title: Skandinavian pronssikausi

text: Wehlin teetätti tutkimuksissaan 19 aikaisemman ajoituksen lisäksi vielä 25 uutta radiohiiliajoitusta. Näiden kaikkien ajoitusten mukaan laivalatomuksia tehtiin pronssikaudella 1100–800 eaa. eli periodeilla IV–V. Kun otetaan tarkasteluun Ahvenanmaalla, Virossa ja Latviassa olevat laivalatomuksien ajoitukset, huomataan näiden olevan samanaikaisia kulttuurin keskusalueilla olevien laivalatomuksien kanssa. Muut hautaukset, jolla viittattiin veneeseen, olivat veneen muotoisia paasiarkkuhautoja. Näitä rakennettiin 500–200 eaa. eli esiroomalaisella rautakaudella eivätkä ne siten kuulu enää pronssikauden rakenteiden tarkasteluun.


title: 12mR

text: 12mR eli kahdentoista metrin luokka on tunnettu, R-mittasääntöön perustuva klassinen purjeveneluokka. Ensimmäiset klassiset 12mR-veneet rakennettiin vuonna 1907 ja viimeinen vuonna 1987. Metriluokan 12 veneet tunnetaan ehkä parhaiten niiden käytöstä America's Cupissa vuosina 1958-1987, vaikka 12mR-veneillä on myös kilpailtu olympialaisissa vuosina 1908, 1912 ja 1920. Kaikissa veneissä on sluuppiriki. Veneet itse olivat yleensä 20–23 metriä pitkiä; eivät kaksitoista metriä pitkiä.


title: Vartiomoottorivene

text: Vartiomoottoriveneet suunnitteli merivoimilla työskennellyt diplomi-insinööri Jaakko Rahola. Veneistä tuli kevyitä, nopeita ja merenkulkuominaisuuksiltaan hyviä. Painoa niillä oli noin 30 tonnia, pituutta 20–25 metriä ja aseistuksena rauhan aikana 20 mm:n tykki. Miehistön lukumäärä oli kahdeksan miestä. Ensimmäinen vene tilattiin joulukuussa 1929 U. Suortin Veneveistämöltä Helsingistä. Tämä vene kuitenkin myöhästyi, joten myöhemmin Saksasta tilatut kaksi venettä valmistuivat ennen sitä. Seuraavat kaksi venettä tilattiin tammikuussa 1931 Uudenkaupungin Veneveistämöltä ja ne valmistuivat saman vuoden joulukuussa. Seuraavaksi tilattiin yksi vene Turun Veneveistämöltä ja se valmistui 1932. Seuraavana oli vuorossa suurtilaus vartiomoottoriveneiden rakennuskilpailun voittajalta Turun Veneveistämöltä. Veistämöltä tilattiin keväällä 1934 kymmenen VMV:tä, jotka valmistuivat 1935.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Ensimmäinen ajoitusyritys, joka tehtiin vuonna 1869, perustui silloisiin tietoihin maankohoamisesta. Sidenbladhin mukaan piirroksille ei ole ollut mereltä pääsyä veneillä 4 000−5 000 vuoteen, joten pääosa kuvioista on täytynyt syntyä aikaisemmin. Hän kritisoi pronssikauden kuvastoa ajoitusperusteena ja esitti aikaisempaa kivikautista ajoitusta. Useat muut henkilöt käyttivät hyväkseen vain kuvaston tyyliä ja sisältöä ja he myöhensivät ajoitusta pronssikaudelle. Kun tiedot maankohoamisesta tarkentuivat 1930-luvulla, voitiin määrittää aikaisimman mahdollisen piirtämisajankohdan ajoitus. Merenpinta oli laskenut maankohoamisen seurauksena niin alas, että piirrosten kalliopinta paljastui vedestä noin 3850−3125 eaa. Hallström hyväksyi tämän arvion vuoden 1960 julkaisussaan ja sijoitti vanhimmat kuviot myöhäiseen kivikauteen, mutta pitäytyi piirrosten pääosan pronssikautisessa ajoituksessa. Malmer kiinnitti huomiota pronssikautisiin kuvioihiin ja luokitteli venekuviot luokkaan "Etelä-Skandinaviseen pronssikauden venetyyppi AIIIc1". Nykykäsityksen mukaan korkeintaan 50 kuviota voidaan liittää pronssikauden kuvastoon. Siksi on yllättävää, että pronssikausi säilytti pitkään suuren kannatuksensa.


title: R-mittasääntö

text:
Vuonna 1924 Estlander muutti pysyvästi Ruotsiin jolloin hänen tilalle nousi suomalainen uusi suunnittelijapolvi. Suuret veneet katosivat Suomesta miltei kokonaan 1920-luvulla. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Suomessa rakennettiin ja Suomeen ostettiin, ensisijassa Ruotsista, kymmenittäin pienempiä R-veneitä pääosin 6mR luokassa. 8mR-veneitä ei koskaan ollut kourallista enempää ja 10mR-veneitä oli 1–2 kappaletta josta tunneituin oli Leonid A. Nagornoffin 90-luvulla Norjaan myyty Tarpon II. Suurimpia luokkia ei itsenäisen Suomen vesillä enää näkynyt. 60- ja 70-luvuilla R-veneet olivat vähentyneet, huonokuntoisia ja kilpailivat satunnaisesti. 80-luvulla käynnistyi R-veneiden uusi nousu joka on vain kiihtynyt 2000-luvulla. Veneitä alettiin kunnostaa huippukuntoon ja niitä ostetaan edelleen maailmalta Suomeen. Tämän seurauksena Suomessa on vuonna 2009 suurempi R-vene kanta kuin koskaan aikaisemmin. Suomeen on muun muassa 2006 hankittu ensimmäinen 12mR-vene sitten Krogiuksen Heatherbellin. Vene - Charles Nicholsonin vuonna 1937 suunnittelema Blue Marlin on entisöity Suomen Puuvenekeskuksessa Kotkassa ja laskettiin vesille vuonna 2014. Suomen R-venekanta, erityisesti 6mR- ja 8mR-luokat ovat suhteellisesti maailman suurimpia. Suomen 1900-luvun alun kilpapurjehdushistoriassa R-veneillä on ollut ratkaiseva asema.
Suomessa ja maailmalla oli vuonna 2008 arvioitu R-venekanta seuraava:


title: Venehautaus

text: Arkkuhautaus saattaa olla samaa perinnettä, mikä on havaittu nuoremmalta kivikaudelta ja pronssikaudelta. Silloin hauta-arkkuna käytettiin puunrungoista koverrettuja ruuhia. Niitä saatettiin laittaa kaksi vastakkain niin, että syntyi arkku, tai sitten vainaja peitettiin ruuhella kuin kannella. Pronssikaudella veneitä edustivat ainakin laivalatomukset, jollaisia on löydetty samalta levinneisyysalueelta kuin niiden jälkeisiä venehautoja.


title: Klassinen vene

text: Jotkut pienet luokat, kuten sotien jälkeen suurilukuisin eli 6 metriä pitkät kolmioveneet, ovat miltei kadonneet kokonaan. Kolmioveneitä rakennettiin pääosin Pohjanmaalla rakennettu vuosina 1927-1948 yhteensä 70 kappaletta. Tänään kolmioveneitä on jäljellä 4-5 kappaletta. Sama kato on käynyt toisessa pienessä, eli Sulka-luokassa. C-veneitä, erikoisluokka A-veneen pienempi sisar oli vuonna 1961 rekisterissä 31 kappaletta. Vuonna 2013 rekisteristä ei löytynyt yhtnään jäljellä olevaa venettä. Katkeamaton kilpapurjehduksen perinne on yksi tekijä joka on estänyt luokkien harvenemisen. Miltei kaikki suuremmat luokat kuten Hai, Kansanvene ja Metri-veneet ovat kilpailleet säännöllisesti läpi historiansa. Poikkeuksena oli 60-luku jolloin esimerkiksi kutosilla oli kymmenen vuoden kilpailutauko.


title: Kaarinan mattotehdas

text: 1970-luvulla Muotti-Matti valmisti muotteja ja runkoja Finngulf veneisiin FG36, FG40 ja FG46. 2000-luvun alussa Muotti-Matti siirtyi vähitellen veneiden sarjatuotannosta prototyyppeihin. One 40 sai suurta huomioita ja sille myönnettiin Pro Finnish Design muotoilupalkinto. Muotti-Matin suurin valmistamansa vene oli Windex 50, johon hän teki myös muotit.


title: Erikoistilanteet jääkiekossa

text: Erikoistilanteet jääkiekossa ovat pelitilanteita, joissa tilanne poikkeaa tavallisesta pelitilanteesta. Erikoistilanteen aiheuttaa toisen joukkueen rike tai jäähy. Erikoistilanteiden merkitys peliin on suuri, ja ne saattavat muuttaa ottelujen suuntaa. Siksi valmentajat usein korostavat erikoistilanteiden merkitystä ja niitä harjoitellaan paljon. Monissa joukkueissa on myös erikoistilanteisiin erikoistuneita pelaajia.


title: Ismo Lehkonen

text: Lehkonen tunnetaan suorapuheisena ja jääkiekolle omistautuneena valmentajana, jonka antamat lausunnot eivät useinkaan ole miellyttäneet jääkiekon johtoporrasta. Lehkonen saikin lokakuussa 2007 kahden ottelun toimitsijakiellon arvosteltuaan jälleen kerran tuomarityöskentelyä. Toimitsijakiellon hän sai jälleen tammikuussa 2011 luonnehdittuaan Mestiksen sarjan vastaavia päättäjiä kukkahattutädeiksi. Kaudella 2000–2001 hän sai kymmenen ottelun toimitsijakiellon huudettuaan aitiosta "Pesoselle tulee noutaja seuraavassa vaihdossa" ja jatkoi huutelua vielä pelin jälkeenkin.


title: Reijo Mansikka

text: Mansikka pelasi SM-liigaa Kooveessa kausilla 1977–1980, Ilveksessä 1980–1983 ja SaiPassa 1988–1991. Hän pelasi urallaan 210 ottelua ja teki niissä tehopisteet 46 + 64 = 110. Valmentajana Mansikka on toiminut vuodesta 1991. Hän on valmentanut mm. Saipaa Sm-Liigassa sekä KooKoota Mestiksessä. Kaudella 2009–2010 hän toimii KooKoon B-junioreiden I-divisioonajoukkueen valmentajana. Vuoden tauon jälkeen Mansikka palasi jääkiekon pariin Kotkan Titaanien valmentajaksi kaudelle 2011–2012 (1+1 vuoden sopimus).


title: Aarne Honkavaara

text: Honkavaara alkoi valmentaa Ilvestä ja saavutti valmentajana kolme Suomen mestaruutta kausina 1957–1958, 1959–1960, 1971–1972 ja yhden hopean 1967–1968. Honkavaara toimi myös Suomen maajoukkueen valmentajana vuosina 1955–1959. Honkavaara toimi maajoukkueen kakkosvalmentajana Joe Wirkkusen kanssa Squaw Walleyn olympialaisissa 1960 ja Innsbruckin olympialaisissa 1964. Jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa hän toimi kakkosvalmentajana vuosina 1963, 1965 ja 1966.


title: Jari Härkälä

text: Härkälä on toiminut jääkiekossa valmentajana yli 700 ottelussa, joista päävalmentajana 120 ja kakkosvalmentajana yli 200 liigaottelussa. Hän on toiminut SM-liigassa vastuuvalmentajana KalPassa ja Espoon Bluesissa kuten Ässissäkin. Härkälä valmensi Porin Ässiä kauden 2006–2007. Hänet nostettiin kakkosvalmentajan roolista vastuuvalmentajaksi potkut saaneen Juha Pajuojan tilalle. Härkälä myös aloitti päävalmentajana kauden 2007–08, mutta hänet korvasi Alpo Suhonen kesken kauden .


title: Jukka Jalonen

text: Maajoukkueen päävalmentajana hän toimi ensimmäisen kerran vuosina 2008–2013, jolloin Suomi voitti Jääkiekon MM-kisoista kultaa (2011) ja pronssia (2008) ja lisäksi pronssia Vancouverin talviolympialaisissa 2010. Jalonen on ensimmäinen suomalainen päävalmentaja, joka on luotsannut maansa maailmanmestaruuteen. Jalonen on myös toinen niistä kahdesta valmentajasta, jotka ovat voittaneet maailmanmestaruuden sekä nuorten että aikuisten joukkueiden peräsimessä. Ensimmäinen oli kanadalainen Mike Babcock.


title: Antti Parviainen (valmentaja)

text: Parviainen on toiminut kolmeen otteeseen Suomen jääpallomaajoukkueen päävalmentajana, vuosina 1989–1992, 1997–1999 ja 2013–. Hän on valmentanut maajoukkuetasolla myös Viroa vuosina 2000–2001 ja Suomen junioreita vuosina 1985–1988. Seuratasolla hän on valmentanut jyväskyläläisseura JPS:ää vuosina 1983–1988, helsinkiläisseura Botniaa vuosina 1988–1996 ja porvoolaisseura Akillesta vuodesta 2012. Botnia voitti hänen valmennuksessaan kahdesti SM-kultaa ja kolmesti SM-hopeaa. Parviainen on valmentanut jääpallon lisäksi myös junioritason jääkiekossa.


title: Dave King (jääkiekkovalmentaja)

text: King siirtyi vuonna 1982 Kanadan kansallisen jääkiekko-ohjelman pariin. Hän valmensi useita vuosia Kanadan maajoukkueita arvoturnauksissa ja harjoituskaudella. Nuorten MM-kilpailuissa 1982 King oli Kanadan valmentaja, kun maa voitti kultaa. Myöhemmin samana keväänä hän toimi Kanadan apulaisvalmentajana MM-kilpailuissa, joissa maa sijoittui pronssille. King oli Kanadan nuorten valmentajana jälleen vuoden 1983 kisoissa, joista Kanada sai pronssia. Hän jatkoi Kanadan maajoukkueessa vuoteen 1992. King valmensi maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1989, 1990, Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1991 ja 1992. Kanada sai hopeaa vuosina 1989 ja 1991. Olympialaisissa King oli Kanadan päävalmentajana Sarajevossa 1984, Calgaryssä 1988 ja Albertvillessä 1992. Viimeksi mainitussa turnauksessa Kanada voitti hopeaa.


title: Rauno Korpi

text: Korpi on toiminut Tapparan päävalmentaja jääkiekon SM-liigassa vuosina 1979–1982, 1985–1991 ja 1997–1998. Hän valmensi joukkueensa muun muassa kolmeen peräkkäiseen mestaruuteen 1986–1988. Kaiken kaikkiaan Korvella on SM-liigasta valmentajana neljä mestaruutta, yksi hopea ja yksi pronssi. Tapparan lisäksi Rauno Korpi on valmentanut seuratasolla TuToa, EC KACia (Itävalta) ja EV Zugia (Sveitsi). Korpi on ollut päävalmentajana kaikkiaan 444 SM-liigaottelussa.


title: Ismo Läntinen

text: Jääkiekon SM-liigassa hän on valmentanut Tapparaa kaudella 1998–1999 sekä Porin Ässiä 2000–2001. Tapparan valmentajaksi Läntinen tuli lokakuun lopussa 1998, kun Rauno Korpi erotettiin tehtävästään. Ässiä hän ei ehtinyt valmentamaan kuin kuuden ottelun verran, jonka jälkeen Läntisen tilalle nimettiin Vladimir Jursinov Jr.


title: Maahanmuuttajat Suomessa

text: Uuteen kotimaahan sopeutumisprosessia kutsutaan "kotoutumiseksi" tai "akkulturaatioksi". Kotouttaminen tarkoittaa viranomaisten toimia jotka auttavat maahanmuuttajaa osallistumaan suomalaiseen yhteiskuntaan ja sen toimintaan. Viranomaisten tehtävä on tukea maahanmuuttajaa ja hänen perhettään hänen asettuessaan maahan. Maahanmuuttajan ammattitaito tai tutkinto voidaan päivittää työelämän vaatimuksia vastaavaksi joko lisäkoulutuksella ja tutkintojen tunnustamisella. "Akkulturaatiolla" tarkoitetaan miten maahanmuuttaja omaksuu valtakulttuurin suhteessa omaan kulttuuriinsa.


