lisäksi luokkaa käyttävät venäläiset sekä suomalais-ugrilaiset kansat. Läntinen raja kulkee Kuurinmaalla Latviassa. Suomessa yleisesti käytetty nimitys on luokka tai luokki, Karjalassa vemmel, vempele ja Vepsässä vembel. Sana luokki taasen on yhtenäinen suomessa, vatjassa, virossa ja liivissä.


title: Kalliomaalaus

text: Suomessa on löydetty 96 kohteesta kalliomaalauksia, joissa voidaan erottaa kuvioita. Näiden lisäksi tunnetaan vielä 26 kohdetta, jossa kuviot eivät enää erotu. Suomen maalaukset ovat tehneet pyyntiyhteisöjen jäsenet noin 5 000−1 500 eaa. Tuotteliain vaihe sijoittuu 4 000−3 600 eaa. tienoille. Tihein maalauskohteiden keskittymä on Saimaan ja Päijänteen vesistöissä. Kalliomaalauksia on hajallaan alueella, joka kattaa seudun Oulusta etelään ja Suomenselän itäpuolisen alueen. Maalauskohteet käsittävät yleensä vain 1−10 kuviota, mutta eräät suuret kohteet sisältävät niitä moninkertaisen määrän. Kolme suurinta maalauskenttää ovat Laukaan Saraakalliolla (noin 200 kuviota), Mikkelin Astuvansalmella (65 kpl) ja Suomussalmen Hossassa olevalla Värikalliolla (61 kpl).


title: Antisankari

text: Antisankarit voivat olla hyvin monenlaisia. Antisankari voi olla esimerkiksi henkilö, joka epäonnistuu toistuvasti, tai henkilö, joka pyrkii tavoitteisiinsa keinoja kaihtamatta. Siinä missä perinteinen sankari on hyveellinen, ihanteellinen ja pyyteetön, on antisankari usein pikemminkin hyötyajattelua korostava henkilöhahmo, joka saattaa tehdä hyviä asioita vääristä syistä. Antisankaria ei tule sekoittaa antagonistiin, koska antisankari ei yleensä ole protagonistin päämäärien tiellä. Käsitteiden raja on tosin joskus häilyvä.


title: Antisankari

text: Antisankari on kirjallisuudessa ja draamassa protagonisti eli päähenkilö, jolta puuttuvat perinteiset sankarin ominaisuudet kuten ylevyys, ylivertaisuus, oikeamielisyys ja valmius uhrautua hyvien asioiden puolesta. Antisankarit ovat olleet länsimaisen romaanin huomattava piirre jo Kreikan näytelmäkirjallisuudesta lähtien, ja antisankari on usein keskeinen hahmo modernissa näytelmäkirjallisuudessa. Kuuluisia esimerkkejä ovat Cervantesin Don Quijoten ja Henry Fieldingin Tom Jonesin nimihahmot.Baldick 1990, s. 11.


title: Antisankari

text: Tiivistäen voidaan sanoa, että antisankari on henkilöhahmo, jolla on puutteita ja samantyyppisiä piirteitä kuin konnalla, mutta joka kuitenkin toimii katsojalle tai lukijalle samaistumisen kohteena.


title: Miinuskirja

text: Miinuskirja on Suomessa käytössä oleva lääkeostosten merkitsemistä varten tarkoitettu vihkonen, jonka voi ostaa apteekista. Apteekki merkitsee kirjaan tiedot lääkeostoksista (lähinnä ostopäivän ja ostosten loppusumman) siten, että sairausvakuutuslain mukaan korvattavat (Kela-korvaus) ja käsikauppalääkkeet on eritelty. Erillistä apteekin kassakuittia ei tällöin anneta. Miinuskirjan tarkoituksena on helpottaa asiakkaan lääkekustannusten seurantaa, koska lääkeostot ovat yhdessä paikassa ja erillisten apteekkikuittien keräilyä ja säilytystä ei tarvita.


title: Sairaanhoitaja (AMK)

text: ”"Miten harvat miehet ja naisetkaan käsittävät, onpa kysymys suurista tai pienistä asioista, mitä ’vastuu’ merkitsee – tarkoitan, miten vastuunalainen tehtävä on suoritettava… ’Vastuu’ ei suinkaan merkitse vain sitä, että itse tekee tehtävänsä hyvin, vaan on myös huolehdittava siitä, että kaikki muut tekevät samoin."”


title: Miekka ja magia

text: Päähenkilönä miekka ja magia -tarinoissa on yleensä voimakas soturi, joka taistelee yliluonnollista pahuutta vastaan. Tyypillinen päähenkilö on väkivaltainen, arvonsa tunteva ja tunteidensa vietävissä oleva barbaari, joka arvostaa vapautta. Päähenkilössä on usein antisankarin piirteitä. Vaikka päähenkilö käyttäytyy useimmiten sankarillisesti, hän voi selviytyäkseen liittoutua vihollisen kanssa tai uhrata liittolaisen. Sankarin tärkeimmät aseet ovat oveluus ja fyysinen voima. Taikuutta sen sijaan käyttävät yleensä vain tarinan konnat, jotka yleensä ovat velhoja, noitia tai yliluonnollisia hirviöitä. Useimmat miekka ja magia -sankarit ovat maskuliinisia mieshahmoja, kun taas naishahmot saattavat jäädä yksiulotteisiksi. Toistuva teema alan kirjallisuudessa on neito pulassa. Joidenkin miekka ja magia -tarinoiden päähenkilönä on kuitenkin nainen, ja genren perinteinen painottuminen miespäähenkilöihin on 1900-luvun viimeisistä vuosikymmenistä lähtien vähentynyt.


title: Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä

text: Aspergerit ovat tyypillisesti valtaväestöä asiakeskeisempiä ja vähemmän ihmiskeskeisiä. Tämän vuoksi kommunikaatio palvelee aspergereiden kohdalla usein toisenlaisia tarpeita kuin valtaväestön keskuudessa. Onnistunut keskustelutilanne merkitsee aspergereille tyypillisesti asiapitoista mielenkiintoisten tietojen tai henkilökohtaisten näkemysten vaihtoa. Aspergereiden lähestymiskulma on tietyssä mielessä älyllisempi tai analyyttisempi kuin valtaväestöllä, jolla hyväksynnän ja arvostuksen kaltaisten tunteiden viestintä on merkittävämmässä asemassa. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että aspergerit olisivat muita ihmisiä tunteettomampia. Monet aspergerit kokevat että heidän tunteensa ovat päinvastoin hyvinkin voimakkaita, vaikka ne eivät suurimmalla osalla näykään muille esimerkiksi ilmeiden välityksellä. Kyseinen havainto on linjassa Kamila ja Henry Markramin esittämän intensiivisen kokemisen teorian kanssa (Intense World theory).


title: Pentti Haanpää

text: Lopulta "Kentän ja kasarmin" julkaisi pieni vasemmistolainen kustantaja Kansanvalta. Kirjan aiheuttama julkinen tuohtumus erityisesti äärioikeiston piireissä oli syvä, ja yleensä sovitteleva Mika Waltari näki jopa tarpeelliseksi julkaista oman, ”oikeamman” näkemyksensä tasavallan armeijasta ("Siellä missä miehiä tehdään", 1931). Jo aikanaan Haanpään teos sai kuitenkin puolustajiakin, jotka kiittelivät teoksen realismia, esimerkiksi Huugo Jalkanen ("Uuden Suomen Iltalehti"), Antero Kajanto ("Suomen Sosialidemokraatti"), kirjoittaja "Liitossa" ja nimimerkki H-a "Savon Sanomissa". Jälkiviisauden valossa Haanpää oli kuitenkin kirjoittanut esiin nuoren tasavallan armeijan todelliset ongelmat ja epäoikeudenmukaisuudet.


title: Ҋ

text: Ҋ ääntyy kiltinänsaamessa soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Sen asemesta voidaan käyttää myös kirjainta ј.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Viron joet

text: Joen uoma syntyy, kun juokseva vesi kovertaa altaan maata ja syntyy maastoon painanne. Savipohjaisessa maastossa uoma on yleensä matala ja leveä, kivikkoisessa moreenimaastossa se on edellistä syvempi, mutta joki saattaa kovertaa itsensä syvällekin kallioon. Graniitti on Suomen ja Viron joille liian kova alusta, joten siihen syntyy joki ainoastaan valmiiseen kalliomurrokseen, jota viimeinen jääkausi on murtanut lisää. Silloinkin on avuksi tullut jäätikköjoki, joka on suurella virtausvoimalla huuhtonut mannerjäätikön ja maankamaran välissä olevat irtomaat ja suuret kivet pois. Syntynyt subglasiaalinen uoma (, muinaislaakso) erottuu nykyään maastossa rotkona, jonne vesi luontaisesti hakeutuu. Virossa kalkkikivi- ja hiekkakivikalliot ovat vielä oma lukunsa. Niiden pehmeät kalliopinnat kuluivat mannerjäätikön liikkeen alla tasaiseksi ja kun jääkauden loputtua sulamisvedet muodostivat jään alle jäätikköjokia, syntyivät subglasiaaliset uomat melko helposti ja niistä tuli varsin leveitä ja syviäkin. Tällaiset laaksot ovat useiden- tai kymmenien kilometrien pituisia ja niitä esiintyy Virossa luode-kaakko- tai itä-länsi-suuntaisina. Joet virtaavat näitä laaksoja alas ja koska laaksot ovat kuluneet epätasaisesti, syvennyksiin muodostui järviketjuja, jotka ovat Viron syvimpiä. Jäätikköjokilaaksoissa virtaavat joet ovat Viron kauneimpia ja ne ovat melojien suosiossa. Kalkki- ja hiekkakivi kuluu muutenkin nopeasti virtavassa vedessä. Monet ojat ja joet ovat ehtineet uurtamaan jääkauden jälkeen uomaansa syväksi.


title: Kuninkoja (vesistö)

text:
Kovasoja saa alkunsa suo- ja harjualueelta Runosmäki-Raunistulan suuralueelta ja se virtaa läpi hienosedimenttitasangon Runosmäen, Kaerlan, Vätin, Ruohonpää ja Kähärin kaupunginosissa. Oja kulkee koko matkan taajamassa tiiviillä esikaupunkialueella, kuitenkin enimmäkseen puistoalueilla. Keskiosassa uomaa on pelto- ja niittyalueita, metsäalueita ei ole missään kohdassa paljon. Kovasojan uoman lähiympäristö on Turun yleiskaava 2020 merkitty kulttuurihistoriallisesti,
kaupunkikuvallisesti, maisemallisesti tai luonnonoloiltaan arvokkaaksi alueeksi.


