title: Falun Gong

text: Kiinalaisen uudenvuoden aattona, 23. tammikuuta 2001, viisi ihmistä yritti sytyttää itsensä tuleen Taivaallisen rauhan aukiolla. Kiinan virallinen uutistoimisto "Xinhua" ja muut valtiolliset mediat väittivät heidän olleen Falun Gongin harjoittajia, kun taas Falun Dafa -tiedotuskeskus torjui nämä syytteet sillä perusteella, että liikkeen opetukset yksiselitteisesti kieltävät itsemurhan ja tappamisen, ja väitti puolestaan, että tapahtuma oli julma mutta viekkaasti suunniteltu lavastus. Tapahtuma sai huomiota kansainvälisessä mediassa, ja myöhemmin Kiinan keskustelevisio CCTV näytti videomateriaaliaan tapauksesta: kuvia palavasta 12-vuotiaasta Liu Siyingistä sekä muiden osanottajien haastatteluja, joissa he sanoivat uskoneensa, että polttoitsemurha johtaisi heidät paratiisiin. Falun Gongille myötämieliset kommentaattorit huomioivat, että tapahtumaan osallisten henkilöiden kertomukset ja muut piirteet heidän käytöksessään eivät millään tavoin sopineet yhteen Falun Dafan opetusten kanssa. Myöhemmin julkaistussa "False Fire" -videossa käy ilmi, että tapaukseen ja Taivaallisen rauhan aukion turvakameroiden tallentamaan aineistoon liittyy useita kyseenalaisia piirteitä, muun muassa miliisi, joka näyttää lyövän yhden tulessa olevista henkilöistä tajuttomaksi tylpällä esineellä. "International Herald Tribunen" journalisti Philip Pan kirjoittaa, että ainakaan kaksi kuolleista polttoitsemurhaajista ei todellisuudessa ollut Falun Gongin harjoittajia. "TIME"-lehti raportoi, että ennen tätä tapausta monet kiinalaiset eivät pitäneet Falun Gongia todellisena uhkana ja olivat sitä mieltä, että valtion tukahduttamiskampanja oli mennyt liian pitkälle. Tapauksen jälkeen manner-Kiinan mediakampanja Falun Gongia vastaan sai huomattavan kannatuksen taakseen. Kun yleinen sympatia Falun Gongia kohtaan heikkeni, hallitus alkoi hyväksyä järjestelmällisen väkivallan käytön ryhmää vastaan. Falun Gongin verkkosivujen mukaan kuoliaaksi kidutettujen harjoittajien määrä nousi 245:stä (2000) 419:ään (2001).


title: Falun Gong

text: Kiina-tutkijoiden Daniel Wrightin ja Joseph Fewsmithin mukaan useita kuukausia sen jälkeen, kun Falun Gong oli julistettu laittomaksi, Kiinan keskustelevisio CCTV:n iltauutiset eivät sisältäneet juuri muuta kuin Falun Gongin vastaista retoriikkaa, joka pyrki esittämään, että Falun Gong huijaa seuraajiaan, hajottaa perheitä, vahingoittaa terveyttä ja uhkaa yhteiskunnallista vakautta. Hallituksen toimet olivat Wrightin ja Fewsmithin mukaan suoranainen ”tutkielma kaikenkattavasta demonisoinnista”. "Beijing Daily" vertasi Falun Gongia ”katua ylittävään rottaan, jota kaikki huutavat liiskattavaksi”; toiset viranomaiset sanoivat, että Falun Gongin ”hävittäminen” tulisi olemaan ”pitkäaikainen, monimutkainen ja vakava kamppailu”.


title: Falun Gong

text: Kiinan ulkopuolella Falun Gongia opetettiin ensimmäisen kerran Kiinan New Yorkin konsulaatissa vuonna 1995. Se oli osa puolueen ”länsimaille suunnattua kulttuuripropagandaa” yhdessä kiinalaisen silkin- ja ruoanvalmistustaidon kanssa. Konsulaatti myös perusti Massachusettsin teknilliseen korkeakouluun ja Columbian yliopistoon Falun Gong -kerhoja, jotka jatkavat toimintaansa tänäkin päivänä. Vuodesta 1995 lähtien Li Hongzhi piti luentosarjoja Kiinan ulkopuolella mm. Ruotsissa sekä Kiinan Pariisin-suurlähetystössä suurlähettilään kutsumana. Li luennoi Australiassa elokuussa 1996 ja Pohjois-Amerikassa saman vuoden lokakuussa.


title: Elinryöstöt Falun Gongin harjoittajilta Kiinassa

text: Euroopan parlamentti järjesti kuulemistilaisuuden Kiinan elinryöstöistä käsitellessään Kiinan ihmisoikeuksia 6.12.2012. Vuotta myöhemmin parlamentti hyväksyi julkilausuman, jossa se ilmoitti olevansa "syvästi huolestunut sitkeässä elävistä ja luotettavista tiedoista, joiden mukaan Kiinan kansantasavallassa tehdään järjestelmällisesti valtion hyväksymiä elinten poistoja mielipidevangeilta, jotka eivät ole antaneet siihen lupaa, ja että näihin vankeihin kuuluu monia uskonnollisen vakaumuksensa takia vangittuja Falun Gongin harjoittajia sekä muiden uskonnollisten ja etnisten vähemmistöryhmien jäseniä". Päätöslauselmassa vaaditaan kaikkien mielipidevankien välitöntä vapauttamista, ja Kiinan viranomaisia kehotetaan vastaamaan YK:n tiedusteluihin, jotka koskevat siirtoelinten alkuperää. Maaliskuussa 2014 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kokoontui Brysselissä Kiinan elinsiirtojen väärinkäytöksiä käsittelevään seurantatilaisuuteen. Istuntoon osallistuneet henkilöt puhuivat niiden parlamentin päätöslauselmassa esitettyjen suositusten puolesta, joissa Falun Gongin harjoittajien ja muiden vähemmistöryhmien todettiin joutuneen tahdonvastaisten elinten poistojen uhreiksi Kiinassa. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri Malosse esitti vaatimuksen siitä, että Kiinan hallitusta on painostettava nykyistä enemmän elinryöstöjen lopettamiseksi.


text: Vuonna 2007 Kiinan Kanadan-suurlähetystö painosti CBC-televisiokanavaa ja onnistui estämään Falun Gongia ja elinryöstöjä käsittelevän dokumentin esittämisen. Samana vuonna Kiinan Israelin-suurlähetystö yritti epäonnistuneesti perua tutkija David Matasin pitämän puheen elinryöstöistä ja uhkasi sen vaikuttavan kielteisesti Kiinan ja Israelin välisiin suhteisiin.


text: Ethan Gutmannin kirja siirtoelinten väärinkäytöksistä sisältää tapaustutkimuksen, joka keskittyy Kiinan koilliseen Liaoningin maakuntaan. Entinen Politbyroon jäsen Bo Xilai toimi Dalianin kaupungin pormestarina ja puoluejohtajana 1990-luvulla. Vuosina 2001–2004 hän toimi Liaoningin kuvernöörinä. Maakunnassa tiedetään olevan runsaasti Falun Gongin harjoittajia, ja sieltä on raportoitu enemmän vankeudessa tapahtuneita Falun Gongin harjoittajien kuolemantapauksia kuin mistään muualta Kiinasta. Useissa raporteissa on kerrottu, että Bo Xilain kampanja maakunnan Falun Gongin harjoittajia vastaan oli aivan erityisen ankara, minkä seurauksena häntä on syytetty kidutuksesta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.


title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Falun Gong on kiinalainen mielen ja kehon harjoitusmenetelmä. Sitä harjoitti Kiinassa 1990-luvulla yli 70 miljoonaa ihmistä. Vaikka kommunistipuolue oli vuosikymmenen puoliväliin asti voimakkaasti tukenut menetelmän leviämistä, se kiellettiin presidentti Jiang Zeminin päätöksellä vuonna 1999, kun sen harjoittajien määrä ylitti kommunistisen puolueen kokonaisjäsenmäärän. Siitä lähtien kiinalaiset Falun Gongin harjoittajat ovat kärsineet viranomaisten käsissä monista ihmisoikeusloukkauksista, joihin lukeutuvat vakavat pahoinpitelyt, psykologinen kidutus, ruumiilliset rangaistukset, pakottaminen raskaita taakkoja sisältävään pakkotyöhön, sitominen erilaisiin fyysistä rasitusta aiheuttaviin asentoihin, eristys likaisiin ja epähygieenisiin olosuhteisiin, polttaminen ja palelluttaminen, kehon herkille alueille annetut sähköshokit, ruumiillista vahinkoa aiheuttava pakkosyöttö, bambutikkujen tunkeminen kynsien alle, nälkiinnyttäminen, valvottaminen, WC:n käyttökielto, raiskaukset ja joukkoraiskaukset, tukehduttaminen, uhkailu, omaisuuden ja rahojen takavarikointi, irtisanominen työpaikasta sekä opiskelijastatuksen menettäminen. Jopa puolet Kiinan pakkotyöleireille vangituista ihmisistä on Falun Gongin harjoittajia. Tutkimusraporttien mukaan vangituilta Falun Gongin harjoittajilta on laajamittaisesti ryöstetty sisäelimiä siirtoelinmarkkinoiden tarpeisiin. (Ks. Elinryöstöt Falun Gongin harjoittajilta Kiinassa)


title: Polymeerikemia

text:
Polymeerit ovat suurimolekyylisiä yhdisteitä, joiden moolimassat vaihtelevat
kymmenistä tuhansista kymmeniin miljooniin. Elävät organismit rakentuvat
polymeereista kuten erilaisista proteiineista ja polysakkarideista, ja elämää
ylläpitääkseen ne hyödyntävät lukuisia polymeereja, kuten entsyymejä tai DNA:ta.
Suomessa oleellisen tärkeä polymeeri on selluloosa, jättiläismäinen yhdiste, joka yhdessä polymeerisen ligniinin kanssa muodostaa puiden tukirakenteen. Paperi valmistetaan eristämällä selluloosa puumateriaalista.
Synteettisten polymeerien teollinen valmistus lisääntyy jatkuvasti. Erilaiset
pinnoitteet, liimat ja muovit ovat tunnetusti polymeerimateriaaleja. Polymeereja käytetään esimerkiksi lääkevalmisteissa, kosmetiikassa, elintarvikkeissa, elektroniikkateollisuudessa, paperin valmistuksessa ja veden puhdistuksessa. Monet
ihmisruumiin varaosat valmistetaan synteettisistä polymeereista. Polttokennoissa voi olla polymeerielektrolyytti ja litiumpolymeeri-akkuissa käytetään polymeerielektrodia.
Elävien organismien tuottamat biopolymeerit:


title: Polymeeri

text: Polymeerit voidaan jakaa synteettisiin ja luonnossa esiintyviin. Luonnon polymeerejä eli biopolymeerejä ovat muun muassa tärkkelys, selluloosa, DNA, proteiinit, kautsu ja guttaperkka. Nykyisin eniten käytetyt muovit, polyeteeni, polypropeeni ja polyvinyylikloridi ovat petrokemian jalostusketjuihin liittyviä synteettisiä tuotteita. Muoveilla on korkea polymeraatioaste, eli niiden jokainen molekyyli (polymeeriketju) on muodostunut 1 000–100 000 pienestä molekyylistä (monomeerista).


title: Polymeeri

text: Polymeeri on molekyyli, jossa useat (vähintään 50 kpl) pienet molekyylit eli monomeerit ovat liittyneet toisiinsa kemiallisin sidoksin katalyyttien vaikutuksesta prosessissa, jota kutsutaan "polymerisaatioksi". Mikäli polymeeri sisältää vain yhdenlaisia monomeereja, sitä kutsutaan homopolymeeriksi ja useampia erilaisia monomeereja sisältäviä polymeereja kutsutaan kopolymeereiksi.


title: Polymeerikemia

text:
Polymeerikemia ei ole synonyymi muovikemialle. Yksi nykyaikaisen
polymeeritieteen keskeisiä kysymyksiä on polymeerien kontrolloitu synteesi, jossa pystytään hallitsemaan polymeerien kokoa, muotoa ja avaruusrakennetta. Tutkitaan tapoja valmistaa funktionaalisia polymeereja sekä pyritään selvittämään polymeerien
kemiallisen rakenteen ja fysikaalisten ominaisuuksien välistä riippuvuutta. Polymeerit ovat monimutkainen ja mielenkiintoinen tutkimusaihe, koska niiden ominaisuudet riippuvat paitsi niiden kemiallisesta koostumuksesta myös niiden koosta ja muodosta.


title: Polymeeri

text: Suurin osa polymeereistä on orgaanisia rakentuen hiiliketjun ympärille, mutta myös kemiallisesti epäorgaanisiksi katsottuja polymeerejä käytetään. Tunnetuin on pii-happiketjusta muodostuva silikoni, eli poly(alkyylisiloksaani), (RSiO), jossa R on hiilivetyryhmä.


title: Materiaalitekniikka

text: Polymeerit ovat joko luonnonpolymeerejä (selluloosa, kaseiini, viskoosikuitu) tai synteettisiä (useimmat tunnetut polymeerit kuten polyeteeni, polykarbonaatti (PC), polyvinyylikloridi (PVC), polyeteenitereftalaatti (PET), polytetrafluorieteeni (PTFE, paremmin tunnettu kauppanimellä Teflon), polyaramidi (kauppaniminä mm. Kevlar ja Nomex). Polymeerien rakenne määräytyy kemiallisesta koostumuksesta (ketjujen molekyyliryhmät) ja ketjujen välisistä vuorovaikutuksista (vety- ja rikkisidokset, mekaaninen kietoutuminen). Verrattuna muihin päämateriaaliryhmiin polymeerien keveys on keskeinen kilpailuetu. Polymeereilla eri ominaisuuksien yhdistelmät ovat hyvin moninaisia: Teflon on erittäin hyvä radiotekniikan materiaali (pienet RF-häviöt), sillä on erittäin pieni kitkakerroin, se hylkii vettä erinomaisesti, ja kestää lukuisia aggressiivisia kemikaaleja. Polykarbonaatti on helposti työstettävää, se on läpinäkyvää (molempia ominaisuuksia käytetään CD- ja DVD-levyissä), ja se on iskunkestävää (Nokian Lumia). Aramidikuidut ovat erittäin lujia ja lämpöä hyvin kestäviä (jopa 500 °C). Niitä käytetään suojaliiveissä (mutta raskaammat luotiliivit sisältävät keraamisia levyjä). Polyeteeni on halpaa ja helposti muokattavaa sekä kestävää. Siksi se ei maadukaan kaatopaikalla, vaan sen kilpailijaksi muovikasseihin on tullut biohajoavia materiaaleja, jotka ovat usein luonnonpolymeerejä kuten maissista saatavaa polymaitohappoa.


title: Polymeerikemia

text: Polymeerit muodostuvat monomeerien polymeroinnissa. Polymeereja kuvataan kemiallisesti polymerointiasteella, moolimassajakaumalla, taktisuudella, kopolymeerijakaumalla, haarautumisasteella, pääteryhmillä, crosslinkingilla, kristalloinnilla sekä termisillä ominaisuuksilla, kuten lasisiirtymälämpötila ja sulamislämpötila. Liuoksissa polymeereillä on erityiset ominaisuudet niiden liukoisuuden, viskositeetin ja geeliytymisen perusteella.


