title: Karbonatiitti

text: Karbonatiitit ovat harvinaisten maametallien ja fosforin osalta tärkeitä malmikiviä, joissa on myös korkeita pitoisuuksia Nb, Th, U, F, Fe, Ba, Sc, Zr, Ti ja Ta. Karbonatiitit ovat hyvin potentiaalisia REE- ja P-isäntäisiä esiintymiä . Harvinaiset maametallit rikastuvat karbonatiitteihin magmaattis-hydrotermisissä prosesseissa moninkertaisiksi vaippaan verrattuna. Karbonatiiteista louhitaan harvinaisia maametalleja; tällaisista kaivoksista voi mainita mm. Bayan Obo, Mountain Pass, Maoniuping ja Mount Weld.


title: Jeongju

text: Tärkeimmät teollisuuden alat ovat metalli- ja koneteollisuus. Vuonna 1983 valmistuneessa Phyongbukin sulatossa sulatetaan esimerkiksi kulta-, hopea- ja kuparimalmia. Sulaton tuotanto on merkittävää Pohjois-Korean ulkomaankaupan kannalta. Kaupungin alueella sijaitsee myös yksi neljästä Pohjois-Korean merkittävästä harvinaisten maametallien esiintymästä. Vuonna 2014 esiintymän uutisoitiin olevan kooltaan 216,2 miljoonaa tonnia harvinaisia maametalleja, kuten esimerkiksi lantaania, ceriumia ja praseodyymiä. Jos arvio on oikea, esiintymä on maailman harvinaisten maametallien esiintymistä suurin. Laajamittaista kaivostoimintaa ei ole kuitenkaan toistaiseksi aloitettu.


title: Harvinaiset maametallit

text: Muut harvinaiset maametallit löydettiin vähitellen seuraavien 60 vuoden aikana, luonnossa esiintyvistä viimeisenä europium vuonna 1901. Pitkään aikaan ei tiedetty, kuinka monta oli vielä löytämättä, sillä ne näyttivät olevan vaikeasti sovitettavissa Mendelejevin vuonna 1870 esittämään alkuaineiden jaksolliseen järjestelmään, jossa niistä muut paitsi skandium ja yttrium jouduttiin sijoittamaan samaan ruutuun. Asia selvisi vasta, kun Henry Moseley osoitti, miten röntgensäteilyn spektrin avulla voitiin määrittää alkuaineiden järjestysluvut. Tämä osoitti, että lantanoideja oli 15, joista yksi, alkuaine nro 61, oli vielä löytämättä. Kun sitä myöhemmin valmistettiin ydinreaktioiden avulla, se sai nimen prometium.


title: Mischmetalli

text: Mischmetalli on yleisin sekoitus harvinaisia maametalleja ja se muodostaa pohjan niiden käytölle teollisuudessa. Sitä on valmiiksi saatavilla raaka-ainemarkkinoilta, tosin sillä ei käydä kauppaa useimmissa raaka-ainepörsseissä. Sen tarkka koostumus voi vaihdella. Varsinkin neodyymimagneettien yleistyttyä neodyymin hinta on noussut jolloin sitä on erotettu mischmetallista erikseen talteen. Tällä ei ole mischmetallin sovelluksissa juurikaan merkitystä, koska kevyempien lantanoidien metallurgiset ominaisuudet ovat hyvin samankaltaiset kuin jäljelle jäävien ainesosienkin.


title: Maametalli

text: Eri yhteyksissä maametalleiksi kutsuttujen alkuaineiden sijainti jaksollisessa järjestelmässä. Harvinaiset maametallit punaisella, ryhmän 13 alkuaineet sinisellä pohjalla.


title: Tulium

text: Tuliumia ei löydy maasta puhtaassa muodossaan, vaan ainoastaan pienissä määrissä mineraaleissa muiden harvinaisten maametallien joukossa. Se on harvinaisin lantanoideihin ja harvinaisiin maametalleihin kuuluva aine radioaktiivisen prometiumin jälkeen. Sitä on maankuoressa 0,5 ppm. Se on kuitenkin kaksi kertaa niin yleistä kuin hopea ja suunnilleen yhtä yleistä kuin jodi ja antimoni. Pääasiassa alkuainetta eristetään jokihiekkojen monatsiittimalmista (~0,002 % tuliumia) ioninvaihdolla tai bastnäsiitista, jossa sitä on vieläkin vähemmän (~0,0008 %). Sitä on myös eukseniitissa ja ksenotiimissä. Merivedessä tuliumia on 0,25 ppt ja maaperän pinta-aineksissa keskimäärin 0,5 ppm (vaihteluväli 0,4–0,8 ppm). Tunnetut tuliumin varannot ovat noin 100 000 tonnia.


title: Harvinaiset maametallit

text: Harvinaisia maametalleja ja niiden yhdisteitä käytetään pääasiassa elektroniikassa. Niitä käytetään esimerkiksi värillisen kuvan aikaansaamiseen väritelevisioissa. Niitä sisältävistä seoksista valmistetaan suprajohteita ja voimakkaita magneetteja.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin valtakunnan alku ja antiikin Rooman valtakunnan loppu voidaan sijoittaa monella tavalla. Eräänä alkuna voidaan pitää vuotta 330, jolloin Konstantinus Suuri perusti Konstantinopolin Byzantionin kaupungin paikalle. Toinen mahdollisuus on käyttää alkupisteenä keisari Theodosius I:n aikaa 300-luvun lopulta, jolloin Rooman valtakunnan kahtiajako muodostui lopulliseksi. Nykyisin useimmat tutkijat käyttävät nimitystä Bysantti vasta keisari Justinianus I:n ajasta 500-luvun alkupuolelta lähtien. Lopullisesti Bysantin voidaan katsoa muuttuneen poliittisena organisaationa antiikin Rooman valtakunnasta erilliseksi 600-luvulla tapahtuneiden muutosten seurauksena. Latina säilyi valtakunnan hallintokielenä aina 600-luvulle asti, jolloin sen syrjäytti enemmistön puhuma kreikan kieli.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin valtakunta eli Itä-Rooma ( tai , "Politeia tōn Rhōmaiōn"; ; "Roomalaisten keisarikunta") oli Rooman valtakunnan itäosa, joka säilyi länsiosan romahdettua 400-luvulla ja jonka valtakausi kesti yli tuhat vuotta aina vuoteen 1453 saakka. Bysanttilainen identiteetti oli yhdistelmä roomalaisuutta, kreikkalaista (hellenististä) kulttuuria ja ortodoksista kristinuskoa. Bysantti katsoi viimeiseen saakka edustavansa keisarillisen Rooman valtakunnan perintöä keisari Konstantinus Suuren luomassa kristillisessä muodossa.


title: The Collapse of Complex Societies

text: Tainter katsoo Bysantin olleen todennäköisesti ainoa merkittävä valtakunta maailmanhistoriassa, joka on onnistunut estämään romahduksen yksinkertaistamalla itseään. Valtakunta oli arabien puristuksessa lähes romahdustilassa 600-luvulla. Keisari Konstans II:n aikana Bysantti kuitenkin uudisti itsensä. Valtakunnan palkka-armeija muutettiin läänistysjärjestelmän mukaiseksi feodaaliarmeijaksi, hallintoa yksinkertaistettiin, kaupunkikulttuuria heikennettiin ja koulutusta vähennettiin. Aikakautta on kutsuttu Bysantin pimeiksi vuosisadoiksi, mutta valtakunta vahvistui välittömästi uudistusten myötä ja kykeni kasvattamaan aluettaan seuraavina vuosisatoina. Tainterin mukaan kyse oli siitä, että alentamalla kompleksisuuden astettaan Bysantti kykeni taas tuottamaan positiivista raja-arvoa investoinneilleen. Aikakauden ihmisille ajanjakso oli kuitenkin vaikea, sillä yksinkertaistamista edesauttoivat sotilaalliset tappiot sekä rajut väestön määrää verottaneet ruttoepidemiat, joiden jäljiltä sotilaille oli mahdollista jakaa enemmän vapaata peltoalaa. Uudistuminen kohti feodalismia puolestaan heikensi antiikista periytyvää sivistystä ja kaupunkikulttuuria sekä synnytti maaorjuutta.


title: Kreikka

text:
Rooman valtakunnan hajottua kahtia vuonna 395 Kreikka jäi sen kreikankielisenä säilyneelle itäosalle, joka kehittyi keskiaikaiseksi Bysantin valtakunnaksi. Valtionuskonnoksi vakiintui kristinuskon ortodoksinen muoto (Bysantin kirkko). Bysantti säilytti monin osin antiikin kreikkalais-roomalaisen perinnön yhdistyneenä kristinuskoon. Valtakunnan keskus oli Konstantinopolissa. Nykyisen Kreikan alueella merkittäviä keskuksia olivat muun muassa Thessaloniki ja Mystras. Myös välillä taantunut Ateena kukoisti jälleen keskibysanttilaisella kaudella. Bysantin valta oli kuitenkin monissa osissa Kreikkaa aina heikko, ja maahan kohdistui bulgaarien, slaavilaisten ja muiden heimojen kansainvaelluksia, kun taas saaristo ja muut rannikkoalueet olivat alttiina merirosvojen hyökkäyksille.
Bysantin kulta-aikaa olivat noin vuodet 850–1050. Normannit valtasivat osan Kreikkaa 1081–1149. Ristiretkeläisten vallattua Konstantinopolin neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 Kreikka jaettiin valloittajien, pääasiassa venetsialaisten ja frankkien, kesken. Bysantti sai Konstantinopolin ja Mystraksen takaisin hallintaansa vuonna 1261, jonka jälkeen bysanttilainen kulttuuri nousi vielä viimeiseen kukoistukseensa, mutta muutoin valtakunnan entinen suuruus oli mennyttä. 1300-luvulta lähtien uudeksi uhaksi kehittyi turkkilainen Osmanien valtakunta. Osmanit valtasivat suuren osan Manner-Kreikkaa 1390–1450. Samaan aikaan Venetsia valtasi pääosan läntisestä Kreikasta ja Kreikan saaristosta ja perusti Kreikan alueelle linnoituksia taistellakseen osmaneja vastaan.