title: Yövesi

text: Yövesi on Saimaan alueen selkävesiä ja sijaitsee Mikkelin kaupungin alueella. Yövedelle virtaa vettä Louhivedeltä Varkaantaipaleen kanavan kautta. Alue ulottuu pohjoisimmasta osastaan Ristiinan Pökkäänlahdelta etelässä Liittokiven selälle saakka Suur-Saimaalle. Yöveden Käenniemenselällä sijaitsee Saimaan syvin kohta, jota paikalliset kutsuvat ”Käenniemen kaivoksi”. Syvyyttä tällä kohdalla on 84,3 metriä, ja sijaitsee Pienen ja Suuren Riuttasaaren eteläpuolella. Yöveden rannat ovat monimuotoiset: sieltä löytyy hyviä hiekkarantoja sekä jylhiä ja jyrkkiä rantakallioita. Viime vuosina saimaannorppa on palannut vuosikymmenten tauon jälkeen Yövedelle. Yövesi on myös tärkeä laivaliikenteelle. Yöveden kautta kulkee syväväylä Ristiinassa sijaitsevaan Pellosniemen satamaan.


title: Sammunjoki

text: Sammun- ja Sammaljoki sekä niiden sivuhaarat virtaavat pääsääntöisesti savipohjaisen maaston läpi. Valuma-alueesta 28% on peltoa ja 68% metsämaata. Savikoilla korkeuserot ovat pienet ja siksi joki meanderoi paikoin voimakkaasti. Oja saavat toisinaan alkunsa kallioisella metsävyöhykkeellä, jolloin uomat ovat korkeuserojen vuoksi syvät ja kiviset. Metsävyöhykkeet erottavat peltoalueita toisistaan, jolloin koskia syntyy myös sinne. Joessa onkin toistakymmentä koskea. Savikoilla ilmenee viljelyn haittapuolina ravinteiden valuminen virtaavaan vesistöön. Sammunjoesta purkautuukin Kokemäenjokeen runsaasti ravinteita ja kiintoainesta, kun savipellot imevät sadevettä heikosti ja valuttavat sitä pintaa myöten ojiin.


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Jokibifurkaatio merkitsee joen purkautumista kahta lasku-uomaa pitkin. Tätä esiintyy pääasiassa laakeilla, runsasvetisillä alueilla. Eräs tunnetuimmista ja maailman suurin bifurkaatio on Casiquiare Amazonin ja Orinocon välillä Etelä-Amerikassa. Toiseksi suurin löytyy Tornionjoesta: Ruotsin Pajalan kunnan alueella Tornionjoen vesimäärästä yli puolet virtaa Tärännönjoen kautta Kalixjokeen.


title: Lämpötilakerrostuneisuus (limnologia)

text:
Matalat vesistöt saavat auringonvaloa pohjaan asti, mikä lämmittää veden kauttaaltaan. Silloin vesistöön ei muodostu lämpötiloiltaan erilämpöisiä kerroksia. Toinen kerrostumisen häiriötekijä johtuu tuuliolosuhteista. Jos lampi tai järvi on monelta suunnalta tuulten armoilla, pystyy tuuli sekoittamaan syvätkin vedet tasalämpöisiksi. Matalassa lammessa ilmiö kuitenkin esiintyy, jos se sijaitsee tuuliin nähden suojaisassa paikassa ja jos auringon valo ei ulotu kovin syvälle veteen (sameus). Silloin lammen pintavedet lämpenevät eniten ja kerrostuma voi syntyä ainakin vähäksi aikaa.
Meressä lämpötilakerrostuminen ei riipu puhtaasti lämpötilan aiheuttamista tiheyseroista, vaan huomioon on otettava myös suolapitoisuuden aiheuttamat tiheyserot. Meren lämpötilakerrostuminen on näiden yhteisvaikutuksesta syntynyt kerrostuminen. Voimakkaat tuuli ja sen aallokko sekoittavat meren pintavesiä, joten ne ovat tasalämpöisiä paljon syvemmällä kuin järvet. Merivirrat kuljettavat vesimassoja erilaisten vedenalaisten harjanteiden välistä ja ylitse, jolloin sekoittumista tapahtuu myös pohjan lähellä. Merien lämpötilakerrostuminen on siksi selkeintä laajojen valtamerien äärellä.


title: Sähkönjohtavuus (limnologia)

text: Sähkönjohtavuus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyritään selvittämään vesistöön liuenneiden mineraalien eli suolojen aiheuttamaa sähkönjohtavuutta. Sähkönjohtavuudesta voidaan epäsuorasti päätellä suolojen yhteispitoisuus vedessä ja suuri veden sähkönjohtavuusarvo merkitsee korkeaa veden suolapitoisuutta.


title: Päijänne

text: Päijänteen pinta-ala on 1 118 km². Järvi on 119 kilometriä pitkä, ja sen suurin leveys on 28 kilometriä. Päijänteen suurimpia selkiä ovat keskiosan Tehinselkä ja Judinsalonselkä, eteläosan Asikkalanselkä ja pohjoisosan Vanhanselkä ja Ristinselkä. Suomen sisävesien syvin kohta (95,3 m) sijaitsee Ristinselällä Toivakan kunnassa Rappukallion edustalla. Syvänne on merkitty Päijänteen Ristinselälle sekä Päijänteen merikarttasarjaan erikoismerkillä. Useissa tietosanakirjoissa esiintyvä virheellinen tieto, jonka mukaan kohta olisi peräti 104 metriä syvä, perustuu venäläisten mittaustulosten virheelliseen tulkintaan. Päijänteen keskisyvyys on 16,2 metriä. Suuria saaria ovat muun muassa Virmailansaari, Salonsaari, Judinsalo, Onkisalo, Paatsalo, Muuratsalo, Haukkasalo ja Vuoritsalo, ja kaikkiaan saaria on 1 886 kappaletta.


title: Haukiluoma

text: Kaupunginosa on rakennettu 1970- ja 1980-luvuilla entiselle metsä- ja suomaalle. Haukiluoman tila mainitaan 1900-luvun alun isojaon täydennysasiakirjassa osana Rason taloa. Haukiluoma on vanha paikallisnimi, jossa luoma merkitsee jokea pienempää virtaavan veden uomaa. Aikoinaan (noin 1600-luvulla) termillä Haukiluoma tarkoitettiin huomattavasti nykyistä suurempaa aluetta. Käsite kattoi suurin piirtein koko Länsi-Tampereen läntiset osat (ml. Ikuri, Myllypuro ja Kalkku) sekä laajoja alueita Nokian kaupungin puolelta. Nimensä alue sai nykyään Nokialla sijaitsevasta Haukijärvestä. 1970-luvulla kaupunginosaa kaavoitettaessa uudelle kaupunginosalle annettiin nimeksi tämä vanha ja perinteinen nimi. Nimiehdotuksina olivat myös Perä-Lamminpää ja Taka-Ikuri.


title: Sirppujoen vesistön lasketut järvet

text: Sirppujoen alaosan yläpää ja keskiosan alaosa säilytti leveytensä melko pitkään. Leveää uoman osaa on kirjallisuudessa kutsuttu Hallun altaaksi. Se alkoi Laitilan puolelta Härinänjoen yhtymäkohdassa ja loppui Hallun kylän vaiheilla. Joen perkaukset ja ruoppaukset ovat hävittäneet sen. Joen uomassa oli Hallun altaan yläpuolella Ruotjärvi, joka on hävitetty vaiheittain samalla tavalla. Kuuluisin kuivatettu järvi lienee Valkojärvi, joka oli Sirppujoen lähdejärvi. Valkojärveen laski koillisesta Malvonjoki.


title: Supersankarielokuva

text: Supersankarielokuva on elokuva, joka keskittyy yhteen tai useampaan supersankariin; henkilöön, jolla on yli-inhimillisiä kykyjä. Tällaiset elokuvat sisältävät usein tunnusmerkkejä toiminta-, fantasia- ja/tai science fiction -elokuvista. Useimmat supersankarielokuvat perustuvat sarjakuviin.


title: Supersankari

text: Supersankarit ovat erityisesti yhdysvaltalaiselle sarjakuvalle tyypillinen ilmiö, ja ovat äärimmäisen suosittuja Yhdysvalloissa. Supersankarit ovat hyvin suosittuja myös Japanissa. Supersankareista on tehty lukemattomia elokuvia ja televisiosarjoja.


title: Justice League (televisiosarja)

text: Sarjassa keskityttiin maapallon seitsemään suurimpaan supersankariin, jotka yhdistävät voimansa pysäyttääkseen kaiken mahdollisen maapalloa uhkaavien superrikollisten aikeet. Sankareina toimivat Metsästäjä Marsista, viimeinen selviytynyt marsilainen; Teräsmies, superkykyinen ja viimeinen elossa oleva Krypton-planeetalta; Batman, yön ritari ja loistava etsivä; Vihreä Lyhty, jolla on hallussaan voimasormus; Salama, maailman nopeín mies; Haukkatyttö, Thanagar-planeetalta kotoisin oleva siivekäs poliisi ja Ihmenainen, Amazonin voimakas prinsessa. Sarjassa esiintyi myös lukuisia vihollisia, kuten Lex Luthor, Tähtisafiiri, Ultra-Humaniitti ja Jokeri. Lisäksi mukana oli erilaisia rikollisryhmiä, kuten Injustice Gang, Salainen Yhteisö, Royal Flush Gang ja Superman Revenge Squad.


title: Supertyttö

text: Supertyttö ("Supergirl") on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva. Se perustuu DC Comicsin supersankariin Terästyttöön, jonka loivat Otto Binder ja Al Plastino. Elokuvan ohjasi Jeannot Szwarc ja käsikirjoitti David Odell. Pääosissa näyttelevät Faye Dunaway ja Helen Slater. Itse elokuva tehtiin kuitenkin Christopher Reeven tähdittämien Teräsmieselokuvien menestyksen takia.