title: Uussuomalainen

text: Uussuomalainen tarkoittaa vakituisesti Suomessa asuvaa maahanmuuttajaa. Termiä käytetään erottamaan pysyvästi Suomessa asuvat ulkomaalaistaustaiset henkilöt väliaikaisesti maassa oleskelevista. Uussuomalainen kuvaa maahanmuuttajien jälkeläisiä paremmin kuin termi 'maahanmuuttaja', joka on ristiriitainen puhuttaessa ihmisistä, jotka ovat eläneet koko elämänsä Suomessa ja ovat vain syntyneet muualta maahan muuttaneiden perheeseen.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Hännikäisen mukaan nykyisin kantaväestöä vaaditaan sopeutumaan maahanmuuttajien tapoihin ja monikulttuurisuutta pidetään itsessään myönteisenä ilmiönä. Hännikäisen mukaan maahanmuuttoa on rajoitettava ja siirtolaisia vaadittava sulautumaan suomalaiseen yhteiskuntaan. Hännikäinen myöntää, että ”halla-aholaisuudella” on ääri-ilmiönsä, jossa ”oikeat rasistit ja muut luonnehäiriöiset yksilöt” ilmaisee itseään tappouhkauksilla ja muilla häirikköviesteillä. Heidät tulee pitää omista riveistä loitolla.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Jukka Hankamäen mukaan ”maahanmuutosta eniten kärsineissä maissa” maahanmuuttokritiikki on noussut jo 2000-luvun alussa. ”Käytännössä jokaisesta maahanmuuttohankkeesta tulee valloitusretki.” Uudet etniset vähemmistöt keskittyvät oman kulttuurinsa ja yhteisöjensä pariin, mikä on merkki syrjinnästä ja syrjäytymisestä. Hankamäen mukaan yhteiskuntaluokkien yhteisvastuu ja länsimainen hyvinvointi toteutuivat kansallisvaltioiden kautta. Hankamäen mukaan oikeisto on halunnut maahanmuuton kautta halpaa työvoimaa. Hankamäki katsoo, että monikulttuurisuus on EU:n virallinen poliittinen aate, jota ohjaavat kapitalismin edut. Vaikka valtaosa kansalaisista on tutkimusten mukaan maahanmuuttoa vastaan, eivät poliitikot kuuntele. Kun vasemmistokin on kääntynyt länsimaiden työläisten etuja vastaan, nationalististen puolueiden kannatus on noussut. Hankamäen mukaan työperäistä maahanmuuttoa on valvottava enemmän, sillä valtiovallan tehtävä on suojella suomalaista työvoimaa. Suomessa työskentelyn tulisi olla tiukemmin luvanvaraista.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Jussi K. Niemelän mukaan Suomessa on noussut vainoharhainen poliittinen kulttuuri, jossa ”rähistään, solvataan ja uhkaillaan”. Maahanmuuttokriitikot esitetään sankarillisina toisinajattelijoina, joita vainoaa salaliitto. Tosiasiassa maahanmuuttoon on Niemelän mukaan aina suhtauduttu myös arvostelevasti, etenkin valtapuolueissa ja alan ammattilaisten parissa. Erona nationalistisiin maahanmuuttokriittikoihin on se, että he esittävät rakentavia ehdotuksia. Niemelän mukaan nationalististen liikkeiden johtajat rakentavat eräänlaista maailmanlopun kulttua, jolle on ominaista hyvä-paha-vastakkainasettelun kaipuu. Niemelän mukaan Halla-ahon kertomus kääntymisestä vasemmistolaisesta Suomen sisun nationalistiksi on valetta. ”Halla-ahon lukioaikainen opettaja on kertonut väitelleensä kyseisen nuoren rasistin kanssa oppitunneilla.” Niemelän mukaan Halla-aholle ja hänen kannattajilleen on ominaista rikostilastojen vääristely muun muassa pienin otoksin.


title: Maahanmuuttajat Suomessa

text: Vieraskielisistä asukkaista puhutaan tutkimuksissa erotuksena maahanmuuttajiin, kun kaikista maahanmuuttajista ei haluta mukaan suomea tai ruotsia puhuvia paluumuuttajia. Tällöin jäljelle jäävät niin sanotut todelliset maahanmuuttajat, joilla ei ole juuria Suomessa.


title: Maahanmuuttajat Suomessa

text: Maahanmuuttajataustaisia oppilaita ja opiskelijoita on suomalaisissa kouluissa ja oppilaitoksissa noin 35 000, ja määrä kasvaa vuosittain. Opetusministeriön mukaan ensisijaista on suomen tai ruotsin kielen riittävä hallinta oman äidinkielen säilyttämisen ja kehittämisen ohella. Luku- ja kirjoitustaidottomien maahanmuuttajien opetukseen ministeriö pyrkii kiinnittämään erityistä huomiota. Täysin lukutaidottomat maahanmuuttajat ovat usein naisia, jotka eivät ole käyneet koskaan koulua.


title: Maahanmuuttajat Suomessa

text: Yksi syy työnsaannin vaikeuteen on oman maan opiskelutodistuksen kelpaamattomuus Suomessa. Yksityisellä puolella työnantaja arvioi kelpaako ulkomainen opiskelutodistus työhön vai ei. Monen maahanmuuttajan ongelma on myös ulkomaisen ammattitodistuksen riittämättömyys, joten ammattilaisia on työttöminä. Korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien ongelma taas on se, ettei Suomessa ole tarjolla riittävästä kyllin korkeatasoista suomen kielen opetusta, jota vaaditaan työpaikan saamiseksi Helsingin Sanomien mukaan syitä työttömyyteen ovat myös kohtuuttomat kielitaitovaatimukset ja työnantajien ennakkoluulot. Vähemmistövaltuutettu Mikko Puumalaisen mukaan korkeaa työttömyyttä ulkomaalaisten keskuudessa ei voida selittää ainoastaan ulkomaalaisten taustoista johtuvilla tekijöillä, vaan oman osansa työttömyydestä selittää kantaväestön kielteinen suhtautuminen ulkomaalaistaustaisiin työntekijöihin.


title: Maahanmuuttajat Suomessa

text: Suomessa maahanmuuttajilla on ollut vaikeuksia päästä asumaan haluamaansa asuinympäristöön. Helsingin asuntoasiainosaston osastopäällikön Mikko Luukkosen mukaan maahanmuuttajakeskittymiä syntyy siksi, että kaupungin vuokra-asuntoja vapautuu useimmiten alueilta, joilta kantaväestö hakeutuu pois. Toisaalta ilmiö on selitetty erikoissanalla 'valkoisten pako' (< engl. white flight), joka on länsimainen ilmiö jossa kantaväestö muuttaa pois asuinalueilta, joissa maahanmuuttajien määrä on kasvanut suureksi.


title: Henkimaailma

text: Yleisimmin termiä käytetään spiritismissä, jossa sillä tarkoitetaan tasoa, jolta meedio vastaanottaa viestejä. Spiritismissä kuten monissa uskonnoissa tämän tason yleensä ajatellaan olevan paikka, johon sielut siirtyvät kuoleman jälkeen. Laajemmin henkimaailmalla voidaan tarkoittaa kaikkia uskomusjärjestelmissä esiintyviä henkisiä tasoja, kuten vainajalaa, taivasta, helvettiä ja niihin verrattavia paikkoja. Eri uskomusten mukaan henkimaailman asukkaita ovat paitsi kuolleiden henget, myös syntymättömät lapset, voimaeläimet, suojelushenget, haltiat, hyvät ja pahat henkiolennot kuten enkelit ja demonit sekä jumalat. Raamatussa henkimaailmaan viitataan termillä "henkivallat".


title: Kansanmusiikki

text: Tunnettuja suomalaisia kansanlauluja ovat muun muassa "Säkkijärven polkka", "Karjalan kunnailla", "Seitsemän miehen voima" ja "Kalliolle kukkulalle". Neuvostoaikana suomalaisissa nuotistoissa merkittiin tunnettujenkin venäläissäveltäjien 1800-luvulla tai 1900-luvun alussa säveltämät teokset kansanlauluiksi. Neuvostoliitto liittyi tekijänoikeussopimukseen 1973.


title: Kansanmusiikki

text: Suomalaisen kansanmusiikin suosio oli suurimmillaan 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Vuodesta 1968 järjestetyt Kaustisen kansanmusiikkijuhlat ylittivät yli 100 000 hengen yleisön rajan 1970-luvun alussa ja Konsta Jylhän johtamien Kaustisen purppuripelimannien LP-levyt ohittivat iskelmälevyjen myynnin vuosina 1971−1972. Vuonna 1970 Viktor Klimenko julkaisi venäläisiä kansanlauluja sisältäneen albumin "Stenka Rasin", joka herätti huomiota myös ulkomailla. Hortto Kaalo -yhtye puolestaan julkaisi useita romanimusiikkia sisältäneitä albumeja. Samoihin aikoihin myytiin menestyksekkäästi myös kisällilauluja ja muuta työväenmusiikkia sekä ns. "isojen poikien lauluja" sisältäviä levyjä. Useiden kansanmusiikkilevyjen myynti ylitti kultalevyrajan, Viktor Klimenko sai "Stenka Rasin" -albumistaan jopa timanttilevyn.


title: Tarja Ylitalo

text: Tarja Ylitalo oli 1980-luvun alussa yksi kysytyimpiä artisteja Suomessa. Kolme ensimmäistä pitkäsoittoa myivät timanttilevyyn oikeutettavan määrän ja neljäskin vielä kultaa. Suosituimpia hittejä olivat muun muassa ”Mustankippee”, ”Miks’ ei aina voi olla lauantai”, ”Ei tämä tyttö lempeä anele”, ”Yöjuna” sekä ”Tyttö Pohjolasta”. Hyvin monissa Ylitalon lauluissa korostettiin maaseudun rauhallisuutta verrattuna vilkkaaseen kaupunkilaiselämään.


title: Oi kallis Suomenmaa

text: Sävelmä on alkujaan 1700-luvulta oleva kansanlaulu. Suomen sisällissodan jälkeen Klemetti sävelsi puolustusvoimien ylikapellimestari Aleksei Apostolin pyynnöstä valkoiselle armeijalle 13 isänmaallista marssilaulua, joista ”Oi kallis Suomenmaa” lienee tunnetuin. Sanat ilmestyivät ensi kerran Klemetin vuonna 1920 julkaisemassa runokokoelmassa "Mietteitä, mielialoja" ja kappale ensiesitettiin saman vuoden syyskuussa Lapualla pidetyssä maatalousnäyttelyssä. Se on laulettu useiden Suomen presidenttien hautajaisissa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Tangokuninkaallisista tunnetaan erityisesti edelleen suosittu vuoden 1995 tangokuningas Jari Sillanpää sekä saman vuoden tangokuningatar Marita Taavitsainen. Jari Sillanpään esikois- ja nimikkoalbumi (1995) on myynyt jopa 272 000 kappaletta, ja se on kaikkien aikojen myydyin suomalainen musiikkialbumi. Albumin hittejä ovat muun muassa "Satulinna" ja "Kaduilla tuulee". Myös Sillanpään vuoden 1997 albumi "Auringonnousu" on myyntimenestys. Marita Taavitsaisen kappaleista muistetaan etenkin vuonna 1998 Syksyn sävelen voittanut "André". Myös vuoden 1994 tangokuningas Sauli Lehtonen, joka kuoli seuraavana vuonna hirvikolarissa, muistetaan lahjakkaana ja luonnollisena laulajana.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Useat pitkän linjan artistit ja yhtyeet olivat suosiossa 1990-luvullakin. J. Karjalainen jatkoi suosiotaan, vaikkakin 1980-luvulla toiminut Mustat Lasit -kokoonpano oli jo lopettanut. Hänen hittejään 1990-luvulta ovat muun muassa "Telepatiaa" (1992) ja "Missä se Väinö on?" (1996). Leevi and the Leavings oli suosionsa huipulla ja levytti muun muassa ikihitit "Itkisitkö onnesta?" (1995) ja "Laura Jenna Ellinoora Alexandra Camilla Jurvanen" (1996). Eppu Normaali levytti vuosikymmenen alkupuolella muutamia hittejä, kuten "Tahroja paperilla" (1990) ja "Näinhän täällä käy" (1993), mutta yhtye jäi vuonna 1994 noin kymmenen vuoden pituiselle tauolle. Niin Leevi and the Leavings kuin Eppu Normaali julkaisivat vuosikymmenen aikana suureksi myyntimenestykseksi nousseen tuplakokoelmalevyn: "Keskiviikko... 40 ensimmäistä hittiä" ja "Repullinen hittejä".


title: Sielun miljonääri

text: Albumi oli levymyynnin suhteen jo alamäessä. Alatalon takki oli tyhjänä hektisten Syksyn sävel -voittovuosien jälkeen; voitot vuosina 1978, 1980 ja 1981 aiheuttivat valtavan 300 keikan putken per vuosi. Siirtomaa-Suomi -trilogia oli tehty, siitä oli kaikki sanottu. Lisäksi suuri yleisö sai tarpeekseen Alatalon jatkuvasta esilläolosta mediassa; tv-ohjelmat "Iltatähti California Special", "Hittimittari" ym. Uudet tuulet puhalsivat suomalaisella musiikkirintamallakin. Dingo-ilmiö alkoi levitä, Eppu Normaali tehtaili hittejä, iskelmätähtiä tuli ja meni, ja uudeksi hittimestariksi nousi Pave Maijanen.


title: Markku Aro

text: Aro oli Suomen suosituimpia iskelmälaulajia 1970-luvulla. Hänen hittejään tuolloin olivat muun muassa ”Hyvännäköinen”, ”Moskiitto”, ”Jestas sentään”, ”Oma kultasein”, ”Anna kaikkien kukkien kukkia”, ”Etsin kunnes löydän sun”, ”Pois sun vien”, ”Kun sä vierelläin sateessa oot” ja ”Loit elämälle pohjaa”. Vuosikymmenen loppupuolella Aron yhteistyökumppaniksi tuli tuottaja ja sovittaja Veikko Samuli, jonka kanssa syntyivät muiden muassa hitit ”Keskiyön aikaan” sekä ”Ollaan lähekkäin”.


title: Ahti Lampi

text: Ahti Lampi sai vuonna 1980 levytettäväkseen Vexi Salmen parodiamielessä sanoittaman ja Heikki Annalan säveltämän melankolisen kappaleen "Elämän valttikortit", josta tuli suurmenestys Reijo Kallion "Yksinäisen" vanavedessä. Molemmat laulut kuvastavat omalta osaltaan 1970- ja 1980-lukujen vaihteen yhteiskunnallisia oloja: työttömyys oli käynyt Suomessa siihenastisessa huipussaan, maaseutu oli maaltapaon jäljiltä entistä tyhjempi, kymmeniätuhansia suomalaisia oli muuttanut paremman elämän toivossa Ruotsiin ja etenkin lähiöiden ja pienten paikkakuntien keskiolutkuppiloissa istui suurin joukoin työttömiä tuopin ääressä. Suosioon tulleet itsetilitysiskelmät, joista osa oli suoranaisia valitusvirsiä, purkivat varsinkin joutilaiksi jääneiden miesten tuntoja.