title: Kreikan historia

text:
Rooman valtakunnan hajottua kahtia vuonna 395 Kreikka jäi sen kreikankielisenä säilyneelle itäosalle, joka kehittyi keskiaikaiseksi Bysantin valtakunnaksi. Valtionuskonnoksi vakiintui kristinuskon ortodoksinen muoto (Bysantin kirkko). Valtakunnan kieleksi tuli ajan kuluessa kreikka latinan sijalle, mutta se piti itseään Rooman valtakunnan perillisenä ja asukkaitaan roomalaisina. Bysantti säilyttikin monin osin antiikin kreikkalais-roomalaisen perinnön yhdistyneenä kristinuskoon.
Bysantin valtakunnan keskus oli Konstantinopolissa. Nykyisen Kreikan alueella merkittäviä keskuksia olivat muun muassa Thessaloniki ja myöhäisbysanttilaisella ajalla Mystras. Muutoin Kreikka oli lähinnä takamaan asemassa. Ateena menetti asemansa sivistyskeskuksena ja taantui vähäiseksi pikkukaupungiksi, vaikka kukoistikin jossain määrin keskibysanttilaisella kaudella.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin kulta-aikana voidaan pitää niin kutsutun makedonialaisen dynastian aikaa vuosina 867–1056. Dynastian aikana Bysantista onnistuttiin jälleen rakentamaan suurvalta, ja se valtasi takaisin maita, joita arabit olivat valloittaneet idässä ja slaavit Balkanilla. Myös eteläinen Italia valloitettiin, ja keisari Johannes I Tzimiskes ulotti taistelut aina Jerusalemiin asti. Vuonna 1014 keisari Basileios II (keisarina 976–1025) kukisti Bulgarian. Voittoisien sotien ja vahvojen hallitsijoiden ansiosta Bysantti oli sekä sotilaallisesti että taloudellisesti vahva, ja pääkaupunki Konstantinopoli oli loistelias kulttuurin ja vallan keskipiste. Kauppa ja käsityöläisyys kukoistivat, Konstantinopoliin perustettiin uusia kouluja, kiinnostus antiikin kulttuuriin ja filosofiaan heräsivät uudelleen, ja maallinen kirjallisuus ja muu kulttuuri elpyivät. Samalla bysanttilainen sivistys levisi myös naapurikansojen alueille.


title: Bysantin valtakunta

text: Alkujaan Bysantin valtakuntaan kuuluivat kaikki Välimeren itäosan rannikot. 600-luvulla se menetti suuren osan alueistaan arabeille, minkä jälkeen se käsitti vain Anatolian ja osan Balkania. Valtakunta koki nousu- ja laskukausia, mutta pysyi Välimeren alueen suurvaltana 1100-luvulle asti. Valtakunta jaettiin väliaikaisesti neljännen ristiretken jälkeen ja se tuhoutui lopullisesti turkkilaisten valloittaessa Konstantinopolin vuonna 1453. Bysantin kulttuuriperintö elää kuitenkin edelleen esimerkiksi ortodoksisessa kirkossa ja sen luostareissa.


title: Rusien–Bysantin sota (988)

text: Bysantin valtakunnan keisarina oli vuodesta 976 lähtien ollut nuori Basileios II, joka oli hallituskautensa alusta lähtien ollut vaikeuksissa häviten bulgaareille sodissa sekä omien sotapäälliköidensä kapinoinnin takia. Ensin häntä vastaan asettui Itäisen Armeijan komentaja Bardas Skleros. Häntä vastaan keisari lähetti 978 entisen kapinallisen Bardas Fokas nuoremman, joka oli sotajoukkojen suosikki. Bardas Fokas nuorempi voitti taistelut ja julisti itsensä keisariksi vuonna 987. Vuoden 988 alussa kapinallisten sotajoukot olivat jo lähestymässä Bysantin pääkaupunkia Konstantinopolia, josta heidät erotti enää Bosporinsalmi. Samaan aikaan bulgarialaiset ryöstelivät Bysanttia lännessä (syyrialaisen historioitsijan 1000-luvulta Jahja Antikiolaisen mukaan).


title: Bysantin valtakunta

text: Nimi "Bysantin valtakunta" on johdettu valtakunnan pääkaupungin Konstantinopolin aiemmasta nimestä "Byzantion". Nimitys on puhtaasti historiankirjoituksellinen ja se on kehitetty 1500-luvulla. Valtakunnan asukkaat itse näkivät itsensä "roomalaisina" ("rhomaioi") loppuun saakka, ja nimitys säilyi Kreikassa käytössä 1800-luvulle saakka. Nimitystä Bysantti käytettiin Länsi-Euroopassa lähinnä sen vuoksi, että kyseinen keskiaikainen, myöhäisantiikkisesta Roomasta vähitellen erkaantunut valtakunta haluttiin erottaa historiankirjoituksessa sekä antiikin Roomasta että Kreikasta, joihin suhtauduttiin 1500–1700-luvuilla usein ihannoivasti.


title: Kreikan historia

text: Bysantin valta oli monissa osissa Kreikkaa aina heikko, ja maahan kohdistui bulgaarien, slaavilaisten ja muiden heimojen kansainvaelluksia, kun taas saaristo ja muut rannikkoalueet olivat alttiina merirosvojen hyökkäyksille. Bysantin kulta-aikaa olivat noin vuodet 850–1050. Normannit valtasivat osan Kreikkaa 1081–1149. Ristiretkeläisten vallattua Konstantinopolin neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 Kreikka jaettiin valloittajien, pääasiassa venetsialaisten ja frankkien, kesken. Bysantti sai Konstantinopolin ja Mystraksen takaisin hallintaansa vuonna 1261, jonka jälkeen bysanttilainen kulttuuri nousi vielä viimeiseen kukoistukseensa, mutta muutoin valtakunnan entinen suuruus oli mennyttä.


title: Purjevene

text: Purjevene on vene, joka liikkuu tuulen vaikuttaessa sen purjeisiin. Purjevene on siis purjelaivaa pienempi purjealus; raja on häilyvä, ja siihen vaikuttaa koon lisäksi myös rungon muoto, takilatyyppi ja aluksen käyttötarkoitus. Purjeveneet jaetaan joko runkorakenteen mukaan yksirunkoisiin ja monirunkoisiin (kaksirunkoinen katamaraani ja kolmirunkoinen trimaraani) tai köliveneisiin ja kevytveneisiin. Köliveneen ja kevytveneen taas erottaa toisistaan kölin tyyppi, kevytveneissä ei ole painoköliä.


title: Purjevene

text: Suurin osa purjeveneistä on "sluuppeja". Ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, jossa on isopurje, keulapurje sekä mahdollisesti lisäksi myötätuulipurje, kuten spinaakkeri. Kutterit ovat toinen yksimastoisten köliveneiden päähaara; ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, joissa on kaksi tai useampia haruspurjeita maston keulan puolella.


title: Purjehdus

text: Karkeasti yleistäen voidaan sanoa, että purjeveneen liikkuminen perustuu veneen purjeiden siipimuotoon, joka muistuttaa lentokoneen siipeä. Kun ilmavirta (tuuli) kulkee pitkin purjeen pintaa, se aiheuttaa erilaisen paineen purjeen eri puolille. Tämä yhdessä veneen kölin kanssa muodostaa venettä eteenpäin vievän voiman. Myötätuuleen purjehdittaessa purjeet levitetään mahdollisimman kohtisuoraan tuulta vastaan, jolloin ilmavirta vain työntää venettä eteenpäin. Tähän tarkoitukseen on olemassa erityisiä keulapurjeita, joita kutsutaan spinaakkeriksi ja genaakkeriksi. Kun purjeveneeseen lisätään sivuttaista liikettä vähentävä köli, pystytään purjehtimaan jopa vastaisen tuulen puolelle, joskaan ei suoraan vastatuuleen.


title: Luonnollinen luokka

text: Filosofit ovat väitelleet siitä, onko mitään luonnollisia luokkia olemassa vai ei. Essentialismin mukaan luonnollisia luokkia on olemassa, konventionalismin mukaan taas kaikki luokat ovat konventionaalisia eli perustuvat pelkkään tapaan tai käytäntöön. Esimerkiksi biologian filosofit ovat väitelleet siitä, ovatko biologiset lajit luonnollisia luokkia. Toiset filosofit taas ovat keskustelleet siitä, ovatko esimerkiksi rotu, sukupuoli ja sukupuolinen suuntautuminen luonnollisia luokkia. Meteorologit luokittelevat erityyppisiä pilviä, mutta on epäselvää, missä määrin ne ovat todella eri luokkia, vai heijastelevatko luokitukset vain ihmisten tarpeita tai mielenkiinnon kohteita.


title: Purjevene

text: Painokölittömät kevytveneet jaetaan erilaisiin luokkiin. Tunnetuin kevytvene lienee Optimistijolla. Muita luokkia ovat mm.olympialuokka 49er, Laser ja Eurooppa-jolla. Suomen suurin kevytvene on 38 jalkainen ja seitsemän hengen miehistöllä purjehdittava A Scow. Suomessa kevytveneluokan toimintaa hallinnoi ja kehittää Suomen Urheiluveneliitto. Osa kevytveneitä ovat puhtaita kilpaveneitä ja jotkut saavuttavat suotuisissa oloissa 20 - 30 solmun nopeuksia. Eräitä kevytveneitä taas voi käyttää lyhyisiin retkipurjehduksiin.