title: Oikeuden Puolustajat: Uusi rintama

text: Muualla eräs tiedemies teleporttaa epähuomiossaan Metsästäjän Marsista maaplaneetalle. Ollessaan kykenemätön palaamaan takaisin kotiplaneetalleen hän asettuu paikalliseen kaupunkiin asumaan ja tutkimaan ihmisten kulttuuria television kautta. Marsilainen tutustuu muun muassa elokuviin sekä piirrettyihin, kuten Väiski Vemmelsääreen. Lopulta hän naamioituu muuntautumalla ihmiseksi ja liittyy paikalliselle poliisiasemalle töihin, ottaen nimekseen John Jones. Supersankarit alkavat olla yleisesti pelättyjä ihmisten keskuudessa, mutta Teräsmies yrittää lievittää hallituksen pelkoa heitä kohtaan, kun taas muut sankarit, kuten Batman ja Salama jatkavat taisteluaan rikollisuutta vastaan. Samalla tuntematon olemus Keskus julistaa äänellään ihmisten kautta heidän tulevaa tuhoa.


title: David Dunn

text: David Dunn on kuvitteellinen päähahmo elokuvasta "Unbreakable – särkymätön" ja Supersankari joka onnistui selittämättömästi selviytymään Juna-onnettomuudesta ehjin nahoin ja on siitä asti ollu "Supersankari" roolissaan ja pelastanut ihmishenkiä ja kiinni ottanut niitä ihmisiä jotka ovat tehneet rikoksia. David Dunn omii yli-luonnollisia kykyjä jotka ovat mm. Super-vahvuus, haavoittumattomuus, immuuni sairauksille ja ESP eli kyky aistia kosketuksen myötä ihmisten tekemät rikokset sekä hänellä on heikkous: Vesi mikä heikentää voimansa. David Dunn esiintyi lyhyesti Cameo roolissaan elokuvassa "Split" ja esiintyi taas päähahmon roolissaan vuonna 2019 elokuvan "Glass" nimisessä Supersankari trillerissä joka on sekä "Unbreakable" että "Split" elokuvien yhteinen jatko-osa.


title: Luettelo Marvel Cinematic Universen elokuvista

text: Elokuva sijoittuu kaksi vuotta "The Avengersin" jälkeen. Jasper Sitwell mainitsee nimeltä Stephen Strangen, supersankari Tohtori Oudon oikean henkilöllisyyden. Uudelleenrakennettu Stark-torni "The Avengers" -elokuvasta, tunnettu nyt Kostajat-tornina, tekee myös esiintymisen elokuvassa. Whedon ohjasi lopputekstien aikana näytetyn kohtauksen, jossa nähdään paroni Wolfgang von Strucker (Thomas Kretschmann), tohtori List (Henry Goodman), Elohopea (Aaron Taylor-Johnson), ja Purppuranoita (Elizabeth Olsen), jotka esiintyvät "issa". Elokuvan paljastus siitä, että Hydra oli soluttautunut S.H.I.E.L.D.:iin, vaikutti suuresti MCU:hun sijoittuvan televisiosarjan "S.H.I.E.L.D. Agentit" ensimmäisen tuotantokauden kuuteen viimeiseen jaksoon.


title: Hämähäkkimies elokuvissa

text: Hämähäkkimies on Marvel Comicsin sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen supersankari, jonka ovat luoneet Stan Lee ja Steve Ditko. Hämähäkkimiehen ensimmäinen elokuvaesiintyminen oli vuonna 1977 televisioelokuvassa, jonka pääosaa esitti Nicholas Hammond. Sen oli tarkoitus toimia pilottina viikottain esitettävälle "The Amazing Spider-Man" -televisiosarjalle. Vuodesta 1985 alkaen, hahmon elokuvaoikeudet siirtyivät studiolta toiselle, kunnes se päätyivät Sony Pictures Entertainmentille. Sam Raimi palkattiin ohjaamaan elokuvat "Spider-Man – hämähäkkimies" (2002), "Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2" (2004) ja "Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3" (2007). Kaksi ensimmäistä elokuvaa saivat positiivisen vastaanoton, mutta kolmas sai sekalaisemman vastaanoton. Vuonna 2010 elokuvasarja päätettiin aloittaa uudelleen. Marc Webb palkattiin ohjaajaksi ja Andrew Garfield Hämähäkkimiehen uudeksi näyttelijäksi. Ensimmäinen elokuva, "The Amazing Spider-Man" (2012), sai positiivisen vastaanoton, mutta sen jatko-osan, "The Amazing Spider-Man 2" (2014), vastaanotto sekalaisempi.


title: Supersankari

text: Supersankarien edeltäjiä esiintyi jo 1800-luvun kirjallisuudessa. Näihin kuuluivat esimerkiksi Sherlock Holmes, Zorro ja Tarzan. Vuonna 1938 DC Comics -sarjakuvayhtiö esitteli "Action Comics No. 1" -lehdessä Jerry Siegelin ja Joe Shusterin luoman Teräsmiehen, supersankareista ensimmäisen ja tunnetuimman. Teräsmiehen myötä supersankarisarjakuvista kehittyi kokonaan oma lajityyppinsä. Teräsmies loi pohjan supersankarin tunnusmerkeille, joihin kuuluivat kaksoiselämä, yli-inhimilliset voimat ja värikäs asu, jota täydensivät viitta ja helposti tunnistettava symboli.


title: Superystävät (vuoden 1973 animaatiosarja)

text: Superystävät () on yhdysvaltalainen Hanna-Barberan tuottama animaatiosarja, jonka jälkeen tuotettiin useita Superystäviin perustuvia spin-off-sarjoja. Se myös perustuu DC Comicsin Oikeuden Puolustajat -ryhmään. Sarjasta tuotettiin yhteensä 16 jaksoa, jotka esitettiin Yhdysvalloissa vuosien 1973–1974 aikana. Superystävien ryhmän jäseninä toimivat Teräsmies, Batman, Robin, Ihmenainen ja Vesimies. Sarjassa vierailivat myös Salama, Muovimies ja Vihreä Nuoli. Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan "Superystävät" on sijalla 50.


title: Elokuva

text: Äänielokuva löi itsensä läpi 1920-luvun loppupuolella, "The Jazz Singer" (1927) oli ensimmäinen pitkä puhuttu elokuva (vaikkakaan ei ensimmäinen äänielokuva). Kun äänielokuva yleistyi, monet mykkäkaudella menestyneet elokuvatähdet joutuivat aloittamaan uransa uudestaan. Esimerkiksi Buster Keatonille ja muille mykkäkoomikoille ei ollut enää paljon kysyntää, vaan yleisö kaipasi Groucho Marxin ja Mae Westin kaltaisten koomikoiden jatkuvaa vitsailua. Suoranaista riehaantumista dialogin mahdollisuudesta ilmensivät puheeseen perustuvat Hollywoodin slapstick- ja screwball-komediat. Aluksi ääni toteutettiin optisella ääniraidalla, jonka kamera tallensi suoraan filmille kuvan tavoin. Tämän tekniikan äänenlaatua pidetään kuitenkin yleisesti heikkona, ja niinpä magneettisen äänentallennuksen keksimisen myötä ääni tallennettiin myöhemmin nauhalle, joka siirrettiin esityskopion perforoidulle magneettiääniraidalle. Nykyään digitaalinen äänitekniikka on elokuvien äänityksessä normaalia.


title: Elokuvan historia

text: Äänielokuva löi itsensä läpi 1920-luvun loppupuolella, "The Jazz Singer" (1927) oli ensimmäinen pitkä puhuttu elokuva. Kun äänielokuva yleistyi, monet mykkäkaudella menestyneet elokuvatähdet joutuivat aloittamaan uransa uudestaan. Esimerkiksi Buster Keatonille ja muille mykkäkoomikoille ei ollut enää paljon kysyntää, vaan yleisö kaipasi Groucho Marxin ja Mae Westin kaltaisten koomikoiden jatkuvaa vitsailua. Suoranaista riehaantumista dialogin mahdollisuudesta ilmensivät puheeseen perustuvat Hollywoodin slapstick- ja screwball-komediat. Aluksi ääni toteutettiin optisella ääniraidalla, jonka kamera tallensi suoraan filmille kuvan tavoin. Tämän tekniikan äänenlaatua pidetään kuitenkin yleisesti heikkona, ja niinpä magneettisen äänentallennuksen keksimisen myötä ääni tallennettiin myöhemmin nauhalle, joka siirrettiin esityskopion perforoidulle magneettiääniraidalle. Nykyään digitaalinen äänitekniikka on elokuvien äänityksessä normaalia.


title: Alfred Hitchcock

text: Äänielokuvan tulon myötä musikaali- ja revyyelokuvia tehtiin runsaasti, koska se koettiin oivaksi tavaksi osoittaa äänielokuvan mahdollisuudet. Niinpä Hitchcock joutuikin osallistumaan episodielokuvaan "Elstree Calling" (1930), jonka Hitchcockin elämäkertoja John Russell Taylor kuittaa sanoilla ”omituinen välinäytös”. "Junoa ja riikinkukkoa" (1930) voidaan pitää Hitchcockin ensimmäisenä todellisena äänielokuvana, sillä elokuva tuotettiin alusta alkaen äänielokuvana. Irlantilaisia käsittelevä aihe oli perienglantilaiselle Hitchcockille täysin vieras, mutta kriitikoiden mielestä hän käsitteli irlantilaisia mestarillisesti. "Epäiltynä murhasta" (1930) vahvisti jälleen Hitchcockin mainetta jännityselokuvien ohjaajana, vaikka se olikin enemmän tyypillinen ”kuka sen teki” -tarina kuin jännitykseen perustuva Hitchcock-elokuva. Sitä seurannut "Rikkauden huuma" (1931) epäonnistui kuitenkin täydellisesti. Hitchcockin viimeiset elokuvat British International Picturesille olivat nopeasti tehdyt tilaustyöt "Talo numero 17" (1932) ja "Lord Camber’s Ladies" (1932), joka oli Hitchcockin ainoa pelkkänä tuottajana tekemä elokuva.


title: Elokuvamusiikki

text: Warner Bros. otti 1926 käyttöön Vitaphone-järjestelmän, jossa levyjä soitettiin orkesterisyvennykseen sijoitetuista kaiuttimista. Vuonna 1927 esitettiin ensimmäinen puhuttu äänielokuva, musiikkielokuva "Jazzlaulaja". Uusien tekniikoiden myötä elokuvien musiikin tekninen laatu parani nopeasti. Musikaaleista tuli hyvin suosittuja 1930-luvun taitteessa, ja puhe-elokuvissakin oli usein musiikkinumeroita. Etenkin Intiassa musiikista tuli oleellinen osa kaikkea elokuvaa maan musiikkiteatteriperinteen vahvuuden vuoksi. Myös etninen musiikki sai elokuvasta hyvän esityskanavan länsimaissa. Aivan äänielokuvan alkuvuosina musiikki äänitettiin samaan aikaan kun dialogikin, ja orkesteri oli näyttelijöistä viereisessä huoneessa.