title: Eurovision laulukilpailu 1963

text: Suomen kolmas euroviisuedustus toi maalle sen ensimmäisen jumbosijan. Laila Halmeen esittämä ja Börje Sundgrenin säveltämä "Muistojeni laulu" jäi pisteittä yhdessä Ruotsin, Norjan ja Alankomaiden esitysten kanssa. Viimeinen sija ei kuitenkaan hätkähdyttänyt kotimaassa, sillä monet eivät uskoneet laulun menestykseen muutenkaan. Keväällä Suomen euroviisukarsinnassa kansan keskuudessa ylivoimaiseksi suosiksi nousi Tamara Lundin esitys "Olen mikä olen", mutta valinnan tehnyt tuomaristo ei kehdannut sijoittaa laulua kolmatta sijaa korkeammalle laulun eroottisen sanoituksen takia. Lisää hämmennystä herätti artistipolitiikka, sillä voittosävellyksen olivat Suomen karsinnassa esittäneet pienemmän bändin kanssa Marjatta Leppänen ja ison orkesterin kanssa Irmeli Mäkelä, mutta kansainvälinen edustustehtävä annettiin Laila Halmeelle.


title: Sanoittaja

text: Säveltäjien ja sanoittajien oikeuksia ja Suomessa valvova ja käyttökorvauksia keräävä tekijänoikeusjärjestö on Teosto, jonka asiakkaita ovat myös Musiikkikustantamot. Lisäksi merkittävänä pidettävän määrän julkaisseilla sanoittajilla (kuten myös säveltäjillä) on mahdollisuus liittyä Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:hyn, joka antaa ristiriitatilanteissa myös lakiapua ja toimii lauluntekijöiden ammattiyhdistyksen kaltaisena elimenä. Lisäksi yhtenä sanoittajien verkostoitumiselimenä on toiminut vuodesta 2014 alkaen Suomen sanoittajayhdistys, joka järjestää mm. säveltäjien ja sanoittajien match making -tilaisuuksia ja co writing työpajoja.


title: Sanoittaja

text: Sanoitus on lyriikkaa, joka on tarkoitettu pääsääntöisesti kuultavaksi ja solistin laulettavaksi. Sanoituksesta käytetään tämän vuoksi myös nimitystä laululyriikka. Sanoittaja kirjoittaa sanat tyypillisesti joko valmiiseen laulun sävelmään, melodiaa mukaillen tai päinvastoin, jolloin säveltäjä säveltää valmiiksi kirjoitetun tekstin. Usein sanoitus syntyy myös sävellyksen kanssa yhtä aikaa ja monet lauluntekijät ovatkin sekä sanoittajia, että säveltäjiä.


title: Säveltäminen

text: Säveltäminen on musiikkikappaleen eli sävellyksen tekemistä. Säveltäjät ovat henkilöitä, jotka luovat uutta musiikkia. Musiikin luomisprosessiin osallistuu usein myös erillinen sanoittaja, sovittaja, tuottaja ja tulkitsija. Näitä kaikkia voi yhdellä kappaleella olla useita tai sama henkilö voi vastata useasta osa-alueesta.


title: Ilpo Hakasalo

text: Hän toimi useissa viihde- ja musiikkialan järjestöissä erilaisissa luottamustehtävissä. Hänen kirjallisesta tuotannostaan mainittakoon teokset "Malmstenista Marioniin" (1979) ja "Iskelmän kultainen kirja" (1986), viimeksi mainittu yhdessä Peter von Baghin kanssa. Hän kirjoitti myös Helsingin Sanomiin viihdetaiteilijoiden merkkipäivähaastatteluja ja nekrologeja. "Iskelmän kultaisesta kirjasta" hän sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon vuonna 1987. Lisäksi hänelle myönnettiin Säveltäjät ja sanoittajat ELVIS ry:n "Prix ELVIS" –palkinto. Palkinto perustettiin 1991 annettavaksi vuosittain henkilölle tai taholle, jonka voidaan katsoa edistäneen kevyen musiikin asemaa suomalaisessa musiikkielämässä. Ilpo Hakasalo oli ensimmäinen palkinnon saaja vuonna 1991. Maarit Niiniluoto sai saman palkinnon vuonna 1996.


title: Musiikkikustantamo

text: Kustantajan tehtävät määritellään tekijän ja kustantajan välisellä kustannussopimuksella. Kustannussopimuksen sisällöstä riippuu se minkä toimeinpiteiden tekeminen riittää täyttämään ns. "kustantajan velvollisuudet". Vaikka sopimuksen muotoilu on vapaata, niin sopimus laaditaan usein Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n, Suomen Musiikkikustantajat ry:n ja Suomen Säveltäjät ry:n laatimien standardisopimusten pohjalta, joissa nykyisin valitaan nuotiton tai nuotillinen versio A tai B. Aiemmin kohdat nuoteista sovittiin sopimukseen sopivalla tavalla. Lain mukaan sovittu nuotti piti julkaista neljässä vuodessa. Kustantajan velvollisuuksiin kuuluu tarjota kappaletta useille eri esittäjille ja markkinoida kappaletta mahdollisimman laajasti, muutoinkin kuin pelkästään yhden tallenteen muodossa, jotta se päätyisi useiden eri esittäjien keikkaohjelmistoihin ja julkaisuille. Etenkin kevyessä musiikissa tulot kertyvät pääosin äänitteiden käytöstä sekä konserteista. Musiikin digitaalinen verkkojakelu saattaa entisestään muuntaa musiikinkustannustoiminnan roolia musiikkibisneksessä. Kalliin nuotin teko ei ole välttämättä tekijän intressissä. Kustannussopimuksen sisältö on vapaasti musiikkikustantajan ja lauluntekijän sovittavissa, minkä vuoksi osa nykyisin suosii mm. tulosvastuullista kustannussopimusmallia.


title: Teosto

text: Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto r.y. on säveltäjien, sanoittajien, sovittajien ja musiikinkustantajien aatteellinen ja voittoa tavoittelematon tekijänoikeusjärjestö. Teoston tehtävänä on kerätä ja tilittää musiikintekijöille ja kustantajille korvaukset heidän musiikkinsa julkisesta esittämisestä ja tallentamisesta. Järjestö huolehtii myös, että musiikin käyttäjät saavat helposti luvat musiikin esittämiseen ja tallentamiseen.


title: Kirmo Lintinen

text: Vuosituhannen vaihteesta lähtien säveltäminen on ollut Lintisen päätyö. Hänen tuotantonsa ulottuu lastenlauluista oopperaan, pedagogisista pikkukappaleista elokuvamusiikkiin, tanssimusiikista dodekafoniaan ja jazzista barokkiallusioihin. Suurin osa edustaa länsimaisen vakavan musiikin perinnettä. Pääteoksiin kuuluvat 12 soitinkonserttoa - mm. tuubakonsertto (2014), harmonikkakonsertto (2015), klarinettikonsertto (2013), kitarakonsertto (2011), viulukonsertto Puustokokemuksia (2010), kaksi pianokonserttoa (2008 ja 2009) sekä sellokonsertto (ke Pekingissä 2010). Muista teoksista mainittakoon musiikkisatu Haapaneitty, Mettäntyttö (2007), kuoro- ja orkesteriteos Cantata proverbiorum (1999), Mobile festivo sinfoniaorkesterille (2003), 'konsertoiva madrigaali' David ja Batseba laulusolisteille ja barokkiorkesterille (2001) sekä kolme oopperaa: lapsiyleisölle suunnattu Voi vietävä! (2001; engl. version "Nuts about Nosh" ensiesitys Torontossa 2003; venäjänkielisen version "Nu i nu" ensiesitys Pietarissa 2008), kokoillan tragikomedia, barokkiooppera Fitness (2005–2007) sekä ‘teiniooppera’ Loputon lompsa (2011–2012). 2009 levy-yhtiö Alba julkaisi levyllisen Lintisen kamarimusiikkia. Kaikki big band -sävellyksensä (36) ja -sovituksensa (28) Lintinen on kirjoittanut UMO:lle.


title: Tilamusiikki

text: Varhaisiin suomalaisiin tilamusiikkiteoksiin kuuluu Henrik Otto Donnerin "Ideogramme II" (1963), joka luotiin ”Suomi rakentaa” -näyttelyä varten Helsingin Taidehalliin. Soittajat oli sijoitettu viiteen saliin, joissa yleisö saattoi liikkua vapaasti musiikin aikana. Esimerkkejä löytyy myös Kalevi Ahon tuotannosta: "Pergamon" (1990) on sävelletty Helsingin yliopiston päärakennuksen suureen juhlasaliin neljälle orkesteriryhmälle, neljälle kertojalle ja sähköuruille, ja teoksen keskeisenä lähtökohtana oli salin muoto ja akustiikka; Ahon 12. sinfonia "Luosto" (2003) on sävelletty ulkoilmaesitystä varten Luostotunturin luonnonakustiikkaan.


title: Tuottaja (musiikki)

text: Tuottaja on musiikin tallentamisesta puhuttaessa henkilö, jonka pääasiallinen tehtävä on vastata musiikin äänityksessä teknillisistä, soundiin vaikuttavista ratkaisuista. Usein hänellä on myös päävastuu budjetin toteutumisesta tuotannossa. Erikseen on olemassa nimitys musiikkituottaja, joka viittaa laajemmin musiikin tuottamisen taloudelliseen puoleen.


title: Musiikkikustantamo

text:
Kustannusyhtiön toimialassa rekisteröitäessä on oltava maininta siitä, että yhtiö harjoittaa musiikinkustannustoimintaa. Kustantaja levittää ja edistää teosta aikaan saamalla siitä kaupallisia levytyksiä ja liittämistä kuvatallenteille, myymällä ja vuokraamalla nuotteja sekä hankkimalla teokselle julkisia esityksiä. Teknologian kehittymisen myötä painetun nuotin merkitys on vähentynyt.
Musiikkikustannusalalla Suomessa sävelteosten tekijät ja kustantajat saavat Teoston kautta korvaukset teostensa käytöstä. Teosto on säveltäjien, sanoittajien, sovittajien ja musiikinkustantajien tekijänoikeusjärjestö. Tuloja hallinnoi käytännössä Nordisk Copyright Bureau (NCB) Tanskasta. Musiikkikustantamon varsinainen tulo syntyy Teoston esitys- ja mekanisointikorvausten perusteella maksamista tekijänoikeuskorvauksista, joiden kokonaistuloista normaalisti kustantamo saa kolmanneksen.


title: Pigmentti

text: Pigmenteillä tarkoitetaan myös eliöiden tuottamia väriaineita, jotka antavat niille niiden värin. Eliöiden yleisimpiä pigmenttejä ovat melaniini ja erilaiset karotenoidit, flavonoidit, antosyaanit ja lehtivihreä.


title: Melaniini

text: Eläimillä, kasveilla ja alkueliöillä melaniini toimii pigmenttinä. On epäselvää, esiintyykö melaniinia bakteereilla ja arkeoneilla. Laajassa mielessä melaniinilla voidaan tarkoittaa mitä tahansa polyasetyleenien, polyaniliinien tai polypyrrolien muodostamaa mustaa tai ruskeaa väriainetta.


title: Pigmentti

text: Pigmentti (lat. pigmentum) on värillinen hienojakoinen jauhe, joka ei liukene sideaineeseen. Pigmentti antaa maalauksessa käytettäville väreille värin tai muun optisen ominaisuuden. Pigmentti voi olla läpikuultava tai peittävä. Pigmenttejä on käytännössä saatavilla jauhemaisina, ja ne yleensä sekoitetaan tai hierretään sideaineeseen, jolloin saadaan maalia.


title: Eläinten käyttäytyminen

text: Eläimet viestivät toisilleen signaalein, joilla tarkoitetaan ärsykettä, joka aiheuttaa reaktion samaa lajia edustavassa yksilössä. Tavallisesti signaalit ovat yksinkertaisia, selkeästi havaittavia ja lajille tunnusomaisia. Signaalin monipuolisuus riippuu siitä, kuinka pitkälle laji on kehittynyt. Kuitenkin jo monilla varsin alkeellisilta vaikuttavilla eläimillä kuten mehiläisillä on käytössä monimutkaisen oloisia signaaleita. Useimmilla eläimillä myös signaalit ovat miltei yksinomaan perittyä, ja ne esitetään tietyssä tilanteessa sen kummemmin ajattelematta onko siitä mitään hyötyä, esimerkiksi koiran haukunta tai linnun päästämät varoitusäänet. Lajitovereilla on merkitystä kuitenkin myös sosiaalisilta yhteisöiltään löyhemmänoloisille lajeille kuten ihmiselle, jolle tavallisesti toisen ihmisen läsnäolo tuo turvallisuuden tunteen.


title: Pigmentti

text: Muinaiset egyptiläiset sekoittivat maavärien sideaineiksi kumia ja eläimistä saatua liimaa, ja maalasivat hautakammioidensa sisäseiniin levittämän ohuen laastikerroksen päälle. Egyptiläiset käyttivät etupäässä kuutta väriä: punaista, vihreää, sinistä, keltaista, valkoista ja mustaa. He pesivät pigmenttinsä niiden pysyvyyden parantamiseksi. Egyptiläisten tuntemia pigmenttejä olivat muun muassa orpimentti, malakiitti, amatsoniitti, hematiitti, egyptinsininen, indigonsininen, atsuriitti, sinooperi, alitsariini, mönjä ja liuskevalkoinen. Egyptiläiset myös sekoittivat metallisuoloja kiinnittääkseen väriaineet. Foinikialaiset tekivät purppurakotiloista arvokkasta purppuraa, josta tuli pitkäksi aikaa rikkaiden statussymboli ja kuninkaallisten vaatteiden väri.


title: Pigmentti

text: Pigmentit ovat tavallisesti aineita, joilla on voimakas värjäävä ominaisuus. Pisimpään on käytetty luonnosta löytyneitä aineita, jotka sisältävät sopivia kemiallisia aineita luonnostaan. Maavärejä kuten okraa ja punaista rautaoksidia, sekä hiiltä on käytetty jo tuhansien vuosien ajan kehon värjäämiseen ja luolamaalauksiin. Värejä on saatu myös muun muassa kasveista ja puolijalokivistä. Nykyisin valmistetaan paljon myös keinotekoisia pigmenttejä.


title: Eläintenpalvonta

text: Eläintenpalvonta eli zoolatria on johonkin eläinlajiin kohdistuvaa uskonnollista kunnioitusta. Se perustuu katsomukseen, jonka mukaan luonnossa on paljon ihmisten tavoin ajattelevia olentoja. Palvonta kohdistuu yleensä lajeihin, jotka ovat voimakkaita, vaarallisia, elintavoiltaan huonosti tunnettuja tai taloudellisesti tärkeitä. Eläintenpalvonta liittyy dynamismiin, joka katsoo kaikkeen olevaan, sekä elolliseen että elottomaan, kuuluvan persoonattoman voiman. Palvonnan kohteena on joko laji yleensä, jota edustaa tavallisesti yksi yksilö, tai lajin yliluonnollinen "eläinten herra" eli haltijaeläin. Usein palvonta ei kohdistu eläimeen sinänsä, vaan voimaan tai olentoon, jolla on eläimen hahmo tai joka on asettunut eläinyksilöön. Yliluonnollisen olennon käsittämistä eläinhahmoiseksi nimitetään zoomorfismiksi ja elollisiin tai elottomiin olioihin sisältyviin sieluihin uskomista kutsutaan animismiksi.


title: Animatismi

text: Animatismi eli luonnon elollistaminen tarkoittaa tapaa selittää kaikki ympärillä oleva eläväksi. Tutkimushistoriaan kuuluvalla termillä tarkoitetaan toisinaan havaittavaa taipumusta hahmottaa elottomat esineet ja persoonattomat ilmiöt tunteviksi, tahtoviksi ja toimiviksi, ilman että tähän hahmottamiseen välttämättä liittyisi kuvitelmaa selväpiirteisestä persoonasta tai sielusta. Kun ankaran ukonilman aikana tuumimme, "mihinkähän se iskee", niin itse asiassa tuo 'se' sisältää mielteen toimivasta ja tahtovasta ilmiöstä , vaikkemme varsinaisesti omaa mitään käsitystä esimerkiksi ukkosen jumalasta. Esimerkiksi suomalais-ugrilaisten kansojen luonnonuskonnossa taivas, vesi, maa, tähdet ja luontokappaleet ovat eläviä jumalia, joille on uhrattu eläimiä toimeentulon turvaamiseksi.