title: 5m

text: Kainsainvälinen 5m eli "Vitonen" on kainsainvälinen kilpakäyttöön suunniteltu pienehkö purjevene. Vitosia oli Suomessa vuonna 2010 noin 30 eli enemmän kuin koskaan aikaisemmin, ja luokka kasvaa edelleen tasaisesti 1–2 veneen vuosivauhtia. Vitoset ovat luokkana pitäneet kiinni puutakiloistaan ja dacron-purjeistaan ja täten vältelleet suuremmissa klassikkoluokissa kuten Kuutosissa tapahtuvan ”kilpavarustelun”. Vene kuuluu suurimpiin klassisiin veneluokkiin Suomessa.


title: Purje (tähdistö)

text:
Purje (lat. "Vela, Velorum, Vel") on Eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva tähdistö, joka ei näy Suomessa. Tähdistö on vanhan Argo Navis-laivan purje.
Tämän jakoi ranskalainen Lacaille osiin 1763. Muut Argo-laivan tähdistöt ovat Köli, Peräkeula ja Kompassi.
Purjeen tähdistö sisältää Delta Velorumin ja Kappa Velorumin jotka muodostavat yhdessä Kölin Iota Carinae ja Epsilon Carinaen kanssa Väärän ristin. Purjeessa on ns "8 purkauksen sumu" ja supernovajäännös jonka keskellä on pulsari.


title: Luonnollinen luokka

text: Jos luonnollisia luokkia on olemassa lainkaan, fysikaaliset partikkelit kuten kvarkit, alkuaineet ja luonnossa esiintyvät kemialliset yhdisteet saattavat olla hyviä ehdokkaita. Ne olisivat olemassa omana ryhmänään riippumatta siitä, onko kukaan luokittelemassa niitä. Esimerkiksi ”vesi” nimeää luonnollisen luokan, johon kuuluu kaikki aine jolla on tietty molekyylirakenne. Sen sijaan ”juoma” nimeää pelkästään konventionaalisen luokan. Luonnollinen luokka voidaankin määritellä ”entiteeteiksi, joilla on luonnonlakien sitomia ominaisuuksia”. Tällaiset luokittelut ovat yhteneväisiä kaikille inhimillisille kulttuureille niiden tehdessä luokitteluja niitä ympäröivästä luonnollisesta todellisuudesta.


title: Klassinen vene

text: Klassikko voi olla sekä purjevene että moottorivene, joka on alun perin suunniteltu joko huvi- tai hyötykäyttöön. Klassinen veneily on 1980-luvulta lähtien kokenut vahvaa kansainvälisen suosion nousua, ja monessa maassa, kuten Suomessa, harrastetaan ja kilpaillaan klassisilla veneillä esimerkiksi purjeveneiden Saaristoristeilijä- ja metri-veneluokissa aktiivisemmin kuin niinä aikoina, jolloin veneet olivat nuoria. Klassikon määritelmä vaihtelee vene- ja luokkaliitoittain. Purjeveneissa raja kulkee usein 60-luvun puolivälissä, jolloin siirtymä puurakenteisista lasikuiturakenteisiin tapahtui. Nykyään tunnettujen suunnittelijoiden kuten Sparkman & Stephensin varhaiset lasikuituiset konstruktiot lasketaan veneilypiireissä klassikoiksi. Myös Suomen kansainvälisesti tunnetuimman purjevenesuunnittelijan Hans Groopin menestynein konstruktio eli 1966 alun perin suunniteltu ja yli 5000 kappaleena maailmalla prjehtiva H-vene täyttänee monen mielestä klassikon tunnusmerkit.


title: Purjevene

text: Jokaisessa purjeveneessä on köli. Kölin tarkoituksena on estää runkoon nähden sivuttaissuuntainen liike, "sorto" sekä pitää myös venettä mahdollisimman pystyasennossa. "Köliveneissä" köli on painolla varustettu ja siten kallistusta vastustava, joko itse köli on painava, tai kölissä on painobulbi; kevytveneissä ja monirungoissa köli on kevyt, pelkkä sortoa estävä levy. Kevytköli voi olla joko kiinteä, tai nostettava "nostoköli".


title: Tampereen Ilves (jääkiekko)

text: Tampereen Ilves on vuonna 1931 perustettu suomalainen urheiluseura, joka on saavuttanut eniten menestystä jääkiekossa. Ilveksen edustusjoukkue pelaa miesten SM-liigassa. A-nuoret pelaavat niin ikään omassa SM-liigassaan ja C-nuoret sekä naiset SM-sarjassa.


title: Ilves-Hockey

text: Ilves-Hockey Oy on jääkiekon SM-liigassa pelaavan Tampereen Ilveksen ja seuran A-juniorijoukkueen taustayhtiö sekä SM-liigan yksi osakas. Osakeyhtiö perustettiin kesäkuussa 2000. Tampereen Ilveksen muuta lajitoimintaa ja juniorityötä pyöritetään lähinnä emoseura Ilves ry:n alla. Ilves-Hockey Oy:n pääomistaja on Vincent Manngard omistaessaan 62 % yhtiön osakkeista. 38 muusta osakkaasta merkittävimmät osuudet on Jyrki Lumpeella 18 %, Lasse Oksasella ja sijoitusyhtiö Gateway Finland Oy:llä.


title: Ilves-Hockey

text: Ilveksen SM-liigajoukkue oli eriytynyt jo vuonna 1981 emoseura Ilves ry:stä Liiga-Ilves ry-nimiseen yhdistykseen. Myös 1970-luvulla toiminta oli jonkin aikaa eriytetty emoseurasta Ilves-Markkinointi ry:n vastatessa vuosina 1972–1979 edustusjoukkueen toiminnasta. Liiga-Ilves ry:n toiminta muuttui osakeyhtiömuotoiseksi kesäkuussa 2000, kun tuore osakeyhtiö otti yhdistyksen vastuut ja velat hoidettavakseen. SM-liiga myönsikin Ilves-Hockey Oy:lle 1. kesäkuuta 2000 liigapaikan vain toistaiseksi ja pysyvän paikan saavuttamisen ehtona oli vanhan yhdistyksen velvotteiden hoitaminen.


title: Tampereen Ilves (jalkapallo)

text: Ilves on tamperelainen jalkapalloseura ja osa samannimistä yleisseuraa. Ilveksen jalkapallojaoston jäsenmäärä on noin 4 800 henkeä, joista pelaajia on noin 3 900. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 Veikkausliigassa, miesten kakkosjoukkue Tampereen piirin Kolmosessa ja kaksi muuta joukkuetta Seiskassa. Naisten edustusjoukkue pelaa puolestaan Naisten Liigassa, jonne se nousi takaisin kauden 2014 päätteeksi. Ilveksen miehet ovat voittaneet Suomen-mestaruuden 1983, SM-hopean 1985, SM-pronssin 1984 ja 2017 ja Suomen Cupin mestaruuden 1979 ja 1990.


title: Tampereen Ilves

text: Jalkapallossa Ilves on voittanut miehissä Suomen-mestaruuden kerran ja Suomen cupin kahdesti, ja osallistunut myös eurocupeihin. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Veikkausliigassa (2015) ja naisten edustusjoukkue Naisten Liigassa (2015). Ilveksen jalkapallojaostossa on noin 4 000 pelaajaa, mikä on yli kolminkertainen määrä jääkiekkojaostoon verrattuna. Ilveksen kuuluisimpia pelaajia ovat toiseksi eniten maaotteluita pelannut Ari Hjelm, eniten maaleja Veikkausliigassa tehnyt Valeri Popovitš ja ruotsalaisessa Djurgårdenissa pelannut Toni Kuivasto. Vuonna 1998 Ilves oli perustamassa Veikkausliigassa vuosina 1999–2010 pelannutta Tampere Unitedia.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat on Viipurissa 1932 nimellä Viipurin Pallo-Veikot perustettu tamperelainen urheiluseura, joka tunnetaan parhaiten jalkapallosta. Seura käyttää nykyisin nimeä Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat. Edustusjoukkue pelaa kaudella 2016 kolmosessa. Lisäksi Ilves-Kissoilla on naisten jalkapallojoukkue 3. divisioonassa, naisten futsal-joukkue futsal-liigassa sekä miesten futsal-joukkue 4. divisioonassa.


title: Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat

text:
Ilves-Kissat pelaa futsalia 2. divisioonassa. Naisten joukkue osallistuu piirinsarjaan. Seuran puheenjohtajana toimii Ari Suoniemi. Kunniapuheenjohtajiksi kutsuttiin teollisuusneuvos Veikko Matikainen (1923-2006) ja rakennusmestari Heikki Peltonen (1934-2010).
Ilves-Kissojen Kilta perustettiin 1975 vaalimaan Ilves-Kissojen jalkapalloperinnettä ja erityisesti seuran viipurilaisia juuria.
Kilta on tehnyt vuodesta 1991 matkan Viipuriin ja pelannut Viipurissa paikallisen telakkajoukkueen ja Viipurissa perustetun Lahden (Viipurin) Reippaan kanssa ystävyysotteluita.


title: Tampereen Ilves (jääkiekko)

text: SM-liigan maratontaulukossa Ilves on sijalla 4. Se on saavuttanut 74 miesten pääsarjakautensa aikana 16 Suomen mestaruutta, 9 hopeaa ja 12 pronssia. Saavutuksiin lukeutuu myös kaksi Suomen Cupin voittoa ja kaksi kakkossijaa sekä Euroopan cupin kakkossija vuodelta 1967. Continental Cupissa Ilves on saavuttanut kahdesti pronssia. Ilveksen naiset ovat voittaneet yhdeksän Suomen mestaruutta; A-pojilla on 21, A-tytöillä 2, B-pojilla 7, C-pojilla 5, D-pojilla 3 ja E-pojilla 6 kultamitalia.


title: Tampereen Ilves

text: Ilveksen futsal-joukkue, Ilves FS, pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Futsal-liigassa. Joukkue on moninkertainen Suomen mestari ja Suomen edustaja UEFA Futsal Cupissa. Se on myös voittanut Futsal Cupin kerran ja on yksi liigan kautta aikain menestyneimpiä futsal-seuroja.