title: Savu

text: Polymeerit ovat monien savussa esiintyvien aineiden merkittävä lähde. Aromaattiset sivuryhmät, joita on esimerkiksi polystyreenissä, kehittävät runsaasti savua. Jos aromaattinen ryhmä on polymeerin rungossa, savua syntyy vähemmän, mikä johtuu aineen hiiltymisestä. Alifaattisista polymeereistä syntyy yleensä vähiten savua, ellei läsnä ole muita aineita. Fosforia ja halogeeneja sisältävät palonestoaineet vähentävät savun muodostumista. Samanlainen vaikutus on myös polymeerin ketjujen sitoutumisella toisiinsa.


title: Polymeeri

text:
Jos kaikki yhdisteen monomeerit ovat samanlaisia, polymeeri on isotaktinen, mutta jos polymeeri koostuu stereorakenteeltaan vuorottelevista monomeereista, se on syndiotaktinen. Jos stereorakenteeltaan
erilaisilla monomeereilla ei ole järjestystä, polymeeri on ataktinen.


title: Magneettiset polymeerikomposiitit

text: Muistipolymeereista voidaan rakentaa monimutkaisia systeemejä, joita hallitaan lämpötilan muutoksilla. Muistipolymeerit ovat yleensä termoplasteja, joilla on lasi- tai sulamispiste. Muistiominaisuus aiheutetaan muovaamalla polymeeria muutospisteen yläpuolella, jonka jälkeen nopea jäähdytys saa sen palaamaan alkuperäiseen muotoonsa. Lämmitettäessä polymeeria uudelleen se ottaa muovatun muodon. Lämmitys voi tapahtua joko ympäristön kautta tai vaihtovirtakentän avulla, edellyttäen, että polymeeriin on seostettu magneettisia hiukkasia.


title: Matti Kassila

text:
Kassila siirtyi 1949 itsenäiseksi ohjaajaksi oltuaan Edvin Laineen apulaisohjaajana elokuvassa "Aaltoska orkaniseeraa" (1949). Muistelmissaan hän kertoo, että SF:n johtaja T. J. Särkkä kutsui hänet huoneeseensa ja sanoi: "Te olette näyttänyt, että osaatte tehdä elokuvan. Tästä saatte nyt oman filmin, ottakaa tai jättäkää". Särkkä antoi hänelle valmiin käsikirjoituksen, valmiiksi valitut näyttelijät ja runsaan kuukauden filmausaikaa. Tuloksena oli komedia "Isäntä soittaa hanuria" (1949), Kassilan ensimmäinen pitkä elokuva.
SF:n tapaan Kassila työskenteli nopeasti, kahden elokuvan vuosivauhtia. Elokuvien aiheet ja usein käsikirjoituksetkin tulivat valmiina tuottaja Särkältä. Kassilan läpimurtoelokuva oli kepeä rikoskomedia "Radio tekee murron" (1951) jonka hän käsikirjoitti itse yhdessä Aarne Tarkaksen kanssa. Hannes Häyrisen tähdittämä elokuva sai loistavat arvostelut ja hyvän yleisömenestyksen, vaikka jäikin lippuluukuilla samana vuonna valmistuneen rillumarei-elokuvan "Rovaniemen markkinoilla" varjoon. Elokuva toi Jussi-patsaat sekä ohjaaja Kassilalle että päätähti Häyriselle.


title: Fennada-Filmi

text: Vuonna 1955 Hällström ohjasi Fennadan ensimmäisen menestyselokuvan, Ilmari Kiannon klassikkoromaaniin perustuvan "Ryysyrannan Joosepin", josta Heimo Lepistö sai pääosa-Jussin. Myös elokuvan käsikirjoitus ja ohjaus palkittiin Jussilla. Hällström kuoli seuraavana vuonna kuvatessaan elokuvan "Lain mukaan" viimeisiä otoksia. Mauno Mäkelä hankki hänen tilalleen Matti Kassilan, joka oli juuri lähtenyt SF:stä. Kassilan ensimmäinen työ Fennadassa oli F. E. Sillanpää -filmatisointi "Elokuu" (1956), joka oli arvostelumenestys ja sai peräti kuusi Jussi-patsasta, mutta ei vetänyt yleisöä. Yleisömenestyksiä sen sijaan olivat Kassilan seuraavat elokuvat "Kuriton sukupolvi" (1957) ja "Syntipukki" (1957), molemmat uusintafilmatisointeja 1930-luvun suosikkielokuvista.


title: Matti Kassila

text: Kassila selvisi elokuvateollisuuden laihoista vuosista pestautumalla Fennada-Filmiin tuottajaksi sekä tekemällä ohjelmia televisiolle. Hän toimi tuotantopäällikkönä ja yhtenä käsikirjoittajana Mikko Niskasen elokuvassa "Sissit" (1963) ja Edvin Laineen elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (1968). Molemmat elokuvat olivat Fennada-filmin tuottamia. Television puolella Kassila työskenteli sekä Yleisradiolle että Mainostelevisiolle ja muun muassa dramatisoi sekä itse ohjasi televisioteatterille Mika Waltarin pienoisromaanin "Pariisilaissolmio" (1965), jossa pääosaa näytteli Keijo Komppa. Kassila teki myös useita dokumenttisarjoja. 1970-luvun lopulla Kassila työskenteli elokuva-alan opetuksellisissa ja hallinnollisissa tehtävissä. Hän hoiti taiteilijaprofessuuria 1975–1980 ja toimi Suomen elokuvasäätiön tuotantopäällikkönä 1977–1979.


title: Matti Kassila

text: 1955 Kassila sai kahden vuoden kiinnityksen Porin teatterin johtajaksi, ja 1957–1958 hän toimi Helsingin Kansanteatterin johtajana. Hän jatkoi elokuvien ohjaamista teatterityönsä ohella, mutta siirtyi Fennada-Filmin palvelukseen. Kassilan Fennada-elokuviin kuuluu kaksi huomattavaa romaanisovitusta: F. E. Sillanpään "Elokuu" (1956), joka toi hänelle neljännen ohjaus-Jussinsa, sekä Ilmari Kiannon "Punainen viiva" (1959). "Elokuu" sijoittuu yhteen vuorokauteen, kanavanvartija Viktor Sundvallin viimeiseen päivään. Keskeisiä teemoja ovat alkoholismi, itsensä pettäminen, elämättömäksi jäänyt elämä. Toivo Mäkelä teki kanavanvartijana monien mielestä elämänsä parhaimman roolin. Punainen viiva on puolestaan elokuva Suomen ensimmäisistä eduskuntavaaleista keväällä 1907, jossa päärooleissa olivat loistavat Holger Salin ja Liisa Nevalainen. Neljän Fennada-elokuvan jälkeen Kassila ja Osmo Harkimo kokeilivat jälleen siipiään itsenäisinä elokuvantekijöinä ja perustivat tuotantoyhtiön Kassila & Harkimo Co. Yhtiön ainoaksi tuotannoksi jäi kuitenkin elokuva "Lasisydän" (1959). Se oli absurdi komedia burnoutin saaneesta lasitaiteilijasta.


title: Matti Kassila

text: "Ihmiselon ihanuuden ja kurjuuden jälkeen" Kassila valmisteli 1990-luvun alussa mm. musikaalia Jääkärin morsiamesta, Sam Sihvon samannimisestä laulunäytelmästä. Valmiin käsikirjoituksen ja tuotantosuunnitelmien pohjalta elokuvan ennakkotutkimuksia tehtiin mm. Latvian Liepajassa missä jääkärit 1910-luvulla olivat saaneet koulutusta ja minne Sam Sihvon alkuperäinen tarina pääosiltaan sijoittui. Osoittautui kuitenkin ettei Suomessa ollut silloin taloudellisia resursseja tuottaa niin mittavaa projektia. Niinpä Kassila alkoi kirjoittaa elokuvamaailmaan sijoittuvaa dekkaria, joka tapahtuu pienellä paikkakunnalla, missä filmiryhmä on tekemässä elokuvaa. Elokuvanteon maailmaan sijoittuvassa tarinassa, jonka Kassila tunsi parhaiten, kaikki päähenkilöt pettävät toisiaan saadakseen "jotakin enemmän". Tuotantoyhtiö Wonderfilmissä luettiin dekkarikäsikirjoitus ja katsottiin että siitä saa hyvän elokuvan. Tuloksena oli Kassilan viimeiseksi jäänyt tiheätunnelmainen ja hurjaan loppuun huipentuva kokoillanelokuva "Kaikki pelissä" (1994). Kassila teki vielä 1990-luvulla televisio-ohjelmat F. E. Sillanpäästä sekä ohjaamistaan kokoillanelokuvista.


title: Elokuvat kertovat, Matti Kassila

text: Kassila on kaikkien aikojen merkittävin suomalainen elokuvantekijä, auteur-ohjaaja, suomalaisen elokuvan grand old man. Teoksesta tuli juhlakirja tammikuussa 2014 90 vuotta täyttäneen Kassilan kunniaksi. Teoksen idea alkoi kuitenkin muhia jo, kun Kalevi Koukkunen näki Kassilan elokuvan "Päämaja" sen ensi-illassa 1970. Seuraava vaihe oli elokuvan televisioesitys vuonna 2008, jolloin Koukkunen soitti Kassilalle ja otti puhelun lopussa esille kirjaidean.


title: Matti Kassila

text: Menestyksen innoittamina Kassila, Tarkas ja kuvaaja Osmo Harkimo perustivat oman elokuvayhtiön Junior-Filmin ja tekivät elokuvalle jatko-osan "Radio tulee hulluksi" (1952), joka sai myös hyvän vastaanoton. Kassila oli myös käsikirjoittajana Tarkaksen esikoisohjauksessa "Yö on pitkä" (1952). Junior-Filmin menestys osoittautui kuitenkin heikoksi ja Kassila palasi vielä samana vuonna takaisin SF:een. Radio-elokuvien jälkeen Kassila ohjasi SF:lle kolmessa vuodessa kuusi elokuvaa, joiden kirjo vaihteli draamasta komediaan. Hän sai parhaan ohjaajan Jussin kahtena peräkkäisenä vuonna: 1954 draamasta "Sininen viikko" ja 1955 komediasta "Isän vanha ja uusi".


title: Matti Kassila

text: 1970-luvun alussa Kassila ohjasi sekä kunnianhimoista draamaa että rehellistä puskafarssia. "Päämaja" (1970) oli elokuvasovitus Ilmari Turjan jatkosotanäytelmästä, ja samalla ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa, jonka pääosassa on marsalkka Mannerheim. "Haluan rakastaa, Peter" (1972) oli puolestaan eroottinen draama, joka perustui Aila Meriluodon kohuromaaniin.


title: Matti Oravisto

text: 1950-luvulla Oravisto jätti Kansallisteatterin ja siirtyi kokopäiväiseksi elokuvanäyttelijäksi. "Lakeuksien lukko" (1951) oli epätasainen elokuva, mutta siitä alkoi hänen yhteistyönsä ohjaaja Matti Kassilan kanssa. Vuonna 1953 valmistui Kassilan jännitysdraama "Varsovan laulu", jossa Oravisto näytteli salakuljettajalaivan alkoholisoitunutta perämiestä. Seuraavana vuonna valmistuneessa "Sinisessä viikossa" (1954) hän esitti nuorta miestä, joka rakastuu naimisissa olevaan naiseen. Vuonna 1959 hän esiintyi myös pienessä mutta merkittävässä papin roolissa Ilmari Kianto -filmatisoinnissa "Punainen viiva". Yhteistyö Kassilan kanssa jatkui vielä 1960-luvulla kahdessa "Komisario Palmu" -elokuvassa ("Komisario Palmun erehdys", 1960, "Vodkaa, komisario Palmu", 1969) sekä Kassilan suomalaisessa film noir -elokuvassa "Tulipunainen kyyhkynen" (1961), jossa Oravisto esitti jälleen salaista rakastajaa. Koko 1950-luvun hän näytteli myös monien muiden suomalaisten merkkiohjaajien, kuten Edvin Laineen ("Yhden yön hinta", 1952, "Sven Tuuva", 1958) Roland af Hällströmin ("Lain mukaan", 1956) ja Aarne Tarkaksen ("Villi Pohjola", 1955, "Vihdoinkin hääyö...", 1957) elokuvissa.


title: Matti Kassila

text: 1960-luvun pahimman aallonpohjan mentyä ohi Kassila palasi ohjaamaan pitkiä elokuvia. Hän teki sekä draamaa että komediaa ja uudelleenlämmitti vanhoja aiheita, mutta ei onnistunut enää yltämään lähellekään vanhoja yleisö- ja arvostelumenestyksiään. Ensimmäinen pitkä elokuva Palmujen jälkeen, "Äl’ yli päästä perhanaa" (1968), oli parodia elokuvanteosta ja samalla satiirinen itsenäisen Suomen 50-vuotisjuhlaelokuva, joka kuitenkin jäi lippuluukuilla tappiolliseksi. Sitä seurasi neljäs ja viimeinen komisario Palmu-elokuva "Vodkaa, komisario Palmu" (1969). Mika Waltari ei enää osallistunut elokuvan tekoon, vaan ainoastaan antoi luvan Palmun hahmon käyttöön. Elokuvassa eläköitynyt Palmu palkataan tutkimaan Yleisradion toimittajan murhaa, ja siinä satirisoidaan sekä Suomen ja Neuvostoliiton suhteita että James Bond -tyylisiä agenttiseikkailuja. Kassila myönsi myöhemmin, että Palmun tuominen YYA-Suomeen oli virhe, ja että elokuva olisi saanut jäädä tekemättä.


title: Budapesti Corvinus Egyetem

text: Budapesti Corvinus Egyetem on yliopisto Budapestissa, Unkarissa. Sen opetus on painottunut talous- ja hallintotieteisiin, mutta se tarjoaa myös muiden tieteenalojen opetusta. Se on toistuvasti ollut Financial Timesin parhaiden taloustieteen korkeakoulujen listalla.


title: Universitas Istropolitana

text: Universitas Istropolitana (tunnettiin myös nimellä Academia Istropolitana) oli Matias Corvinuksen vuonna 1465 Bratislavaan perustama yliopisto, joka on ensimmäinen yliopisto nykyisen Slovakian alueella. Yliopisto perustettiin silloiseen Unkarin kuningaskuntaan ja se toimi pitkään kuningaskunnan ainoana, joskaan ei ensimmäisenä, yliopistona. Yliopisto oli toiminnassa 25 vuotta, ennen kuin se suljettiin vuonna 1490 Corvinuksen kuoltua.


title: Vytautas Suuren yliopisto

text:
Yliopisto pohjaa historiansa ja nimensä sotien välillä vuonna 1922 perustetun Liettuan yliopiston perinteisiin. Tämä yliopisto perustettiin, koska maassa ei Ensimmäisen maailmansodan ja rajamuutosten tuloksena tuolloin ollut toimivaa yliopistoa. Kaunas toimi tällöin maan pääkaupunkina. Yliopiston nimi vaihdettiin vuonna 1930 Liettuan suuruuden ajan suurherttuan ja kansallissankarin mukaan Vytautas Suuren yliopistoksi. Vilnan palauduttua osaksi Liettuaa, yliopisto oli auttamassa Vilnan yliopiston uudelleenkäynnistämistä aktiivisesti. Neuvostomiehityksen aikana 1940 kansallissankaria korostava yliopiston nimi jouduttiin muuttamaan joksikin aikaa Kaunasin yliopistoksi. Saksalaismiehityksen aikana 1943 Vytautas Suuren yliopisto suljettiin. Yliopisto jatkoi toimintaansa vuonna 1944, mutta hajotettiin vuonna 1949 Filosofisen tiedekunnan Vilnaan siirtämisen seurauksena. Jäljelle jääneet tiedekunnista muodostettiin "Kaunasin polytekninen instituutti" ja "Kaunasin lääketieteellinen instituutti", joista ovat sittemmin kehittynynyt Kaunasin teknillinen yliopisto ja Liettuan terveystieteiden yliopisto.
Vytautas Suuren yliopisto on noussut uudelleenperustamisen jälkeen jo ainakin joissain luokitteluissa maailman 700 parhaan yliopiston rankinglistalle, vaikka on nykyään aiempaa toimintaansa kapeampialaisempi yliopisto.