title: Piikki (kasvitiede)

text: Piikit ovat kasveissa erikokoisia ja -vahvuisia rakenteita, jotka yleensä suojaavat kasvinosaa tai koko kasvia kasvinsyöjiltä. Kasvien piikit ovat lajista riippuen erikokoisia sekä erivahvuisia, ja ne voivat olla kehittyneet eri solukoista. Piikit voivat olla esimerkiksi kovia emergenssejä eli solukkokarvoja, kuten ruusuilla ("Rosa"), tai muuntuneita lehtiä tai lehden osia. Riippuen siitä, missä kasvinosassa piikkejä esiintyy, voidaan niitä kutsua myös nimellä oka, ora tai ota. Tämä näkyy myös monien kasvilajien nimissä, kuten esimerkiksi ota-apila ("Trifolium squarrosum"), oratuomi ("Prunus spinosa"), okakataja ("Juniperus oxycedrus").


title: Koprofagia

text: Koprofagia ( 'uloste' + φαγεῖν 'syödä') eli skatofagia tarkoittaa ulosteen syömistä. Kyseessä on lähes yksinomaan eläinmaailman ilmiö.


title: Soul (musiikki)

text: Usein soulissa on sitä edeltävän rhythm and blues -musiikin tapaan yksi laulaja sekä perinteinen rytmi- ja puhallinsoittimista koostuva orkesteri, mutta myös useampia laulajia käytetään usein. Monien soul-artistien keskeisimmät levyt ovat sisällöltään painottuneet hitaampiin balladeihin, mutta nopeatempoisemmissa soul-kappaleissa painotetaan rytmin osuutta. Rytmikkäämpään souliin keskittynyt James Brown alkoi kehittää soulia pian suuntaan, josta syntyi 1960-luvun lopussa funkmusiikki.


title: Soul (musiikki)

text: 1960-luvun aikana soul saavutti Yhdysvalloissa ja Euroopassa laajan valtaväestön suosion. Monet soulartistit, etupäässä Marvin Gaye, Aretha Franklin, Ray Charles, Wilson Pickett, Otis Redding ja James Brown sekä lauluyhtye The Supremes ovat säilyttäneet suosionsa tähän päivään asti. Soul jatkoi 1970-luvulla Marvin Gayen, Stevie Wonderin ja Curtis Mayfieldin kaltaisten laulavien laulunkirjoittajien sekä lukuisien erinomaisten lauluyhtyeiden (O'Jays, Dramatics, Dells, Temptations, Spinners ja niin edelleen) johdolla suosituimpana afroamerikkalaisen musiikin tyylinä. Gayen ja Wonderin myötä myös soul-musiikissa alettiin tehdä albumeja kokonaisina teoksina pelkkien yksittäisten kappaleiden sijaan, ja musiikissa pyrittiin toisinaan myös käsittelemään vakavia yhteiskunnallisia aiheita.


title: Soul (musiikki)

text: Soul syntyi, kun rhythm and bluesia levyttäneet artistit ottivat musiikkiinsa vaikutteita gospelmusiikista. Ehkä tärkein yksittäinen hahmo tässä kehityksessä oli Ray Charles. Hänellä oli taito esittää gospeltyylistä musiikkia, mutta hän ei ollut varsinainen gospelartisti, mikä teki mahdolliseksi siirtää gospelvaikutteet maalliseen musiikkiin ilman kuuntelijoiden vastalauseita.


title: Rhythm and blues

text: Ray Charles, James Brown ja muut heidän kaltaisensa artistit alkoivat yhdistää rhythm and bluesiin 1960-luvun alussa afroamerikkalaisesta gospel-musiikista tuttua ”sielukkuutta”, jolloin syntyi soul. Soul voi olla nopeiden gospel-kappaleiden tapaan rytmikästä musiikkia, mutta useimmat soul-levyt on täytetty hidastempoisilla kappaleilla. James Brown, Sly Stone ja muutamat muut artistit jalostivat soulin 1960-luvun loppupuolella monotonisemmaksi ja intensiivisempään rytmiin keskittyväksi funkiksi. 1970-luku oli funkin tärkein vuosikymmen, mutta funk ei kuitenkaan noussut suosiossa Marvin Gayen ja Stevie Wonderin kaltaisten souliin keskittyvien artistien ohitse.


title: Soul (musiikki)

text: Oma lukunsa oli instrumentaalinen soulmusiikki, jossa keskityttiin yleensä enemmän grooven luomiseen kuin balladien täyttämissä soul-laulajien levyissä. Urut olivat instrumentaali-soulissa usein korostetussa asemassa, muuten käytettiin samoja soittimia kuin laulajaa säestäessä. Instrumentaalisen soulin sävelkieli on hieman vokaalisoulista poikkeavaa ja siihen lainataan enemmän vaikutteita laajemmin tuon ajan pop-musiikista. Tunnettuja instrumentaali-soulin esittäjiä ovat esimerkiksi Bar-Kays (1960-luvun kokoonpanossaan, tunnetuin levy on "Soul Finger"), Stax-levy-yhtiön taustaryhmä, Booker T. & The MG's (esimerkiksi levyt "Green Onions" ja "Hip-hug Her") sekä saksofonisti King Curtis (tunnetuin kappale "Memphis Soul Stew" levyltä "Live at Fillmore West"). Myös James Brownin yhtye levytti 1960-luvulla instrumentaali-soulia, tunnetuimpana kappaleenaan "Night Train".


title: Soul (musiikki)

text: 1990-luvun loppupuolella soul-musiikkia elvyttivät uuden sukupolven artistit, joiden musiikkia alettiin kutsua neo souliksi, vaikkakin se oli tyylillisesti sekoitus usein 1970-lukulaisia soul-vaikutteita ja 1990-luvun rytmiikkaa. D’Angelo, Maxwell, Erykah Badu, Jill Scott ja Lauryn Hill olivat 1990-luvun lopun suosittuja neo-soul-artisteja. Myös monet artistit itse kritisoivat neo-soul-termiä keinotekoiseksi ja kutsuivat itseään mieluummin soul-laulajiksi.


title: Soul (musiikki)

text: Soulin perillinen, intensiivistä rytmiä korostanut funk, pystyi rinnakkaiseloon soulin kanssa, mutta vuosikymmenen lopussa disko-inferno nousi jo uhkaamaan soulin asemaa. 1980-luvulla soul ja funk koneellistuivat nopeasti, mutta vuosikymmenen loppua hallitsivat soul-musiikissa vahvat balladilaulajat erityisesti Anita Bakerin Rapture-levyn myötävaikutuksesta. 1980-luvun loppupuolen merkittäviä soul-laulajia olivat Anita Bakerin ohella muun muassa Alexander O'Neal, Regina Belle, Stephanie Mills, Miki Howard, Johnny Gill, Luther Vandross, Freddie Jackson ja Angela Winbush.


title: Neo soul

text: Neo soul (joskus myös nu soul) on termi, jonka loi musiikkialan yrittäjä Kedar Massenburg 1990-luvun lopussa markkinoidakseen ja kuvatakseen musiikkityyliä, joka nousi pinnalle soul ja contemporary R&B -genreissä. Voimakkaasti Soul musiikkiin perustuva neo soul erottuu epätavallisesta äänestä kuin nykyajan R&B vastineet. Neo soulin piirteet vaihtelevat jazzin, funkin, hip hopin, fuusion, gospelin ja silloin tällöin housen välillä.


title: Yhdysvaltalainen keittiö

text: "Soul food" eli soul-ruoka on afroamerikkalaista ruokakulttuuria, joka sai nimensä vuonna 1964 mustan kulttuurin esiintulon aikaan suositusta soul-musiikista. Soul-ruoka syntyi Etelävaltioiden maaseudulla, jonka mustan väestön yksinkertainen ruokakulttuuri perustui mustien orjien vaatimattomaan ruokavalioon 1800-luvun alkupuoliskolla. Soul-ruoka levisi etelästä pohjoisiin osavaltioihin mustan väestön muuttoliikkeen myötä. Yleisimpiä soul-ruoka-aineita ovat muun muassa maissileipä, kana, sianliha, laardi, monni, riisi, siirappi, okra, bataatti, vesimeloni ja pavut. Grillaus on suosittu tapa valmistaa ruoka.


title: Soul jazz

text: Soul jazz on 1960-luvulla yleinen jazz-musiikin tyylisuunta, joka on omaksunut vahvoja vaikutteita soulista, rhythm and bluesista ja gospelista. Kokoonpanot ovat pienehköjä, usein kolme tai neljä soittajaa. Aiemmin jazziin kuulumattomat urut ovat yleinen soitin soul jazzissa.


title: Pendelöinti

text: Pendelöinti (ruotsin sanasta "pendla" ’liikkua edestakaisin, heilua’, alun perin latinan sanasta "pendulum", heiluri) tarkoittaa nykykielessä asuinpaikkakunnan ja työssäkäyntipaikkakunnan välistä työmatkaliikennettä. Työmatkaliikenteen osuus muusta liikenteestä on heilurimaista töiden alkamis- ja päättymisajankohtana, ja aiheuttaa selvän piikin liikenteessä olevien henkilöiden määrässä.


title: Pendeli

text: Pendeli on suomen kielen sana, joka tarkoittaa heiluria. Pendeli-sanaa voidaan käyttää yhdyssanan määriteosana, jolloin voidaan kuvata jonkin asian edestakaisuutta ja toistuvuutta. Esimerkiksi ilmausta pendelivaunu voidaan käyttää raitiovaunusta, joka ajaa edestakaisin samaa linjaa kääntymättä.


title: Peniskateus

text:
Peniskateus (saks. "Penisneid") on psykoanalyyttiseen teoriaan sisältyvä käsitys, jonka mukaan miehen ulkoiset sukupuolielimet herättävät naisissa kateutta ja alemmuudentunnetta. Tyttöjen psyykkiseen ja seksuaaliseen kehitykseen vaikuttaa tyttöjen havainto siitä, ettei heillä ole siitintä.
”Tyttö tulee panneeksi merkille veljensä tai kanssaan leikkivän pojan silmäänpistävän, suureksi pyrkivän peniksen, oivaltaa sen heti oman pienen ja piilevän elimensä vastineeksi ja lankeaa siitä hetkestä peniskateuden pauloihin. – – Hänen mielipiteensä ja päätöksensä on samassa selvä: hän on nähnyt sen, hänellä ei ole sitä, hän tahtoo sen.”


title: Vaalilahjonta

text: Säännöksessä mainittu palkkio tarkoittaa rahaa tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta. Äänestämään taivuttamisella tarkoitetaan moitittavaa, selkeää ja epäasiallista pyrkimystä vaikuttaa äänestäjän äänestyskäyttäytymiseen. Taivuttelun kohteena on yksi tai useampi henkilö. Jos sen sijaan antaa valitsijakunnalle tavanomaisen vaalilupauksen, jossa lupaa heille taloudellisia etuja, ei syyllisty rikokseen, vaikka tulisi valituksi. Sallittua on myös pyrkiä vaikuttamaan äänestäjiin vaalitilaisuudessa suoritetulla tarjoilulla ja vähäarvoisilla lahjoilla. Tällöin on kyseessä sallittu äänestyspäätökseen vaikuttaminen, ei tuomittava äänestämään taivuttaminen. Jopa äänestäjän kuljettaminen äänestyspaikalle on sallittua, kunhan kuljetuksen ehdoksi ei aseteta tietyn ehdokkaan äänestämistä.


title: Mallintaminen

text: Mallintaminen tarkoittaa todellisuuden osan, esimerkiksi tietyn ilmiön tai systeemin esittämistä muulla tavalla kuin sillä itsellään. Mallintamista on esimerkiksi kartta, joka on malli todellisesta maastosta tai pienoismalli, joka on pienennetty malli todellisesta esineestä. Mallintamista voidaan tehdä myös matemaattisesti, kuten esimerkiksi painovoimamalli, joka kuvaa kahden tai useamman kappaleen välistä vuorovaikutusta. Myös toimintamalli aivoissa, todellisen toiminnan esitys aivojen ymmärtämässä muodossa, voidaan katsoa mallintamiseksi. Mallinnuksen tuloksia käytetään muun muassa ilmiön simulointiin, tutkimukseen ja käyttäytymisen ennustamiseen eri tilanteissa.


title: Sinetöinti

text: Sinetöinti (engl. "sealing") on Myöhempien aikojen pyhien liikkeessä temppelissä suoritettava seremonia, jolla aviopuolisot liitetään toisiinsa "täksi ajaksi ja iankaikkisuudeksi". Myös lapset voidaan samalla tavalla "sinetöidä" vanhempiinsa. Täten vanhemmat ja lapset muodostavat yhdessä "iankaikkisen perheen", joka saa viettää iankaikkisuuden yhdessä. Sinetöinnin voi suorittaa vain mies, jolla on Melkisedekin pappeuden sinetöimisvaltuus.


title: Mielenhallinta

text: Mielenhallinta on toimintaa, jolla sen kohde saadaan käyttäytymään, tuntemaan ja ajattelemaan toivotulla tavalla. Mielenhallinta voi sisältää muun muassa tunteiden hallintaa, ajatusten hallintaa, käyttäytymisen hallintaa ja tiedonsaannin hallintaa. Mielenhallinta voidaan myös kohdistaa yksittäiseen ihmiseen, kuten esimerkiksi Yhdysvaltain MKULTRA-projektissa. Aivopesu on pakottavien tekniikoiden soveltamista aivopesun kohteen uskomusten tai käyttäytymisen muuttamiseksi. Ajattelun ja käyttäytymisen muutoksiin termin tarkoittamassa laajuudessa pystyvien tekniikoiden olemassaolo on kiistanalainen asia, josta syntyy ajoittain paljon väittelyä.


title: Projektio (psykologia)

text: Projektio (lat. "proiacere" 'heittää eteen') eli sijoittaminen on psykologian ja psykiatrian käsite, jolla tarkoitetaan omien mielensisältöjen heijastamista toiseen ihmiseen tai muuhun ulkoiseen kohteeseen. Projektio kuuluu ns. defenssimekanismeihin. Asianosainen ei välttämättä ole tietoinen projektiostaan eikä oivalla, että hän havainnoi omaa psyykkistä todellisuuttaan ikään kuin se olisi objektiivista todellisuutta. Kyseiset mielensisällöt koetaan usein torjuttaviksi, ja ne saattavat ärsyttää tai ahdistaa asianosaista itseään. Myös toiveita ja unelmia voidaan projisoida.


title: Plagiointi

text: Plagiointi ( < ’kidnappaaja’) on toisen henkilön tuotannon käyttöä ilman alkuperäisen lähteen asianmukaista ilmoittamista. Plagiointi voi kohdistua esimerkiksi toisen henkilön ideoihin, tietoihin, kieleen tai kirjoitukseen. Plagiointi voi ilmentää epärehellisyyttä, mikäli plagioija julkaisee tai yrittää julkaista plagioidun työn omana alkuperäisenä tuotantonaan. Plagiointi ei välttämättä ole sama asia kuin tekijänoikeusrikkomus, jossa nimenomaisesti rikotaan tekijänoikeuslakia. Plagiointi kohdistuu tekstin, kirjoituksen tms. sisältöön, kun taas tekijänoikeus koskee näiden muotoa.