title: Laveata tietä

text: Elokuvaa alettiin tehdä mykkäelokuvana, mutta koska äänielokuva teki 1931 läpimurtoa Suomessa, elokuvaan lisättiin musiikkitausta sekä muutamia ääniefektejä (majatalon oven koputukset, konserttiyleisön suosionosoitukset Theodor Tugain esittämälle viulisti Anton Lardozolle). Lisäksi mukana on Kirstiä esittäneen Eeva Virtasen kaksi lauluesitystä. Elokuvassa ei ole puhuttuja repliikkejä ja äänityksen laatu on heikko.


title: Elokuva Suomessa 1930-luvulla

text: Suomi-Filmin äänifilmituotantoon siirtymistä edesauttoivat myös huhut, joiden mukaan ulkomaiset tuottajat alkaisivat ulkomaisella pääomalla valmistaa suomenkielisiä äänielokuvia Pariisin ja Tukholman studioissa. Ensimmäinen pitkä äänellinen näytelmäelokuva oli Suomi-Filmin valmistama. Jaakko Korhosen ohjaama "Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin" sai ensi-iltansa Kino-Palatsissa 2. helmikuuta 1931. Kari Uusitalo kirjoittaa Suomi-Filmin historiassaan, ettei elokuva ollut ”täysioppinen”, sataprosenttinen äänielokuva, sillä se oli alun perin filmattu mykkänä, ja vanhaan tapaan kirjoitetut välitekstit korvasivat vuoropuhelun. Marraskuussa 1930 Karu kertoikin Elokuva-lehdelle, ettei äänielokuvaan ”sentään lennetä”, ensin oli kokeiltava synkronisoidulla äänielokuvalla eli sellaisella, jossa on ”musiikkia ja laulua”, vaikka hän pitikin Korhosen elokuvaa Turun Sanomien haastattelussa ensimmäisenä suomalaisena kokoillan äänielokuvana. Tämän lisäksi elokuvaan synkronisoitiin erilaisia ääniefektejä.


title: Elokuvastudio

text: Mykkäelokuvien alkuaikoina sisäkohtaukset kuvattiin päiväsaikaan rakennuksessa, jossa oli suuret avattavat kattoikkunat luonnonvalon säätelemiseksi. Pian kehitettiin niiden tilalle tehokkaita ja siirreltäviä sähkövalaisimia. Äänielokuvien myötä 1920-luvulla tuli tarve eristää kuvausstudio ulkopuolisilta ääniltä, mutta myös ikkunoiden ja säänvaihtelun aiheuttamilta valaistuksen muutoksilta ja muilta häiriöiltä, kuten uteliailta sivullisilta. Särisevien kaarilamppujen tilalle oli löydettävä äänettömiä valaisimia. Kameroihin oli kehitettävä niiden käyntiääntä eristäviä koteloita ja äänettömiä dolly-laitteita, ja myös elokuvatyöryhmän tuli äänielokuvan myötä oppia pysymään hiljaa aina kameran käydessä.


title: Oskar Messter

text: Vuonna 1903 Messter alkoi markkinoida gramofonin ja projektorin synkronointiin perustunutta Messter Biophon -äänijärjestelmää. Biophon oli käytössä noin 500 teatterissa Saksassa ja lisäksi eräissä muissa maissa. Ranskassa kokeiltiin samaan aikaan Gaumontin Chronophone-järjestelmää. Messter tuotti vuosina 1907–1910 noin 450 lyhyttä äänielokuvaa, joista käytettiin nimitystä "Tonbild". Äänielokuvien menetettyä suosionsa Messter alkoi vähitellen siirtyä useampikelaisiin näytelmäelokuviin, joiden tähdeksi kohosi Henny Porten. Konsortio järjestettiin uudelleen vuonna 1913. Kosmograph Compagniesta tuli Messter-Film niminen tuotantoyhtiö, Portenin elokuvia tuottamaan perustettiin Autor Film ja kaikkien Messter-elokuvien jakelu annettiin Hansa-Filmverleihille. Ensimmäisen maailmansodan aikana alettiin tuottaa suosittua "Messter-Woche" viikkokatsausta.


title: Puhtauden lunnaat

text: Hitchcock olisi halunnut tehdä "Puhtauden lunnaat" äänielokuvana, mutta tuottaja John Maxwell kaihtoi uuden tekniikan kustannuksia. Elokuvan kuvaukset alkoivatkin mykkäelokuvana. Tilanne muuttui kuitenkin pian ja kesken kuvausten Maxwell päätti, että ainakin elokuvan viimeisessä kelassa pitäisi olla mukana ääni, jotta elokuvaa voitaisiin mainostaa ”osittain puhuttuna elokuvana”. Tämä ei kuitenkaan riittänyt Hitchcockille. Kun elokuva esitettiin tuottajille, Hitchcock oli lisännyt ääniefektejä ja keskustelunpätkiä jo ennen viimeistä kelaa. Hitchcockin tapa käyttää ääntä vakuutti tuottajat, jotka oli tämän jälkeen helppoa ylipuhua siihen, että kaikki keskeiset kohtaukset kuvattaisiin uudelleen äänielokuvana.


title: Elokuva Suomessa 1930-luvulla

text: Suomi-Filmi ei ollut vielä keväällä 1931 tarjoamassa markkinoille äänielokuvia. Valentin Vaalan Fennica-Filmille ohjaama "Laveata tietä" ja Kalle Kaarnan Sarastus Oy:lle tekemä "Jääkärin morsian" olivat nekin alkujaan mykkäelokuvaksi kuvattu, ja ne täydennettiin jälkisynkronisoidulla musiikilla. Jääkärin morsiamen ensimmäisessä filmatisoinnissa Tauno Brännas, myöhemmin Tauno Palo, lauloi pari laulua. Elokuvan ääni tallennettiin Kurt Jägerin Jägerton-menetelmällä, mutta lauluosuudet tuotti Kööpenhaminassa Nordisk Tonefilm omilla studioillaan. Elokuvan ensi-ilta oli 12. maaliskuuta 1931 Capitolissa ja Arenassa Helsingissä. Yrjö Nybergin ja Lahyn-Filmin kokeilut Turussa ehtivät ensimmäiseksi täydelliseksi äänielokuviksi. Laulua ja tanssia revyyn muodossa tarjoillut "Sano se suomeksi" ymmärrettiin käännekohdaksi, jonka mukana oli astuttu täysi askel sataprosenttiseen äänielokuvaan. Näytelmäelokuvissa ensimmäinen täysin suomalaisvoimin valmistunut äänielokuva oli Erkki Karun Suomi-Filmille ohjaama "Tukkipojan morsian", joka sai ensi-iltansa Helsingissä 15. marraskuuta 1931.


title: Kristillisdemokratia

text: Kristillisdemokratiaa on vaikea asettaa suoraan perinteiselle oikeisto-vasemmisto-akselille. Varsinkin kun tämä vaihtelee maakohtaisesti ja riippuu eri kristillisdemokraattisten puolueiden painotuseroista. Saksan kristillisdemokraattinen unioni edustaa Sosiaalidemokraattisen puolueen vastapuolena keskustaoikeistoa ja konservatiiveja, kun taas Italiassa sittemmin hajonnut valtapuolue Democrazia Cristiana edusti keskustaa. Yksinkertaisesti jaettuna kristillisyyden, perinteiden ja arvojen kunnioittaminen sekä korostaminen edustaa puolueessa konservatiivisuutta eli eräänlaista oikeistolaisuutta, kun taas sosiaalipolitiikka sijoittuu vasemmiston kenttään. Yleisesti ottaen latinalaisessa Amerikassa kristillisdemokraatit ovat talous- ja sosiaaliasioissa vasemmistossa, kun taas eurooppalaiset sisarpuolueet kuuluvat näissä asioissa enemmänkin keskustaan ja keskustaoikeistoon.


title: Viron keskustapuolue

text: Keskustapuolueen virallinen aatesuunta on keskustalaisuus. Kuitenkin perinteisesti sosiaaliliberalismilla on ollut vankka asema puolueessa. Keskustapuolueen kannattajakuntaan kuuluu pääasiassa alempaa keskiluokkaa, eläkeläisiä ja muita keskituloisia vähemmän ansaitsevia. Keskustapuolue on vastustanut erityisesti Viron reformipuolueen ajamaa joissain asioissa hyvinkin liberaalia talouspolitiikkaa, ja se onkin ajautunut ristiriitoihin liberaalien kanssa. Puoluehan on kannattanut siirtymistä tasaverosta Suomen mallin mukaiseen progressiiviseen tuloverotukseen.


title: Poliittinen keskusta

text: Poliittinen keskusta on nimitys oikeisto-vasemmisto-akselilla oikeiston ja vasemmiston välissä oleville poliittisille ryhmille. Poliittista keskustaa kutsutaan myös yleisesti keskiryhmäksi. Pohjoismaiden neuvostossa sitä edustaa Keskiryhmä. Suomessa poliittiseen keskustaan lukeutuvat seuraavat puolueet:


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksan valtioissa vallitsevaa poliittista järjestelmää vastustanut oppositio jakautui 1840-luvun aikana maltillisempiin liberaaleihin ja radikaalimpiin demokraatteihin, minkä lisäksi liberaalien sisällä oli erilaisia keskustalaisia ja oikeistolaisia suuntauksia. Liberaalit eivät hyväksyneet absolutismia, mutta useimmat heistä kannattivat perustuslaillista monarkiaa ja olivat valmiita osallistumaan monarkioiden hallituksiin uudistusten aikaansaamiseksi. Demokraatit kannattivat kansansuvereniteettia, vaativat poliittisten vapauksien ohella sosiaalisia uudistuksia ja suhtautuivat myönteisesti ajatukseen vallankumouksesta. Varsinkin uudistusmielisten meneminen mukaan Badenin hallitukseen vuonna 1846 jakoi liberaalit ja demokraatit kahteen leiriin.