title: Caelius

text: Caelius (, ), alkuperäiseltä nimeltään "mons Querquetulanus" () on kaakkoisin Rooman seitsemästä kukkulasta. Se jakautui iso- ja pikku-Caeliukseen ("Caelius maior" ja "Caelius minor") ja siellä sijaitsi monia roomalaiselle uskonnolle vieraita temppeleitä ja lehtoja. Nykyisen nimensä se sai etruskipäällikkö Caelia Vibennalta, joka auttoi Rooman kuningas Servius Tulliusta taistelussa Tarquiniuksia vastaan. Myöhemmin keisariajalla siellä sijaitsi muun muassa temppeli, joka oli omistettu keisari Claudiukselle, Neron rakennuttama kauppahalli sekä useita gladiaattorikasarmeja.


title: Corpus Christi College (Oxford)

text: Corpus Christi College (viralliselta nimeltään The President and Scholars of the College of Corpus Christi in the University of Oxford; epävirallisesti käytetään usein lyhenteitä Corpus tai CCC) on yksi Oxfordin yliopiston 38 collegesta. Sen perusti vuonna 1517 Richard Foxe, Winchesterin piispa ja se on Oxfordin 12. vanhin college. Corpus Christi on yksi Oxfordin pienimpiä collegeja opiskelijamäärillä mitattuna, ja tunnetaan korkeasta akateemisesta tasostaan. Corpus Christi College oli anglikaanisten teologien tukikohta. Collegen presidentti John Rainolds ehdotti kansankielisen raamatunkäännöksen tekemistä. Tuloksena oli Kuningas Jaakon Raamattu, jonka käännöstyöhön Rainolds ja muut collegen oppineet ottivat osaa.


title: Klemens

text: Klemens tai Clemens on latinalaisperäinen miehen etunimi. Nimi johtuu latinan sanasta "Clemens", joka merkitsee "lempeää", "jalomielistä". Nimi on ollut muun muassa 14 paavilla, joista huomattavin, Pyhä Klemens I, on samalla myös yksi apostolisina isinä tunnetuista varhaiskristillisistä kirjailijoista. Muodossa Clemens nimi on nykyisinkin käytössä muun muassa Saksassa, muodossa Klemens myös Ruotsissa, Tanskassa ja Puolassa. Clemens esiintyy myös sukunimenä.


title: Aulus Cornelius Celsus

text: Aulus Cornelius Celsus (n. 30 eaa.–50 jaa.) oli roomalainen kirjailija. Häneltä on säilynyt lääkintää käsittelevä kirjoitus "De medicina", joka on osa sittemmin hukkunutta laajempaa tietoteosta. Muut osat teoksesta käsittelivät todennäköisesti maanviljelyä, lakia, retoriikkaa ja sotataitoja. "De Medicina" on yksi parhaista tuon ajan lääketiedettä käsittelevistä lähteistä. Siinä hän määritteli empiirisen koulukunnan dogmit.


title: Matias Corvinus

text: Valtaistuimelle vuonna 1458 noussut Matias otti nimekseen Corvinus eli korppi sukunsa vaakunan mukaan. Matias oli Unkarin kuninkaista ensimmäinen, joka oli noussut asemaansa aatelistosta hallitsijasuvun ulkopuolelta. Hän oli myös Unkarin ensimmäinen unkarilaissyntyinen kuningas sitten Árpádien hallitsijasuvun sammumisen. Alaikäisellä kuninkaalla oli aluksi holhoojahallitus, joka teki suunnitelmia esimerkiksi naimakaupoista Böömin Podierbrad-hallitsijasuvun kanssa. Tultuaan täysi-ikäiseksi hän kuitenkin siirsi holhoojansa syrjään ja torjui ajatuksen naimakaupoista. Neuvonantajakseen Matias otti aiemmin opettajanaan toimineen humanististen aatteiden kannattajan János Vitézin, joka nimitettiin Esztergomin arkkipiispaksi ja kansleriksi. Virkamiehiksi otettiin tyypillisten magnaattisukujen jäsenten lisäksi alemman aatelin ja jopa porvariston jäseniä, jotka olivat näin riippuvaisia asemassaan kuninkaasta ja noudattivat tämän tahtoa. Vitézin neuvojen mukaisesti Matias alkoi myös kasvattaa kuninkaan valtaa Unkarin paroneihin nähden.


title: Concordia-yliopisto

text: Taustaltaan Loyola College oli vuonna 1848 perustetusta Collège Sainte-Marie -jesuittacollegesta erilliseksi collegeksi irtautunut englanninkielinen college. Sir George Williams -yliopisto pohjautui puolestaan paikallisen nuorten miesten kristillisen yhdistyksen (YMCA) Montrealin kantakaupungissa järjestämään koulutustoimintaan. Tarjottujen koulutusten vaativuutta ja tasoa noustettiin vuosien kuluessa. Ensimmäiset yliopistokurssit yhdistys se järjesti 1929 ja ensimäiset yliopistotutkinnot myönnettiin 1936. Yliopistotutkintojen myöntämislupa, josta nykyisen Concordia-yliopiston valtuutus seuraa, saatiin ja vuonna 1948.


title: Marcus Valerius Messalla Corvinus

text: Corvinus oli yksi Octavianuksen menestyksekkäimmistä sotilaista; hän oli kuitenkin pohjimmiltaan tasavaltalainen. Hän oli korkeasti koulutettu, erottuva puhuja ja kirjoitti muistelmia ja edisti taidetta ja kirjallisuutta.


title: FutisForum

text: FutisForum ja FutisForum² ovat olleet 2000-luvun aktiivisimpia suomenkielisiä jalkapalloaiheisia internetin keskustelupalstoja. FutisForumia ylläpitää Makra Oy ja se on osa Suomifutis.net-jalkapalloportaalia. FutisForumin omistaa Soccernet.fi-sivusto. FutisForumille on rekisteröity noin 45 000 nimimerkkiä ja siellä oli vuoden 2008 lopussa noin 1,6 miljoonaa viestiä.


title: FutisForum

text: Vuodesta 2002 lähtien FutisForumilla vaikutti vahva ja kasvava Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajan Antti Muurisen vastainen oppositio. Muurisen lisäksi oman osansa kritiikistä sai myös Palloliitto. Yhtäältä muuris-kritiikki ja toisaalta toiveet maajoukkueen menestyksestä purkautuivat foorumilla muun muassa T-paitaprojektina, lauluina, animaatioina ja kuvakollaaseina. Keväällä 2005 foorumilla organisoitiin Palloliiton toimintatapoja kritisoiva mielenosoitus, joka pidettiin ennen maajoukkueen karsintaottelua Hollantia vastaan.


title: Rantapallo.fi

text: Sivuston on perustanut toimitusjohtaja Jani Uljas. Rantapallon sisältöpäällikkö on Inka Khanji ja sivuston mediamyynnistä vastaa Milla Himberg. Portaalin omistaa Rantapallo Oy, joka on Alma Median omistuksessa. Rantapallo Oy:n toimintaan kuuluu myös omatoimimatkailuun keskittyvä Pallontallaajat.net-sivusto. Rantapallo.fi toimii jokavuotisten Matkamessujen mediakumppanina.


title: FutisForum

text: FutisForumin suhde mediaan on ollut värikäs. Keskustelupalstaa on kuvailtu vuosien saatossa valtamedian toimesta muun muassa anarkiaksi ja sen jäseniä ääriliikkeiden miehiksi. Samalla kuitenkin julkaisut, kuten Urheilulehti, ovat omaksuneet esimerkiksi FutisForumilla syntyneitä sananparsia ja seuranneet tiiviisti foorumilla tapahtuvaa kannattajien liikehdintää. Julkisuus oli alkuvuosina räikeän negatiivista. Sittemmin FutisForum on toiminut alustana myös monen kiitellyn aloitteen leviämiselle, esimerkkeinä Suomen maajoukkueen kannattajien (SMJK) toiminta, Suomencup.net sivuston syntyminen, alkujaan Futismaailmassa ideoidun Stadionin valkaisu-kampanjan popularisointi ja ajoittainen jalkapallon ulkopuolinen toiminta kuten keräyspotti Joulupataan, josta Helsingin Sanomat raportoi näkyvästi vuoden 2008 päätteeksi.


title: FutisForum

text: Vuonna 2003 iltapäivälehdistössä nostettiin esiin joidenkin käyttäjien Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaan Antti Muuriseen kohdistunut erittäin kärkevä, jopa väkivallalla mässäilevä kielenkäyttö. Keväällä 2004 Yleisradion A-Piste sekä FST:n ajankohtaistoimitus kertoivat FutisForumilla esiintyneistä rasistisista kirjoituksista. Keskustelupalstalle tyypillisesti rasistiset tai muuten kyseenalaiset viestit ovat saaneet myös vastakommenttinsa. Liikkukaa! ry myönsi FutisForumin nimimerkille SMIRNOFF vuoden 2004 virtuaalisen ”Member of the Global Family“ -palkinnon hänen rasisminvastaisesta viestistään.


title: FutisForum

text: FutisForumille, kuten internet-yhteisöille on tapana, on vuosien varrella syntynyt omia tapoja, sanontoja, käytäntöjä ja kilpailuja. Vuodesta 1998 lähtien foorumilla on käyty Veikkausliigaskaba. Se syntyi kiinnostuksesta kisata Veikkaaja-lehden Veikkausliiga-liitteiden epätarkoiksi koettuja Veikkausliigan sijoitus- ja maalintekijäveikkauksia vastaan. Osallistujia on vuosittain yli 200.


title: FutisForum

text: Vuoden 2006 alussa nimimerkki Bootlegger sai foorumin toimimattomuudesta tarpeekseen ja perusti uuden foorumin vanhan rinnalle. Ns. varafoorumeita oli varsinaisen foorumin rinnalle syntynyt useita jo aiemmin, mutta Futisforum²-nimellä kulkeva foorumi on näistä ehdottomasti menestynein. Syyskuun 2006 aikana se ohitti käyttäjien määrässä alkuperäisen FutisForumin ja on vakiinnuttanut paikkansa käyttäjämäärältään suurimpana suomalaisena jalkapallokeskustelusivustona. Loppuvuodesta 2006 iso osa FutisForumin käyttäjistä siirtyi FutisForum²:n käyttäjiksi. FutisForum² on keskustelusivustona niin suuri, että siellä keskustellaan myös muustakin kuin jalkapallosta.


title: FutisForum

text: Ensimmäiset vuodet olivat foorumilla hiljaisia. Käyttäjiä oli muutamia kymmeniä ja keskustelu keskittyi maajoukkueen ympärille. Vuonna 1998 HJK:n Mestarien liiga -esitykset nostivat Suomessa jonkinlaista jalkapallohuumaa, mikä näkyi FutisForumin käyttäjä- ja viestimäärien kasvuna sekä keskustelun monipuolistumisena. Kiivaasti keskusteltiin myös Veikkausliiga-joukkue PK-35:n siirtymisestä Hjallis Harkimon omistukseen ja muuttumisesta FC Jokereiksi. Syksyllä 1998 otettiin foorumilla käyttöön käyttäjien rekisteröityminen ja keskustelun jako eri aihealueisiin.


title: Noora Suomilammi

text: Pyrintö nousi Naisten Korisliigaan kaudeksi 2014–2015, mutta Suomilammi siirtyi pitkän harkinnan jälkeen pelaamaan saman sarjan Forssan Alkuun, jossa hän pystyi pelaamaan puoliammattilaisena ja harjoittelemaan hyvin. Alku sijoittui runkosarjassa kuudenneksi ja selviytyi pudotuspeleihin, joissa se hävisi heti puolivälierissä lopulta pronssia voittaneelle Torpan Pojille 3–1-otteluvoitoin. Suomilammi sai Alussa runkosarjassa peliaikaa 13 minuuttia ottelua kohden tehden keskimäärin 2,3 pistettä ja ottaen 1,3 levypalloa. Pääsarjan piste-ennätyksekseen Suomilammi heitti tulokaskaudellaan 13 pistettä 18. lokakuuta 2014 Hyvinkään Pontevaa vastaan.


title: FutisForum

text: Uuden vuosituhannen ensimmäisinä vuosina FutisForumin käyttäjämäärä kasvoi nopeasti. Vuoden 2002 lopussa rekisteröityneitä nimimerkkejä oli jo yli 5 000. Jalkapallokeskustelun ohessa vapaa (jalkapalloon liittymätön) keskustelu saavutti pysyvän ja kasvavan jalansijan FutisForumilla. Tämä edisti FutisForumin kasvua omanlaiseksi Internet-yhteisöksi, jossa keskustelu ei enää pyörinyt pelkästään jalkapallon ympärillä.


title: FC Inter Turku

text: Seuran perustamisvuosi on 1990. Legendan mukaan seuran puheenjohtajan Stefan Håkansin poika Patrik Håkans oli ilman seuraa nappulaiän loputtua. Jalkapalloinnokkaat miehet päättivät perustaa oman seuran ja seuran nimeksi valittiin FC Inter Turku ja väreiksi sininen ja musta (kolmas väri punainen). Vaakunan muotoinen logo on käytössä vielä tänä päivänä. Näin saatiin FC Interin ensimmäinen D-juniorijoukkue koottua kasaan. Seuran nimi rekisteröitiin virallisesti syyskuussa 1991 . Seuran nimi ja sinimustat värit viittaavat tunnettuun italialaiseen esikuvaan FC Internazionale Milanoon.


title: FC Inter Turku

text: Football Club International Turku eli FC Inter on vuonna 1990 perustettu turkulainen jalkapalloseura, joka on pelannut Suomen pääsarjassa, Veikkausliigassa, yhtämittaisesti kaudesta 1999 lähtien. FC Inter pelaa kotiottelunsa Veritas-stadionilla, ja seuran tunnusvärit ovat sininen ja musta. FC Inter on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2008 sekä Suomen Cupin 2009 ja 2018. Lisäksi se on saavuttanut sekä Veikkausliigassa että Suomen Cupissa kaksi hopeaa.


title: FC Inter Turku

text: Seuran juniorimäärä kasvoi koko ajan ja Stefan Håkans päätti perustaa edustusjoukkueen FC Interille. FC Inter otti kaudelle 1992 Kolmosessa pelanneen NaKu:n paikan ja sijoittui sarjassa lopuksi viidenneksi. Inter pelasi kotiottelunsa Urheilupuiston yläkentällä. Kaudelle 1993 FC Inter otti talousvaikeuksissa painineen TuTo:n paikan Kakkosessa. Toiminta alkoi muuttua enemmän ammattimaiseksi vaikka harrastelijapohjalla toimittiin vielä. Seuraan saapui kolme brasilialaista: Nicca (keskikenttä), Marcelo (allround) ja Fabio (hyökkääjä). Suurin hankinta kaudelle oli kuitenkin SM-sarjassakin menestyksellä pelannut Tero Forss. TuTo:sta seuraan tuli nuori Petri Lehtonen. Tavoitteeksi laitettiin nousu Ykköseen. Pelaajahankinnat olivat onnistuneita ja nousu varmistui hyvissä ajoin ennen kauden päätöstä. Inter pelasi kotiottelunsa Kupittaalla.