title: Läänitys

text: Läänitys eli lääni oli keskiajalla ja uudella ajalla valtiovallan tai hallitsijan alaiselleen yksityishenkilölle myöntämä tulo tai oikeus palkkiona alamaisen suorittamista palveluksista. Tavallisesti jonkun ylimyksen saama läänitys oikeutti hänet hallitsemaan sitä ja nauttimaan sen tuloista korvauksena myöntäjälle suoritettavista palveluksista, kuten sotapalveluksesta tai virkapalveluksesta, tai palkkiona jo aiemmin suorittamistaan palveluksista. Joskus läänitys oli kruunulle myönnetyn velan panttina. Läänitys, jolla kruunun tulonlähde eli vero tai vuokra siirrettiin yksityiselle, myönnettiin joko sovituksi ajaksi tai se voi olla perinnöllinen. Läänitykseksi kutsuttiin myös maaomaisuutta, jota hallittiin maksamatta siitä korvausta. Myös sitä aluetta, jonka läänitetyistä tuloista tai oikeuksista nautittiin, kutsuttiin lääniksi.


title: Sipoon teatteri

text: Nuorisoteatteri perustettiin vuonna 2007, vaikka nuorten esityksiä on ollut jo vuodesta 1992 lähtien. Esityksissä on usein ollut mukana myös aikuisia. Nuorisoteatterin esitykset ovat olleet: Sampo Lappalainen 1992, Prinsessa Ruusunen 1993, Totuuden helmi 1994, Hyrrä eli prinsessa Liukaskieli 1995, Hannu ja Kerttu 1996, Tuhkimo 1997, Lumikki ja 7 kääpiötä 1998, Suojelusenkeli 1999, Pieni Punahilkka 2000, Adalmiinan helmi 2002, Vattumato 2003, Keisari ja satakieli 2005, Pomppivat salapoliisit ja kadonneiden raitojen arvoitus 2006, Ikkunaprinsessa 2008, Kuinka Kum-Maa on kaikkialla 2009.


title: Mistä kaikki alkoi

text: Mistä kaikki alkoi (, myös "The One Where It All Began", "The First One" tai "The One Where Monica Gets a New Roommate") on yhdysvaltalaisen tilannekomediasarjan "Frendit" ensimmäinen jakso. Se esitettiin NBC-televisiokanavalla 22. syyskuuta 1994. Jakson käsikirjoittivat sarjan luojat David Crane ja Marta Kauffman, ja sen ohjasi James Burrows. Jakso esittelee kuusi ystävystä, jotka asuvat ja työskentelevät New Yorkissa; Monica (Courteney Cox) makaa viinimyyjän kanssa treffien jälkeen, mutta on kauhistunut saadessaan selville, että hänet huijattiin sänkyyn; hänen veljensä Ross (David Schwimmer) on masentunut, sillä hänen entinen lesbovaimonsa muuttaa pois yhteisestä asunnosta; Monican vanha ystävä lukiosta, Rachel (Jennifer Aniston), muuttaa asumaan Monican luokse karattua omista häistään; ja heidän ystävänsä Joey, Chandler ja Phoebe (Matt LeBlanc, Matthew Perry ja Lisa Kudrow) tarjoavat heille kullekin tukea ja neuvoa.


title: Suomen Huippumalli haussa

text:
3. tuotantokausi esitettiin Nelosella 12. huhtikuuta 2010 alkaen ja se päättyi 14. kesäkuuta 2010. Sarjan esitysajankohta oli maanantaisin kello 20-21. Tuomareina olivat edelleen Anne Kukkohovi, Saimi Hoyer ja Sakari Majantie.
4. tuotantokausi alkoi 12. syyskuuta 2011. Sarjaa esitettiin maanantaisin kello 20-21. Tuomareina toimivat tuttuun tapaan Anne Kukkohovi, Saimi Hoyer ja Sakari Majantie.Jaksossa ei ollut pudotusta.
5. tuotantokausi alkoi 3. syyskuuta. Sarjaa esitettiin maanantaisin kello 20-21. Anne Kukkohovin ja Sakari Majantien tuomarikolmikkoon liittyi huippustylisti Teri Niitti.


title: Kymppitonni

text: Ohjelmaa esitettiin aluksi vuosina 1985–2005. Sarjaa on esitetty vuosina 1985–1992 MTV:llä. Aluksi "Kymppitonni" vuorotteli puolen tunnin mittaisena vuoroviikoin "Sanaristikko"-ohjelman kanssa. Välillä "Kymppitonni" on ollut milloin puolen tunnin mittainen kahdessa osassa, milloin taas yhtenä tunnin jaksona. Ohjelmaa esitettiin MTV:n torstai-illan myöhäisohjelmistossa. MTV:llä ei tuolloin ollut omaa kanavaa, vaan sen ohjelmia lähetettiin TV1:ssä ja TV2:ssa. Niinpä "Kymppitonni" näkyi joinakin kausina TV1:ssä ja muina kausina TV2:ssa.


title: Uuden Musiikin Kilpailu

text:
Ilmoittautuminen vuoden 2012 "Uuden Musiikin Kilpailuun" käynnistyi 15. elokuuta 2011 ja päättyi syyskuun lopussa. Määräaikaan mennessä ilmoittautumisia saapui 540 kappaletta, joista esiraati valitsi jatkoon 40 parasta kappaletta.
"Uuden Musiikin Kilpailua" alettiin esittää televisiossa tammikuussa 2012. Ohjelma lähetettiin Yle TV2:lla ja Yle HD:lla perjantaisin klo 21.00 27. tammikuuta 2012 – 24. helmikuuta 2012. Esiraadin ja tuomariston valintojen, koesoiton ja klubikeikkojen jälkeen kilpailijat etenivät 25. helmikuuta Helsingin jäähallissa järjestettyyn finaaliin.


title: Rocktieto

text: Jake Nymanin alkusanat on päivätty Espoossa 9. marraskuuta 1981. Niissä hän toteaa, että rockmusiikki on uuden aallon myötä muuttunut paljon siitä, kun hän aloitti Rocktieto-sarjan kirjoittamisen syksyllä 1978. Niinpä hän kirjoittaisi tällaisen sarjan nyt eri lähtökohdista ja toivottaa uudet historiikit tervetulleiksi. Lopuksi hän siteeraa Martin Mullin aforismia: "Musiikista kirjoittaminen on vähän samaa, kuin jos yrittäisi kuvata arkkitehtuuria tanssimalla".


title: Selviytyjät Suomi

text: Sarjan toinen tuotantokausi on ensimmäinen, jonka osanottajat olivat julkisuuden henkilöitä. Nelonen esittää kauden keväällä 2018 ja kauden juontajana toimii Juuso Mäkilähde. Ohjelma kuvataan Filippiineillä kesä-heinäkuussa 2017. Kilpailijat ovat ex-alppihiihtäjä Kalle Palander, räppäri ja kehonrakentaja Musta Barbaari, fitness-malli Janni Hussi, toimittaja Katja Ståhl, näyttelijä Kai Vaine, mediapersoona Cristal Snow, tanssinopettaja Helena Ahti-Hallberg, pokeripelaaja Ilari Sahamies, sulkapalloilija Ville Lång, somehahmo Jekku Berglund, juontaja Kimmo Vehviläinen, myynti- ja pukeutumisvalmentaja Juhana Helmenkalastaja, mentalisti Noora Karma, laulaja ja jooganopettaja Mariko Pajalahti, kauppias Sampo Kaulanen sekä malli Sara Chafak. Voittaja saa 30 000 €.


title: Älypäät

text: Ensimmäinen jakso sarjasta "Pilakuvat esittää" esitettiin 2. marraskuuta 1982. Samaan aikaan Britannian yleisradioyhtiö BBC havaitsi koomikkoryhmän potentiaalin ja aloitti neuvottelut Edmonsonin, Mayallin, Richardsonin, Planerin ja Saylen kanssa vastaavanlaisessa "anarkistisessa" komediasarjassa esiintymisestä. Sarjan tuottajana toimi Paul Jackson ja sen käsikirjoitti Mayall yhdessä silloisen tyttöystävänsä Lisa Mayerin kanssa. BBC pestasi käsikirjoittajaksi myös kolmannen silloisesta valtavirrasta poikenneen koomikon, Ben Eltonin, joka oli opiskellut Manchesterin yliopistossa Mayallin ja Edmondsonin kanssa. Alun perin "Miken" hahmoa piti esittää Peter Richadsonin, mutta sittemmin suunnitelmat muuttuivat. Syyksi on erinäisissä lähteissä tarjottu muun muassa erimielisyyttä Jacksonin kanssa. Hänet korvattiin Christopher Ryanilla, joka oli ryhmästä ainoa, jolla ei ollut koomikkotaustaa.


title: Uuden Musiikin Kilpailu 2012

text: Ilmoittautuminen vuoden 2012 "Uuden Musiikin Kilpailuun" käynnistyi 15. elokuuta 2011 ja päättyi syyskuun lopussa. Määräaikaan mennessä ilmoittautumisia saapui 540 kappaletta, joista esiraati valitsi jatkoon 40 parasta kappaletta."Uuden Musiikin Kilpailua" alettiin esittää televisiossa tammikuussa 2012. Ohjelma lähetettiin Yle TV2:lla ja Yle HD:lla perjantaisin klo 21.00 27. tammikuuta 2012 – 24. helmikuuta 2012. Esiraadin ja tuomariston valintojen, koesoiton ja klubikeikkojen jälkeen kilpailijat etenivät 25. helmikuuta Helsingin jäähallissa järjesttyyn finaaliin. Kilpailun voittaja edustaa Suomea Euroviisuissa 2012.


title: Miljonääri-Jussi

text: Nelosella esitettiin samanaikaisesti ohjelmaa "Suomen Robinson", ja MTV3 vaihtoikin "Miljonääri-Jussin" esitysajankohdaksi kello 19.30–20.30. Alun perin sitä esitettiin kello 20.00–21.00. Nelosen silloinen kanavanjohtaja Pirjo Airaksinen ihmetteli MTV3:n toimintaa, sillä "Suomen Robinsonia" esitettiin sunnuntaisin kello 19.00–20.00. Tämän takia "Suomen Robinsonin" finaalilähetystä siirrettiin viikolla, alun perin sekin olisi pitänyt esittää 25. huhtikuuta 2004, mutta päiväksi vaihtui 2. toukokuuta 2004.


title: Lasten Kesä

text: Lasten Kesä ry voitti ykkössijan elokuussa 2015 Monsterin, Nokian, Alma Median, Taloudellisen tiedotustoimisto TATin, Soneran ja T-Median yhteistyössä järjestämän "Vastuullinen kesäduuni" -kilpailun pienten ja keskisuurten organisaatioiden ykkössijan. Kesätyöntekijät kiittivät palautteissaan Lasten Kesää erityisesti oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta kohtelusta ja perusteellisesta ohjauksesta työhön.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset syntyivät, jotta kristityt ritarit voisivat mitellä taitojaan tappamatta toisia kristittyjä, mikä oli kirkolle kauhistus. Kirkko suosi ristiretkiä, mutta turnajaisista tuli ritarien suosikki, johon kaikki pyrkivät ottamaan osaa. Turnajaisissa nuoret ritarit oppivat käsittelemään hevosia ja aseita, he oppivat hyökkäys- ja puolustustekniikoita sekä oppivat toimimaan ryhmässä taistelukentällä. Turnajaisissa ritarit saattoivat saada mainetta ja kunniaa sekä mahdollisuuksia palvella herroja. Tätä ajatellen turnajaisten airuet olivat tärkeässä osassa, sillä he kirjasivat turnajaisten tapahtumat muistiin.


title: Medieval Times

text: Esitys koostuu ruokailusta ja itse esityksestä, johon sisältyy muun muassa hevostemppuja ja turnajaisia. Vieraat saapuvat linnaan puolitoista tuntia ennen esityksen alkua. He saavat pöytäkortteja, jotka ohjaavat heidät oikeille istumapaikoille. Sen jälkeen he saavat kruunun (jokaisella istumaosastolla on oma kruununsa) ja he voivat ottaa kuvan itsestään kuninkaan, prinsessan tai lähetin kanssa. Jokaisella vieraalla on oma värinsä, joka vastaa heidän istumapaikkaansa, kruunuaan, ja ritaria jota he kannustavat turnajaisissa. Heillä on myös mahdollisuus käydä kaupoissa ja kuninkaan olutpanimossa. Joissain linnoissa, kuten Floridassa, on myös keskiaikainen kylä.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset olivat keskiaikainen eurooppalaisen ylhäisön ja ritariston suosiossa ollut taistelunäytös. Turnajaiset olivat paitsi suosittua viihdettä, myös nuorille ritareille tärkeä tilaisuus opetella taistelussa tarvittavia taitoja ja edistää omaa ammattiuraansa. Turnajaisissa taistelivat haarniskoidut ratsumiehet, joilla oli aseistuksena yleensä peitsi tai miekka. Tärkeimmät taistelumuodot olivat kahdenvälinen peitsiottelu ja joukkueiden välinen joukkuetaistelu. Tarkoitus ei ollut tappaa vastustajaa vaan pudottaa tämä satulasta. Hengen vievät tapaturmat eivät kuitenkaan olleet turnajaisissa harvinaisia.


title: Suursiivous eli kirjallisessa lastenkamarissa

text: Kirja alkaa Lauri Viljasen Tulenkantajissa julkaistulla hyökkäyksellä ”dekadentteja nuoria kirjailijoita” vastaan. Kirjailijoita syytettiin ei vain teostensa kaupallistamisesta vaan kirjailijoiden tekemästä oman itsensä kaupallisesta brändäyksestä. Nuoren polven katsottiin kirjan mukaan pettäneet kaikki heihin asetetut toiveet. Kirja katsoo ”Rahaa, rahaa, rahaa” olevan nuorten kirjailijoiden vaikutin. Toisaalta esimerkiksi luku ”Laviini” toimi nuorien kirjailijoiden esittelyä, mainoksena. Eniten esillä ovat Arvi Kivimaa, Unto Karri, Mika Waltari ja Unto Seppänen. Kirjojen tematiikkaa arvostellaan myös ja tekijöiden kyvyttömyyttä aitojen kuvausten kirjoittamiseen. Lopussa on liitteitä esimerkkeinä. Kirjan kuvitus perustuu suurelta osin Paavolaisen piirroksiin.


title: Robottiratsastaja

text: Kamelikisoja on käyty tuhansia vuosia. "Sheikkien kisoissa" käytetään lähes yksinomaan pieniä lapsia, yleensä noin neljävuotiaita poikalapsia, ohjaamaan kameleita. Usein poikien annetaan nälkiintyä, jotta he olisivat mahdollisimman kevyitä. Historiallisesti pojat olivat usein myyty orjina organisoijille tai kamelin omistajille ratsastajiksi. Tähän liittyi usein kidnappaus tai epätoivoisten perheiden hyväksikäyttö pakottamalla heidät myymään oman lapsensa. Heitä ei usein koulutettu ja he olivat usein seksuaalisen hyväksikäytön kohteita.


title: Unelmien talli

text: Kirjoissa tapahtuu nopeasti ja paljon. On hevosia, seikkailuja, vaaraa, draamaa, jännitystä sekä tietenkin romantiikkaa. Romantiikan voisikin sanoa olevan yksi sarjan pääteemoista, sillä nuorten rakkauselämän kiekurat ja koukerot ovat yksi juonenkäänteiden rikkaimmista esiintyjistä. Tarinan edetessä henkilöt kasvavat ja kypsyvät ja joutuvat tekemään itseään ja elämäänsä koskevia päätöksiä. Kaikki ratkaisut eivät ole helppoja, mutta sarjan lopussa odottavat huomattavasti kypsemmät ja itsenäiset Kaisa, Elina, Lauri, Kalle ja Eetu.


title: Lasten Kalenat

text: Lasten Kalenat on kaikille lapsille avoin kulttuuritapahtuma, jonka esiintyjinä ovat lapset eri puolilta Suomea. Kalenoissa lapset voivat esittää taitojaan ja oppia uutta taiteen ammattilaisten ohjauksessa. Taiteidenvälinen ohjelma sisältää tanssia, teatteria, musiikkia ja sirkusta sekä eri taiteenalojen työpajoja. Mukana on myös kansainvälisiä vieraita.