title: Suomen presidentinvaali 2006

text: Keskustan puoluesihteeri Eero Lankia ilmoitti vaalipäivää seuraavassa televisiohaastattelussa, jossa myös Jyrki Katainen oli läsnä, että keskustalaiset voisivat toivoa Sauli Niinistöltä tarkennuksia liittoutumattomuuteen. Niinistö oli ilmoittanut viimeisessä ensimmäisen kierroksen televisiotentissä yhtyvänsä vaatimukseen siitä, että NATO-jäsenyydestä järjestettäisin neuvoa-antava kansanäänestys. Lisäksi Lankian mielestä monet keskustalaiset vierastavat sanaa "porvari" (niin sanottu porvariyhteistyö), koska he tuntevat olevansa useissa tapauksissa keski- tai pienituloista tavallista väkeä, vaikkakaan eivät ole sosialisteja.


title: Suomen Kristillisdemokraatit

text: Suomen Kristillisdemokraatteja eduskunnassa edustaa Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii KD:n kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Kristillidemokraattisen eduskuntaryhmän valtiopäiväkaudella 2015–2019 muodostaa 5 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Peter Östman.


title: Liberaali ja keskustalainen liitto (liettualainen puolue)

text: Liberaali ja keskustalainen liitto () on Liettuassa toimiva keskusta-oikeistolainen puolue. Puolue syntyi vuonna 2003 Liettuan liberaalin liiton, Liettuan keskustalaisen unionin ja Modernien kristillisdemokraattien yhdistyessä yhdeksi puolueeksi. Puolueen nykyisenä puheenjohtajana toimii Gintautas Babravičius.


title: Vapaa demokraattinen puolue

text: Vapaa demokraattinen puolue edustaa arvo- ja talousliberalismia. Historiallisesti puoluetta on pidetty enemmän keskustalaisena, mutta 1980-luvulta alkaen se on siirtynyt enemmän oikeistoon päin, ja nykyään FDP luetaan vahvasti oikeistolaiseksi puolueeksi. Historiallisesti FDP:tä on pidetty selkeästi Eurooppa-myönteisenä, mutta euroalueen velkakriisin myötä puolueessa nousi esiin myös lievää euroskeptistä suuntausta edustanut "kansallisliberaali" vähemmistö.


title: Keskusta-oikeisto

text: Keskusta-oikeistolla tarkoitetaan politiikan tutkimuksessa maltillista porvarillista puoluekenttää oikeisto-vasemmisto-akselilla poliittisen keskustan ja oikeiston välissä. Suomessa keskusta-oikeistolaisia puolueita ovat Kokoomus, Perussuomalaiset, RKP ja Kristillisdemokraatit.


title: Kansalaisfoorumi (puolue)

text: Laki ja oikeus -puolueeseen verrattuna Kansalaisfoorumia on pidetty enemmän liberaalina arvokysymyksissä ja talouspolitiikassa. Aatteellisesti Kansalaisfoorumi on liberaalimpi verrattuna Laki ja oikeus -puolueeseen, mutta sitä ei silti voida pitää varsinaisena liberaalipuolueena. Kansalaisfoorumi on muun muassa vastustanut aborttia ja samaa sukupuolta olevien avioliittoa sekä ajanut uhkapelien kieltämistä. EU-myönteisenä puolueena Kansalaisfoorumi on puhunut euron käyttöönoton puolesta, mutta puolue ei ole antanut tarkkaa aikataulua Puolan mahdolliselle eurojäsenyydelle.


title: Kreikan kunnat

text: Ne kunnat, jotka muodostettiin Kallikrates-uudistuksessa useammasta vanhasta kunnasta, jakaantuvat edelleen kunnallisyksiköihin (δημοτική ενότητα, "dimotikí enótita"), jotka vastaavat alueeltaan ja nimeltään uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt voivat jakaantua edelleen yhdyskuntiin (κοινότητα, "koinótita"), jotka jakaantuvat kahteen lajiin: kylä(yhdys)kuntiin eli "paikallisyhdyskuntiin" (τοπική κοινότητα, "topikí koinótita"), jotka vastaavat aiempia, Kapodistrias-suunnitelman mukaisia paikallisyksiköitä (τοπικό διαμέρισμα, "topikó diamérisma"); sekä kaupunki(yhdys)kuntiin eli "kunnallisyhdyskuntiin" (δημοτική κοινότητα, "dimotikí koinótita"), jotka vastaavat Kapodistrias-suunnitelman mukaisia kunnallisyksiköitä (δημοτικό διαμέρισμα, "dimotikó diamérisma") sekä niitä yksiköitä, joissa on yli 2 000 asukasta tai saarilla yli 1 000 asukasta. Nämä yhdyskunnat muodostuvat puolestaan joukosta asutuksia (οικισμός, "oikismós") eli kyliä, kaupunkeja tai muita asutuksia.


title: Kreikan kunnat

text: Kuntien virallinen nimi on muotoa "Týrnavoksen kunta" (Δήμος Τυρνάβου, "Dímos Tyrnávou"), mutta kunnista käytetään usein lyhyempää nimimuotoa kuten "Týrnavos" (Τύρναβος). Kunnan nimi saattaa olla sama kuin kuntakeskuksen nimi, mutta aina näin ei ole. Joissain tapauksissa kunta on nimetty jonkun toisen asutuksen kuin kuntakeskuksena toimivan asutuksen mukaan. Joissain tapauksissa kunnan nimi taas ei vastaa lainkaan mitään asutusta tai maantieteellistä kohdetta sen alueella; eräät kunnat, kuten Geórgios Karaïskákis ja Nikólaos Skoufás, on esimerkiksi nimetty merkkihenkilöiden mukaan. Joidenkin kuntien nimi pitää sisällään kuntaliitosta edeltäneiden kuntien nimet; näin nimettyjä ovat esimerkiksi Ampelókipoi-Meneméni ja Vári-Voúla-Vouliagméni.


title: Kreikan alueet

text: Vuoden 2011 Kallikrates-suunnitelmana tunnetusta aluehallintouudistuksesta lähtien kukin alue on kuulunut ylemmän tason yksikköön, hajautetun hallinnon alueeseen, joita on seitsemän. Kukin alue jakaantuu edelleen alueyksiköihin, joita on 74, ja alueyksiköt kuntiin, joita on 325.


title: Kreikan alueyksiköt

text: Kreikan hallinnollisten alueiden jaossa kukin alueyksikkö kuuluu johonkin 13 alueesta eli periferiasta ja alueet edelleen johonkin hajautetun hallinnon alueeseen. Alueyksiköt otettiin käyttöön Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alusta. Tuolloin entiset prefektuurit lakkautettiin. Monet alueyksiköt vastaavat alueeltaan ja nimeltään jotain entistä prefektuuria. Toiset alueyksiköt taas on muodostettu pilkkomalla aiempi prefektuuri osiin. Alueyksiköt jakautuvat kuntiin.


title: Kreikan alueyksiköt

text: Kreikan alueyksiköt (; yksikössä περιφερειακή ενότητα, "perifereiakí enótita") eli periferiayksiköt muodostavat aluejaon, joka jakaa Kreikan valtion 74 hallinnolliseen alueeseen.


title: Kreikan kaupungit

text: Nimitys "kaupunki" on näin ollen puhtaasti tilastollinen ja yleiseen kielenkäyttöön perustuva, ei lainsäädäntöön perustuva. Kreikassa kaupungeilla ei myöskään ole suoraa suhdetta kuntiin samoin kuin esimerkiksi Suomessa, jossa osa kunnista on kaupunkeja. Kreikassa kunnan hallinnollinen keskus eli kuntakeskus voi olla kaupunki tai kylä, mutta varsinkin vuoden 2011 aluehallinto- ja kuntauudistuksen jälkeen yhdessä kunnassa voi olla useita kaupunkeja. Toisaalta suurkaupungit voivat koostua useasta kunnasta ja varsinaisesta kaupungista. Näin erityisesti Ateenan tapauksessa: varsinaisen Ateenan kunnan asukasluku on 664 046, mutta Ateenan metropolialueen lähes 60 kunnassa asuu yli 3 000 000 asukasta (vuonna 2011).


title: Kreikan kaupungit

text: Kreikassa kaupungeilla ( < ) viitataan yleensä suurempiin asutuskeskuksiin, joissa asuu yli 2 000 asukasta. Tätä pienemmät asutuskeskukset ovat kyliä (χωριό, "chorió"). Pienemmistä kaupungeista, joissa asuu 2 000–10 000 asukasta, voidaan käyttää nimitystä "komópoli" (κωμόπολη). Tällöin varsinainen "póli"-nimitys on varattu niille asutuskeskuksille, joiden väkiluku on yli 10 000. Suuriin kaupunkeihin, käytännössä lähinnä Ateenaan ja Thessalonikiin, voidaan viitata nimityksellä metropoli (μητρόπολη, "mitrópoli").


title: Luettelo Kreikan lentoasemista

text: Tämä on luettelo Kreikan lentoasemista ja lentokentistä. Lentoasemat luokitellaan Kreikassa kansainvälisiin lentoasemiin (διεθνής αερολιμένας, "diethnís aeroliménas"), kansallisiin lentoasemiin (κρατικός αερολιμένας, "kratikós aeroliménas") ja kunnallisiin lentoasemiin (δημοτικός αερολιμένας, "dimotikós aeroliménas"). Muihin lentokenttiin kuuluu ennen kaikkea Kreikan ilmavoimien sotilaslentokenttiä.


title: Kreikan maantiede

text: Hallinnollisesti Kreikan alue on jaettu ylimmällä tasolla hajautetun hallinnon alueisiin ("apokentroméni dioíkisi"), joita on seitsemän, ja ne alueisiin ("periféreia"), joita on 13. Alueet on jaettu edelleen alueyksiköihin ("perifereiakí enótita"), joita on 74, ja alueyksiköt kuntiin ("dímos"), joita on 325. Athos eli Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio muodostaa näihin jakoihin kuulumattoman itsehallintoalueen. Vanhoja jo lakkautettuja hallintoalueita ovat muun muassa prefektuurit ("nomós") ja provinssit ("eparchía").