title: FC Inter Turku

text: Lundellin FC Inter nousi varsin korkealle vuoden 2001 Veikkausliigan ennakkoveikkailuissa. HJK:hon lähteneen Jensenin korvasi topparina argentiinalainen Diego Corpache. TPS:n pudottua Ykköseen FC Inter oli nyt Turun ainoa liigajoukkue. Teberion hurja maalivire piti FC Interin mukana mitalivauhdissa alkukauden, mutta lopulta saaliiksi jäi tutunoloinen viides sija kaukana kärkikolmikon takana. FC Interin vuosi 2002 oli hämmästyttävän kaksijakoinen. Sinimustat aloittivat kauden jälleen kirkkaasti. Heinäkuinen 5–1-voitto VPS:stä nosti FC Interin jopa liigan kärkeen. Jäljellä olleista 15 liigapelistään FC Inter voitti kuitenkin vain yhden – viimeisen. Maalinteko onnistui raitapaidoilta näistä otteluista vain neljässä. Loppusijoitus ei kuitenkaan painunut kuudetta sijaa alemmas. Ilahduttavaa kaudessa oli toppari Ari Nymanin läpimurto.


title: FC Inter Turku

text: Nousu Veikkausliigaan onnistui toisella yrittämällä 1995. Liiganousija otti heti tavoitteekseen syrjäyttää TPS Turun ykkösjoukkueena. Tärkein hankinta oli maajoukkueen veteraanipuolustaja Erkka Petäjä. Jo nousua olivat juonimassa kokeneet liigamiehet Steven Polack ja maalivahti Jyrki Rovio. Hannu Paatelon valmentama joukkue aloitti ensimmäisen liigakautensa 1996 suorastaan loistavasti 10 peräkkäisellä ottelulla vailla tappioita. FC Inter johti liigaa, kunnes TPS ohitti sen voitettuaan Kupittaan ensimmäisen paikalliskamppailun yli 8000 katsojan edessä 2–1. Kun liigaa oli jäljellä kolme ottelua, oli FC Inter vain yhden pisteen kärkeä jäljessä. Kun nämä kuitenkin tuottivat vain yhden pisteen, sinimustat jäivät kuuden joukkueen mitalisarjan hännille.


title: FC Legirus Inter

text: FC Legirus Inter oli venäläis-suomalainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka oli Vantaan Korso. FC Legirus Interin emoseura FC Legirus perustettiin Pietariin, Venäjälle vuonna 2012. Sisarseura perustettiin, kun Legirusin pelaajat alkoivat leireillä Suomessa. Kaudella 2017 seura pelasi Kakkosta. Legirus Interin kotikenttänä toimi Legirus-Areena-niminen kenttä (talvisin halli) Korsossa.


title: Ville Lehtinen

text:
Joulukuussa 1998 Lehtinen palasi Suomeen varusmiespalvelukseen, harjoitellen samalla FC Interin kanssa tammikuun 1999 loppuun. Lehtinen ja Inter kävivät myöhemmin oikeustaistelua sopimusepäselvyyksien vuoksi. Inter väitti Lehtisen olleen joukkueessa koeajalla, kun taas Lehtinen katsoi solmineensa kauden mittaisen sopimuksen seuran kanssa. Juttu tuomittiin myöhemmin FC Interin eduksi, mutta seuran puheenjohtaja Stefan Håkans myöhemmin antoi 40 000 markan oikeudenkäyntikulut Lehtiselle anteeksi. Kaudella 1999 Lehtinen pelasi lopulta FC Jazzissa.
Ensimmäinen liigamaali syntyi keskikentän pohjalla pelanneelle Lehtiselle kauden päätösottelussa nimenomaan Interiä vastaan. Samainen tasoitusmaali tuhosi myös Interin mahdollisuudet päästä pelaamaan ensi kertaa eurocupissa kaudeksi 2000. Myös kaksi seuraavaa liigamaalia syntyivät nimenomaan Interiä vastaan, mutta vasta kaudella 2001.


title: FC Inter Turku

text: FC Inter palasi heti mitalitaisteluun vuoden 1999 Veikkausliigassa. Tosin kilpailu koski vain pronssia Hakan ja HJK:n karattua muilta jo varhain. FC Inter sijoittuikin runkosarjan kolmanneksi, mutta kun mitalisarjan viisi viimeistä ottelua sujuivat vailla voittoa, putosi sijoitus kaksi pykälää. TPS jäi kuitenkin ensi kerran sarjataulukossa taakse. Kauden löytöjä olivat ruotsalaiset toppari Joakim Jensen ja keskushyökkääjä Richard Teberio. FC Interin maalin sulki tehokkaasti Magnus Bahne. Vuonna 2000 FC Inter omaksui linjan, josta tuli sen tavaramerkki tuleville vuosille. Raitapaitaa kantoi kauden aikana viisi argentiinalaista pelaajaa, joista keskikenttämiehet Gabriel Flores, Fernando Della Sala ja Arístides Pertot osoittautuivat tekijämiehiksi. Koko kauden keskikastissa pysytellyt FC Inter sijoittui lopulta seitsemänneksi. Kauden jälkeen Timo Askolin palasi Helsinkiin ja sai seuraajakseen porilaisen Pertti Lundellin, TPV:n entisen mestaruusvalmentajan.


title: FC Inter Turku

text: Van Eckin palattua Sveitsiin Håkans palkkasi FC Interin valmentajaksi tämän maanmiehen Job Dragtsman. Liigakaudelle 2007 joukkue muuttui paljon. Bahnen, Nymanin ja Petrescun tilalle saapuivat hollantilainen toppari Jos Hooiveld, nigerialainen keskikenttämies Dominic Chatto ja KuPS:in sierraleonelainen maalivahti Patrick Bantamoi. Kausi sujui uusien kuvioiden hiomisessa. FC Inter käväisi liigassa parhaimmillaan viidentenä ja päätyi lopulta yhdeksänneksi. Seurajohto säilytti kuitenkin kärsivällisyytensä. Stefan Håkansin pitkä odotus palkittiin vuonna 2008. Ennen liigakauden alkua kaikki katseet kohdistuivat TPS:ään, jonka oli määrä palauttaa Suomen mestaruus Turkuun ensi kerran sitten vuoden 1975. FC Inter tyrmäsi kuitenkin paikallisvastustajansa heti toisella pelikierroksella 4–0, otti liigan johtopaikan seuraavalla kierroksella eikä siitä enää luopunut. Ensimmäisen liigatappionsa sinimustat hävisivät vasta 18. ottelussaan, senkin viime hetken maalilla HJK:lle 3–2. Ongelmia tuli vasta loppusuoralla. FC Honka tavoitti FC Interin johdon kolme kierrosta ennen loppua, ja joukkueiden keskinäinen ottelu Turussa päättyi 0–0. FC Inter sai pisteen eron edukseen maalittomalla tasapelillä Myllykoskella, kun FC Honka hävisi oman ottelunsa. Päätöskierroksella riitti täten kotivoitto FF Jarosta, joka tuli Severi Paajasen ja kroaatti Domagoj Abramovićin maaleilla 2–0. Mestaruuskauden avainpelaajia olivat Bantamoi, Hooiveld ja Chatto, läpimurtomiehiä puolustaja Joni Aho sekä keskikenttämiehet Severi Paajanen, Mika Ojala ja Mika Mäkitalo. Valmentaja Dragtsma joutuikin uusiin rakennustöihin, kun Hooiveld ja Chatto lähtivät jatkamaan uraansa Ruotsissa.


title: Meissnerin ilmiö

text: Meissnerin ilmiö eli täsmällisemmin Meissnerin-Ochsenfeldin ilmiö on suprajohteilla havaittu ilmiö, joka syntyy, kun suprajohde asetetaan ulkoiseen magneettikenttään. Suprajohteet sulkevat magneettikentän ulkopuolelleen. Suprajohteet ovat täydellisiä diamagneetteja eli superdiamagneetteja. Ilmiön seurauksena suprajohteen yläpuolelle asetettu magneetti levitoi suprajohteen yläpuolella, koska suprajohde luo vastakkaissuuntaisen magneettikentän, joka kumoaa magneettiin vaikuttavan gravitaatiovoiman. Ilmiön havaitsivat ensimmäisenä Walther Meissner ja Robert Ochsenfeld.


title: Meissnerin ilmiö

text: Meissnerin ilmiö havaitaan vain, jos magneettikenttä on pienempi kuin kriittinen magneettikenttä ja lämpötila on riittävän alhainen.


title: Magnesiumdiboridi

text: Magnesiumdiboidi on tunnettu materiaalina 1950-luvulta lähtien. Ensimmäiset tutkimustulokset sen suprajohtavuudesta julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 2001. Magnesiumboridilla havaittiin tapahtuvan Meissnerin ilmiö 39 kelvinasteen (-234 °C) lämpötilassa. Kriittistä lämpötilaa voidaan kasvattaa douppauksella. Magnesiumdiboridin douppaukseen on käytetty muun muassa hiiltä, alumiinia, piitä, sinkkiä, kuparia, berylliumia, kobolttia ja rautaa.


title: Suprajohde

text: Suprajohtavuus tarkoittaa ominaisuutta, jossa riittävän alhaisessa lämpötilassa joidenkin aineiden resistiivisyys katoaa ja havaitaan Meissnerin ilmiö. Suprajohteessa sähkövirta etenee häviöttömästi ja ulkoinen magneettivuo ei pysty tunkeutumaan materiaaliin. Lämpötilan pitää olla alle kullekin suprajohteelle ominaisen kriittisen lämpötilan "T". Myöskään sähkövirran tiheys ja magneettivuon tiheys eivät saa ylittää kullekin aineelle ominaista arvoa tai suprajohtavuus katoaa.


title: August Meissner

text: August Meissner (1839–1903) oli saksalaissyntyinen orkesterinjohtaja. Hän oli Helsingin teatteriorkesterin sellisti vuodesta 1860, kapellimestari 1863–1868. Hän järjesti orkestereineen useana vuonna sinfoniakonsertteja ja kesäkonserteja. Hän muutti vuonna 1868 Tukholmaan.


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens on päähenkilö virolaisen kirjailijan Jaan Krossin historiallisessa romaanissa "Professori Martensin lähtö" (1984, alkuperäisteos "Professor Martensi ärasõit"). Tarinassa minäkertojana esiintyvä päähenkilö peilaa pohdinnoissaan elämäänsä saksalaiseen Georg Friedrich von Martensiin (1756–1821), joka oli Friedrich Martensin tavoin kansainvälisen oikeuden oikeustieteilijä ja diplomaatti. Teoksen tapahtumat sijoittuvat Martensin viimeiselle junamatkalle, joka päättyi hänen kuolemaansa Valgan rautatieasemalla. Matkalla päähenkilö tapaa Helsingin yliopistossa opiskelleen nuoren virolaisen naisen Hella Wuolijoen.


title: Anssi Mänttäri

text: "Muuttolinnun aika" (1991) on mainittu Mänttärin parhaaksi elokuvaksi. Se on tarina Antti Litjan näyttelemästä keski-ikäisestä eronneesta miehestä, joka yrittää luoda uudelleen suhdetta nyt jo myöhäisteini-ikäiseen tyttäreensä. "Mestari" (1992) puolestaan on ensimmäinen Matti Nykänen -ilmiöön keskittyvä elokuva. Vaikka suoraa yhteyttä Matti Nykäseen ei mainittu, yhteys on luettavissa kuvien ja rivien välistä. Elokuva ei niinkään keskity Konsta Mäkelän esittämään mäkihyppääjä Teemu Kimpilään kuin hänen ympärillään pyörivään julkisuuteen, iltapäivälehtiin ja liikemaailmaan. Kun Teemu Kimpilä erään kisan jälkeen päättää kadota, se saa Suomen liikemaailman ja politiikan sekaisin. Mustan komedian pääosaa, Kimpilää etsivää iltapäivälehden toimittajaa näytteli Kari Väänänen.


title: Miller-ilmiö

text: Miller-ilmiö tarkoittaa vahvistimen tulosta lähtöön kytketyn kondensaattorin kapasitanssin muuttumista kertoimella (1-A), jossa A on vahvistimen jännitevahvistus. Tällöin myös kondensaattorin latausvirta kasvaa samalla kertoimella. Myös taajuuden nostaminen kasvattaa kondensaattorin latausvirtaa, jolloin vahvistettava signaali lopulta oikosulkeutuu lähtöön. Koska vahvistuksen suuruus vaikuttaa Miller-ilmiön voimakkuuteen, se vaikuttaa myös vahvistimen ylärajataajuuteen. Siispä vahvistuksen ja kaistanleveyden tulo onkin useimmissa tapauksissa vakio.


title: Zeemanin ilmiö

text: Zeemanin ilmiö on aineen rakenteeseen liittyvä ilmiö, joka tarkoittaa spektriviivojen jakautumista useampaan magneettikentän vaikutuksesta. Se on analoginen sähkökentän vaikutuksesta havaittavan Starkin ilmiön kanssa. Zeemanin ilmiö on tärkeä sovellutuksissa, muun muassa NMR-spektroskopiassa ja Mössbauer- eli NGR-spektroskopiassa.


title: Yö meren rannalla

text: Elokuvan keskeiset neljä henkilöä, kaksi pariskuntaa, viettävät iltaa saarihuvilalla. Alun koreuden alta alkavat pikkuhiljaa kuoriutua ongelmat, ja lopulta maailman pahuus nostattaa kyyneleet silmiin. Arkkitehti Mikon (Pertti Palo) ja kotiäiti Liisan (Sirkku Grahn) avioliitossa parisuhde on palanut loppuun . Rakennusyrittäjä Hessu (Pauli Virtanen) on saanut uuden nuoren vaimon Pirjon (Eeva Eloranta), mutta ikäero aiheuttaa ongelmia.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing.com-sivuston perusti vuonna 2001 yhdysvaltalainen tietokoneohjelmistoyritys Humankind Systems, joka ylläpitää sitä edelleen. Ajatuksen sai ja sivuston laati yrityksen osakas Ron Hornbaker Phototag.org- ja Wheresgeorge.com-sivustojen pohjalta. Sivusto on internetyhteisön tyyppinen eikä varsinaisesti kaupallinen: sen käyttö on ilmaista, ja sivuston kustannukset katetaan yhteisön jäseniltä tulevien lahjoitusten sekä sivuston oman tuotekaupan tuottojen avulla. Ilmaisjäsenyyden lisäksi käytössä on vapaaehtoinen maksullinen jäsenyys, jonka voi maksaa kerralla 1–12 kuukaudeksi ja joka antaa jäsenen käyttöön sivustolla joitakin aktiiviharrastajille käteviä lisätoimintoja.


title: Tolkien-fandom

text: Kontu on Suomen suurin Tolkien-aiheinen verkkosivusto. Sivustolla on wiki-muotoinen tietopankki "Kontuwiki", Tolkien-aiheisia uutisia ja keskustelupalsta "Vihreä Lohikäärme", jossa on yli 5 000 käyttäjää. Vesa Piittinen perusti sivuston vuonna 2000 Tolkienin elämäntyöhön keskittyväksi sivustoksi ja keskustelupalstaksi. Vuonna 2003 joukko kontulaisia teki Suomen ennätyksen leiriytymällä kahdeksi viikoksi Tennispalatsin edustalle Helsingissä jonottamaan lippuja "" -elokuvan ensi-iltaan. Vuonna 2006 sivuston tueksi perustettiin Verkkoyhteisö Kontu ry, joka otti järjestysvastuun suurimmista sivuston käyttäjien järjestämistä tapahtumista, ns. miiteistä. Vuonna 2012 Verkkoyhteisö Kontu yhdistyi Suomen Tolkien-seuran kanssa ja yhdistyksen nimeksi tuli Suomen Tolkien-seura Kontu ry.