title: Lasten oma vuosikirja

text: Palkintoperusteissa todetaan, että kirja "yhdistää taitavasti tietopohjaista asiatekstiä, runoja ja satuja". Kirja kertoo kalenterissa olevien perinteisten suomalaisten juhlapäivien lisäksi muiden uskontokuntien ja kulttuurien juhlapäivistä sekä uusista merkkipäivistä, kuten autoton päivä, isovanhempien päivä ja nallejen päivä. Mukana on myös lapsille tärkeitä päiviä, kuten koulun alkamis- ja päättymispäivät, sekä kasvatuksellisia päiviä, kuten maailman käsienpesupäivä. Tiedollisten tekstien rinnalla kirjassa on päiviin liittyviä kaunokirjallisia tekstejä. Kunkin tekstin kuvituksena on Maija Hurmeen aihetta valottavia piirroksia ja kirjallisuusvinkkejä. Joissakin on myös askartelu-, ruoka ja leikkiohjeita.


title: Turnajaiset

text: Taistelutaitojen esittelyn lisäksi turnajaisissa tärkeää oli ritarillisuus, ritarillinen käytös. Ritari sai esitellä rohkeuttaan taistelussa, kohteliaisuuttaan katsomossa ja tuomareina toimivia naisia kohtaan, avokätisyyttään yleisöä kohtaan, reilun pelin henkeä voiton ja tappion hetkellä sekä armollisuuttaan häviäjää kohtaan. Ritarit taistelivat myös ihailemansa naisen nimissä. Ritarit saivat valtiattareltaan huivin tämän ihastuksen merkiksi. Naisia olikin katsomoissa runsaasti, ja heillä oli aktiivinen rooli. Naiset kannustivat suosikkiritareitaan, arvostelivat ritarien suorituksia siihen asti kunnes airuet ottivat heiltä tämän roolin, jakoivat palkinnot (jollaiseksi he saattoivat itsekin tarjoutua) ja joskus myös järjestivät turnajaisia.


title: Alkupolku

text: Asiat, joita peleissä opetetaan, on yleensä sijoitettu vuotta alemmaksi kuin niitä koulussa opetettaisiin. Esimerkiksi Eskari totuttaa käyttämään aakkosia ja lukemaan, ja Ekaluokka opettaa kertotaulun alkeita. Alkupolku Matikka sijoittuu keskiaikaiseen Matematiikkalinnaan, jossa pelaajan täytyy ratkaista jatkuvasti vaativampia matemaattisia ongelmia päästäkseen eteenpäin. Alkupolku Tiedonpuu perustuu kymmeneen aihepiiriin, kuten biologiaan, maantieteeseen, ruokaan tai kulkuneuvoihin. Alkupolku Englanti ja Ruotsi keskittyvät lähinnä kielten sanaston opettamiseen, eivätkä niinkään kielioppiin. Pelaaja joutuu esimerkiksi pukemaan valitsemaansa hahmoa vieraskielisten ohjeiden mukaan.


title: Motivaatio

text: Ainakin pinnallisesti helpoimmat motivaatiotavat analysoida ovat selvät fyysiset tarpeet. Näitä ovat nälkä, jano ja kivun välttäminen. Näiden toimintatapojen perimmäisten syiden analysointi voi hyödyttää esimerkiksi etologiaa, vertailevaa psykologiaa sekä fysiologista psykologiaa. Edellä mainittuihin tarpeisiin liittyvät (hormonaaliset ja aivoprosessit) ovat samantyyppisiä ainakin kaikilla nisäkkäillä ja todennäköisesti kaikilla selkärangattomilla. Pitää ottaa kuitenkin huomioon, että ihmisillä jopa nämä perustavanlaatuiset motivaatiot muuntuvat ja välittyvät sosiaalisten ja kulttuurillisten vaikutteiden läpi. Esimerkiksi yksikään nälän tutkimus ihmisillä ei voi ohittaa syömishäiriöitä kuten anorexia nervosaa tai liikalihavuutta, joiden vastineita ei eläinmaailmassa tunneta. Jopa eläimillä on selvää, etteivät aikaisemmat homeostaattiset ”tyhjennys-yltäkylläisyys”-mallit ole enää riittäviä, koska monet eläimet syövät varotoimena etukäteen, eivätkä vasta sitten kun nälkä on jo tullut. Esimerkkinä tästä talviuni.


title: Ilmasotakoulu

text: Miehistölle on tarjolla omat koulutushaaransa, joihin kuuluu viesti, kuljettaja, suojaus (sotilaspoliisi), ilmataistelu, keittäjä, lentosää, kirjuri, lääkintä sekä uusimpana erikoisalana media-ala. Viestissä koulutetaan tukikohdan viestijoukkueita. Sotilaskuljettajat koulutetaan Tikkakoskella (pois lukien vuodet 2006–2007, jolloin Ilmavoimien sotilaskuljettajakoulutus toimi Pirkkalassa).Ilmasotakoulu tarvitsee myös talous-, lääkintä- ja kuljetusaliupseereita. Kuljetus- ja lääkintäaliupseerit koulutetaan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa, josta on mahdollista päästä Reserviupseerikouluun Haminaan. Tammikuun saapumiserässä järjestetään viestin alaisena toimiva tutkalinja, jossa varusmiehiä koulutetaan pääasiassa ilmavoimien tutka-asemien (tka-as) toimitsijoiksi.Reserviupseerikoulutus alkaa maavoimien tavoin aliupseerikurssin I-vaiheen jälkeen. Erikoisaliupseerit voivat hakeutua maavoimien RUK:uun, josta he palaavat Ilmasotakouluun koulutustaan vastaaviin tehtäviin.


title: Oppiminen

text: Ihmisyksilöillä on erilaisia vahvimpia oppimisen kanavia. Visuaalinen oppija oppii parhaiten näkemällä, auditiivinen oppija kuulemalla, kinesteettinen oppija liikkeen ja tekemisen kautta, ja taktiilinen oppija käsin tekemisen ja koskemisen kautta. Analyyttinen oppija oppii yksityiskohdista kokonaisuuksiin, ja holistinen oppija kokonaisuuksista yksityiskohtiin.Oppimista edeltävä ja seuraava yö vaikuttavat oppimisen onnistumiseen. Riittävän pitkä ja laadukas yöuni ennen oppimista mahdollistaa sellaisen vireystilan ja tunnetilan, jossa oppiminen on mahdollista. Oppimista seuraavan yön aikana aivot konsolidoivat opitun materiaalin eli järjestelevät ja valikoivat sen sekä siirtävät sen pitkäkestoiseen muistiin aivokuorelle aiemmin opitun tiedon joukkoon. Taitojen konsolidaatiota tapahtuu myös lyhyillä päiväunilla. Jos yöunet jäävät huonoiksi, konsolidaatiota siirtyy seuraavalle päivälle ja yölle, mutta osa uudesta opitusta tiedosta silti häviää.


title: Taitolaji

text: Ohjaajakoulutukset on suunnattu päihdetyötä tekeville sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille. Tavoitteena on lisätä koulutettavien ammattilaisten valmiuksia suurkulutuksen tunnistamisessa, alkoholinkäytön puheeksi otossa, muutosvaiheen tunnistamisessa ja muutosprosessin ohjaamisessa; lyhyesti sanoen täydentää ja syventää ammattilaisten toteuttamaa mini-interventiotoimintaa. Koulutuksessa kiinnitetään huomiota myös osallistujien omaan jaksamiseen, asenteisiin sekä ohjaustaitojen syventämiseen. Kannustajakoulutus on puolestaan räätälöity vapaaehtoisten avuksi. Sen avulla tarjotaan välineitä arkipäivän kohtaamistilanteisiin ja kehitetään osallistujien keskustelu- ja ohjausvalmiuksia keskittyen erityisesti alkoholinkäyttöön liittyviin kysymyksiin. Aktiivisen kuuntelun taito on keskeinen kannustajakoulutuksissa kehitettävä ominaisuus.


title: PISA

text: PISA-ohjelmassa arvioidaan kolmen vuoden välein 15–16-vuotiaiden nuorten osaamista matematiikassa, luonnontieteissä, lukutaidossa ja ongelmanratkaisussa. Taitoja ja valmiuksia selvitetään mahdollisimman todenmukaisissa, arkielämän ja tulevaisuuden tarpeita muistuttavissa tilanteissa. Sen sijaan opetussuunnitelmien sisältöjen hallintaa ei tutkimuksessa suoranaisesti arvioida. PISA-tutkimuksessa tutkitaan myös nuorten opiskelutaitoja ja -valmiuksia lähinnä elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Oppilas- ja koulukyselyillä selvitetään monipuolisesti opiskeluympäristöä kotona ja koulussa, kodin sosiaalista asemaa ja tukea opiskelulle, oppilaiden ajankäyttöä sekä heidän suhtautumistaan kouluun ja oppimiseen.


title: Marja-Liisa Olthuis

text: Olthuis on kehitellyt inarinsaamen kielen elvytykseen tähtäävän täydennyskoulutuksen, jossa kieltä opetetaan kielen siirtymistä ajatellen kriittisille ammattiryhmille: päivähoitajille ja opettajille sekä toimittajille, papeille ja virkamiehille. Koulutuksen jälkeen nämä ammattiryhmät voivat toimia inarinsaameksi ja huolehtia omalta osaltaan siitä, että kieli paremmin siirtyy lasten ja nuorten aktiiviseksi käyttökieleksi. Koulutus on katsottava kiireelliseksi inarinsaamen kielen elvytystoimenpiteeksi, sillä nyt kielikylvetettävien lasten ja nuorten kielitaito on saatava riittävän vahvaksi, jotta he saisivat kielelliset valmiudet siirtää erittäin uhanalaisen vähemmistökielen myöhemmin omille lapsilleen ja näin ollen turvata kielen tulevaisuuden. Koulutuksen toteuttaa Oulun yliopiston Giellagas-instituutti. Koulutus koostuu inarinsaamen alkeis- ja jatkokurssista, perusopinnoista sekä laajasta käytännön harjoittelujaksosta. Lisäksi koulutukseen sisällytetään joitakin kursseja aineopinnoista. Harjoittelussa hyödynnetään inarinsaamelaisia työkohteita, Saamelaisalueen koulutuskeskuksen järjestämiä kulttuurikursseja sekä kieltä hyvin tai erinomaisesti puhuvien tavallisten inarinsaamelaisten kielenpuhujien kielitaitoa. Tavalliset kielenpuhujat toimivat ns. kielimestareina, jotka tukevat oppilaiden saamen kielen oppimisprosessia. Inarinsaamen täydennyskoulutus käynnistyy elokuussa 2009.


title: Instanssi (ohjelmointi)

text: Instanssi eli esiintymä eli ilmentymä tarkoittaa olio-ohjelmoinnissa luokan edustajaa. Yhdestä luokasta voidaan luoda useita esiintymiä. Luokka määrittelee olion piirteet, sen sisältämät muuttujat ja metodit, esiintymä puolestaan antaa muuttujille arvot ja mahdollistaa metodien kutsumisen. Jos luokka on vaikkapa "TuotteenVäri", siitä voitaisiin luoda esimerkiksi esiintymät "sininen", "punainen" ja "musta". Luokan määrittely voisi tässä tapauksessa kertoa, että "TuotteenVäri"llä on RGB-väriarvon sisältävä muuttuja, mutta vasta luokan esiintymät antavat kyseiselle muuttujalle jonkun arvon.


title: Pelillistäminen

text: Valopeli on alakoulun liikuntatunneille tarkoitettu sovellus, joka on osa Aktiiviset oppimistilat -hanketta. Hanke toteutettiin vuosina 2012-2013, jolloin Valopeliä kehitettiin eri alojen asiantuntijoiden yhteistyönä. Se on liikuntapedagoginen sovellus, jossa määrällisen liikunnan edistämisen sijaan on keskitytty liikunnan laadullisten piirteiden kehittämiseen. Pelissä lasten tehtävänä on kerätä "taikavoimaa" erilaisten liikunnallisten suoritteiden avulla, joissa tähdätään useimmiten esimerkiksi tasapainon hallintaan ja keskittymiseen. Valopelissa monet tehtävät rakentuvat oppilaiden yhteistyön varaan. Valopeli yhdistää tanssipelien, kamppailulajien, voimistelun, luovan tanssin, teatteri-ilmaisun ja roolipelien piirteitä. Valopeliä on alettu tuotteistaa vuonna 2014.


title: Toinen kotimainen kieli

text: Kyösti Julkusen tutkimuksessa "Vieraan kielen oppiminen: A2-kielen opiskelijoiden motivaatio ja kielen valintaan vaikuttaneet tekijät" vuodelta 1998 tutkittiin oppilaiden lähtömotivaatiota ja kielivalintojen syitä peruskoulun viidennellä luokalla. Tutkimusaineistona oli 181 oppilasta Joensuusta. Oppilaat olivat selvästi motivoituneimpia englannin kielen opiskeluun ja ranska, saksa ja venäjä olivat suunnilleen samalla tasolla. Ruotsin osalta motivaatio oli alhaisin lukuun ottamatta yhteiskunnallisen motivaation aspektia, eli näkemystä kielitaidon kuulumisesta yleissivistykseen. Opetusministeriön toimeksiannosta vuonna 1998 tehdyn haastattelututkimuksen perustella 44 % suomenkielisistä oppilaista piti ruotsin kielestä oppiaineena ja 63 % ilmoitti haluavansa opiskella jotain toista kieltä ruotsin sijaan. Ruotsin pakollisuuden kannalla oli 44 % tytöistä ja 19 % pojista. A-kielenä ruotsia opiskelleet suhtautuivat siihen tosin myönteisemmin kuin muut. Heistä 56 % tytöistä ja 41 % pojista oli ruotsin pakollisuuden kannalla.


title: Vapaa Sana (Vaasa)

text: Vaasan työväenyhdistys perusti "Vapaan Sanan" vuoden 1905 suurlakkoa seuranneella sosiaalidemokraattien nousukaudella. Sen julkaisijana toimi aluksi osuuskunta, joka vuonna 1913 siirsi omaisuutensa vaasalaiselle Oy Kirjapaino Ab:lle. Sisällissodan jälkeen lehti pääsi ilmestymään "Työläinen"-nimisenä jo vuoden 1918 lopussa. SDP:n vasemmistoa edustaneesta lehdestä tuli sittemmin Suomen sosialistisen työväenpuolueen äänenkannattaja. Viranomaiset lakkauttivat sen elokuussa 1923. Seuraavana vuonna lehden jatkajaksi perustettiin "Työn Ääni".


title: Welmu

text: Elokuussa 1979 päätettiin perustaa "Vaasan Elävän Musiikin Yhdistys", jonka esikuvaksi otettiin vuotta aikaisemmin perustettu Helsingin Elmu ry kuten monilla muillakin paikkakunnilla. Tässä vaiheessa toiminta laajentui ja järjestäytyi pelkästä esiintymisien järjestämisestä kattamaan myös harjoitustilojen vuokrauksen, äänitysstudion tarjoamisen demonauhoituksiin sekä kesäisten musiikkileirien järjestämisen nuorille.


title: Nouseva Suomi

text: Nouseva Suomi oli suomalainen poliittinen yhdistys, joka perustettiin 5. lokakuuta 1940. Se tähtäsi talvisodan hengen vaalimiseen eli yhtenäisen kansan ihanteeseen, porvarillisen puoluekentän uudelleenjärjestelyyn ja demokratian lujittamiseen kiinteämmän johdon luomisella ja henkilökohtaisen vastuun kasvattamisella. Vaikutuksen arvioidaan jääneen käytännössä vähäiseksi. Järjestön mukaan sen tavoite oli koota kansalaiset niiden valtakunnallisten tunnusten ympärille, joiden arvon "koko kansamme vaistosi vapaussotatalven 1939−1940 yhteisissä suurissa koettelemuksissa".