title: Kreikka

text: Suurin osa eli 78 % kreikkalaisista asuu kaupungeissa. Maan suurimmat kaupunkialueet ovat Ateenan () ja Thessalonikin () metropolialueet. Ateenan metropolialueella asuu vajaa puolet maan kaupunkiväestöstä. Muut suurimmat kaupungit koko kaupunkialueen väkiluvun mukaan laskettuna ovat Patras (), Iraklion (), Lárisa (), Vólos (), Ródos (), Ioánnina (), Chaniá () ja Chalkída () (Katso: Luettelo Kreikan kaupungeista). Kreikan kunnat koostuvat kaupungeista, kylistä ja muista asutuksista.


title: Aluemaantiede

text: Aluemaantiede on maantieteen ala, joka poikkeaa luonnonmaantieteestä ja kulttuurimaantieteestä. Aluenmaantieteessä tutkitaan jotakin aluetta ja otetaan huomioon kaikki tärkeimmät luontoon ja ihmisen toimintaan liittyvät piirteet, jotka vaikuttavat alueen luonteeseen. Aluemaantiede pyrkii kokonaisesitykseen tietystä alueesta. Aluemaantiede pyrkii selittämään muun muassa seuraavat peruskäsitteet alueesta: sijainti, kallio- ja maaperä (maankamara), meren syvyys tai maankorkeus, ilma- tai merivirtaukset, ilmasto, kasvillisuus, väestö, maatalous ja kalastus, liikenneolot ja muu infrastruktuuri, asuminen, matkailu ja niin edelleen.


title: Lammin biologinen asema

text: Lammilla tehtävä tutkimus on luonteeltaan perustutkimusta. Asema toimii muualta tulevien tutkimusryhmien tukikohtana tarjoten tiloja, laitteita ja avustavaa henkilökuntaa. Tutkimusaiheet ovat usein monitieteisiä ja projektit yhteistyöprojekteja, joissa on mukana muita yliopistoja, korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia. Asemalla tehdään myös omaa vesi- ja maaekosysteemeihin liittyvää tutkimusta. Keskeinen teema aseman tutkimuksessa on ympäristömuutosten vaikutukset boreaalisissa ekosysteemeissä.


title: Lammin biologinen asema

text: Asemalla on oma ympäristöntutkimuksen professuuri, jonka erityisalana on vesitutkimus. Vesitutkimuksessa tärkeitä tutkimusaiheita ovat monet ilmastonmuutokseen sekä valuma-alueiden ja vesistöjen vuorovaikutukseen ja mm. rehevöitymiseen liittyvät teemat. Aseman tutkimuslaboratoriot on varustettu analyysilaittein, erityisesti vesitutkimuksen käyttöön. Asemalla tehdään myös palvelututkimusta, jonka tilaajina ovat mm. muut yliopistolliset laitokset, tutkimuslaitokset, yksityisyritykset ja kunnat.


title: Aluetiede

text: Aluetieteessä tarkastellaan ihmisten suhdetta ympäristöönsä ja siinä tapahtuvia muutoksia. Näitä muutoksia tutkitaan alueiden tai aluejärjestelmien avulla. Keskeisiä teemoja tai näkökulmia ovat mm. maankäyttö ja ympäristön tilan seuranta, alue- ja yhdyskuntarakenteet, yhteiskunnan alueelliset kehityserot, alueiden erilaistumiseen vaikuttavat tekijät sekä alue- tai aluejärjestelmäsidonnaiset kehityksen ohjauskeinot. Tarkasteltavat aiheet ja niitä vastaavat alueet voivat vaihdella paikallisista yhden kunnan osista aina globaalille tasolle asti.


title: Navigointi

text: Liitolla on tutkintojärjestelmä, joka koostuu kolmesta tutkinnosta: 1) saaristolaivuri-, 2) rannikkolaivuri- ja 3) avomerilaivuri. Kaksi alinta astetta käsittävät matemaattista ja maantieteellistä merenkulkuoppia sekä meriteiden sääntöjä. Kunkin asteen voi suorittaa noin neljässä kuukaudessa. Tutkintoja järjestetään kaksi kertaa vuodessa, samaan aikaan kaikkialla Suomessa. Ylin tutkinto eli avomerilaivuri kestää koko talven ja sen tutkintoja on kerran vuodessa eli keväällä. Tutkinnot on nykyään suoritettava porrastetusti, vielä 1980-luvulla saattoi rannikkolaivurin suorittaa suoraan. Kaikilla kolmella asteella on oma pätevyysviirinsä ja tunnuksensa. Tutkintoja on pidetty säännöllisesti ajan tasalla. Esimerkiksi radiosuuntiminen poistui rannikkolaivurien opetuksesta kun meriradiomajakat poistuivat käytöstä. Tilalle tuli vuorovesinavigoinnin perusteet. Liiton järjestämä rannikkonavigoinnin tutkinto hyväksytään näyttönä teoriaosaamisesta kansainvälistä huviveneenkuljettajankirjaa varten.


title: Tykistökoulu

text: Maisteriopintoja edeltää neljän vuoden työelämä-jakso, jonka aikana luutnantit toimivat lähinnä kouluttajina omissa joukko-osastoissaan. Maisteriopinnot toteutetaan pääosin MPKK:lla Santahaminassa, jossa opiskelun painopisteet ovat aineopinnoissa sekä tutkimuksessa. Akateemisten opintojen rinnalla suoritetaan sotilasammatilliset opinnot, jotka toteutetaan pääosin Tykistökoulussa. Noin kolmen kuukauden aikana opiskelijat perehtyvät patteriston komentajan ja tulenjohtokomentajan tehtäviin. Näitä tehtäviä harjoitellaan käytännössä maavoimien kaikkien aselajien yhteisharjoituksessa sekä Rovajärven ampumaharjoituksessa.


title: Oulun Eteläisen instituutti

text: Tulevaisuuden tuotantoteknologiat -tutkimusryhmä keskittyy tutkimuksessaan levymäisen materiaalin tuotteeksi jalostamisen tekniikoihin ja menetelmiin. Tutkimusalueita ovat mm. laser- ja laseravusteiset prosessit, ultralujat materiaalit ja niiden konepajakäyttäytyminen, ohutlevytuotteiden valmistustekniikka, muovaus. Pääosa ryhmän tutkijoista toimii Nivalassa ELME Studiossa ja loput Oulussa yliopiston kampuksella konetekniikan osastolla.


title: Ilmatieteen laitos

text: Helsinki Testbed oli Ilmatieteen laitoksen ja Vaisala Oyj:n yhteinen projekti, jossa tutkittiin paikallisen skaalan meteorologiaa eli nk. mesometeorologiaa. Uudellemaalle ja Itä-Uudellemaalle oli perustettu Ilmatieteen laitoksen oman havaintoasemaverkoston lisäksi noin 50 säähavaintoasemaa. Yleisin sääasematyyppi oli teleliikennemasto, johon oli sijoitettu Vaisalan WXT-510 säälähetin sekä 2 metrin korkeudelle että maston huippuun. Lisäksi käytössä oli muutamia punnitsevia sadeantureita sekä pilvenkorkeusmittareita ja 1 tuulikeilain. Projekti alkoi tammikuussa 2005. Projektin aikana toteutettiin useita intensiivisiä mittausjaksoja, joiden aikana on keskitytty tietynlaisiin sääilmiöihin. Toteutetut mittausjaksot olivat seuraavat:


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Vuonna 2006 ja 2007 kokeiltiin Eurassa ja sen ympäristökunnissa maatutkan käyttöä hautausten tunnistamisessa. Tutkimukset suorittivat Rauno Vaara, Janne Hymälä ja Markus Livistö. Maatutkan lähettämät sähkömagneettiset aallot heijastuvat takaisin maan erilaisten esimerkiksi maakerrosten rajapinnoista ja metalliesineistä. Pappilanmäellä tutkittiin tukalla noin 200 m² alue parin metrin syvyydeltä. Maaperässä näkyikin runsaasti heijastuspintoja. Kun samassa kohdassa verrattiin eri syvyyksistä tulleita heijastuksia toisiinsa, alkoi hahmottua syvyysrakenteita, joista valittiin lupaavia hautojen kohtia noin kymmenen. Osa heijastuksista olivat niin voimakkaita, että syyksi otaksuttiin metalliesineitä.


title: Teräsluolat

text: Kaikkia kaupunkeja hallitaan totalitaarisesti eli ihmisillä ei ole paljon oikeuksia. Asunnot, ruoka ja muut etuudet jaetaan kunkin ihmisen yhteiskunnallisen luokittelun mukaisesti. Kun ihminen saa ylennyksen, hänelle osoitetaan uusi suurempi asunto, alemmalla tasolla luokittelussa oleva ei voi ostaa itselleen isompaa asuntoa, vaikka haluaisi. Kaikkein alimpana luokittelussa ovat hiiva- ja leväfarmeilla työskentelevät työläiset. Maapallolla pidetään luksuksena jos asunnossa on oma kylpyhuone ja keittiö. Suurin osa ihmisistä nimittäin joutuu käyttämään asuinsektorinsa yleisiä kylpyhuoneita ja yleistä ruokalaa. Tähän järjestelyyn on osaksi päädytty korkean väkiluvun ja resurssipulan vuoksi.


title: Ylipappi

text: Temppelijumalanpalveluksessa ylipappi oli ylin johtaja, joka toimi Jumalan ja kansan välimiehenä (2. Moos. 28:38). Ylipappi ei osallistunut pappien jokapäiväisiin kirkollisiin toimituksiin, vaan hänen tehtävänsä oli osallistua ainoastaan suuriin juhliin. Ainoastaan ylipapilla oli oikeus kerran vuodessa suurena sovituspäivänä astua pyhäkön kaikkein pyhimpään osaan uhraamaan kansan puolesta. Toinen ylipapin erikoistehtävä oli Jumalan tahdon tiedustelu urimin ja tummimin avulla. Hänet asetettiin virkaansa juhlamenoin, jotka kestivät kokonaisen viikon. Niihin sisältyi peseytyminen, voitelu, pukeminen ja uhrit. Ylipapin virkapukua kutsuttiin pyhiksi vaatteiksi ja niiden rintakilvessä oli Israelin 12 sukukunnan nimet. Alkuaan ylipapin arvo oli perinnöllinen ja siitä luovuttiin vasta kuollessa. Ensimmäinen ylipapillinen suku polveutui Aaronin pojasta Eleasarista (4. Moos. 20:25).