title: Ilves FS

text: Ilves FS on Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Futsal-liigassa, pelaava futsaljoukkue. Joukkue on kahdeksalla Suomen mestaruudellaan liigan kautta aikain menestynein seura.


title: Ultraviolettisäteily

text: Suurimpia ultraviolettisäteilyn tuottajia ovat erittäin kuumat kappaleet eli tähdet, joista meidän kannaltamme tärkeimpänä Aurinko. Aurinko säteilee kaikkia ultraviolettityyppejä. Säteilystä yhteensä noin 7 prosenttia on ultraviolettisäteilyä, mutta ilmakehän stratosfäärissä sijaitseva otsonikerros absorboi suurimman osan UV-B-säteilystä ja kaiken UV-C-säteilyn. Niinpä noin 99 prosenttia maahan saapuvasta ultraviolettisäteilystä on UV-A-tyyppiä. Otsonin eli kolmiatomisten happimolekyylien (O) määrä ilmakehässä on kuitenkin vähentynyt, mm. ihmisen levittämien kemikaalien takia, ja siten maanpinnalle saapuvan ultraviolettisäteilyn määrä kasvaa jatkuvasti.Ultraviolettisäteilyn voimakkuudesta tiedotetaan standardoidulla UV-indeksillä, mikä kertoo yksinkertaisella ja helposti ymmärrettävällä lukemalla ultraviolettisäteilyn voimakkuuden keskipäivällä säteilyn ollessa voimakkaimmillaan.


title: Ultraviolettisäteily

text: Ultraviolettisäteily tarkoittaa ”yliviolettisäteilyä”, jonka nimessä sana ultra on latinaa. Violetti on lyhyin näkyvän valon aallonpituuden väri. Ultraviolettisäteilyä kutsutaan usein mustavaloksi, koska ultraviolettisäteily on ihmissilmälle näkymätöntä ja mahdollinen näkyvä aallonpituus on väriltään tummanviolettia.


title: Ultraviolettisäteily

text: Astronomiassa erittäin kuumat kappaleet lähettävät ultraviolettisäteilyä Wienin lain mukaan. Avaruuden kappaleita on mahdollista tutkia ultraviolettisäteilyn avulla, sillä varsinkin nuoret tähdet lähettävät paljon ultraviolettisäteilyä. Tutkimista rajoittaa maata suojaava otsonikerros, joten tutkimukset tehdään avaruudesta käsin.


title: Ultraviolettisäteily

text: Ultraviolettisäteily eli lyhennettynä UV-säteily, on sähkömagneettista säteilyä. Sen aallonpituus on lyhyempi kuin näkyvän valon, mutta pidempi kuin röntgensäteilyn. Lyhyt aallonpituus merkitsee sitä, että ultraviolettisäteilyn taajuus ja vastaavasti fotonin energia on suuri.


title: Ultraviolettisäteily

text: Valaisimissa ultraviolettisäteilyä hyödynnetään laajalti. Loisteputkivalaisimet tuottavat ultraviolettisäteilyä ylläpitämällä sähköpurkausta alipaineistetussa elohopeakaasussa. Valaisimen sisäpinta on päällystetty erilaisilla loisteaineilla, jotka absorboivat ultraviolettisäteilyä. Absorptiossa saatu energia virittää loisteaineen atomin korkeammalle energiatasolle, mistä se spontaanisti palautuu, emittoiden samalla näkyvän valon fotonin. Eri loisteaineet tuottavat erilaisen spektrin; niitä yhdistelemällä voidaan muokata lampun tuottama näkyvä valo halutunlaiseksi. Valaisimen lasi suodattaa ultraviolettisäteilyn kokonaan, joten sitä ei pääse lampun ulkopuolelle. Elohopealampuissa pääasiallinen säteily on UVC-alueella, joten suojalasin puuttuminen olisi vaarallista. Hehkulampun säteilystä vain alle sadasosa on ultraviolettisäteilyä. Ultraviolettisäteilyä lähettävään lamppuun perustuvat eräät kärpäsloukut, jossa ultraviolettivalo houkuttelee hyönteistä ja lähelle tullessaan se osuu korkeajänniteiseen ansaan ja saa surmansa.


title: Ultraviolettisäteily

text: Tunnetuin ultraviolettisäteilyn käyttökohde lienee mustavalolamppu. Se on loisteputki, joka lähettää pitkäaaltoisinta UVA-säteilyä sekä vähän violettia valoa. Mustavalolampun lasi on usein violetti, jolloin mahdollisesti näkyvä violetti valo saadaan häivytetyksi. Ultraviolettisäteily on sellaisenaan ihmissilmälle näkymätöntä, mutta kohdistettaessa UV-säteilyä tiettyihin materiaaleihin ne hohtavat kirkkaina fluoresenssin tai fosforesenssin vaikutuksesta. Mustavalolamppuja käytetään muun muassa erikoisefektien luomiseen ja setelien aitouden varmentamiseen. Hieman lyhytaaltoisempaa UVA-säteilyä lähettäviä mustavalolamppuja käytetään solariumissa.


title: Ultraviolettisäteily

text: Ultraviolettisäteily jaetaan kolmeen säteilyalueeseen pääasiassa säteilyn ihmisterveyteen ja ympäristöön aiheuttamien vaikutusten mukaan:Suurina kerta-annoksina, usein ja pitkään altistettaessa ultraviolettisäteily on haitallista eliöille ja useimmille materiaaleille. Ultraviolettisäteily on lämmittävää, ja säteilyalueista UVC on polttavaa. Ultraviolettisäteilyllä on mahdollista tappaa bakteereja, minkä vuoksi sitä käytetään juomaveden puhdistamiseen ja esimerkiksi kirurgien leikkausvälineiden steriloimiseen.


title: Lordi Rayleigh

text: Rayleighin mukaan sironta on kääntäen verrannollinen säteilyn aallonpituuden neljänteen potenssiin. Tämä tarkoittaa sitä, että sironta on sitä voimakkaampaa mitä lyhyempi aallonpituus säteilyllä on. Ultraviolettisäteily siroaa siis ilman molekyyleistä enemmän kuin näkyvä valo. Koska suuri osa ultraviolettisäteilyä kuitenkin absorboituu ilmakehän ylemmissä kerroksissa, sen osuus siroavasta säteilystä on suhteellisen pieni. Näkyvästä valosta violetilla värillä on pienin aallonpituus, joten violettia valoa siroaa kaikkein eniten. Silmä näkee kuitenkin sinisen värin herkemmin kuin violetin. Tästä johtuu se, että taivas näyttää siniseltä, eikä violetilta. Auringon noustessa tai laskiessa taivas näyttää kuitenkin punertavalta. Tämä johtuu siitä, että valo joutuu kulkemaan ilmakehässä pitemmän matkan, jolloin aallonpituuden lyhyemmät komponentit siroavat pois. Seurauksena on punertava valo.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Suurimassaiset luokkien pääsarjan O, B ja A tähdet elävät niin lyhyen aikaa, ettei elämä ehdi kehittyä evoluution tutkijoiden päättelemässä ajassa. Elämän synty vaatii Maassa tehtyjen ajoitusarvioiden mukaan 500–1 000 miljoonaa vuotta. Suurimassaiset tähdet säteilevät runsaasti ultraviolettisäteilyä, joka voi vahingoittaa elämää, mutta myös kiihdyttää elämän kehitystä. Voimakas ultraviolettisäteily voi myös heikentää kaasukehää. Väitetään jo kirkkaimpien ultraviolettisäteilyn olevan liian voimakasta Usein on väitetty eri syistä, että pienimassaisilla tähdillä ei ole elinkelpoista vyöhykettä lainkaan. Pienimassaisten tähtien elinkelpoinen vyöhyke on vuorovesirajan sisäpuolella. Silloin planeetta kääntää aina saman puolensa kohti keskustähteään, mikä saattaa heikentää planeetan elinkelpoisuutta. Uusien tutkimusten mukaan näin ei välttämättä tarvitse olla. Joidenkin tietojen mukaan vuorovesiraja Maata vastaavalle etäisyydelle on jo 0,7–0,8 Auringon massaisella tähdellä.


title: Ultraviolettisäteily

text: Ultraviolettisäteilyn on todistettu olevan mutageeninen eli geenivaurioita aiheuttava säteilytyyppi. Kaikki ultraviolettisäteilyn säteilyalueet vaurioittavat kollageenia, ja siten vanhentavat ihoa. Koska ultraviolettisäteilyn määrä on yhteydessä ihosyövän esiintyvyyteen, tutkijat pitävät otsonikatoa vakavana huolenaiheena.


title: Times Square

text: Times Square on alue, joka sijaitsee New Yorkissa Manhattanilla. Kyseessä ei ole varsinainen tori, vaan Broadwayn ja 42nd Streetin risteyksen ympärillä sijaitseva alue. Times Square rajoittuu itä-länsisuunnassa 6th ja 9th Avenuihin ja pohjois-eteläsuunnassa 39th ja 52nd Streetin väliselle alueelle. Times Square muodostaa Manhattanin keskikaupungin kaupallisen alueen läntisen osan.


title: Times Square Church

text: Prayer In The Square on vuosittainen rukoustapahtuma ja yleisötilaisuus Times Square -alueella. Kadulla tapahtuvan rukouksen ja ylistyksen tarkoituksena on koota kristityt samaan tapahtumaan rukoilemaan tunnin ajaksi kaupungin ja kansan tulevaisuuden puolesta. Tapahtumaa näytetään myös suurelta "News Astrovision screen" -ruudulta "One Times Square" -rakennuksesta tapahtumaan osallistuville. Useat radiokanavat lähettävät sen alueella suorana sekä internetin kautta Ensimmäisestä tapahtumasta lähtien, vuodesta 2007, sen järjestäjänä on toiminut Times Square Church -seurakunta. Tapahtuma on levinnyt ainakin Belfastiin 26. syyskuuta 2010 pidetyssä tapahtumassa, joka oli nimetty "Prayer @ The Square 2010".