title: Welmu

text: Helmikuussa 2008 Vaasaan perustettiin Volume - Vaasan Uuden Kulttuurin yhdistys. Perustettu yhdistys on ryhtynyt muun muassa hoitamaan niitä toimia, joita vaasalainen Welmu hoiti, kuten orkestereiden harjoitustilojen ylläpitämistä RockWerstaalla ja Club 25:lla järjestettävien rock-konserttien pyörittämistä. Club 25:n tilat paloivat vuonna 2013.


title: Vaasan Sport

text: Vaasan Sportin naisjoukkue on perustettu vuonna 1986 ja se toimii JuniorSportin alaisuudessa. Sportin naiset ovat saavuttaneet jääkiekossa SM-pronssia vuonna 1987. Sport pelaa nykyisin naisten Suomi-Sarjaa B-tyttöjen ja Naisten yhdistelmäjoukkueella. Kaudella 2007–2008 Sportin C-tyttöjen joukkue voitti SM-hopeaa.


title: The Wantons

text: The Wantons on Vaasassa vuonna 1963 perustettu rhythm and blues -yhtye, jonka nelivuotinen ura huipentui toimimiseen Jimi Hendrixin konsertin lämmittelijänä Helsingin Kulttuuritalolla vuonna 1967. The Wantonsin perustajajäseniä ovat Bengt Holm, Reino Kurki ja Krister Kulju. Yhtye keikkaili myös Ruotsissa ja olisi päässyt myös levyttämään, jos olisi suostunut laulamaan suomeksi. Yhtye piti 50-vuotisjuhlakonsertin Vaasan Strampenilla syyskuussa 2013.


title: Rennova

text: Rennova on Vaasassa vuonna 2010 perustettu yritys. Rennova keskittyy liiketoiminnassaan tarjoamaan saneeraus- ja remontointipalveluita. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 2017 yhteensä 1,4 miljoonaa euroa, ja se työllistää yhteensä 11 henkilöä. Yrityksen kohderyhmiä ovat yksityiset henkilöt, yritykset ja taloyhtiöt. Yrityksen referenssinä on Vaasan satamassa toteuttama Vaasan satamaterminaalin muutostyöt ja saneeraus.


title: Vaasan Ooppera

text: Vaasan Ooppera, koko nimeltään Vaasan Ooppera alueooppera r.y., on Vaasassa toimiva ooppera. Se on Suomen toiseksi vanhin alueooppera, perustettu vuonna 1956. Aluksi nimellä Vaasan Oopperayhdistys - Vasa Operaförening toimineen yhdistyksen perusti ryhmä laulunopettaja Tyyne Hasen oppilaita. Yhdistyksen perustavassa kokouksessa 6. joulukuuta 1956 valittiin puheenjohtajaksi ekonomi, johtaja Eino S. Rahikainen (1914–1979), joka toimi oopperayhdistyksen puheenjohtajana kymmenen ensimmäistä vuotta. Rahikaisen muutettua pois paikkakunnalta puheenjohtajaksi valittiin yhdistyksen toiminnanjohtaja, lehtori, laulaja Irma Rewell, joka toimi puheenjohtajana aina kuolemaansa asti.


title: Pohjalainen

text: Pohjalainen, aiemmin Waasa, Vaasa, on vuonna 1903 perustettu, Vaasassa ilmestyvä seitsenpäiväinen sanomalehti. Pohjalaisen levikkialue käsittää ensisijaisesti Merenkurkun rannikolla sijaitsevan Pohjanmaan nykymaakunnan suomenkieliset alueet. Lehden päätoimittaja on Teuvalla syntynyt Toni Viljanmaa. Lehden levikki on noin 22 000 , ja lukijoita sillä on noin 64 000. Lehden julkaisija on Ilkka-Yhtymä Oyj:n tytäryhtiö I-Mediat Oy. Lehti on ollut alkujaan Kansallisen Kokoomuksen äänenkannattaja, ja vuoteen 1984 sen nimenä oli "Vaasa". Pohjalainen siirtyi tabloid-formaattiin 15. maaliskuuta 2018.


title: Vamp

text: Vamp Oy (aikaisemmin Vaasa Electronics Oy) on suomalainen Vaasassa toimiva, suojareleitä ja valokaarisuojausjärjestelmiä suunnitteleva, valmistava ja myyvä yhtiö, joka on perustettu vuonna 1994. Yhtiönimi tulee sanoista Vaasa Arc Monitoring Protection. Vampin suojareleitä ja valokaarisuojausjärjestelmiä käytetään sähköenergian tuotannonssa, siirrossa ja jakelussa kotimaassa ja vientikohteissa. Yhtiöllä on toimintaa omien jakelukanaviensa välityksellä neljässäkymmenessä (40) maassa. Tämän lisäksi Vampin tuotteita myydään ranskalaisen Schneider Electric konsernin jakelukanavien kautta. Vuonna 2009 yhtiö liitettiin Areva T&D:hen. Vuodesta 2010 lukien yhtiön omistaja on ollut Schneider Electric.


title: Sosialidemokraatti (lehti)

text: Sosialidemokraatin ensimmäinen päätoimittaja oli suomalaisen työväenliikkeen johtohahmoihin lukeutunut Eetu Salin ja toimitussihteeri Turusta saapunut Jussi Rainio. Taloudenhoitajaksi valittiin Tahvo Ruotsalainen, joka toimi tehtävässään 1940-luvulle asti. Lisäksi toimituskuntaan kuului myöhemmin kansanedustajaksi noussut Vilho Laine. Syksyllä 1906 Helsingistä kutsuttiin toimittajaksi aikaisemmin "Työmieheen" kirjoittanut Väinö Tanner. Salin ja Rainio olivat tutustuneet häneen elokuussa Oulussa järjestetyssä SDP:n puoluekokouksessa. Tannerin aika Porissa jäi kuitenkin lyhyeksi, kun hänet valittiin eduskuntaan vuoden 1907 vaaleissa. Myös Salin joutui jättämään tehtävänsä jo tammikuussa 1908, saatuaan lehtikirjoituksen johdosta 10 kuukauden vankeustuomion majesteettirikoksesta. Vapautumisensa jälkeen Salin ei enää palannut vakituisesti Poriin.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli kirjaltaja Arvid Nieminen vuonna 1919. Hänen jälkeensä päätoimittajina työskentelivät Mikko Ryynänen (1919–1920), Antti Kiviranta (1920–1921) ja Jussi Lonkainen (1921–1922). Toimittajien nopean vaihtumisen taustalla olivat ainakin osaksi erimielisyydet lehden linjasta. Vuosina 1922–1932 päätoimittajana työskenteli pakinoitsijana ja runoilijanakin tunnettu Jussi Raitio ja vuosina 1933–1941 toinen ahkera pakinoitsija Jussi Raatikainen.


title: Pekka Seppänen

text: Seppänen työskenteli vuosina 1982–2010 tutkijana, tiedottajana, tiedotuspäällikkönä, toimittajana,"Talouselämä"-lehden päätoimittajana 2000–2010 sekä Talentum Oyj:n johtoryhmän jäsenenä ja lehtiliiketoiminnasta vastaavana johtajana, minkä jälkeen hän on toiminut vapaana yrittäjänä. Talouselämän päätoimittajan tehtävässä hän seurasi Pertti Montoa.


title: Punkalaitumen Sanomat

text: Juho Lähtin jälkeen Punkalaitumen Sanomien vetovastuun otti opettaja Lauri Helariutta. Hän toimi tehtävässä vuodesta 1953 vuoteen 1975. Lehden ensimmäinen vakituisesti palkattu päätoimittaja oli Juhani Helariutta. Hän aloitti lehden avustajana vuonna 1962 ja siirtyi päätoimittajaksi isänsä jälkeen vuonna 1975. Helariutta oli päätoimittajana vuoteen 2001 asti. Hänelle myönnettiin monista ansioistaan kotiseutuneuvoksen arvo samana vuonna.


title: Kauppalehti

text: Suomen Liikemies-Yhdistys perusti liike-elämän tarpeisiin kerran viikossa ilmestyvän Kauppalehti-nimisen aikakauslehden vuonna 1898. Lehden tarkoituksena oli edistää suomalaista talouselämää ja toimia sen yhdyssiteenä. Ensimmäinen numero ilmestyi 23. joulukuuta 1898, ja lehden päätoimittajaksi valittiin Kauppakoulun johtaja Kaarlo Brofeldt, kirjailija Juhani Ahon veli.


title: Jaakko Kahma

text: Kahma toimi 1928–1953 Suomen Vientiyhdistyksen toimitusjohtajana. Hän oli mukana perustamassa Suomen Teollisuusliittoa ja kuului sen hallitukseen usean vuoden ajan. Kahma perusti myös vuonna 1938 yhdessä eräiden muiden kanssa "Talouselämä"-lehden ja toimi sen toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana vuosina 1941–1958. Päätoimittajien vaihtuessa usein hän käytännössä hallitsi lehteä kaksi vuosikymmentä. Politiikkaan Kahma osallistui Kansallisen edistyspuolueen puoluehallituksen jäsenenä. Kahma oli jäsenenä Kauppa-, teollisuus- ja merenkulkuhallinnon uudistamiskomiteassa 1938–1941 ja kauppakamarikomiteassa 1941–1943. Hän oli Suomen edustajana maailman kauppa- ja työllisyyskonferenssissa Havannassa 1947–1948 ja toimi maaseudun elinkeinokomitean puheenjohtajana 1950–1951.


title: Pentti Poukka

text: Vuosina 1949−1952 Poukka työskenteli Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n tiedotus- ja koulutuspäällikkönä ja vuosina 1952−1954 Taloudellisen Tutkimuskeskuksen tutkijana. Tämän jälkeen hän siirtyi toimittajaksi ja oli "Talouselämän" päätoimittaja vuosina 1954−1955. Vuosina 1955−1957 Poukka oli "Uuden Suomen" taloustoimituksen päällikkö ja vuosina 1964–1976 lehden päätoimittaja. Välillä hän toimi "Kauppalehden" päätoimittajana vuosina 1957–1964. Poukan aikana lehden levikki kasvoi muutamasta tuhannesta yli 20 000:een.


title: Rauno Larsio

text: Larsio toimi 1952–1955 tamperelaisen Aamulehden urheilutoimittajana mutta siirtyi sitten Helsinkiin ja toimi 1955–1959 Helsingin kauppakamarin apulaisasiamiehenä. Talouselämä-lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana Larsio oli lähes 30 vuotta 1960–1989. Hän jäi eläkkeelle kun Talouselämä ja Insinöörilehdet yhdistyivät Talentumiksi. Eläkevuosinaan Larsio asui Tampereella.


title: Rauhan Tervehdys

text: 1932 alkaen päätoimittajaksi tuli Aarno J. Carlsted, vuodesta 1941 vuoteen 1948 tehtävässä toimi Oskari Heikinheimo ja hänen jälkeensä vuoteen 1962 saakka Juhani Reinilä. Pentti Huttunen aloitti päätoimittajana seuraavana vuonna, mutta jo 1965 häntä seurasi Eino J. Pietilä, joka oli tässä toimessa vuoteen 1976 asti. Hänen jälkeensä päätoimittajina olivat Risto Pontela osittain ja sittemmin Arvi Seppänen, Erkki Jokela, Risto Laitila sekä ensimmäinen varsinainen päätoimittaja Tuomo Korteniemi vuodesta 1980 vuoteen 1986. Hänen sijaisenaan toimi jonkin aikaa Pekka Koivisto, minkä jälkeen lehden päätoimittaja oli Marjaana Knuutila vuoteen 1994, Maarit Peltoniemi vuoteen 2004 ja Lea Lappalainen vuoteen 2005 saakka. Vuodesta 2006 päätoimittaja on ollut Janne Kankaala.


title: Kansan Sana

text: "Kansan Sanan" ensimmäisenä päätoimittajana työskenteli Eino A. Miettinen ja toimitussihteerinä Paavo Heinonen, joilla ei kummallakaan ollut aikaisempaa kokemusta sanomalehden toimittamisesta. Avustajina toimivat kansanedustaja Esa Hietanen, nimimerkillä Sasu Punanen kirjoittanut Yrjö Räisänen ja kirjailija Arvo Turtiainen. Vuosina 1946–1960 päätoimittajana oli Esa Hietanen, vuosina 1960–1974 Kaarlo Koskinen, vuosina 1974–1984 Erkki Antikainen, vuosina 1984–1990 Eero Karttunen ja vuosina 1990–1992 Petri Hynynen. Toimituskunta käsitti 1970-luvun lopulla seitsemän toimittajaa ja valokuvaajan. Lehdellä oli aluetoimittajat Joensuussa, Savonlinnassa (vuoteen 1962), Iisalmessa (vuosina 1957–1971) ja Varkaudessa (vuodesta 1957). Suomen Tietotoimiston uutispalvelua käytettiin vuoteen 1969 saakka, mutta tärkeämpi sija oli Demokraattisen Lehdistöpalvelun aineistolla.


title: Transdev

text: Transdev on monikansallinen liikenneyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Pariisissa, Ranskassa. Veolia Transdev muodostui vuonna 2011, kun pörssiyhtiö Veolia Environnementin omistama Veolia Transport ja Transdev fuusioituivat Veolia Transdeviksi. Veolian ohella toinen yhteisyrityksen pääomistaja on valtiollinen La Caisse des dépôts et consignations. Maaliskuussa 2013 yhtiön nimi lyheni muotoon Transdev S.A.


title: Millî İstihbarat Teşkilatı

text: Tiedustelupalvelun tarve juontaa ottomaaniajan lopulle, ja vuonna 1913 perustettiin Erikoispalvelu Teskilat-i Mahsusa, joka toimi ensimmäisen maailmanodan aikana sekä sotilaallisissa että puolisotilaallisissa tehtävissä. Organisaatio lakkautettiin 1918. Eri vaiheiden jälkeen Mustafa Kemal Atatürk määräsi perustettavaksi nykyaikaisen tiedusteluorganisaation nimellä Kansallisen turvallisuuspalvelun direktoraatti (MEH/MAH), joka syntyi 1926 ja aloitti virallisesti toimintansa tammikuussa 1927. Sen johtoon tuli Sükrü Ali Ogel. MAH toimi eri muodoissa vuoteen 1965, jolloin se nimettiin Valtion turvallisuuspalveluksi (Millî İstihbarat Teşkilatı, MİT), ja se määrättiin pääministerin alaiseksi, kun MAH oli ollut sisäministeriön alainen.


title: Digitalist Group

text: Martti Leikos ja Matti Jokinen perustivat Tieto-X Oyj:n vuonna 1994. Yrityksen tavoite oli työllistää laman takia työttömiksi jääneitä tietotekniikan asiantuntijoita. Tieto-X listattiin Helsingin Pörssissä vuonna 1999, jolloin sitä kuvailtiin Talouselämä-lehdessä termein "tietotekniikan Eilakaisla", joka "vuokraa atk-työntekijöitä yrityksille". Yrityksessä oli tuolloin 156 työntekijää ja sen suurimmat osakkaat olivat Jokinen ja Leikos. Vuonna 2000 toimitusjohtaja Leikos ja myyntijohtaja Jokinen saivat Keskuskauppakamarin myöntämät rautaiset ansiomerkit "omaperäisen yritysidean kehittämisestä ja Tieto X:n johtamisesta työttömien osuuskunnasta pörssiyhtiöksi".