title: Ylipappi (mormonismi)

text: Ylipappi on Myöhempien aikojen pyhien liikkeessä eräs pappeuden asteista. Ylipappi kuuluu Melkisedekin pappeuden kutsumuksiin. Ylipapin valtuutena pidetään ennen muuta hallitsemista ja paimennustyön tekemistä. Ylipapit ovat yleensä vastuussa seurakuntien ja niitä suurempien hallinnollisten yksiköiden, vaarnojen hallinnosta. Lisäksi ylipapit vastaavat seurakunnissa paimennus- eli sielunhoitotyön johtamisesta ja nuorten miesten valmentamisesta vanhimman virkaan. Myös sukututkimus- ja temppelityön johtaminen on ylipappien vastuulla.


title: Intialainen kulttuuri

text: Toinen naisten yleisesti käyttämä asu on sari eli saree tai shari. Sari on noin neljästä yhdeksään metriä pitkä kankaansuikale, joka kiedotaan päälle siten, että se peittää koko vartalon. Sarin juuret ylettyvät aina Indus-laakson sivilisaation aikaan (n. 2800–1800 eaa.). Induslaakson alueelta on löytynyt pappeja esittäviä patsaita, joilla on yllään sarin tapainen, laskostettu vaate.


title: Nokia-missio

text: Piispa ja tuomiokapituli kyseenalaistivat useaan otteeseen Markku Koiviston toimintatavan ja teologian. Tampereen hiippakunnan silloinen piispa Juha Pihkala arvosteli Nokia Missiota amerikkalaisperäisen hurmahenkisyyden tuomisesta luterilaisuuteen. Suomen kirkkohistoria ei tunne toista tapausta, jossa piispa on syyttänyt oman kirkon pappia shamanismista, okkultismista ja valkoisesta magiasta. Hänen mukaansa vaarallisilla vesillä ollaan silloin, kun luvataan ihmeparantumisia ja muita suuria elämänmuutoksia. "Näissä asioissa on paljon petytty. Tällaisten ääriliikkeiden jäljiltä löytyy poikkeuksellisen paljon uskonnon uhreja." Piispa varoitti karismaattisten liikkeiden vaarasta muuttua ikään kuin parempien ja todempien kristittyjen ryhmiksi. Karismaattisia ilmiöitä esiintyy kaikissa maailmanuskonnoissa, Pihkala muistuttaa. Siksi hänen mielestään on väärin väittää niiden olevan kiistattomia todisteita Pyhän Hengen läsnäolosta. Tuomiokapitulin kuulustelupöytäkirja tulkitsee, että Nokia Mission kokouksissa luodaan suggestiivista ilmapiiriä huutamisen, karjahtelun ja ylistämisen avulla. Kokemus nostetaan sanan rinnalle, mutta samalla se syrjäyttää opin. Tuomiokapitulin mielestä hurmoksellisuuden ylikorostaminen johtaa elämysriippuvuuteen.


title: Cupisniquen kulttuuri

text:
Cupisniquen kulttuuri oli ajalle tyypillinen Keski-Andien kulttuuri. Siinä palvottiin ainakin hämähäkkijumalaa. Ihmisuhrit olivat tavallisia. Taiteessa kuvataan pään irtileikkaajaa, joka saattoi olla ihminen, hirviö, lintu, kala ja hämähäkki. Tämä tarkoittaa eri jumalia, joita lepytettiin uskonnossa ihmisuhreilla.
Yleisä koristeluja olivat jaguaarit, nuoran yhdistämät tai verkkomaiseen pussiin pistetyt ihmispäät, vangit, villieläimet, uurteiset ihmiskasvot ja kasvit. Uurteiset ihmiskasvot saattavet esittää paippia tai shamaania.
Keramiikassa on joskus epäsymmetrisiä aiheita, joissa toinen puoli esittää ihmistä, toinen jumalaa: kissaa tai hämähäkkiä. Kulhoissa on lähes aina kissapeto tai hämähäkki, ja uhraamisesta kertovia kuvia. luultavasti tämä liittyy hedelmällisuyyteen: uhrattiin hedelmällisyydebn jumalalle..
Myöhempi Mochen kulttuuri lisäsi näihin skorpionin ja ravun. Hämähäkkijumala oli luultavasti sateen, metsästyksen ja sodan jumala.
Hämähäkki myös luonnossa katkoo uhrin pään. Cupisniquen taiteessa eläinhahmoja on monesti sekoitettu. Monesti hämähäkille on kuvattu kissaeläimen kita ja linnun nokka. Andien varhaisessa kulttuurissa jaguaarijumala oli maata kuvaava jumala, ja petolintujumala taivaanjumala. Myös vettä kuvaava käärmejumala esiintyy taiteessa. Jaguaari myös liitetään poppamieheen. Käärme on joko boa tai anakonda, ja liittyy maanalaisin lähtesiin ja sateisiin. Jaguaari liittyy sademetsien uskonnoissa shamaaniin.


title: Herätysliike

text: Viime aikoina on uutena ilmiönä Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa esiintynyt separatismia eli kirkon sisällä syntyneiden herätysliikkeiden irtautumista kirkosta. Vuonna 2008 Nokia Mission Markku Koivisto ajautui välirikkoon piipan kanssa ja pidätettiin pappisvirasta, minkä jälkeen hän perusti oman tunnustuskunnan Nokia Missio Church, joka nyttemmin toimii ilman Koivistoa nimellä Uuden toivon seurakunnat. Vuonna 2013 perustettu Lähetyshiippakunta on vihkinyt pappeja ja toimittanut sakramentteja ilman kirkon johdon mandaattia, perustamatta kuitenkaan muodollisesti uutta kirkkoa, mikä tekee liikkeen asemasta epäselvän. Vuonna 2016 esikoislestadiolaisten johtajat, ns. Lapin vanhimmat, ovat kehottaneet liikkeen saarnaajia ottamaan sakramentit liikkeen omiin käsiin, mikä on aiheuttanut liikkeen jakautumisen kirkkomielisiin ja separatisteihin. Nokia Missiota lukuun ottamatta näiden irtiottojen taustalla ei ole ollut niinkään uudistusaalto kuin kapina kirkon liberalisoitumista vastaan mm. naispappeus- ja homoavioliittokysymyksissä.


title: Muinaisen Egyptin papisto

text: Papisto oli yksi muinaisen Egyptin yhteiskuntaluokista. Papisto oli ylimystön kanssa Egyptin korkein yhteiskuntaluokka: heidän yläpuolellaan oli vain faarao. Muinaisen Egyptin papit hoitivat temppelien palvontamenot: he toimittivat uhritoimitukset ja lausuivat rukoukset. Hierarkian huipulla oli ylipappi, jonka alapuolella olivat temppelikultista vastaavat maallikkopapit, neljän kuukauden välein vaihtuvat "wab"-papit. Heidän lisäkseen oli päätoimisia rituaali- ja lukijapappeja, joilla oli koulutus työhönsä. Papisto piti myös yllä Egyptin ainoita kouluja, joissa koulutettiin uusia kirjureita ja pappeja. Koulun lopuksi kaikki valmistuneet vihittiin alimman asteen papeiksi, mutta tämä arvo oli vain symbolinen.


title: Maa jota ei ole (televisioelokuva)

text: Elokuvan juoneen kuuluvaan ristisaattoon saatiin vapaaehtoisia seurakuntalaisia, ja papistona saatossa toimivat maallikot, eräs nuorisotyöntekijä, pappilan talonmies ja kolme kirkkojen vahtimestaria - koska Helsingin hiippakunnan piispa, metropoliitta Johannes, kielsi oikeita pappeja osallistumasta lavastetussa ympäristössä toimintaan, mutta antoi luvan maallikoiden esiintyä pappeina tällaisessa puolidokumentaarisessa tehtävässä. Samoin lyhty, risti, Kristuksen hautausikoni ja papiston puvut tehtiin varta vasten tämän kohtauksen kuvaamiseen. Yksi pappien esittäjistä oli luonnostaan täyspartainen, muille maskeerattiin samantyylinen. Kaikki nämä avustajat olivat myös kirkkokuorolaisia ja lapsesta asti ristisaatoissa mukana olleita, mikä ohjaajan mukaan teki saatosta uskottavan.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Ortodoksisen kirkon perinteessä on katsottu olevan useita esimerkkejä, jotka puhuvat naisten pappisvihkimystä vastaan:Osa ortodoksiteologeista katsoo, ettei naisen vihkimiselle papiksi kuitenkaan ole varsinaisia teologisia esteitä. John Erickson on huomauttanut, etteivät kirkkoisät koskaan suoraan pohtineet naispappeutta ja että he yleensä hyväksyivät kreikkalaisen ja roomalaisen kulttuurin oletukset naisten asemasta. Ericksonin mukaan perinne ei tämän vuoksi tarjoa hyväksyttäviä vastauksia naispappeuskysymykseen. Maria Gwyn McDowellin mukaan on tärkeää erottaa kirkon ”pyhän perinne” eli evankeliumin ilmeneminen eri aikoina ja erilaiset paikalliset perinteet ja tavat, jotka ovat syntyneet tämän pohjalta, sillä perinne ei ole ortodoksisessa kirkossa uskon muuttumaton ilmaus. Kirkon haasteena onkin selvittää, mitkä muodot ja käytännöt tulee säilyttää ja mitkä voivat muuttua ajassa.


title: Inkojen mytologia

text: Pappeja oli paljon, ja heitä pelättiin. Johtava pappi oli inkakuninkaan sukulainen ja toimi Cuscon päätemppelissä muiden ylipappien tapaan. Heitä avustivat ”aurinkoneitsyet”, nuoret naiset joita kerättiin joka puolelta valtakuntaa. Alimmat papit viljelivät maaseudulla maata kuten tavallinenkin väki. Papit palvelivat temppeleissä ja huascoissa sekä toimivat joskus ennustajina.


title: Hoitotiede

text: Kliinisellä hoitotieteellä ei ole vakiintunutta käsitteistöä eikä yhtä yhteneväistä määritelmää. Sanakirjamääritelmä kliiniselle sisältää ajatuksen potilaan vuoteen vieressä tapahtuvasta hoitamisesta. Kliininen hoitotiede on tieteenala, joka tutkii potilasta ja hänen hoitoaan siinä hoitotodellisuudessa, jossa potilas on. Kliininen tutkimus voidaan ymmärtää myös teoreettisen tutkimuksen vastinparina. Kliininen hoitotieteellinen tutkimus on yleensä suoraan hyödynnettävissä käytännön hoitotyöhön.