title: Times Square Church

text: Times Square Church on kristillinen monikansallinen seurakunta New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Sen perusti vuonna 1987 pastori David Wilkerson, ja vuodesta 2001 sen vanhempana pastorina on toiminut Carter Conlon. Seurakuntaan kuuluu nykyisin noin 8 000 jäsentä yli sadasta eri kansallisesta alkuperästä, jotka kokoontuvat viikoittaiseen jumalanpalvelukseen ja ylistykseen. Seurakunnan vapaaehtoiset työntekijät muodostava yli neljäkymmentä eri palvelumuotoa, joista osa huolehtii muun muassa New Yorkin kaupungin asunnottomien ihmisten ruokinnasta ja toiset keskittyvät orpolasten hoitoon Etelä-Afrikassa. Seurakunnalla on kolme päätavoitetta, joihin se on pyrkinyt sen perustamisesta lähtien:Seurakunnan rakennus on arkkitehtuuriltaan yksi New Yorkin tärkeimmistä yksittäisistä rakennuksista ja sen osuutta nähtävyytenä pidetään myös merkittävänä turistien keskuudessa. Se oli 1930-luvulla ensimmäinen teatteri, joka alkoi näyttää elokuvia Times Squarella. Rokokootyylinen sisustus seurakunnassa oli tyypillinen 1920-luvun elokuvateattereissa. Seurakuntatilojen kattoja ja seiniä koristavat kymmenet muraalit, jotka edustavat 1800-luvun Ranskaa. Aulassa on Leif Neandrossin suunnittelema kahdeksanosainen tila, jossa on myös seinämaalauksia. Auditorio on yksi alueen suurimmista 1 506 istumapaikallaan. Lavaa pidetään suurimpana ja parhaiten varusteltuna koko New Yorkin teattereista. Sen keskeisen sijainnin ansioista monet kaupunkilaiset pitävät sitä jumalanpalveluspaikkanaan.


title: Condé Nast Building

text: Condé Nast Building tai 4 Times Square on pilvenpiirtäjä Times Squarella, New Yorkissa. Rakennus valmistui vuonna 1999. Se on rakenteelliseen huippuunsa asti noin 247 metriä korkea ja New Yorkin kaupungin 13. korkein rakennus. Rakennuksen katolla sijaitseva antenni kohoaa noin 340 metriin, mutta sitä ei tavallisesti lasketa korkeuteen. Antennin kanssa rakennus on kaupungin toiseksi korkein rakenne.


title: Prayer In The Square

text: Prayer In The Square (suom. "Rukoushetki aukiolla" tai "Rukoilija aukiolla") on kristillinen, kaikille avoin ja ilmainen rukoustapahtuma Times Square -alueella New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Kadulla tapahtuvan julkisen rukouksen ja ylistyksen tarkoituksena on koota kristityt samaan tapahtumaan rukoilemaan tunnin ajaksi kaupungin ja kansan tulevaisuuden puolesta. Tapahtumaa näytetään myös suurelta "News Astrovision screen" -ruudulta "One Times Square" -rakennuksesta tapahtumaan osallistuville. Useat radiokanavat lähettävät sen suorana sekä lisäksi internetin kautta. Tapahtuman alkuvuosina sen järjesti Times Square Church -seurakunta, mutta myöhemmin on pyritty vähentämään nimien ja seurakuntien mainostamista ja julkisuutta. Tapahtuma on levinnyt ainakin Belfastiin 26. syyskuuta 2010 pidetyssä tapahtumassa, joka oli nimetty "Prayer @ The Square 2010".


title: Davis Square

text: Davis Square on aukio Somervillessä, Massachusettsin osavaltiossa, kuuden kadun risteyksessä: Holland Streetin, Dover Streetin, Day Streetin, Elm Streetin, Highland Avenuen ja College Avenuen. Nimellä "Davis Square" viitataan myös alueeseen aukion ympärillä, joka sisältää kortteleita myös Cambridgen kaupungista. Kävelymatkan päässä Davis Squarelta sijaitsee Tuftsin yliopisto, Ball Square, Porter Square, Powder House Square, Teele Square ja osia Harvardin yliopistosta.


title: Times Squaren autopommiyritys 2010

text: Times Squaren autopommiyritys oli 1. toukokuuta 2010 tapahtunut yritys räjäyttää autopommi New Yorkin Times Squarella Yhdysvalloissa. Pakistanilais-amerikkalainen Kashmiri Faisal Shahzad pysäköi tummanvihreän vuosimallia 1993 olevan Nissan Pathfinder -maastoauton lähelle "Viacom" -yhtiöiden päämajaa. Paikalla ollut Vietnamin sodan veteraani teki ajoneuvosta ilmoituksen poliisille, kun se alkoi savuta. Poliisi evakuoi Times Squaren aukioalueen kello kahdeksan aikaa illalla. Paikallinen poliisi on toiminut yhteistyössä liittovaltion poliisin FBI:n kanssa.


title: Aikapallo

text: Vuonna 1907, varsinaisten aikapallojen jäätyä jo pitkälti tarpeettomiksi, New Yorkin Times Squaren laidalla olevan New York Times -sanomalehden silloin omistaman One Times Square -rakennuksen katolle asennettiin samalla periaatteella toimiva Times Squaren pallo, joka on siitä lähtien pudotettu kerran vuodessa vuoden vaihtumisen merkiksi. Pallon pudotus on osa aukiolla järjestettävää uudenvuodenjuhlaa.


title: V-J Day in Times Square

text: V-J Day in Times Square (tunnetaan myös nimellä The Kiss, ’suudelma’) on Alfred Eisenstaedtin vuonna 1945 Japanin antautumisen päivänä ottama mustavalkoinen valokuva. Se esittää Yhdysvaltain laivaston merimiestä suutelemassa valkoiseen mekkoon pukeutunutta tuntematonta naista New Yorkin Times Squarella.


title: Times Squaren autopommiyritys 2010

text: Autopommin jälkeen New Yorkin poliisi nosti kaupungin turvatoimet äärimmilleen. Torstaina 6. toukokuuta viranomaiset joutuivat sulkemaan Triboroughtin sillan, kun sen alta löytyi kaasulta haissut auto, josta ei kuitenkaan löytynyt räjähteitä. Seuraavana päivänä NYPD eristi Times Squaren uudestaan noin tunniksi, kun jalkakäytävältä löytyi hylätty kylmälaukku. Pommiryhmä tutki laukun sisällön, mutta sieltä löytyi vain vesipulloja sekä kirjoja. Wall Street Journal sanoo New Yorkin poliisin tutkineen pommin jälkeen 493 epäilyttävää pakettia.


title: Sibelius-lukio

text: Musiikkilinjalla opiskelevat voivat valita monenlaista musiikinopetusta, kuten laulu- tai soitinopetusta ja musiikkitietouden erikoiskursseja. Sibelius-lukiossa voi opiskella myös erilaista yhteismusisointia laulu-, rock-, etno-, kamarimusiikki- tai jazz-yhtyeen muodossa. Lisäksi lukiossa toimii kamarikuoro, tyttökuoro ja sekakuoro sekä myös sinfoniaorkesteri, jota johtaa Juhani Lamminmäki. Sibelius-lukion musiikinopettajat ovat menestyneitä nuorten musiikkikasvattajia. Koulussa on tuotettu mm. rockmusikaaleja ja konsertteja.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Valtion korkeakoulu Sibelius-Akatemiasta tuli 1980. Vuonna 1983 perustettiin Sibelius-Akatemian Kuopion koulutusyksikkö ja vuonna 1991 Seinäjoen koulutusyksikkö. Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998. Sibelius-Akatemia liittyi osaksi uutta Taideyliopistoa vuonna 2013, jolloin nimeksi tuli Taideyliopiston Sibelius-Akatemia.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (lyhenne SibA) on Taideyliopistoon kuuluva musiikkialan akatemia, joka on alallaan Suomen ainoa ja Pohjoismaiden suurin yliopistotasoinen oppilaitos. Sibelius-Akatemian tehtävänä on vaalia ja uudistaa musiikkikulttuuria.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Sibelius-Akatemiassa voi opiskella kymmenessä eri koulutusohjelmassa. Opiskelijoita Sibelius-Akatemiassa on noin 1 400. Vuosittain otetaan sisään noin 150–170 opiskelijaa. Yliopisto toimii Helsingissä ja Kuopiossa, lisäksi sillä on kurssikeskus Kallio-Kuninkala Järvenpäässä sekä täydennyskoulutuskeskus Seinäjoella. Helsingissä on kolme toimipistettä: Musiikkitalo Töölönlahdenkadulla, R-talo Pohjoisella Rautatiekadulla (eduskunnan käytössä vuoteen 2017 asti), N-talo Nervanderinkadulla ja T-talo Töölönkadulla. Ennen Musiikkitalon valmistumista Sibelius-Akatemian käytössä oli myös P-talo Pitäjänmäellä.


title: Sibelius-Akatemian kirjasto

text: Sibelius-Akatemian kirjasto on musiikkiyliopiston kirjasto sekä musiikin erikoiskirjasto. Kirjasto on kaikille kävijöille avoin, mutta sen ensisijaisena käyttäjäryhmänä ovat Sibelius-Akatemian opiskelijat, opettajat ja henkilökunta. Sibelius-Akatemian kirjaston tehtävänä on olla tukemassa korkeakoulun opetusta, tutkimusta ja taiteellista toimintaa. Vuoden 2013 alusta lähtien Sibelius-Akatemian kirjasto on ollut osa Taideyliopiston kirjastoa Sibelius-Akatemian, Teatterikorkeakoulun ja Kuvataideakatemian liityttyä yhteiseksi yliopistokokonaisuudeksi.