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: Transmeri

text: Transmeri perustettiin vuonna 1928 kun tanskalaissyntyinen, Suomeen 23-vuotiaana muuttanut Gunnar Didrichsen perusti Oy Tabu Ab:n, jonka ensimmäinen tuote oli samanniminen rotanmyrkky. Didrichsenin isä Johan oli kokeillut agentuuritoimintaa sekä Suomessa että Englannissa, jossa Gunnar-poika aluksi vastasi isänsä liiketoiminnasta menestyksellisesti. Suomessa sen sijaan oli ongelmia, ja Gunnar Didrichsen matkusti maahan ja lopetti isänsä yrityksen toiminnan täällä. Hänellä oli kuitenkin suhteita ulkomaisiin valmistajiin, jotka toivoivat löytävänsä edustajan Suomen markkinoille. Näin syntyi Oy Tabu Ab, jonka nimi vaihtui Trans-Meriksi 1931.


title: Transval

text: Suomen Transval Oy on vuonna 1994 perustettu suomalainen logistiikka- ja henkilöstöalan yritys, jonka omistaa suomalainen pääomasijoitusyhtiö MB Rahastot. Vuonna 2014 tapahtuneen Vindea-yrityskaupan myötä yhtiön palveluvalikoima laajeni merkittävästi myös teollisuuden puolelle. Transval-konsernin asiakkaita ovat Kaha, ABB, Alfa Laval, Algol, DSV Road, F9 Distribution, Movere, Paulig, Peri Suomi ja Exide. Transvalin toimitusjohtaja on Risto Vilo ja hallituksen puheenjohtaja on Matti Mertsola. Suomen Transval-yhtiön emoyhtiö on Suomen Transval Group Oy.


title: DPNI

text: Dviženie protiv nelegalnoi immigratšii () on 10. kesäkuuta 2002 perustettu venäläinen kansalaisjärjestö, joka vastustaa laitonta siirtolaisuutta. Sillä on toimintaa noin 30:ssä kaupungissa. Järjestön perustamisen syynä olivat Krasnoarmeiskissa tapahtuneet mielenosoitukset ja hyökkäykset, joiden tarkoituksena oli pelottaa armenialaiset pois. Järjestön johdossa on Aleksandr Belov, ja sen ideologinen johtaja on Viktor Jakušev.


title: Melon Dezign

text: Melon Dezign on tanskalainen vuonna 1991 perustettu Amigalla ja myöhemmin PC:llä vaikuttanut demoskeneryhmä. Melonia pidetään yhtenä ensimmäisistä ryhmistä, jotka keskittyivät demojen tyyliin ja suunnitteluun vähintään yhtä antaumuksellisesti kuin niiden ohjelmakoodin tekniseen hiomiseen. Ryhmä antoikin paljon tyylillisiä vaikutteita myös muille ryhmille etenkin Amigalla mutta myös PC:llä.


title: Transdev Finland

text: Transdev Finland Oy on suomalainen linja-autoyhtiö, joka kuuluu ranskalaiseen Transdev-konserniin.Vuonna 1994 Axel Johnson-konsernin omistama Linjebuss-yhtiö osti Suomesta Vantaan Liikenne Oy:n sekä Westendin Linja Oy:n linjaliikenteen ja -kaluston. Vuonna 1997 ranskalainen pörssiyhtiö CGEA osti Linjebuss-konsernin, jolla oli liiketoimintaa Suomessa, Tanskassa, Ruotsissa, Norjassa, Belgiassa sekä Saksassa. Vuonna 1999 perustettiin CGEA Transport, jonka nimi muuttui vuonna 2000 Connex Transport AB:ksi. Vuoden 2005 loppupuolella käynnistettiin yhtiön maailmanlaajuinen nimenmuutos Connexista Veolia Transportiksi. Vuoden 2007 alussa Connexin pääkaupunkiseudun yhtiöiden nimet muutettiin Veolia Transporteiksi. Helmikuussa 2007 vaihtui Alhonen & Lastunen Oy:n nimi Veolia Transport Tampere Oy:ksi, ja Sarpon Liikenne Oy:n sekä Linjaliike A & J Hautamäki Oy:n nimi Veolia Transport West Oy:ksi. Entisen Kannoston Liikenne Ky:n bussimatkatoimisto jatkoi yhä toimintaansa Veolia Transport Westin alaisena omalla nimellään. Vuoden 2007 tammikuussa Veolia Transport osti Närpiöläisen Westerlinesin. Kauppaan sisältyi sopimus, että Westerlines jatkaa toimintaansa omalla nimellään viiden vuoden ajan. Veolian Tampereen yksikkö laajensi toimintaansa Tampereen kilpailutettuun paikallisliikenteen voittamalla Tampereen kaupungin joukkoliikenneyksikön tarjouskilpailussa 1/2007, ensimmäinen lajiaan, linjat 7 ja 27. Sopimuskausi oli 2008–2013.


title: Millog

text:
Millog Oy on vuoden 2009 alussa perustettu yritys, jolta Suomen maavoimat hankkii vaativat kunnossapito- ja elinkaaren tukipalvelut. Lisäksi Millog Oy tuottaa kunnossapitopalveluja merivoimille, ilmavoimille ja puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskukselle. Yhtiö on puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen strateginen kumppani.
Millogin pääomistajat ovat Patria Oyj, ja Insta Group. Senop Oy on Millog Oy:n tytäryhtiö, jonka toimipaikat ovat Oulussa, Lievestuoreella, Orivedellä ja Kangasalla.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Euroopan eteläinen observatorio ("European Southern Observatory", ESO) on eurooppalainen avaruusjärjestö, jota ylläpitää 15 eurooppalaista valtiota. ESO perustettiin vuonna 1962 tarkoituksena luoda eteläiselle pallonpuoliskolle observatorio tehokkaine laitteineen ja lisäksi kehittää kansainvälistä yhteistyötä tähtitieteessä. ESO:n keskustoimisto sijaitsee lähellä Münchenia Garchingissa Saksassa mutta kaikki observatoriot sijaitsevat Chilen Atacaman aavikkolla.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: 1960-luvulla, yliopiston opiskelijamäärän noustessa voimakkaasti, ESOn jäsenmäärä kohosi noin 7 000 jäseneen tehden osakunnasta yliopiston ja samalla Suomen suurimman. 1970-luvulla kuitenkin ylioppilaskunta radikalisoitui poliittisesti, ja osakuntia syytettiin porvarillisiksi samalla kun niiden jäsenmäärät romahtivat. Uudella ylioppilastalolla jo 1910-luvulta alkaen toiminut ESO joutui lähtemään evakkoon talon toisesta kerroksesta Casa Academicalle, mutta Uudelle ylioppilastalolle palattiin jo vuonna 1980. Nykyisin ESOn entisissä tiloissa on ylioppilaskunnan keskustoimisto.


title: EUMETSAT

text: Organisaatio sai alkunsa ESA:n Meteosat-satelliitista, joka laukaistiin vuonna 1977. Sen jälkeen eri valtiot neuvottelivat 1981 ja 1983 ja sopivat sääsatelliittiorganisaation pystyttämisestä. Euroopan sääsatelliittijärjestön toiminnan käynnisti 1986 pieni sihteeristö. Tammikuussa 1987 järjestö otti operoitavakseen Meteosat-satelliitit. 1991 se alkoi suunnitella seuraavan sukupolven sääsatelliittia, jonka nimi on Meteosat Second Generation (MSG). ESA tuki sen toimintaa vuoteen 1995 asti.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text:
Idean ESO:n perustamisesta esitti keväällä 1953 astronomi Walter Baade. Ehdotuksesta alettiin keskustella seuraavana vuonna Leidenin yliopistossa kuudesta maasta (Alankomaat, Belgia, Britannia, Ranska, Ruotsi ja Saksa) tulleiden kahdentoista tähtitieteilijän kesken. Keskustelujen tuloksena annettiin julkilausuma, jonka mukaan heidän kotimaidensa avaruusjärjestöt suosittivat yhteisen observatorion perustamista Etelä-Afrikkaan, jonne oli tarkoitus rakentaa aluksi kolmen metrin teleskooppi ja kymmenen vuoden kuluessa 1,2 metrin Schmidt-teleskooppi. Projektia varten perustettiin ESO-komitea (EC).
Marraskuussa 1954 tehdyn luonnoksen mukaan kunkin jäsenvaltion maksuosuudet määräytyivät bruttokansantuotteen mukaan tiettyyn ylärajaan asti. Lisäksi päädyttiin observatorion sijoittamiseen eteläiselle pallonpuoliskolle, jolta voi nähdä lukuisia mielenkiintoisia kohteita. Vuosikausien kokousten ja kädenväännön jälkeen viisi alkuperäisestä kuudesta maasta allekirjoitti ESO:n perustamissopimuksen 5. lokakuuta 1962. Iso-Britannia jättäytyi pois päädyttyään kannattamaan omaa Brittiläisen kansainyhteisön teleskooppia Australiaan. Maa liittyi järjestöön kuitenkin myöhemmin.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Aalto-yliopisto, Helsingin yliopisto, Oulun yliopisto ja Turun yliopisto perustivat 1.1.2010 uuden tähtitieteen kansallisen tutkimuslaitoksen, Suomen ESO-keskuksen (Finnish Centre for Astronomy with ESO; FINCA). Se on Turun yliopiston erillinen laitos, joka toimii yliopiston tähtitieteen tutkimusyksikön, Tuorlan observatorion tiloissa Kaarinan Tuorlassa. Laitoksella työskentelee n. 20 tutkijaa, joista osa muissa osallistuvissa yliopistoissa.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Nylands Nation ei suostunut muuttumaan kaksikieliseksi, joten suomenkieliset uusmaalaiset ylioppilaat kirjoittautuivat muihin osakuntiin. Helsingin yliopiston rector magnificuksen aloitteesta sijaiskansleri hyväksyi uuden osakunnan perustamisen, ja Eteläsuomalainen osakunta perustettiin 1. toukokuuta 1905. ESO joutui aloittamaan käytännössä tyhjästä, sillä se ei saanut juurikaan omaisuutta mukaansa erotessaan nykyäänkin olemassa olevasta Nylands Nationista.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA perustettiin vuonna 1973 kehittämään eurooppalaista avaruustutkimusta. Se aloitti työnsä kaksi vuotta myöhemmin. ESA muodostettiin kahden 1960-luvun alussa perustetun eurooppalaisen avaruusorganisaation, ESRO:n ja ELDO:n, fuusiona. Nämä erillään toimineet tahot olivat jo tehneet yhteistyötä ja synergiaetujen vuoksi ne päätettiin yhdistää. Perustajavaltioiden ministerit hyväksyivät ESAn peruskirjan 15. huhtikuuta Brysselissä pidetyssä Eurooppalaisessa Avaruuskonferenssissa. ESROn ja ELDOn edustaja hyväksyivät peruskirjan 30. toukokuuta Pariisissa pidetyssä konferenssissa. Peruskirja tuli virallisesti voimaan vasta 30. lokakuuta 1980 vaikka toiminta alkoikin heti 1975. Edeltäjiltään siirrettyjen ohjelmien lisäksi ESA alkoi laajeta operationaaliseen avaruustoimintaan.


title: ESRO

text: European Space Research Organisation (ESRO) oli eurooppalainen tieteelliseen avaruustoimintaan keskittynyt avaruusjärjestö. Se perustettiin vuonna 1964 fysiikan alan CERNin organisatorisen mallin mukaan. Jäseninä siinä oli kymmenen eurooppalaista valtiota. ESRO yhdistettiin vuonna 1975 ELDO:n kanssa Euroopan avaruusjärjestöksi ESA:ksi.


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Osakunnalla on ystävyyssopimuksia ulkomaisten opiskelijajärjestöjen kanssa. Vuonna 1930 solmittiin ystävyyssopimus tarttolaisten Eesti Üliõpilas Selts Põhjalan ja Eesti Naisüliõpilaste Seltsin kanssa. ESO oli ensimmäisiä suomenkielisiä osakuntia, joka solmi ystävyyssopimuksen Upsalan yliopiston osakunnan kanssa. Ystävyys Stockholms nationin kanssa alkoi virallisesti 30.4.1941. Vuonna 1962 todettiin Nylands nationin ja Upsalan Värmlands nationin ystävyyssopimuksen koskevan myös värmlantilaisten ja ESO:n välisiä suhteita. Virallisia ystävyysjärjestöjä on myös Lundissa (Malmö nation), Kööpenhaminassa (Studeterforeningen af 1820), Oslossa (Det Norske Studentersamfund) ja Mainzissa (AStA der Universität Mainz).


title: Eteläsuomalainen osakunta

text: Eteläsuomalainen osakunta (ESO) on yksi Helsingin yliopiston viidestätoista osakunnasta. Vuonna 1905 perustetun osakunnan vuosijuhlapäivä on 10. lokakuuta, Aleksis Kiven syntymäpäivä ja suomalaisen kirjallisuuden päivä. Nimestään poiketen osakunnan alueena on pelkästään Uudenmaan historiallinen maakunta.


title: Johannes Käbin

text: Käbin joutui ensimmäisen kerran sisäiseen valtataisteluun kommunistipuolueen toisena sihteerinä toimineen venäjänvirolaisen Artur Vaderin kanssa. Kilpailijansa valtaannousuhankkeista selvän saanut Käbin sai torjutuksi Vaderin siirrättämällä hänet edustukselliseen Neuvosto-Viron johtajan virkaan vuonna 1970. Käbinin valta oli siihen niin vahva, että sanottiin ”Virossa ei nuppineulakaan pudonnut hänen tietämättään”. Työstään Neuvostoliiton hyväksi hän sai vuonna 1975 Sosialistisen työn sankarin arvonimen.


title: Vaino Väljas

text: Väljas syntyi Külakülan kylässä Hiidenmaalla. Hän oli innokas kommunisti ja eteni nopeasti puolueessa. Hän valmistui Tarton yliopistosta historia pääaineenaan ja toimi sen jälkeen vuosina 1955–1961 Viron kommunistisen puolueen nuorisojärjestön ensimmäisenä sihteerinä. Vuosina 1961–1971 hän toimi Tallinnan kaupungin puoluekomitean ensimmäisenä sihteerinä sekä sen jälkeen vuosina 1971–1980 Viron kommunistisen puolueen keskuskomitean ideologisena ja propagandasihteerinä. Vuonna 1979 ehdolla Johannes Käbinin seuraajaksi EKP:n johtoon oli ”internationalisti” Karl Vaino ja ”kansalliskommunisti” Väljas. Liian ”nationalistisena” pidetty Väljas sivuutettiin ja lähetettiin vuonna 1980 Neuvostoliiton suurlähettilääksi Venezuelaan. Samaan aikaan Virossa alkoi Karl Vainon johdolla venäläistämiskausi.


title: Indrek Toome

text: Kommunistipuolueen keskuskomitean ideologiasihteerin tehtävissä Toome oli vain 10 kuukautta marraskuuhun 1988 asti. Kesällä 1988 yhdessä Indrek Toome, Tallinnan kaupungin puoluejohtaja Enn-Arno Sillari ja silloisen Neuvosto-Viron KGB-johtaja Karl Kortelainen saivat NKP:n puoluejohtajan Mihail Gorbatšovin siirtämään Neuvosto-Viron silloinen puoluejohtaja Karl Vaino syrjään ja nimittämään uudistusmielinen Vaino Väljas hänen seuraajakseen. Indrek Toomesta tuli marraskuussa 1988 Neuvosto-Viron pääministerin Bruno Saulin seuraaja. Ajankohdasta muodostui Toomen suosion huipentuma. Hän oli mukana 16. marraskuuta 1988 Korkeimman neuvoston hyväksymässä suvereneisuusjulistuksessa, jossa Viron lait asetettiin Neuvostoliiton lakien edelle. Toome kuului uuden puoluejohtajan Vaino Väljaksen ja Korkeimman neuvoston puhemiston puheenjohtajan Arnold Rüütelin kanssa sen hetkiseen Neuvosto-Viron poliittiseen johtotroikkaan. Muutokset eivät enää kuitenkaan olleet vanhojen vallanpitäjien hallinnassa, joihin myös Toome kuului. Uudeksi valtaryhmäksi nousi Kansanrintama, josta muodostui Neuvosto-Viron kommunistipuolueen edustajien näkökulmasta kilpaileva poliittinen ryhmä.