title: Biometria (tilastotiede)

text:
Kliinisessä tutkimuksessa, kuten esimerkiksi kahden
erilaisen hoidon vertailussa, tulee tutkimuksen olla huolella suunniteltu ja toteutettu.
Huonosti tehty tutkimus saattaa vääristää tuloksia ja näin ollen johtaa vääriin
johtopäätöksiin. Kliinisillä kokeilla ei pystytä osoittamaan kaikkia
lääketieteellisiä syy-seuraussuhteita, jolloin voidaan käyttää havainnoivaa
tutkimusta, jonka näyttöarvo tosin on heikompi. Esimerkiksi tupakan aiheuttaman
keuhkosyöpäriskin tutkimusta ei voida toteuttaa kliinisellä tutkimuksella.
Havainnoivat tutkimukset jaetaan kahteen osaan: kontrolloimattomiin ja
kontrolloituihin. Kontrolloimattomassa tutkimuksessa käytetty aineisto on
esimerkiksi yhden sairaalan koko potilassarja, jolloin mukana on tutkittavan asian kannalta epäoleellista tietoa. Kontrolloidussa tutkimuksessa sen sijaan tietoa kerätään vain tutkimusta varten. Kontrolloitu tutkimus on yleensä joko tauti- tai altistuslähtöinen.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Lääketieteellinen terminologia tarkoittaa lääketieteen tutkimuksessa ja kliinisessä käytössä tarvittavaa kieltä. Usein käytetään nimitystä lääketieteellinen latina, mutta monetkaan kantasanoista eivät tule latinasta, vaan vähintään rinnakkaisina vanhasta kreikasta, jonka tiedemiehiä, erityisesti Galenosta ja Hippokratesta pidetään modernin lääketieteen perustan laskijoina. Kielioppi pyrkii noudattamaan latinan kielioppia, mutta siihen sovelletaan käyttäjämaan kieltä, koska on alati haettava tasapainoa kansallisen ymmärryksen ja tieteellisen tarkkuuden välillä. Esimerkkinä voi pitää vaikkapa slovakinkielistä František Šimonin oppikirjaa "Latinská lekárska terminológia". Lääkäri ja kansanrunouden kerääjä Elias Lönnrot loi suomen kieleen lääketieteellistä perussanastoa.


title: Toksikologia

text: Kliininen toksikologia tutkii pääasiassa terapeuttisiin tarkoituksiin käytettyjen aineiden (esimerkiksi lääkkeet ja luontaistuotteet) toksisia vaikutuksia. Väljemmän määritelmän mukaan kliiniseen toksikologiaan kuuluvat myös aineet, joita ei käytetä terapeuttisessa tarkoituksessa, kuten alkoholi ja huumeet. Kliinisen toksikologian saatetaan lukea myös teollisuuden päästöt ja torjunta-aineet. Ihmiselimistön vasteet edellä luetelluille aineille voivat olla esimerkiksi kemikaaliallergioita, yliherkkyyksiä, elimistön systeemisiä reaktioita tai mutageenisia, teratogeenisia tai karsinogeenisia vaikutuksia.


title: Kliininen kemia

text: Kliinisissä laboratorioissa tutkitaan myös veren soluja ja hyytymisjärjestelmää. Nämä tutkimukset kuuluvat kuitenkin lääketieteen osa-alueeseen, jota kutsutaan hematologiaksi. Alalta on v. 2010 ilmestynyt uudistettu suomalainen oppikirja "Ilmari Palvan VERITAUDIT 2010" ().


title: Lääkeainekemia

text:
Lääkeainekemia () on kemiaan pohjautuva tieteenala, jonka tutkimuskohteena on lääkkeen vaikuttava aine eli lääkeaine. Lääkeainekemia on hyvin poikkitieteellinen tieteenala, jossa kemiaan osaaminen yhdistyy farmaseuttisia, biologisia ja lääketieteellisiä näkökulmia. Lääkeainekemia sisältää biologisesti aktiivisten yhdisteiden tunnistamisen, valmistamisen (kemiallisen synteesin) ja lääkekehityksen.
Lääkeainekemiaan katsotaan myös kuuluvan lääkeaineen biologisen aktiivisuuden ja rakenne-aktiivisuussuhteiden, lääkeainemetabolian sekä lääkeaineen kemiallisen pysyvyyden ja reaktiivisuuden tutkimisen. Lääkeainekemiassa orgaaninen kemia yhdistyy biokemiaan, laskennalliseen kemiaan, farmakologiaan, farmakognosiaan, molekyylibiologiaan, molekyylimallinnukseen sekä fysikaaliseen kemiaan. Lääkeainekemia käsitetään farmaseuttisen kemian synonyymiksi tai sen alatieteeksi.


title: Immunologia

text: Immunologia on laaja tieteenhaara, joka käsittää kaikenlaisten eliöiden immuunipuolustuksen tutkimisen kaikki näkökulmat. Se käsittelee sekä elimistön normaalia "fysiologista" puolustusjärjestelmää että tämän järjestelmän häiriöitä, "patologiaa". Kliinisen lääketieteen kannalta keskeisiä osa-alueita ovat autoimmuunitaudit, yliherkkyydet, immuunipuutostilat sekä siirteiden hylkimisreaktiot. Immuunipuolustusjärjestelmä on kehittynyt palvelemaan organismia vieraita taudinaiheuttajia kuten mikrobeja vastaan.


title: Lääkärit Suomessa

text: Koulutuksen kahden ensimmäisen vuoden aikana (prekliininen vaihe) opiskellaan muun muassa terveen ihmiskehon rakennetta ja toimintaa, farmakologiaa, biokemiaa, kehitysbiologiaa, histologiaa sekä solu- ja molekyylibiologiaa. Prekliininen vaihe on luonteeltaan melko teoreettista ja tapahtuu pitkälti irrallaan potilaskontakteista. Ensimmäisten kahden tai kahden ja puolen vuoden jälkeen opiskelija saa arvonimen "lääketieteen kandidaatti" (lyh. "lääket. kand." ja "LK"), mutta ei tutkintoa. Opintojen toisessa vaiheessa (kliininen vaihe) opiskellaan käytännön lääkärin työssä tarvittavia taitoja, potilastyötä ja sairauksien diagnosointia ja hoitoa käytännössä. Kliininen koulutus ja harjoittelu tapahtuu lähinnä opetussairaalassa.


title: Farmakologia

text: Farmakologia ( = lääke, parannuskeino, myrkky + logos = oppi, tiede) on lääketieteen ala, jonka tavoitteena on lääkkeiden rationaalinen ja tutkimukseen pohjautuva käyttö. Tieteenalana se tutkii lääkeaineiden vaikutuksia elimistöön ja elimistön vaikutuksia lääkeaineeseen, sekä elimistön fysiologiaa ja biokemiaa siltä osin, kuin se on olennaista lääkeaineiden vaikutuksen ymmärtämiselle. Farmakologian suomenkielisenä vastineena on käytetty ”lääkeaineoppia”, mutta se ei ole vakiintunut.


title: Lääketieteen etiikka

text: Lääketieteen etiikka käsittelee sitä, mitkä ovat lääketieteen arvot ja periaatteet ja miten lääketieteessä voidaan tehdä eettisesti kestäviä valintoja. Lääketieteellinen etiikka voidaan katsoa osaksi bioetiikan alaa. Lääketieteen etiikka sitoo lääkäriä toimimaan ammatissaan eettisesti hyväksyttävien päämäärien puolesta. Kyseessä ei ole sama asia kuin lääkärin ammatin oikeudellinen säätely, sillä lainsäädäntö määrittelee vain eettisen minimin.


title: Radio-ohjelma

text: Radio-ohjelma tai radiolähetys tarkoittaa julkista, yleisölle suunnattua kokonaisuutta, joka koostuu puheesta, musiikista tai niiden yhdistelmästä sekä myös muista äänistä. Ohjelma välitetään langattomasti sen tuottajalta kuuntelijalle, usein radio-aaltoja käyttäen, ja sen kuuntelemiseen tarvitaan radiovastaanotin. Ohjelman välittäminen voi nykyään tapahtua myös internetissä ja sen vastaanotto sekä kuunteleminen tietokoneella.


title: Televisio

text:
Televisio eli TV on liikkuvan kuvan ja siihen kuuluvan äänen sähköistä lähettämistä ja vastaanottamista. Sana televisio on uudismuodoste kreikan sanasta "tele" ’kaukana’ ja latinan sanasta "visio" ’näkeminen’. Televisiota nimitettiin Suomessa vielä 1950-luvulla myös "näköradioksi".
Televisiokuva kuvataan ja lähetetään liikkumattomina kuvina, joiden nopea peräkkäinen esittäminen muodostaa illuusion liikkeestä. Kameran valoherkkä tunnistin muuttaa valon sähköiseksi signaaliksi. Kuva muodostetaan viivoittain pyyhkäisten kuva-alan yli eli skannaamalla. Viivojen lukumäärä sekä viivan pituudella olevien pisteiden määrä kertoo kuvan tarkkuudesta. Lisäksi kuvanlaatuun vaikuttaa pisteiden valovoimakkuuksien erottelukyky.


title: Radiomainonta

text: Radio on mainosvälineenä monessa mielessä tehokas ja edullinen. Eri radiokanavat poikkeavat kuuntelijakunnaltaan toisistaan, ja radiomainosta voidaan sopia esitettäväksi tiettyyn aikaan päivästä tavoittamaan mahdollisimman suuria kuulijamääriä. Näyttelijöiden äänistä, valmiista äänitehosteista ja rojaltivapaasta musiikista koostettava mainonta on varsin edullista ja nopeaa tuottaa verrattuna erityisesti televisiomainontaan. Äänimaailman avulla voidaan luoda illuusio vaikkapa avaruusolentojen laskeutumisesta tai vuosisatojen takaisesta tapahtumista ilman kalliita lavasteita ja kuvausjärjestelyjä. Usein sanotaankin radion olevan paradoksaalisesti ”kaikkein visuaalisin mainosmedia”, koska tilanteen rakentuminen jää kuulijan oman mielikuvituksen tehtäväksi. Radiota kuunnellaan useimmiten kuitenkin taustalla kuulijan ollessa keskittynyt johonkin muuhun; näin radiomainonnan vaikutus voi jäädä kertakuulemalta olemattomaksi. Radiomainonnassa samaa mainosta toistetaankin usein, jolloin mahdollisuus sen huomaamiseen kasvaa.