title: Sibelius-Akatemian ylioppilaskunta

text: Sibelius-Akatemian ylioppilaskunta (SAY) oli vuonna 1896 perustettu ja vuonna 2012 toimintansa lopettanut ylioppilaskunta. SAY:n jäseniä olivat kaikki Sibelius-Akatemiassa perustutkintoa suorittavat, läsnäolevat opiskelijat. Sibelius-Akatemian yhdistetyessä Taideyliopistooon, sen toimintaa jatkaa Taideyliopiston ylioppilaskunta.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Sibelius-Akatemian konserttitalo Pohjoisella Rautatiekadulla Eduskuntatalon vieressä sijaitseva niin sanottu "R-talo" on yksi Helsingin huomattavimmista konserttitaloista. Rakennus valmistui vuonna 1930 ja sen suunnitteli arkkitehti Eino Forsman, joka oli itse suuri musiikinystävä. Forsman selvitti Akatemian taloa suunnitellessaan tarkasti oman aikansa sointitutkimuksen tuloksia, jotta talon musiikkisalien akustiikka olisi mahdollisimman hyvä. Vuonna 1930 valmistuneessa talossa on 647-paikkainen konserttisali, 125-paikkainen kamarimusiikkisali ja 70-paikkainen vanhan musiikin sali. Konserttisalien lisäksi rakennuksessa on korkeatasoisesti varustetut tietokonemusiikki- ja äänitysstudiot sekä jonkin verran Sibelius-Akatemian opetus- ja harjoitusluokkia.


title: Sibelius-Seura

text: Sibelius-Seura ry () on vuonna 1957 perustettu aatteellinen yhdistys, joka pyrkii kokoamaan Jean Sibeliukseen liittyvää aineistoa sekä levittämään tietoa säveltäjästä ja hänen musiikistaan. Sibelius-Seura tekee yhteistyötä muun muassa Åbo Akademin Sibelius-museon, valtionarkiston, Ainola-Säätiön ja Hämeenlinnan Sibelius-kodin kanssa. Vuodesta 1965 alkaen seura on järjestänyt Jean Sibelius -viulukilpailun yhdessä Sibelius-Akatemian kanssa ja vuodesta 1996 alkaen valmistellut Sibeliuksen sävellystuotannon kriittistä kokonaisjulkaisua yhdessä Kansalliskirjaston ja kustannusliike Breitkopf & Härtelin kanssa. Seura jakaa vuosittain Sibelius-mitalin.


title: Sirkka Lamminen

text: Sirkka Lamminen valmistui Sibelius-Akatemiasta musiikin maisteriksi vuonna 2004 professori Seppo Ruohosen oppilaana. Vuosina 2001-2003 hän opiskeli Zürichin kansainvälisessä oopperastudiossa. Lamminen opiskelee tohtorintutkintoa varten Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa, DocMus -yksikön taiteilijakoulutuksessa. Lamminen on täydentänyt opintojaan yksityisesti ja osallistunut lukuisille mestarikursseille opettajinaan muiden muassa Edda Moser, Renata Scotto,  Edita Gruberová, Elisabeth Schwarzkopf, Tom Krause, William Riley, Roland Hermann ja Matti Salminen. Hän on opiskellut aikaisemmin laulua muiden muassa Hannele Valtasaaren (Keski-Suomen Konservatorio), Kaija Hjeltin (Jyväskylän yliopisto) ja Leena Kosolan (Etelä-Pohjanmaan musiikkiopisto) johdolla. Lamminen on opiskellut myös viulun- ja pianonsoittoa.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text:
Martin Wegelius perusti Sibelius-Akatemian Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Esikuvana oli keskieurooppalainen konservatoriomalli, joka pohjautui perinteiseen mestari–kisälli-koulutukseen.
Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 ja Sibelius-Akatemiaksi vuonna 1939. Jean Sibelius opiskeli oppilaitoksessa vuosina 1885–1889 ja myös opetti siellä 1890-luvulla jonkin aikaa.


title: Norodom Sihanouk

text: Norodom Sihanouk (khmeriksi: ) (s. 31. lokakuuta 1922 – 15. lokakuuta 2012) oli Kambodžan kuningas vuosina 1941–1955 ja 1993–2004. Valtionpäämiehenä ja regenttinä hän toimi vuosina 1960–1970 ja 1991–1993. Sihanouk toimi useita kertoja pääministerinä vuosien 1945–1962 välisenä aikana ja hoiti niin monia valtiollisia tehtäviä, että Guinnessin ennätystenkirjassa hänet on mainittu "eniten valtiollisia tehtäviä hallussaan pitäneeksi nykyajan monarkiksi".


title: Norodom Sihanouk

text: Toisen maailmansodan jälkeen ja 1950-luvulla kuninkaan politiikka muuttui nationalistisemmaksi ja hän alkoi vaatia Ranskalta maan tunnustamista itsenäiseksi. Vuonna 1947 hän otti käyttöön uuden perustuslain, joka perusti parlamentin ja antoi äänioikeuden miehille, paitsi buddhalaisille papeille ja sotilaille. Hän lähti maanpakoon Thaimaahan toukokuussa 1953 ja kieltäytyi palaamasta ennen kuin itsenäisyys oli myönnetty. Kambodžasta tuli itsenäinen 9. marraskuuta 1953. 2. maaliskuuta 1955 Norodom Sihanouk luopui kuninkuudesta ja ryhtyi politiikkaan. Hänen isänsä Norodom Suramarit kruunattiin kuninkaaksi. Hän perusti Kansan sosialistisen yhteisön (), joka sai vuosien 1955, 1958, 1962 ja 1966 vaaleissa parlamentin kaikki paikat. Sihanoukista tuli pääministeri. Kuningas kuoli huhtikuussa 1960, ja sen jälkeen Norodom Sihanouk otti valtion päämiehen aseman. Hänen äitinsä jatkoi kuningattarena.


title: Demokraattinen Kamputsea

text: Sihanouk oli Demokraattisen Kamputsean ensimmäisen valtionpäämies, vaikka hänellä olikin vain näennäinen valta. Virallisesti valtiosta tuli Demokraattinen Kamputsea 5. tammikuuta 1975, kun uusi perustuslaki hyväksyttiin. Huhtikuussa Sihanouk erosi, ja hänet asetettiin kotiarestiin. Khieu Samphan seurasi Sihanoukia valtionpäämiehenä, vaikka todelliset johtajat pysyivätkin piilossa vuoteen 1977. Pol Pot valittiin marraskuussa 1976 parlamenttiin, ja seuraavassa kuussa hänestä tuli pääministeri. Vasta syyskuussa 1977 Pol Pot kertoi viisituntisessa puheessaan Kamputsean kommunistisen puolueen olemassaolosta ja sen historiasta.


title: Norodom Sihanouk

text: Norodom Sihanoukin ollessa vuonna 1970 vierailulla Neuvostoliitossa pääministeri Lon Nol kokosi kansalliskokouksen, joka äänesti Sihanoukin pois asemastaan ja antoi Lon Nolille hätätilavaltuudet. Norodom Sihanoukin serkku prinssi Sirik Matak, jonka ranskalaiset olivat jättäneet aikoinaan syrjään kuninkaan valinnasta, sai jäädä varapääministeriksi, ja maan nimi muutettiin "Khmerin tasavallaksi". Norodom Sihanouk pakeni kaappauksen jälkeen Pekingiin ja vieraili usein myös Pjongjangissa. Hän alkoi tukea punaisia khmerejä, jotka taistelivat Lon Nolin hallitusta vastaan. Kun punakhmerit valtasivat Phnom Penhin huhtikuussa 1975, Sihanoukista tuli maan symbolinen päämies Pol Potin ollessa tosiasiassa vallassa. Seuraavan vuoden huhtikuussa punakhmerit kuitenkin häätivät prinssin asemastaan. Hän haki turvaa Kiinasta ja Pohjois-Koreasta.


title: Kambodžan historia

text: Kambodžaa yksinvaltaisesti hallinnut Sihanouk pyrki sisäpolitiikassa murskaamaan monipuoluejärjestelmän, ja monet Sihanoukin vastustajat kuolivat hämäräperäisissä olosuhteissa. 1960-luvulla Sihanouk kertoi pyrkivänsä täydelliseen puolueettomuus- ja sitoutumattomuuspolitiikkaan. Suhteet Yhdysvaltoihin viilenivät varsinkin, sen jälkeen kun Sihanouk solmi Neuvostoliiton ja Kiinan kanssa kauppasopimukset. Yhdysvallat alkoi tukea Sihanoukia vastustavaa Son Ngoc Thanhin johtamaa Khmer Serei ”(Vapaa Khmer)” sissiliikettä, joka oli muodostettu Khmer Issarakin oikeistosiivestä. Sihanouk katkaisi kaikki suhteet Yhdysvaltoihin 1965, kun Yhdysvaltojen ilmasota Vietnamin sodassa laajeni Kambodžan alueelle. Oikeiston voitettua Yhdysvaltojen tuella vaalit vuonna 1966 hallitus ryhtyi puhdistamaan maata vasemmistolaisista. Vasemmistolaiset pakenivat maaseudulle ja aloittivat 1967–1968 useita kapinoita, jotka hallitus kuitenkin kukisti verisesti. Kapinalliset alkoivat järjestäytyä kommunistiseksi sissiliikkeeksi, jonka nimeksi tuli punaiset khmerit.


title: Norodom Sihanouk

text: Sihanoukin ja Hun Senin hallitusten väliset rauhanneuvottelut alkoivat pian ja päättyivät vuonna 1991 Pariisin rauhaan. Sihanouk palasi Kambodžaan 14. marraskuuta 1991 kolmitoistavuotisen maanpaon jälkeen. Maa palautettiin monarkiaksi 1993, ja Sihanoukista tuli jälkeen kuningas (). Poliittista valtaa kuninkaalla ei enää ollut. Hän kärsi huonosta terveydentilasta ja joutui käymään useasti Pekingissä hoidettavana.