title: Greasemonkey

text: Greasemonkey scriptien kasvavan määrän myötä Britt Selvitelle perusti Userscripts.org sivuston vuoden 2005 loppupuolella. Vuonna 2010 sivuston ylläpitäjä Jesse Andrews ajoi sivuston alas ja julkaisi tiedotteen, jossa hän etsii vapaaehtoisia sivustonpäivittäjiä. Userscripts.org -sivusto jäi pikkuhiljaa unholaan ja huhtikuussa 2013 sinne johtava linkki poistettiin Greasespot.net -sivuston etusivulta. Tämän jälkeen yhteisön jäsenet rupesivat työstämään Openuserjs.org- ja Greasyfork.org-sivustoja. Vuonna 2014 userscripts.org suljettiin kokonaan. Vanhat scriptit ovat vielä saatavissa "Userscripts-mirror.org"-sivustolla.


title: Rebecca Watson

text: Rebecca Watson perusti Skepchick International -sivuston, joka pyrki edistämään tieteellistä skeptismiä naisten keskuudesta. Sivusto julkaisi vuonna 2006 naispuolisia skeptikkoja esittävän pin-up-kalenterin. Tuotto käytettiin James Randi Educational Foundationin vuoden 2006 The Amazing Meeting -kokouksen naispuolisten osallistujien avustamiseen. Myöhemmin julkaistiin naisversion lisäksi miesaiheinen "Skepdude"-kalenteri. Myöhemmin sivusto muuttui usean kirjoittajan yhteisblogiksi.


title: Elektroninen demokratia

text: Kenties ensimmäinen www-pohjainen e-demokratiahanke on Minnesotassa heinäkuussa 1994 perustettu "MN E-Democracy"-sivusto. Sivuston perusti tuolloin 25-vuotias julkishallinnon opiskelija Steven Clift, joka oli kiinnostunut informaatioteknologian mahdollisuuksista ja vaikutuksista hallintoon ja poliittisiin prosesseihin. Sivusto perustui Listserv-teknologiaan, jossa sivustolle saattoi rekisteröityä ja viestiä sähköpostin avulla, ja www-sivusto koostui sitten keskustelunavauksista ja vastauksista. Sivuston tarkoituksena oli parantaa ihmisten mahdollisuuksia saada informaatiota Yhdysvaltain osavaltioiden ja edustajahuoneen vaaleihin marraskuussa 1994. Steven Clift jopa piti itseään hetken koko "e-demokratia"-käsitteen keksijänä, kunnes totesi jonkun kirjoittaneen aiheesta tuolla nimellä jo vuonna 1987. Joka tapauksessa MN E-democracy -sivusto oli ensimmäinen paljon huomiota saanut e-demokratia -nimikkeen alla toteutettu www-sovellus.


title: Pakkotoisto.com

text: Sivuston ensimmäisen version perusti nimimerkki Antton vuoden 2000 loppupuolella nimellä www.roina.da.ru. Kesäkuussa 2001 sivuston nykyinen omistaja ja ylläpitäjä Mike Sirén liittyi ylläpitoon. Joulukuussa 2001 palstan nimi vaihtui muotoon www.roinaforum.net ja sille otettiin pohjaksi EZboard, jonka käyttöönotto osoittautui nopeasti virheeksi. Tammikuussa 2002 Roinaforum siirtyi INT2000-palveluntarjoajan palvelimille, jolla testattiin kahta eri keskustelupalstasovellusta ennen siirtymistä vBulletin-sovellukseen helmikuussa 2002. Maaliskuussa 2002 punttimimmit.da.ru liitettiin Roinaforumiin. Kesäkuussa 2002 rekisteröityneiden määrä ylitti 1000 käyttäjää. Syyskuussa 2002 sivuston uudeksi nimeksi valittiin Pakkotoisto.com. Marraskuussa 2003 palveluntarjoajaksi vaihtui Myvisio Oy.


title: HowStuffWorks

text: Sivuston perusti entinen Pohjois-Carolinan osavaltionyliopiston opettaja Marshall Brain vuonna 1998 harrastuksenaan. Seuraavana vuonna hän haki riskipääomaa ja perusti HowStuffWorks, Inc:in kehittämään sivustoa. Maaliskuussa 2002 se myytiin atlantalaiselle Convex Groupille, jolloin yhtiön päämaja siirtyi Carysta Pohjois-Carolinasta Atlantaan.


title: GameFAQs

text: GameFAQs on Internet-sivusto, joka tarjoaa ilmaiseksi tuhansia ohjeita, oppaita, huijauskoodeja ja pelitallennuksia tietokone- ja videopeleihin. GameFAQsin perusti Jeff "CJayC" Veasey joulukuussa 1995 ja sivusto on pikkuhiljaa kasvanut yhdeksi Internetin suurimmista pelitietokannoista. Rekisteröinti sivustolle mahdollistaa kirjoittamisen keskustelualueelle, jossa on yli 260 miljoonaa viestiä 3,2 miljoonalta käyttäjältä, ja omien tekstien lisäämisen. Lähes kaikki sisältö on GameFAQsin käyttäjien lisäämiä, mutta melkein kaikki sivustolle lähetetty materiaali tarkastetaan ennen julkaisua. Vuodesta 2003 lähtien GameFAQsin on omistanut kokonaan CNET Networks.


title: EuroBillTracker

text: Setelin sarjanumeron ja sijaintitiedon perusteella sivusto näyttää seuraavat asiat:Eurosetelit ja -kolikot tulivat kiertoon 1. tammikuuta 2002, ja EuroBillTracker on seurannut seteleitä siitä lähtien. Sivuston alkuperäinen luoja on Philippe Girolami. Suomalainen Anssi Johansson on auttanut sivuston ylläpitämisessä vuoden 2003 puolivälistä lähtien. Sivuston kääntämisestä ja monista muista tehtävistä huolehtivat aktiiviset EuroBillTrackerin käyttäjät eri maissa.


title: Sherdog

text: Jeff "Sherdog" Sherwood perusti lempinimeään kantavan vapaaottelusivuston vuonna 1997, työskennellessään päätoimisesti lentokonevalmistaja Boeingilla. Alun perin pääasiassa tapahtumien ennakkotietoihin ja tuloksiin keskittynyt sivusto kasvoi orgaanisesti vapaaottelun suosion kasvaessa ja Sherwoodin, sekä myöhemmin mukaan tulleen Garret Poen, lisätessä sivustolle lisää palveluita. Sherwoodin Boeing-sopimuksen loputtua sivustosta tuli hänen päätyönsä.


title: Pyntösjärvi

text: Järven muoto oli pitkä ja kapea ja järven keskikohdassa oli kapeampi kohta. Järvi oli niin matala, että järven keskikohdasta pääsi kesällä kulkemaan ylitse jalan. Järven keskikohdan yli johti vuoden 1762 pitäjänkartan mukaan tie takana oleviin kyliin. Järvi oli muuallakin matala. Katselmuksessa sen syvyyttä mitattiin veneestä ja saatiin tulokseksi 2−4 kyynärää eli noin 1−2,5 metriä. Järvessä oli sen kaakkoispäässä 3−5 saarta .


title: Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

text: Järven pituus on 900 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 8,7 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Kivijärven ja Kärmeskukkulan välimaastossa suoalueella, joka oli aiemmin tiheästi ojitettu. Järvellä on jäljellä enää kolme lyhyttä suo-ojaa, jotka ainoastaa tuovat vettä järveen. Järven valuma-alueeseen kuuluvat muun muassa Onkilammi, Pikkulammi ja idässä sijaitsevaa Käsikivenlammia. Pitkäjärvellä ei ole laskuojaa, mutta vedet kulkeutuvat Seitsemisjoen suuntaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 106 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2 kilometriä. Länsirannat ovat pääosin hiekkapohjaista kangasmaastoa ja itärannat suomaata. Järven pohjoispään länsirannalla sijaitsee Pitkäjärven kämppä ja eteläpäässä jokin pienempi rakennus. Niille johtaa polku seututieltä 332 tulevalta tieltä.


title: Pyhäjärvi (Tampere)

text: Jääkauden loppupuolella mannerjäätikön reunan peräännyttyä seudun pohjoispuolelle Itämeren vesi peitti Pyhäjärven altaan ja sen ympäristön. Vesi ulottui noin 80 metriä Pyhäjärven nykypinnan yläpuolelle. Maankohoamisen seurauksena ympäristön pinnanmuodot nousivat ylemmäksi ja korkeimmat kohdat nousivat vedenpinnan yläpuolelle. Lopulta nykyinen järviallas, missä oli syvempää kuin muualla, erottui merenlahdeksi, joka kuroutui erilleen Itämerestä noin 9 000 vuotta sitten. Kuroutumishetkestä alkaen järven laskukynnys on sijainnut nykyisellä paikallaan Nokianvirran uomassa. Kuroutumisen jälkeen maankuori on maankohoamisen epätasaisuudesta johtuen kallistunut kaakkoon päin, jonka vuoksi vedenpinta on kohonut lähes koko järven alueella. Voimakkainta vedennousu on ollut järven eteläpäässä, missä vedenpinta on noussut useita metrejä. Samalla, kun vedenpinta nousi, laajeni järviallas etelään ja tässä hitaassa tulvassa syntyivät Vesilahden ja Lempäälän matalat selät.


title: Oksijärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi . Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa.


title: Kolmiloppi (Ylöjärvi)

text: Järvi on kaarevan muotoinen ja sillä on keskikohdassa puoli kilometriä pitkä ja 60 metriä leveä lahti, joka työntyy pohjoiseen. Sen nimi on Pitkälahti. Järven pääallas on kilometrin pituinen ja 200 metriä leveä. Eteläpäätä kutsutaan Lopenperäksi ja länsipuolella sijaitsee Lopenvuori. Järven pinta-ala on 23 hehtaaria. Järveen laskee kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Etelästä laskee tulo-oja, joka tuo vettä suurelta Ämmänsuolta ja Vähäjärvenkankaan soilta. Rokkalammin laskuojan kautta tulee Sokerivuoren takana olevia suovesiä. Viereinen oja tuo Toussuvuoren suovettä. Pitkälahteen laskee kaksi ojaa. Pitempi tuo kauempaa Tuohisurmannevalta suo-ojien vettä ja toinen on Kivijärvien yhteinen laskuoja. Se tuo Alisen Kivijärven ja Kivijärven vesiä. Järven laskujoki on Myllyjoki, jonka 400 metriä pitkä alkuosuus Ahvenusjärveen on nimeltään Tipanoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 164 vuorokautta. Järvellä on ollut kolme maatilaa, joiden pellot ulottuvat järven rantaan. Näiden lisäksi rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Nille pääsee Hyynilästä tai Nopanperältä yhdystieltä 2771.


title: Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Itä-Aure)

text: Järven pituus on 2,7 kilometriä, leveys 700 metriä ja sen pinta-ala on 50 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven lounaispuolella Länsi-Aureen ja Itä-Aureen puolivälissä. Järven kaskivaiheella sijaitsee alle 40 metriä leveä salmi, jotka kutsutaan Salmenporras. Kohta on entisaikaan mahdollisesti ollut järven ylityspaikka, jossa porras-sana saattaa viitata jopa sillan mahdollisuuteen. Pohjoisosa on leveämpi kuin järven eteläosa. Siellä työntyy niemi eteläänpäin sulkien osittain taakseen lahdenpohjukan, jonka suuta kutsutaan Kurttusalmeksi. Lahtea kutsutaan Myllylammiksi ja siellä sijaitsee laskuojan luusua. Järveen laskee kymmenen metsäojaa, joista kaksi ovat Liikalammin ja Pahalammin laskuojia. Sen oma laskuoja alittaa 250 metrin matkallaan yhdystien 14272 ennen laskemistaan Aurejärven lahteen Mertuulammiin. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 121 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä. Järven rannat ovat suota vain Myllylammissa ja järven eteläosassa. Järven lähiympäristössä ei ole maatiloja, mutta sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 14272 tai seututieltä 332 haarautuvalta tieltä.


title: Pohjajärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi on 200 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Siihen laskevat pohjois- ja luoteispuolen metsäojat. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se juoksee Vuorentaustan asuntoalueen läpi etelään ja kääntyy Tukiaistenmaalla loivasti länttä. Siellä se yhtyy kolmen kilometrin jälkeen Leppiojaan, joka muuttuu yhtymäkohdassa Myllypuroksi. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä. Järven rannat ovat kokonaan Pohjajärvenleton avosuon sisällä. Rannat ovat kuivatetun järven pohjaa ja nykyinen järvi sijaitsee sen järven syvänteessä ja laskuoja on kuivatuksen yhteydessä kaivettu syvemmäksi ulottumaan nykyiselle järvelle asti. Järven suoalueen itä- ja eteläpuolelle ulottuvat Vuorentaustan ja Pohjolan kaupunginosat.


title: Poikkeusjärvi (Parkano)

text: Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita erottavat toisistaan kapea alle 10 metriä leveä salmi. Salmen kohdalla järven ylittää Tampere-Seinäjoki-rata. Pohjoinen järviallas on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pohjoispäässä Naapunniemen taakse työntyy 250 metriä pitkä lahti, joka leventää pohjoista allasta lisää. Eteläinen järviallas on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven laskuoja lähtee eteläisen järvialtaan koillispäässä olevasta Petsamonlahdesta ja laskee 1,5 kilometrin jälkeen Pitkäjärveen. Järveen laskee useita metsä- ja suo-ojia. Niitä myöten laskee myös Ahvenuslammen vedet. Rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. Rannoilla on maatila sekä yli 20 loma-asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 23. Järven yli kulkee Tampere–Seinäjoki-rata ja sen eteläpuolelta kulkee seututie 332.


title: Auhojärvi

text: Järven pinnankorkeus on 136,5 metriä, syvimmillään se on lähes 17 metrin syvyinen. Aikanaan syvin kohta naruluotauksella on ollut 32 metriä, mutta ilmeisesti virtaus on täyttänyt mudalla kyseisen montun. Vetensä järvi saa Palosenjokea myöten Palonen-nimisestä järvestä Auholta koilliseen. Järvi on kapeahko mutta pitkä, koillinen-lounassuunnassa viitisen kilometriä pitkä ja leveimmillään noin kilometrin levyinen. Se laskee Pirttijärven kautta Pirttijokea pitkin Jorvasjärveen ja sieltä Tilanjokea Kiiminkijokeen eli se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järven rannat ovat asuttuja ja sitä kiertelevät tiet kaikkialta paitsi aivan koillisnurkasta eli Palosenjoen laskukohdasta, jossa sijaitsevat kapea Pitkäniemi sekä sen juuressa Hamppukaarre ja Hamppuniemi. Keskikohdan kapeikon jälkeen pohjoisrannalla ovat Torakaarre ja koukkumainen Toraniemi. Etelärannalla on Hietalanniemi, jota vastapäätä sijaitsee järven syvin kohta. Pirttijärven kaakkoiskulmaan Auhojärven yhdistää lyhyt ja kapea salmi. Järven länsipäässä on pieni nimetön saari.


title: Vesijärvi (Pirkanmaa)

text: Järven pinta-ala on 3 948 hehtaaria eli 39 neliökilometriä. Se on 18 kilometriä pitkä ja 7 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut Tampereelta Kangasalan kautta Pälkäneelle jatkuvan harjujakson taakse. Vain järven lounaispäässä on avointa selkävettä, järven keskiosa on kapea ja järven koillispäässä on runsaasti suuria saaria. Järven levein kohta on Santasaaren ja Mutikkon niemen välinen 4,5 kilometrin levyinen. Leveimmästä kohdasta etelään aukeaa kahdeksan kilometriä pitkä järvenselkä. Tältä järvenselältä työntyy Vohlion saaren taakse Saappaanpohjan lahti, ja itään länteen pari kilometriä pitkä Kaukalahti. Erityinen järvenalue on Saappaanpohjan eteläpuolella oleva Lintulahti, joka jää kilometrin pituisen, mutta 100 metriä leveän, Santasaaren suojaan. Pohjoisessa oleva melkein 300 metriä leveä Mutikonsalmi yhdistää järven suurimman selän pohjoisen kapeaan järvenosaan. Salmen pohjoispuolelta alkaa länteen 2,2 kilometriä työntyvä Havisevanlahti. Sitä vastapäätä sijaitsevat Kitiniemenlahti ja Savisenlahti, jotka päättyvät Kitiniemen edustalla olevaan 200 metriä leveään salmeen. Salmen takaa aukeaa 3,5 kilometriä pitkä järvenselkä, joka päättyy Palosaareen. Se, ja alueen muut suuret saaret, rikkovat Vesijärven koillispään vesialueen sokkeliseksi saaristoksi. Saarten eteläpuolelle jää pieni Mäntysenselkä ja niiden pohjoispuolelle pitkät ja kapeat Taipaleenlahti ja Jäniänlahti, näistä edempänä sijaitsee Vanhankylänlahti, ja aivan tämän lahden perällä vielä Siitamanlahti ja Kailahti.


title: Hollikyyti

text: Hollikyyti tarkoittaa historiallista henkilöiden, alkuaan etenkin virkamiesten, kuljetuspalvelua, kyytilaitosta. Nimitys tulee ruotsin sanoista "hålla", pitää (tässä: pitää tarjolla) ja "skjuts", kyyti.


title: Hollikyyti

text: Hollikyyti merkitsi huomattavaa rasitusta talonpojille. Kyseessä oli talonpojan kannalta "kyyditsemisvelvollisuus", matkustavan virkamiehen näkökulmasta "vapaakyyti", josta kyyditsijä ei saanut korvausta. Pisin sallittu odotusaika oli kaksi tuntia jatkoyhteydelle.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Pohjola käsittelee erästä Halla-ahon blogikirjoitusta. Pohjolan mukaan siinä on esillä kirjoittajalle tyypillinen tyylikeino, niin sanottu olkinukkeargumentointi. Halla-aho esittää tietystä asiakysymyksestä oman versionsa, jota kukaan ei ole esittänyt. Siksi se on helpompi näennäisesti kumota. Pohjolan mukaan Halla-ahon tarjoamat tosiasiaväitteet ovat usein yleistyksien, vääristelyiden ja oikeiden tilastojen sekoituksia. Varsin tyypillistä Halla-ahon teksteille on, että niissä ”vääristellään, kärjistetään, provosoidaan, vittuillaan, vitsaillaan, agitoidaan”. Halla-aho kysyy, onko suomalaisilla esimerkiksi kehitysavun kautta ”velvollisuus ratkaista ongelmia, joita eivät ole olleet aiheuttamassa”? Pohjolan mukaan tähän kiteytyy yksi maahanmuuttokriittisyyden suurista loogisista virheistä. Suomalaiset kurjistavat kehitysmaiden oloja ostamalla orjatyövoimalla diktatuureissa tehtyjä tuotteita. Maahanmuuttajien syyllistäminen ei ole järkevää vaan rasistista, vaikka se tuottaisikin suosiota ”kouluttamattomien kansanjoukkojen manipuloijille”.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Hännikäinen toteaa olevansa islamofobi, joka tuntee vastenmielisyyttä islamia kohtaan ja pelkää sen vaikutusta. Hännikäisen mukaan monikulttuurisuus ei toimi käytännössä. Hänen mukaansa suurin osa ihmisistä haluaa elää ympäristössä, jossa enemmistöllä on sama kieli, ihonväri, historia ja tapakulttuuri kuin itsellä. Monikulttuurisuus johtaa ennakkoluuloihin, jännitteisiin, eristäytymiseen ja väkivaltaan. Sen sijaan kansallisvaltiossa on olemassa samastumisen ja yhteisvastuun perusta. Kiistoissa voittaja on häikäilemättömintä valtapolitiikkaa harjoittava yhteisö kuten islam. Hännikäisen mukaan maltillinenkin islam on ristiriidassa länsimaisen sananvapauden, kirkon ja valtion eron ja naisten oikeuksien suhteen. Hännikäisen mukaan Suomi ”rypee itseinhon ja alemmuuden tunnoissa” ja kansallinen ylpeys on kadonnut.


title: Hyötyliikunta

text: Hyöty- eli arkiliikunta on liikuntaa jonkin muun tekemisen ohella eli ei pelkästään liikunnan vuoksi, siis jokapäiväiseen elämään kuuluvaa liikkumista - painojen nostelu kuntosalilla ei siis ole hyötyliikuntaa. Työmatkan tai muun välttämättömän matkan kulkeminen pyörällä auton sijasta, pihan haravoiminen tai portaiden käveleminen hissillä kulkemisen sijaan täyttää hyötyliikunnan kriteerit.


title: Holkki

text: Holkki on putki- tai rengasmainen vahviste tai tuppimainen suojus. Holkkeja käytetään eristämiseen, kiertämiseen, liittämiseen, ohjaamiseen tai tiivistämiseen. Niitä valmistetaan lukemattomista eri materiaaleista, yleisimmin metallista ja muovista. Esimerkiksi puukkojen kokoamiseen ja koristeluun käytetty hela on yhdenlainen holkki. Myös hylsy on merkitykseltään lähellä holkkia ja joissain yhteyksissä sen synonyymina käytetty, mutta vakiintunut tarkoittamaan patruunan kuorta.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Mike Pohjola kirjoittaa Homma-keskustelupalstalla olevan satoja viestiketjuja, joissa esimerkiksi arvostellaan maahanmuuttomyönteiseksi koettua julkista puheenvuoroa. Kannan esittänyttä henkilöä haukutaan ja oman puolen edustajiksi koettuja kehutaan. Monet palstan jäsenet kokevat vastustajikseen ”hyysäävät kukkahattutädit” sekä ”vihervasemmistolaiset stalinistit”. Pohjolan mukaan myös Halla-aho käyttää stalinistisyytöksiä esimerkiksi vastustaessaan koulujen kasvisruokapäivää. ”Ulkopuolisen on joskus vaikea hahmottaa, miksi Halla-aho aina vertaa kasvissyöjiä juuri Staliniin eikä koskaan esimerkiksi Hitleriin, joka kuitenkin oli kasvissyöjä.” Pohjolan mukaan foorumilla ajatellaan mielellään, että heidän käsityksenä pohjautuvat järkeen ja vastustajien tunteisiin. Pohjola ihmettelee, miksi siis maahanmuuttajista puhutaan usein hyvin kielteisillä käsitteillä. Kun Hommafoorumilla on käsitelty Halla-ahon kirjoituksia, useat viesteistä ovat ”ylistävää päännyökyttelyä”. Mukana on kuitenkin kriittisiä kantoja esittäviä keskustelijoita. Esimerkiksi Homma ry:n puheenjohtaja kirjoittaa, ettei pidä eräästä Halla-ahon tekstistä, joka on tyyliltään raaka ja itse sanoman kannalta epäolennainen. Pohjolan mukaan Halla-aho vastaa tähän tyypillisellä ristiriitaisella tyylillään, jossa ei lopulta otakaan vastuuta sanomisistaan.


title: Oikeudellinen toimintakyky

text: Oikeudellinen toimintakyky eli habiliteetti on ihmisen tai oikeushenkilön kelpoisuus itse perustaa, muuttaa tai kumota oikeuksia ja velvollisuuksia. Käsite jaetaan oikeustoimikelpoisuuteen eli kykyyn tehdä itse sitovia oikeustoimia ja yksityisoikeudelliseen vastuunalaisuuteen eli kykyyn itse vastata aiheuttamastaan vahingosta ja sen korvaamisesta. Yleensä ihminen saavuttaa oikeudellisen toimintakyvyn täyttäessään 18 vuotta. Holhouksen alaisen ja konkurssissa olevan oikeudellinen toimintakyky on rajoitettu. Alle 18-vuotiaiden eli alaikäisten oikeudellinen toimintakyky on rajoitettu tai se puuttuu kokonaan. Oikeushenkilö on oikeudellisesti toimintakykyinen silloin, kun se on merkittynä kaupparekisteriin.


title: Hiatus

text: Hiatus ( ’aukko’) eli diereesi ( ’jako’) on fonetiikassa kahden peräkkäisen vokaalin välinen tavu- tai sanaraja. Päinvastoin kuin diftongissa, vokaalit eivät muodosta äännejatkumoa vaan sijaitsevat joko eri tavuissa tai eri sanoissa. Peräkkäisiä vokaaleja, joiden välissä on tavuraja, kutsutaan vokaaliyhtymäksi. Esimerkki vokaaliyhtymästä sisältyy suomalaisittain äännettäessä itse sanaan "hiatus" , jossa "i"- ja "a"-vokaalien välissä on siis hiatus. Arkisempi esimerkki on vaikkapa sanassa "pian" . Kahden sanan välinen hiatus esiintyy esimerkiksi ilmauksessa "hyvä on".


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Jussi K. Niemelän mukaan Suomessa on noussut vainoharhainen poliittinen kulttuuri, jossa ”rähistään, solvataan ja uhkaillaan”. Maahanmuuttokriitikot esitetään sankarillisina toisinajattelijoina, joita vainoaa salaliitto. Tosiasiassa maahanmuuttoon on Niemelän mukaan aina suhtauduttu myös arvostelevasti, etenkin valtapuolueissa ja alan ammattilaisten parissa. Erona nationalistisiin maahanmuuttokriittikoihin on se, että he esittävät rakentavia ehdotuksia. Niemelän mukaan nationalististen liikkeiden johtajat rakentavat eräänlaista maailmanlopun kulttua, jolle on ominaista hyvä-paha-vastakkainasettelun kaipuu. Niemelän mukaan Halla-ahon kertomus kääntymisestä vasemmistolaisesta Suomen sisun nationalistiksi on valetta. ”Halla-ahon lukioaikainen opettaja on kertonut väitelleensä kyseisen nuoren rasistin kanssa oppitunneilla.” Niemelän mukaan Halla-aholle ja hänen kannattajilleen on ominaista rikostilastojen vääristely muun muassa pienin otoksin.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Ševtšenko syntyi Kirgisiassa ja on sukujuuriltaan kazakki. Hän aloitti urheilemisen 5-vuotiaana taekwondolla. Ševtšenkon äiti Elena on ollut thainyrkkeilyn parissa yli kaksikymmentä vuotta ja omaa myös 3. danin mustan vyön taekwondossa. Hän on myös Kirgisian thainyrkkeilyliiton puheenjohtaja. Myös Valentinan sisko Antonina on entinen World Muaythai Councilin mestari. Valentina harjoitteli aluksi taekwondoa äitinsä innoittamana ja alkoi myöhemmin harjoittelemaan muita lajeja, kuten thainyrkkeilyä, potkunyrkkeilyä ja Vale Tudoa.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Valentina Anatolievna Ševtšenko (s. 7. maaliskuuta 1988 Biškek, Kirgisia) on kirgisialais-perulainen thainyrkkeilijä ja vapaaottelija. Hän on muun muassa voittanut yhdeksän kertaa IFMA:n thainyrkkeilyn amatöörien maailmanmestaruuden, sekä kerran World Muaythai Councilin ylemmän kevytsarjan ammattilaismestaruuden 2012.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text:
Aikuisten tasolla Ševtšenko kilpaili ensimmäisen kerran 2006 IFMA:n maailmanmestaruudesta 57-kiloisten sarjassa. Hän voitti avauskierroksella Joanna Jędrzejczykin tuomariäänin, jonka jälkeen Ševtšenko kohtasi Heather O'Donnellin. Hän voitti kamppailun tuomariäänin ja eteni loppuotteluun. Ševtšenko voitti mestaruuden Misty Sutherlandia vastaan tuomariäänin.
Ševtšenko otteli IFMA:n mestaruudesta myös 2007 Bangkokissa, jossa hän kohtasi edellisvuoden tapaan ensimmäisellä kierroksella Joanna Jędrzejczykin. Ševtšenko voitti kamppailun tuomariäänin ja eteni välieriin, jossa hän voitti Liisi Airon myös tuomariäänin. Loppuottelussa Ševtšenko kohtasi isänsämaan Vipavat Lasuwan, jonka hän voitti tuomariäänin ja voitti uransa toisen IFMA:n maailmanmestaruuden.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Ševtšenko on kilpaillut thainyrkkeilyssä vuodesta 2000 lähtien ja voitti IFMA:n nuorten mestaruuden 2003 alle 57-kiloisissa.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Ševtšenko kokeili ensimmäisen kerran potkunyrkkeilyä 12-vuotiaana thainyrkkeilyn ohella, mutta kilpaili enimmäkseen thainyrkkeilyn parissa. Potkunyrkkeilyssä hän on otellut pääosin yksittäisiä ammattilaisotteluita K-1 tasolla voitettuaan muun muassa 2004 Venäjällä Oksana Chernikovan. Vuotta myöhemmin Ševtšenko otteli yhden ottelun savate säännöillä Ingrid Graziania vastaan, jonka hän voitti tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Ševtšenkon keskittyessä enemmän potkunyrkkeilyyn ja erityisesti vapaaotteluun hän kilpaili vähemmän thainyrkkeilyn parissa. 20. elokuuta 2015 Ševtšenko voitti uransa kahdeksannen IFMA:n mestaruuden ja kaiken kaikkiaan yhdeksännen mukaan lukien 2003 nuorten mestaruus. Hän voitti turnauksen avauskierroksella Kaoutar Houkmanin tuomariäänin ja seuraavalla kierroksella Nili Blockin myös tuomariäänin. Välierissä Ševtšenko voitti Anke Van Gestelin teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Voiton myötä hän eteni loppuotteluun, jossa Ševtšenko voitti Mariya Valentin tuomariäänin. Kaksikko oli kohdannut toisensa edellisvuoden turnauksessa, jolloin Ševtšenko voitti myös tuomariäänin.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Kesäkuussa 2011 Ševtšenko otteli historian 20:ssä Etelä-Amerikan thainyrkkeilyn mestaruuskisoissa, jossa kilpailivat sekä ammattilaiset että amatöörit. Ševtšenko kilpaili ammattilaisten sarjassa alle 63.5-kiloisten luokassa. Hän voitti ensimmäisen ammattilaismestaruuden argentiinalaista Andrea Salazaria vastaan tuomariäänin.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Ševtšenko kilpaili toisen kerran World Combat kisoissa, jotka järjestettiin tapahtumahistorian toisen kerran. Hän voitti ensimmäiset kisat naisten raskaimmassa painoluokassa alle 60-kiloisissa. Venäjällä lokakuussa 2013 pidetyissä kisoissa Ševtšenko voitti suoraan neljännesvälierissä Zuunast Altansukhin teknisellä tyrmäyksellä kolmannessa erässä. Välierissä hän puolestaan voitti thaimaalaisen Pimnipa Tanawatpipatin tuomariäänin ja eteni loppuotteluun. Ševtšenko voitti mestaruuden tuomariäänin ukrainalaista Anastasia Sharmonovaa vastaan.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: 2008 Ševtšenko oli mukana Etelä-Koreassa järjestetyssä IFMA:n maailmanmestaruuskilpailussa. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella Mikaela Melanten tuomariäänin. Samoin myös toisella kierroksella Alla Ivashkevichia vastaan Ševtšenko voitti tuomariäänin. Voiton myötä hän eteni välieriin, jossa Ševtšenko voitti Gozde Bayergin tuomariäänin. Loppuottelussa hän kohtasi Joanna Jędrzejczyk, jota vastaan Ševtšenko oli otellut kahdesti aiemmin edellisissä turnauksissa voitokkaasti. Hän voitti kaksikon kolmannen kohtaamisen tuomariäänin ja vei uransa kolmannen IFMA mestaruuden aikuisten tasolla.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Ševtšenko aloitteli vapaaottelua kilpaillessaan vielä thainyrkkeilyn parissa. Hänen ensimmäinen ottelu oli kotimaassaan Eliza Aidaralievaa vastaan, jonka Ševtšenko voitti teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä.