title: Norodom Sihanouk

text: Vuonna 1956 hän allekirjoitti Brionissa, Jugoslaviassa Titon, Gamal Abdel Nasserin, Jawaharlal Nehru ja Sukarnon kanssa sitoutumattomien maiden peruskirjan. Vietnamin sodan aikana Norodom Sihanouk pyrki pitämään maansa puolueettomana. Keväällä 1965 hän teki sopimuksen Kiinan ja Pohjois-Vietnamin kanssa sekä salli Pohjois-Vietnamin tukikohdat Itä-Kambodžaan ja Kiinan sotatarviketoimituksen Kambodžan satamien kautta. Kiina puolestaan osti kambodžalaista riisiä ylihintaan. Norodom Sihanouk julisti myös kommunismin voittokulun olevan vastustamaton Kaakkois-Aasiassa ja ehdotti maolaisen politiikan ideoiden soveltamista. Vuosina 1966–1967 hän taas aloitti poliittiset puhdistukset, joissa vasemmisto kitkettiin pois politiikasta. Suhde Kiinan kanssa kariutui kulttuurivallankumouksen aikana.


title: Kambodžan historia

text: Kuningas Sihanouk ja Ranska pääsivät 1949 sopimukseen, jonka mukaan Kambodža oli muodollisesti itsenäinen, mutta Ranskan hallintaan jäivät edelleen armeija, poliisi, oikeuslaitos, valuutta ja ulkomaankauppa. Levottomuudet maassa alkoivat uudelleen 1951, jolloin myös buddhalaiset munkit toimivat aktiivisesti hallitusta vastaan. Kaikki osapuolet, muun muassa myös Yhdysvallat, yrittivät voittaa munkit puolelleen, koska munkkien avulla katsottiin pystyvän hallitsemaan koko maaseutuväestöä. Kuningas Sihanouk aloitti Kambodžan itsenäisyyskampanjan 1953 ja julisti Kambodžan itsenäiseksi kesällä 1953. Ranskan sotilaallinen tilanne Indokiinan sodassa oli sen verran huono, että se joutui tunnustamaan Kambodžan itsenäisyyden marraskuussa 1953. Sihanouk luki virallisen itsenäisyysjulistuksen 9. marraskuuta 1953. Kambodžan itsenäisyys vahvistettiin 1954 Geneven rauhankonferenssissa, joka päätti Indokiinan sodan. Kuningas Norodom Sihanouk luopui kruunusta isänsä Norodom Suramaritin hyväksi 1955, sillä hän katsoi että perustuslaillisena monarkkina hän ei voinut johtaa maata riittävän hyvin. Sihanouk ryhtyi johtamaan maata pääministerinä. Vuosina 1955–1970 Sihanouk oli Kambodžan tosiasiallinen hallitsija joko pääministerinä tai valtion päämiehenä.


title: Kambodžan sisällissota

text: Kun Kambodžan naapurimaassa Vietnamissa riehui 1960-luvulla sota, jossa oli mukana myös Yhdysvallat, julisti prinssi Norodom Sihanouk maansa puolueettomaksi. Vuoteen 1965 mennessä Sihanouk alkoi epäillä Yhdysvaltojen aikeitaan häntä vastaan, koska hän ei ollut suostunut auttamaan Etelä-Vietnamia Pohjois-Vietnamia vastaan. Sihanouk kääntyikin Pohjois-Vietnamin puoleen ja antoi Vietkongille luvan perustaa maahansa tukikohtia. Vietnamin kommunistien läsnäolo maassa ja Sihanoukin sosialistinen talouspolitiikka vieraannutti maan oikeistolaisia, kuten asevoimien komentajia ja kaupunkilaista yläluokkaa. Samaan aikaan Sihanouk painosti maan vasemmistoa, ja poliittinen ilmapiiri nosti kommunistista kapinahenkeä maaseudulla.


title: Howard Sochurek

text: Sochurek syntyi vuonna 1924. Hän valmistui Princetonin yliopistosta vuonna 1942 ja taisteli toisessa maailmansodassa. Sochurek työskenteli Life-lehdessä vuodesta 1950. Hän toimi kuvajournalistina muun muassa Neuvostoliitossa, Lähi-idässä, Mongoliassa ja Vietnamissa. Hän otti kuvia muun muassa Korean sodassa yhdysvaltalaisista joukoista vihollislinjojen takana ja Indokiinan sodassa ranskalaisten tappiosta Điện Biên Phủn taistelussa. Sochurek piti Indokiinan sodan aikana perhesyiden vuoksi loman toukokuussa 1954. Life-lehden johto pyysi häntä suostuttelemaan Robert Capaa paikkaamaan häntä loman ajaksi. Capa suostui kuvaamaan sotaa, mutta hän kuoli toukokuussa astuttuaan maamiinan päälle. Sochurek sai seuraavana vuonna ensimmäisen Robert Capa Gold Medalin. Sochurek työskenteli Life-uransa aikana lisäksi yrityksen toimistoissa New Yorkissa, Chicagossa, Detroitissa, New Delhissä, Singaporessa ja Pariisissa.


title: Martti Servo ja Napander

text: Urheilu on Martti Servo ja Napanderin tuotannossa vahvasti edustettuna: "Kaukalopallo" ylistää joukkuepeliä, Martinlaakson pellavapää viittaa formula-ajaja Mika Saloon, "Koriskenttien sankarit" esittelee suomalaisia koripallonpelaajia, "Rinnereggae" laskettelun ja "Pyöräilyn ystävä" kilpapyöräilyn maailmaa. Jääkiekosta kertova "Lätkän ihmemaa" oli vuoden 2003 jääkiekon MM-kisojen tunnussävel. Jalkapalloilija Jari Litmaselle pyhitetty "Hitti-litti Litmanen" on puolestaan keikoilla yleisön toivekappaleita. Muita lauluissa esiintyviä julkisuuden henkilöitä ja yhteiskunnallisia vaikuttajia ovat esimerkiksi Martti Ahtisaari ("Rauhantekijä"), Martin Saarikangas ("Iso-Masa rock"), presidentti Urho Kekkonen ("Se oli silloin") ja Esko Riihelä ("Eiköhän kiitetä Riihelää").


title: Pälkäneen Luja-Lukko

text: Pälkäneen Luja-Lukko eli PäLuLu on Pälkäneellä vuonna 1934 perustettu urheiluseura. Seuran nimi oli Pälkäneen Lukko vuoden 2007 alkuun asti, jolloin Pälkäneen ja Luopioisten kuntaliitoksen myötä yhdistettiin Pälkäneen Lukon ja Luopioisten Lujan toiminta ja otettiin käyttöön nykyinen nimi. Tunnettuja seuraa edustaneita urheilijoita ovat kiekonheittäjä Tanja Komulainen, pikaluistelijat Toivo Salonen ja Pekka Lattunen sekä ampumahiihtäjä Kari Kataja. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, jääkiekko, koripallo, lentopallo, luistelu, suunnistus, salibandy sekä yleisurheilu.


title: Brittiläinen kulttuuri

text: Urheilu, etenkin jalkapallo- sekä tennisturnaukset, mutta myös rugby ja kilpasoutu ovat merkittäviä. Myös hevosurheilu ja pubien darts-kisat ovat suosittuja. Kaunis ja rehevä luonto tasaisine ruohokenttineen luo hyvät edellytykset golfin peluulle, joka urheilumuotona on varsin keskeisessä asemassa heti jalkapallon ja tenniksen jälkeen. Pelataan krikettiä ja biljardia. Lyödään vetoa mitä erilaisimmista kohteista. Niinpä vedonvälittäjillä onkin työtä.


title: Purkki (leikki)

text:
Purkki tunnetaan eri puolilla Suomea eri nimillä, vaikka säännöt ovat samat tai niissä on vain pieniä eroja.
Purkki tai "pallokuoppa" tunnetaan esimerkiksi suomenkielisellä Pohjanmaalla "pallokuoppasen" nimellä, Järviseudulla taasen pelataan "tönttörönttöä" ja Jämsän seudulla peli tunnetaan nimellä "rönttö". Siurossa peli tunnetaan nimellä "brönttö". Pohjois-Pirkanmaalla peli tunnetaan nimellä lekkeri.
Järviseudun ja eteläisen Keski-Suomen nimivariaatioissa on havaittavissa jonkinlainen yhteys. Erään tietolähteen mukaan nimi "tönttörönttö" tulee ruotsin kielestä, mutta tarkempaa tietoa siitä mistä sanasta tai sanoista se on muokkautunut, ei ole.


title: Kalottimaaottelu

text: Kalottimaaotteluiksi "(Kalottkamp)" kutsutaan urheilussa Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosien välisiä maaotteluita. Mukana on urheilijoita maiden Pohjoiskalotin alueella sijaitsevista maakunnista ja lääneistä. Suomesta on lisäksi edustettuna Pohjois-Pohjanmaa.


title: Pitkäjärven koulu

text: Koulussa järjestetään vuosittain kolme urheilupäivää. Ensimmäinen niistä on koulun oma yleisurheilukilpailu, jossa luokat kilpailevat toisiaan vastaan eri lajeissa. Toinen urheilupäivä on talviliikuntapäivä, jossa oppilaat saavat valita mieluisen talviliikuntalajin ja liikkua sen parissa koko päivän. Vaihtoehtoina ovat esimerkiksi hiihto, luistelu, jääkiekko, retkiluistelu, lumikenkäily, laskettelu ja avantouinti. Kolmas urheilupäivä on kävelypäivä joka on ohjelmassa aina kevään viimeisellä kouluviikolla. Oppilaat aloittavat koulupäivän kävelemällä noin 8 km kävelylenkin kisapirtin maastossa ja kerääntyvät sen jälkeen koulun kentälle seuraamaan opettajat vastaan 9. luokkalaiset -pesäpallopeliä.