title: Valentina Ševtšenko (potkunyrkkeilijä)

text: Elokuussa 2010 Ševtšenko osallistui World Combat kisojen thainyrkkeily turnaukseen. Hän voitti välierissä saksalaisen Ania Fuczin ja kohtasi loppuottelussa Caley Reecen. Ševtšenko voitti mestaruuden tuomariäänin.


title: HMS Ardent (F184)

text: "HMS Ardent" tuki 21. huhtikuuta alkanutta San Carlosin maihinnousua. Kolme Argentiinan laivaston ilmavoimien A-4-rynnäkkökonetta havaitsi aluksen kolme merimailia North West Islandista lounaaseen. Alus ei kyennyt laukaisemaan Sea Cat -ilmatorjuntaohjuksiaan, jolloin kolme rynnäköineiden koneiden pudottamaa pommia osui. Kaksi niistä räjähti, mutta kolmas jäi suutariksi. Aluksen aseista osa säilyi toimintakykyisenä, ja ne valmistautuivat torjumaan seuraavaa rynnäkköä.


title: HMS Ardent (H41)

text: "Ardent" siirrettiin huhtikuussa 1940 Kotilaivastoon sisaralustensa "HMS Acastan", "HMS Acheronin" ja "HMS Arrowin" kanssa Norjan taisteluiden vuoksi ja se saapui Scapa Flow'hun 12. huhtikuuta. Alus suojasi seuraavana päivänä amiraali Laytonin johtamaa saattueetta NP1 Vaagsfjordiin yhdessä taistelulaiva "HMS Valiantin", tukilaiva "HMS Vindictiven" ja hävittäjien "Codrington" ja "Acasta" kanssa. Matkan aikana ei kohdattu saksalaisia, mutta amiraliteetti määräsi osan joukoista Namsosiin loppujen jatkaessa Vaagsfjordiin, jonne saavuttiin aamulla 15. huhtikuuta. Saksan ilmavoimien koneet häiritsivät alusten purkua ilman merkittäviä tuloksia. Alus oli telakalla 6.-19. toukokuuta, jolloin sen vaurioitunut kaikuluotain vaihdettiin. Telakalta palattuaan alus suojasi 22.-25. toukokuuta joukkojenkuljetusalus "HMS Ulster Princen" Färsaarille Thorshavniin, jonne tehtiin maihinnousu 23. toukokuuta. "Ardent" palasi Greenockiin 29. toukokuuta.


title: HMS Ardent (1913)

text: Alus tilattiin William Denny and Brothersilta Dumbartonista osana vuosien 1911-1912 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 9. lokakuuta 1912 ja alus laskettiin vesille 8. syyskuuta 1913. Se nimettiin lokakuussa "HMS Kenriciksi", mutta alkuperäinen nimi palautettiin hieman myöhemmin. Alus valmistui helmikuussa 1914.


title: HMS Ardent (F184)

text: Alus tilattiin 17. huhtikuuta 1973 Yarrow Shipbuildersilta Scotstounista Glasgow’sta Skotlannista. Sen köli laskettiin 26. helmikuuta 1974 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 9. toukokuuta kumminaan Gloucesterin herttuatar. Alus valmistui 13. lokakuuta 1977. Alus oli ensimmäinen luokan aluksista, jolle asennettiin STWS-torpedoputket ().


title: HMS Ardent (1894)

text: Alus tilattiin 12. lokakuuta 1893 John I. Thornycroftin and Companyltä Chiswickistä, jolloin sen toimitusajaksi määrättiin 13 kuukautta. Aluksen köli laskettiin joulukuussa 1893 telakkanumerolla 297 ja se laskettiin vesille 16. lokakuuta 1894 kumminaan telakan perustajan John Isaac Thornycroftin tytär rouva C. T. Cornish. Alus valmistui 25. maaliskuuta 1895.


title: HMS Ardent (F184)

text: Alus oli jouluna 1980 mukana Armilla partiossa Persianlahdella, missä tehtävässä ollessaan sen matkamittari ylitti 100000 mailia. Alus palasi kotimaahan kesällä 1981 vieraillen Plymouthin laivastopäivillä sekä ollen vartioaluksena Cowes Weekissä. Alus teki yhden viimeisistä vierailuistaan jouluna 1981 Amsterdamiin yhdessä kolmen sisaraluksensa kanssa. Vuoden 1982 sotaharjoitus vei aluksen Norjan rannikolle, jossa se laski seppeleen veteen toisessa maailmansodassa uponneen "HMS Ardentin" hylyn kohdalle.


title: HMS Ardent (H41)

text: Vastaanottotestit läpäistyään alus siirrettiin Chathamiin varustettavaksi ja palvelukseen ottoa varten. "Ardent" liitettiin 23. maaliskuuta palvelukseen otettaessa Välimeren laivaston 3. hävittäjälaivueeseen. Se oli huhtikuussa koulutuksessa, kun sen nelostykissä todettiin vika. Se palasi Chathamin telakalle, jossa tykkitorni vaihdettiin. Telakalta palattuaan alus lähti 19. toukokuuta Maltalle laivueeseensa. Kesäkuusta syyskuuhun se osallistui laivueensa mukana koulutukseen, joka keskeytyi aluksella havaittujen vikojen vuoksi, ja se palasi 31. lokakuuta Maltalle odottamaan telakalle pääsyä. Havaitut viat tarkastettiin 1. joulukuuta, ja alus poistettiin palveluksesta ja se siirrettiin telakalle korjattavaksi.


title: HMS Ardent (F184)

text: "HMS Ardent" saapui syyskuussa 1977 Devonportiin, jossa se luovutettiin laivastolle. Se otettiin palvelukseen lokakuussa liitettynä 6. fregattilaivueeseen. Koeajo ja koulutus jakson jälkeen alus lähti syksyllä 1978 laivueensa mukana Itämerelle. Tammikuussa 1979 alus oli Punaisellamerellä ja vuoden lopulla se osallistui Naton Highwood-harjoitukseen Atlantilla. Vuoden 1980 alussa alus liitettiin Naton Atlantille sijoitettuun laivasto-osastoon, jonka mukana se osallistui Safe Pass -harjoitukseen sekä vieraili Yhdysvaltain itärannikolla.


title: HMS Ardent (H41)

text: Alus lähti huhtikuun alussa 1937 Britteinsaarille, jossa se 14. huhtikuuta poistettiin palveluksesta. Se siirrettiin samalla Sheernessin telakalle, jossa sille asennettiin huollon aikana kaikuluotain. Alus määrättiin telakalta palatessaan Devonportin paikallislaivueeseen, jonka muina aluksina olivat muun muassa "HMS Codrington", "HMS Achates" ja "HMS Broke". Alus aloitti 20. huhtikuuta telakalta palattuaan korjausten jälkeiset koeajot supistetulla miehistöllä ja määrättynä Plymouthin alaisuuteen.


title: HMS Ardent (1764)

text: Alus otettiin palvelukseen lokakuussa 1774 päällikkönään Sir George Douglas. Vuonna 1778 päällikkönään George Keppel alus oli amiraali lordi Howen laivueessa New Yorkin edustalla suojaamassa kaupunkia ylivoimaiselta amiraali d'Estaingin johtamalta Ranskan laivaston osastolta. Osastot ottivat mittaa toisistaan Rhode Islandin edustalla 11. elokuuta myrskyn hajoittaessa kummankin osaston. "Ardent" palasi Portsmouthiin, jossa se poistettiin palveluksesta tammikuussa 1779.


title: Fort McMurrayn lentoasema

text: Ensimmäisen epävirallisen postinkuljetuslennon Fort McMurrayhyn suoritti vuonna 1929 Western Canada Airwaysin pilotti Punch Dickens. Samana vuonna Commercial Airways solmi sopimuksen postin kuljettamisesta Fort McMurrayhyn ja kauemmaksi pohjoiseen, aina Luoteisterritorioissa sijaitsevaan Aklavikiin saakka. Ensimmäiset lentokoneet laskeutuivat kaupungin pohjoispuolella sijaitsevaan pudakseen. Vuonna 1942 Canadian Pacific Airlines lentoyhtiö rakensi Fort McMurrayn kaakkoispuolelle, nykyisen lentoaseman alueelle kiitotien ja terminaalirakennuksen. Canadian Airlines osti yhtiön myöhemmin, ja vuonna 2001 se siirtyi Air Canadan omistukseen.


title: Fort McMurrayn lentoasema

text: Fort McMurrayn lentoasema (, ) on Fort McMurrayn läheisyydessä, Albertan provinssissa sijaitseva lentoasema. Lentoasema sijaitsee noin 13 kilometriä kaakkoon Fort McMurraystä, Highway 69:n varrella.


title: Fort McMurray

text: Fort McMurrayn eteläpuolella, Highway 69 -tien varrella sijaitsee Fort McMurrayn lentoasema, josta Air Canada, Air Canada Jazz, Air Mikisew, Integra Air, Northwestern Air ja WestJet lentävät päivittäisiä vuoroja Edmontoniin, Calgaryyn, Fort Chipewyaniin, Prince Albertiin, Red Deeriin, Saskatooniin, Torontoon ja Vancouveriin.


title: Fort McMurray

text: Fort McMurray on 72 363 asukkaan (2008) taajama Wood Buffalon kunnassa, Albertan provinssin luoteisosassa Kanadassa. Fort McMurray toimii Wood Buffalon kunnan päätaajamana, ja suurin osa palveluista on keskittynyt alueelle. Ennen vuotta 1995 Fort McMurray oli itsenäinen kaupunki, mutta samana vuonna se yhdistettiin "Improvement District 143" -kunnan ja muiden alueen taajamien kanssa uudeksi yksiportaiseksi Wood Buffalon hallintoalueeksi. Jos Fort McMurray olisi edelleen kaupunki, se olisi Albertan viidenneksi suurin Calgaryn, Edmontonin, Red Deerin ja Lethbridgen jälkeen.


title: Fort MacKay

text: Fort MacKay (Tunnetaan myös nimellä Fort McKay) on 862 asukkaan (2008) pikkukylä ja intiaanireservaatti Kanadassa, Albertan provinssissa, Wood Buffalon kunnassa. Kylän itäpuolella virtaa Athabascajoki. Kylä sijaitsee Alberta Highway 63 pohjoispään läheisyydessa, noin 60 kilometriä Fort McMurraystä pohjoiseen. Fort MacKayn tärkeimpiä työllistäjiä ovat Athabascan öljyhiekkaa hyödyntävät öljy-yhtiöt. Fort MacKay/Horizon lentoasema sijaitseen kylän luoteispuolella.


title: Fort McMurray

text: Ensimmäinen öljyhiekkoja hyödyntävä yhtiö oli vuonna 1910 perustettu "Athabasca Oil and Asphalt Company". Vuonna 1942 Canadian Pacific Airlines (Nykyinen Air Canada) rakensi kiitotien ja terminaalirakennuksen nykyisen Fort McMurrayn lentoaseman alueelle. Fort McMurray virallistettiin kyläksi 1947, ja uudeksi nimeksi valittiin McMurray (). Ensimmäiseksi pormestariksi valittiin Alfred Penhorwood. Jo seuraavana vuonna McMurray sai kaupunkioikeudet. "Alberta Government Telephones" rakensi 1958 kaukopuheluyhteyden, mikä mahdollisti kaukopuhelut muualle Kanadaan. Kaupungin nimi palautettiin Fort McMurrayksi 1962. Vuonna 1967 valmistui ensimmäinen ympärivuotinen tieyhteys, Alberta Highway 63 Edmontonin lähettyviltä Fort McMurrayn kaupunkiin.


title: Fort McMurray

text: Fort McMurrayn keskusta sijaitsee Athabascajoen ja siihen laskevan Clearwaterjoen muodostamassa laaksossa. Uudemmat asuinalueet Timbelea, Thickwood Heights, Abasand Heights, Beacon Hill ja Gregoire Park sijaitsevat korkeammalla ylätasangolla. Alue kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen ja yleisimmät alueella tavattavat puulajit ovat valkokuusi, amerikanhaapa, palsamipoppeli ja koivut. Kosteilla alueilla viihtyvät parhaiten mustakuusi ja kanadanlehtikuusi, kuivimilla alueilla tavataan taas banksinmäntyä. Harvinaisempia , muta alueella tavattavia lajeja ovat metsähaapa, okakuusi ja hietakirsikka.


title: Fort McMurrayn lentoasema

text: Vuosina 2005–2007 lentoasema oli lentokoneiden laskuilla ja nousuilla mitattuna vilkkain ilman lennonjohtoa toimiva lentoasema Kanadassa. Vuonna 2008 lennonjohtotorni valmistui ja otettiin käyttöön asteittain. 7. toukokuuta 2009 lennonjohto toimi vuorokauden ympäri.


title: Mäntyluodon lentotukikohta

text: Mäntyluodon lentotukikohta Mäntyluodossa Porissa oli Venäjän Itämeren laivaston 2. Ilmailuprikaatin 5. ilmailudivisioonan Turun Vähä-Heikkilän lentoaseman ja Jungfrusundin lentoaseman toimintaan liittyvä laskusilta, jota käytettiin lentoveneiden toimintaan tukemaan. Päinvastoin kuin kahdella muulla lentoasemien toimintaa tukevilla tukikohdissa, ei Mäntyluodon tukikohdassa ollut puurakenteista lentokonehallia, vaan ainoastaan kaksi laskusiltaa.


title: Air Mikisew

text: Air Mikisew oli lentöyhtiö pohjoisessa Albertassa, Kanadassa. Sen pääkonttori sijaitsi Fort McMurrayssa. Yhtiön kotikenttä oli Fort McMurrayn lentoasema ja reittikohteita olivat Edmontonin keskuskenttä ja Fort Chipewyanin lentoasema. Reittiliikenteen lisäksi yhtiö suoritti sairaankuljetuslentoja Wood Buffalon alueella sekä tilauslentoja läntisen Kanadan alueella. Se asetettiin lentokieltoon huhtikuussa 2010 ja lopetti sen jälkeen toimintansa.


title: Aimo Lahti

text: Asepalveluksensa hän suoritti 1918–1919 Keski-Suomen Rykmentissä. Kiinnostus aseisiin johti siihen, että hän kävi armeijassa aliupseerikurssin erikoisalanaan aseiden rakenne ja valmistus. Lahden ollessa armeijassa hänen rykmenttinsä siirrettiin Hämeenlinnaan, missä Lahti tapasi tulevan vaimonsa "Ida Dagmar Lassilan" (s. 1.12.1890). Pariskunta meni kihloihin Tampereella ja heidät vihittiin kotona Viialassa lokakuussa 1919. Naimisiin menon jälkeen he muuttivat Riihimäen lasitehtaan lähelle puutaloon, jossa heillä oli huone ja keittiö. Perheeseen syntyi poika tammikuun 17. päivänä 1921, hän sai kasteessa nimen "Olavi Johannes".


title: Aimo Lahti

text: Aimo Johannes Lahti (28. huhtikuuta 1896 Viiala – 19. huhtikuuta 1970 Jyväskylä) syntyi "Evert Wilhelminpoika Lahden" ja "Ida Sofia Kallentytär Viitasen" vanhimmaksi pojaksi viiden veljeksen perheeseen. Hän oli suomalainen itseoppinut asesuunnittelija. Hänen kehittelemistään aseista tunnetuin on Suomi-konepistooli.


title: Aimo Lahti

text: Armeijan jälkeen Lahden ollessa töissä Valtionrautateillä asemamiesten esimiehenä hän toimi myös Riihimäen suojeluskunnan asemestarina. Kesällä 1921 Aimo Lahti nimitettiin Keski-Suomen Rykmentin asemestariksi, ja myöhemmin hän sai siirron Kouvolaan. Siirto oli tiedossa jo alun perin ja sen vuoksi muutti vaimo Ida heidän poikansa kanssa väliaikaisesti asumaan mummolaan Viialaan. Kouvolan asepajalla Lahden tehtävänsä oli aseiden korjaus, ja samalla hän teki pieniä keksintöjä. Hän oli tutustunut saksalaiseen Bergman M18 -konepistooliin, josta alkoi suunnitella parempaa versiota, koska siihen tuli helposti syöttöhäiriö. Viialalaisen maaseppä Salmisen kanssa hän lomallaan valmisti aseen prototyypin. Prototyyppi oli pienoismalli, joka kuitenkin osoitti sen toimivuuden, se toimi 7,65 mm pistoolinpatruunoilla. Aseen jatkokehittelyyn hän lainasi rahaa muun muassa viialalaiselta tehtailija "Kalle Taavetti Järvelältä".


title: Aimo Lahti

text: Aimo Lahdelle koulunkäynti ei maistunut ja hän vihasi koulua. Hän kävi vain kansakoulun, joka kesti tuolloin kuusi vuotta. Päästötodistuksen hän sai koulusta keväällä 1909. Koulun lopetettuaan hän meni Viialan lasitehtaalle töihin 13-vuotiaana. Lasitehtaalla Lahti oli kuusi vuotta, ja hän oli opissa kaikki lasinpuhalluksen työvaiheet vormupojasta lasinpuhaltajaan. Ensimmäisen aseensa, Berdan-kiväärin hän hankki viiden markan palkkarahoillaan 14-vuotiaana. Lahti oli hyvin kiinnostunut aseen tekniikasta ja kävi usein paikallisen aseseppä Juho Säterin luona tutkimassa asetta tarkemmin ja opettelemassa oman ja muiden aseiden rakennetta ja kokoamista. Hän totesi myöhemmin että "rakasti enemmän koneita ja aseita kuin lasimassaa ja sen mahdollisuuksia".


title: Aimo Lahti

text: Aimo Lahti oli aikalaistensa mukaan lahjakas, ahkera, sitkeä ja määrätietoinen. Täysin erilaisen työkokemuksen ja vähäisen koulutustaustansa vuoksi hänellä oli huono itsetunto, joka näkyi äkkipikaisuutena, ristiriitaisena käytöksenä ja joskus hankalana persoonallisuutena. Hänestä kehittyi kuitenkin monipuolinen ja tuottelias asesuunnittelija, joka vaikutti paljon kotimaansa puolustuskykyyn. Amerikkalaiset asevalmistajat tarjosivat marraskuussa 1932 3 miljoonan markan shekkiä siitä, jos Lahti siirtyisi Amerikkaan työskentelemään heille. Lahti kuitenkin hyväksyi mieluummin Suomen hallituksen vastatarjouksen, joka takasi toimeentulon hänen perheelleen ja osoitti arvostuksen Aimo Lahdelle. Se ei ollut yhtä suuri, mutta Lahti valitsi sen ja jäi Suomeen.


title: Aimo Lahti

text: Työnsä puolesta valtion asesuunnittelijana hän joutui matkustelemaan useisiin Euroopan maihin. Näillä matkoilla lisääntyi alkoholin käyttö, mistä seurasi alkoholi- ja rahaongelmia. Mannerheim tiesi tilanteesta, mutta oli kenraali Rudolf Waldénille todennut: "Kyllä hän asiansa hoitaa, ei se meille kuulu, jos hän juo", kun Waldén valitti Lahden juopottelusta. Aimo Lahti olikin sanonut, että hän "taitaa olla ainoa ihminen, jolla on Mannerheimin lupa juoda".


title: Aimo Lahti

text: Vuonna 1929 toukokuussa hänt komennettiin Jyväskylään Valtion Kivääritehtaalle aloittamaan pikakiväärin valmistamista. Vuoden 1932 lopulla puolustusministeriö nimitti hänet kevyiden aseiden "asekonstruktööriksi", joksi siihen aikaan nimitettiin asesuunnittelijaa. Yhdessä kolmen upseerin, jotka olivat "Yrjö Koskinen", "Viljo Korpela" ja "Leo Boijer-Spoof" (myöhemmin "Poijärvi"), kanssa hän perusti Konepistooliosakeyhtiön, jonka nimissä valmistettiin malliase tulevasta Suomi-konepistoolista. Koska heillä kellään ei ollut paljon rahaa, he suostuttelivat viialalaisen tehtailijan "T. K. Järvelän" ja "Leo Boijer-Spoofin" isän tukemaan heitä lainaamalla tarvittavat rahat. Lahti tarjosi puolustusministeriölle mahdollisuutta valmistaa sitä. Puolustusministeriö epäröi, koska se ei voinut rahoittaa valmistusta tai ostaa sellaista, mitä ei ollut vielä edes valmistettu. Lahti sitten myi yksinoikeuden valmistamiseen "Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuus osakeyhtiölle" 65 000 mk:lla + 5 % rojaltilla, yhtiön nimeksi tuli myöhemmin Oy Tikkakoski Ab. Yhtiö valmisti myös Tikka-ompelukoneita.


title: Aimo Lahti

text: Välirauhan aikaan syksyllä 1944 liittoutuneiden valvontakomissio lopetti Aimo Lahden työt puolustusvoimien aseiden kehittäjänä. Vuodesta 1947 alkaen hän alkoi saada kenraalimajurin palkan mukaista eläkettä. Eläkepäivillään hän perusti Jyväskylässä pajan, jossa valmistettiin putkikone Salaputki Oy:lle, lihapullakone Karjakunnalle ja sähköuunit Teijon tehtaille. Jyväskylässä perhe asui aluksi Kansakoulukadulla. Perheen poika Olavi kiinnostui varhain taistelulentäjän ammatista. Hän menehtyi lentäjänä vuonna 1944 Utin lentokentällä epäonnistuneen nousun takia. Vanhemmat, varsinkaan äiti, eivät tästä koskaan toipuneet. Heidät on haudattu Jyväskylään Seppälänkankaan hautausmaalle (nykyisin Lahjaharjun hautausmaa). Vuonna 1997 Aimo Lahden muistoksi paljastettiin Eero Kökön suunnittelema muistokivi Viialassa.


title: Arto Lahti

text: Arto Henrikki Lahti (s. 3. toukokuuta 1949 Merikarvia) on suomalainen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun yrittäjyyden professori. Hän oli puolueisiin sitoutumattomana presidenttiehdokkaana vuoden 2006 presidentinvaalissa ja Kokoomuksen ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007.


title: Terjo Markkanen

text: Asepalveluksen Markkanen suoritti 1953 Mikkelissä ja aliupseerikoulun käytyään hänen sotilasarvonsa oli alikersantti. Aina vuoteen 1956 Terjo työskenteli sähköasentajana Lahti-Tampere alueella ja aloitti tämän jälkeen radiosähköttäjän opinnot Helsingissä.


title: Bulgaria

text: Bulgaria on vuodesta 1999 jaettu 28 alueeseen (oblast, oblasti). Vuosina 1987–1999 nämä oli yhdistetty yhdeksäksi maakunnaksi. Bulgarian pääkaupunki, 1,3 miljoonan asukkaan Sofia muodostaa oman alueensa. Pinta-alaltaan suurin alue on Burgas, mutta eniten asukkaita on Sofian jälkeen Plovdivin alueella. Kaikki alueet on nimetty pääkaupunkiensa mukaan.


title: Bulgaria

text: Bulgarian suurimmat kaupungit ovat pääkaupunki Sofian lisäksi Plovdiv (338 000 asukasta vuonna 2011), Varna (335 000), Burgas (200 000) ja Ruse (150 000).


title: Varna

text: Varna on Bulgarian kolmanneksi suurin kaupunki Sofian ja Plovdivin jälkeen ja suurin kaupunki Mustanmeren rannikolla, tärkeä satamakaupunki ja suosittu turistikohde. Asparuhovin 2,05 kilometriä pitkä silta yhdistää Asparuhovin kaupunginosan muuhun kaupunkiin Mustanmeren ja Varnajärven välisen kanavan yli. Kaupungissa on Bulgarian laivaston tukikohta ja laivastomuseo, jossa on näytteillä museotorpedovene Drăzki. Kaupungissa on delfinaario. Muihin nähtävyyksiin lukeutuu Aladžan luolaluostari.


title: Ruse

text: Ruse () on kaupunki Bulgariassa ja samannimisen piirikunnan pääkaupunki. Asukasluku on 169 000 (15.3.2007). Ruse sijaitsee maan pohjoisosassa, 244 kilometriä Sofiasta koilliseen. Kaupunki on Tonavan rannalla vastapäätä Romanian Giurgiuta ja kaupunkien välillä on silta, joka on ainoa Romanian ja Bulgarian välinen Tonavan ylittävä silta. Kaupunki on Bulgarian tärkein jokisatama ja huomattava teollisuuskeskus. Lisäksi kaupungissa on telakka. Kaupungin tärkeimmät tuotteet ovat muovi- ja kumitarvikkeet, sähkölaitteet ja maatalouskoneet.


title: Bălți

text:
Bălți (, ) on Moldovan toiseksi suurin kaupunki ja Pohjois-Moldovan talouden ja sivistyksen keskus. Kaupunki sijaitsee historiallisessa Bessarabiassa, Raut-joen varrella.
Vuoden 2014 alussa Bălțin kaupungissa arvioitiin olevan 144 300 asukasta, maaseutuväestö mukaan luettuna Bălțin kaupunkipiirin ("Municipiul Bălți") asukasluku oli 149 800. Vuosikymmenessä kaupungin väkiluku on kasvanut yli 20 000:lla, sillä vuonna 2004 asukkaita oli 122 669.


title: Gabrovo

text: Gabrovo () on kaupunki Pohjois-Bulgariassa ja samannimisen alueen pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Balkanvuorten kupeessa Jantra-joen laaksossa. Gabrovo tunnetaan Bulgarian pisimpänä kaupunkina, sillä se kulkee 25 kilometriä Jantra-jokea pitkin. Kaupungin väkiluku on 58 367 (2011).


title: Barysau

text: Barysau (, IPA: [baˈrɨsau̯]) eli Borisov (; ) on teollisuuskaupunki ja hallintopiirin keskus Valko-Venäjällä Minskin alueella. Lokakuun 2009 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 147 371 ja ympäröivän maaseudun sisältävässä hallintopiirissä 188 142 ihmistä. Barysau on Valko-Venäjän yhdeksänneksi suurin kaupunki ja sijaitsee maanteitse 75 kilometriä maan pääkaupungin Minskin koillispuolella Berezinajoen yläjuoksulla..


title: Veliko Tărnovo

text: Veliko Tărnovo () on kaupunki keskisessä Pohjois-Bulgariassa. Kaupungissa on asukkaita noin 88 000. Se sijaitsee Jantrajoen varrella. Kaupunki oli toisen Bulgarian valtakunnan pääkaupunki, jonka arkkitehtuuri houkuttelee kaupunkiin paljon turisteja.


title: Berazino

text:
Berazino () eli Berezino () on pieni kaupunki Valko-Venäjällä ja samanniminen piiri Minskin alueella. Kaupungin keskusta sijaitsee maanteitse 106 kilometriä Minskin itäpuolella. Kaupunki on samannimisen maaseutuvaltaisen hallintopiirin (rajon) keskus. Koko piirin väkiluku oli syksyn 2009 väestönlaskennassa 25 031, josta 12 020 kirjattiin kaupunkiasukkaiksi.
Piirin pinta-alasta 50% (948 km²) on luokiteltu metsäksi, 34% (637 km²) maatalouskäytössä olevaksi maaksi ja 7.4% suoksi. Maatalous on merkittävä työllistäjä ja teollisuuslaitoksesta merkittävä osa pohjautuu maataloustuotannon jalostamiseen (juustotehdas, pellavan tuotantolaitos, tislaamo).


title: Borovitši

text: Borovitši () on kaupunki Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen rannalla 177 kilometriä Novgorodista itään. Kaupunki on Borovitšin piirin keskus. Asukkaita on 53 700 henkeä (vuonna 2010). Borovitši on Novgorodin alueen toiseksi suurin kaupunki.


title: Bukarest

text: Bukarest ( []) on Romanian pääkaupunki. Se on 1,6 miljoonalla asukkaallaan myös maan suurin kaupunki. Kaupunki sai nimensä 70 vuotta eaa. daakialaisen Bucur-nimisen paimenen mukaan, jonka alueelle Dâmbovițajoen varteen alkoi muodostua "Bucurin kylä". Ensimmäiset merkinnät historiankirjoihin kaupunki sai vasta 1400-luvulla, kun ruhtinas Vlad Țepeș rakennutti alueelle voivodilinnan.


title: Isaac Newton

text: Sir Isaac Newton PRS, FRS (juliaanisen kalenterin mukaan 25. joulukuuta 1642 – 20. maaliskuuta 1726, gregoriaanisen kalenterin mukaan 4. tammikuuta 1643 – 31. maaliskuuta 1727) oli englantilainen fyysikko, matemaatikko, tähtitieteilijä, alkemisti ja filosofi. Newton loi perustan klassiselle mekaniikalle teoksessaan "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" vuonna 1687. "Principiassa" Newton esitteli painovoima- ja liikelakinsa. "Principiaa" pidetään Keplerin 1600-luvun alussa aloittaman tieteellisen vallankumouksen kohokohtana. Newtonia pidetään Gottfried Leibnizin ohella differentiaali- ja integraalilaskennan keksijänä.


title: Isaac Newton

text: Newton toimi Englannin parlamentissa, joskaan ei ollut aktiivinen jäsen, sekä Englannin rahapajan Royal Mintin johtajana. Myöhempi tutkimus on osoittanut, että Newton oli vahvasti uskonnollinen ja hänellä oli laaja kokoelma okkultistisia kirjoituksia. Newton tutki myös alkemiaa.


title: Isaac Newton

text: Isaac Newton syntyi Woolsthorpe-by-Colsterworthin kylässä Lincolnshiressä Woolsthorpen kartanossa 25. joulukuuta vuonna 1642 silloin käytössä olleen juliaanisen kalenterin mukaan (nykyisen ajanlaskun mukaan 4. tammikuuta 1643). Hän syntyi ennenaikaisena eli keskosena, eikä hänen odotettu selviytyvän ensimmäistä elinpäivää pitempään. Newtonin isä, hänkin nimeltään Isaac Newton, kuoli noin 1. lokakuuta vuonna 1642 eli kolme kuukautta ennen esikoisensa syntymää. Isaac Newton vanhempi oli kohtalaisen varakas maanviljelijä, joskaan hänellä ei ollut minkäänlaista koulutusta. Tiettävästi hän ei edes osannut kirjoittaa omaa nimeään.