title: Laturetki

text:
Laturetki on urheilutapahtuma, jossa kuntohiihtäjät ja usein myös kilpailijat hiihtävät tavallista pidemmän reitin. Reitin varrelle on järjestetty taukopaikkoja, joissa on nuotioita, tarjoilua ja voitelupalvelua. Yleensä laturetkillä on osallistumismaksu. Lauri "Tahko" Pihkala tunnetaan laturetkiaatteen edistäjänä. Suomessa järjestetään lähes joka kunnassa laturetki.
Suomen Latu ry myöntää vuosittain laajaa suosioita saavuttaneen perinteisellä hiihtotavalla hiihdettävän valtakunnallisen laturetken järjestelyoikeuden. Tässä tapahtumassa ei kilpailla eikä siinä ole osallistumismaksua, mutta tarjoiluista peritään maksu. Järjestyksessään 50. valtakunnallinen laturetki järjestettiin 2007 Keuruulla.


title: Penkkiurheilu

text: Urheiluliikkeessä ja myös liikuntatieteessä penkkiurheilu on perinteisesti käsitetty passiiviseksi, moraalisesti paremman ”oikean urheilun” vastakohdaksi ja korostettu aktiivisen urheilun kansanterveydellisiä vaikutuksia. Urheilua seuraava henkilö eli penkkiurheilija on voitu kuvata jopa stereotyyppisesti olutta keskimäärin liikaa nauttivaksi henkilöksi, niin sanotuksi sohvaperunaksi, joka vain passiivisesti odottaa urheilun seuraamisen aiheuttamaa jännitystä tapahtuvaksi. Onpa urheilua seuraavaan yleisöön liitetty jopa huligaanijoukonkin leimaa, pohjautuen erityisesti jalkapallokatsomoissa viime vuosikymmeninä esiintyneisiin levottomuuksiin.


title: Nyrkkeily

text: Nyrkkeily on kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi kilpailijaa ottelee köysillä ympäröidyssä kehässä ja yrittää lyödä vastustajaansa nyrkkeilykäsineillä suojatuilla nyrkeillään. Vastustajaa saa lyödä ainoastaan nyrkin etuosalla, ei avokämmenellä tai kämmensyrjällä. Myös lyöminen niskaan, selkään, munuaisiin tai vyötärön alapuolelle on kiellettyä. Lisäksi kyynärpäällä lyöminen, vastustajasta roikkuminen tai kiinnipitäminen, maassa olevan lyöminen, potkiminen ja jalan päälle astuminen ovat kiellettyjä. Vasenkätistä nyrkkeilijää kutsutaan termillä "southpaw" ja oikeakätistä termillä "orthodox".


title: Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu

text: Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu ry (LiikU) on yksi Suomen viidestätoista SLU-alueesta. Se toimii liikunnan asiantuntijana Lounais-Suomessa. LiikU järjestää lapsille ja aikuisille liikuntatapahtumia ja leirejä (mm. Pitkis-Sport, Kesis, Sporttis). Sen tehtävänä on kouluttaa ja innostaa lasten kanssa työskenteleviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjä liikuttamaan muita, sekä puhua liikunnan puolesta päättäjille. LiikUn visio on tuoda liikunta jokaisen lounaissuomalaisen elämäntavaksi.


title: Holmenkollenin hiihtofestivaalit

text: Holmenkollenin hiihtofestivaalit, usein myös Holmenkollenin kisat (norjaksi "Holmenkollen skifestival" tai "Holmenkollrennene"), on perinteikäs vuosittainen pohjoismaisten hiihtolajien kilpailutapahtuma Norjassa, Oslon Holmenkollenilla Holmenkollenin kansallisareenalla sekä Holmenkollbakken- ja Midtstubakken-hyppyrimäissä. Holmenkollenin kisat kuuluvat FIS:n maailmancupiin ja niiden nykyinen virallinen nimi on Holmenkollen FIS World Cup Nordic. Kilpailun järjestää Skiforening. Vuonna 2009 Holmenkollenin remontin vuoksi maastohiihto- ja ampumahiihtokilpailut kilpailtiin Trondheimissa ja mäkihypyn ja yhdistetyn kilpailut Vikersundissa. Vuoden 2011 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin Holmenkollenilla, eikä erillisiä Holmenkollenin hiihtofestivaaleja järjestetty. Aikaisemmin Holmenkollenilla on pidetty MM-kilpailut vuosina 1930, 1966 ja 1982. Tämän lisäksi Holmenkollenilla kilpailtiin vuoden 1952 talviolympialaisten pohjoismaisten hiihtolajien kilpailut. Holmenkollenilla on kilpailtu myös ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuja vuosina 1999, 2000 ja 2002.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollen on mäkimaastoinen osa-alue Vestre Akerin kaupunginosassa Oslossa Norjassa. Holmenkollenin korkein kohta on 371 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollenin kansallisareena oli yksi vuoden 1952 talviolympialaisten suorituspaikoista. Se on isännöinyt myös vuosien 1930, 1966, 1982 ja 2011 hiihdon MM-kilpailut, osittain vuosien 1986, 1990, 1999, 2000 ja 2002 ampumahiihdon MM-kilpailuja ja vuoden 2016 ampumahiihdon MM-kilpailut.


title: Holmenkollenin kansallisareena

text: Stadion muistetaan ennen kaikkea sumusta, joka on usein häirinnyt sekä mäkihyppy- että ampumahiihtotapahtumia. Holmenkollbakken ja Holmenkollenin kappeli ovat alueen tunnetuimpia tunnusmerkkejä, lisäksi Holmenkollbakkenin sisätiloissa on maailman vanhin hiihtomuseo. Holmenkollen-mitali jaetaan ansioituneille pohjoismaisten hiihtolajien urheilijoille ja ampumahiihtäjille.


title: Holmenkollenin kansallisareena

text: Stadion on uudistettu useita kertoja. Edellinen suuri uudistus tapahtui vuosina 2008–2010, jolloin stadionin lähes kaikki rakenteet uusittiin vuoden 2011 hiihdon MM-kilpailuja varten. Tuolloin talvilajien maailmancupeja ei järjestetty lainkaan Holmenkollenilla. Maastohiihdon maailmancupissa Holmenkollenilla käydään vuosittain 50 ja 30 km pitkien matkojen kilpailut, jotka käydään Holmenkollenin lisäksi ainoastaan arvokilpailuissa kansainvälisellä tasolla. Ampumahiihdon maailmancupissa Holmenkollen on ollut myös finaaliviikonlopun järjestäjä.


title: Holmenkollen-mitali

text: Holmenkollen-mitali on Norjassa korkein hiihtäjälle myönnettävä tunnustuspalkinto. Mitalilla palkitaan kansainvälisissä arvokilpailuissa sekä etenkin Holmenkollenin kisoissa menestyneitä pohjoismaisten hiihtolajien urheilijoita. Mitalin on suunnitellut Andreas Bloch.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollenin vanhan mäen purkaminen aloitettiin lokakuussa 2008. Tilalle rakennettiin uusi vuoden 2011 maailmanmestaruuskilpailuja varten. Uuteen hyppytorniin käytettiin sata tonnia terästä. Sen hyppylava on 60 metriä maanpinnan yläpuolella. Mäki valaistaan pimeään aikaan. Se juhlavalaistiin sini-valkoiseksi Suomen täyttäessä 100 vuotta 6. joulukuuta 2017. Holmenkollenin mäkihyppytornin yhteydessä on myös hiihtomuseo, matkamuistokauppa sekä mäki- ja pujottelusimulaattori.


title: Johan Holm (kartanonomistaja)

text: Holm toimi Porvoon oikeusraatimiehenä vuosina 1822–1827. Hän peri isältään Porvoon Näsinmäellä sijainneen Näsin kartanon ja sai lisänimensä "Näsi-Jutte" kartanon mukaan. Holm rakennutti kartanon maille kilometrikaupalla kiviaitoja ja kivipengerryksiä jotka ovat säilyneet nykypäiviin saakka. Hän oli tunnettu saituudestaan ja hän käytti muun muassa kenkien sijasta tuohivirsuja. Holm ei käyttänyt myöskään ruutia kivien halkaisuun vaan halkaistaviin kiviin hakattiin kesällä reiät joihin talven tultua kaadettiin vettä joka jäätyessään laajeni ja halkaisi kiven. Holm omisti kuollessaan yhdeksän velatonta maatilaa ja kuusi kaupunkitaloa.


title: Holly Holm

text: Holly Rene Holm (s. 17. lokakuuta 1981 Albuquerque, New Mexico) on yhdysvaltalainen vapaaottelija ja entinen välisarjan nyrkkeilijä, mukaan lukien entinen WBA:n ja WBC:n mestari, sekä entinen potkunyrkkeilijä. Holm voitti vuoden naisnyrkkeilijän palkinnon vuosina 2005 ja 2006. Hän on kilpaillut myös potkunyrkkeilyssä. Holm on myös UFC:n entinen kääpiösarjan mestari.


title: Kari Holm

text: Kari "Hohdin" Holm (s. 15. toukokuuta 1957) on suomalainen rumpali, joka on vaikuttanut monissa tunnetuissa rock-yhtyeissä, kuten Virtanen, Kontra ja Popeda. Holm oli Popedassa yhtyeen rumpaleista pisimpään, vuodesta 1983 vuoteen 1999. Alun perin hän tuli armeijaan lähteneen pikkuveljensä Kai Holmin tuuraajaksi, mutta yhtye vaati häntä jäämään bändiin. Kari Holmia oli pyydetty Popedan rumpaliksi jo vuonna 1977, mutta hän ei ollut käytettävissä tuolloin ja ehdotti veljeään tilalle.


title: Rhode Island

text: Rhode Island and Providence Plantations, yleisemmin Rhode Island, on pinta-alaltaan Yhdysvaltojen pienin osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 13. osavaltiona 29. toukokuuta 1790. 18. toukokuuta vuonna 1652 Rhode Islandissa säädettiin mantereen ensimmäinen orjuuden kieltävä laki. Rhode Islandin rajanaapureita ovat Massachusetts pohjoisessa ja idässä sekä Connecticut lännessä. Eteläpuolella on Atlantin valtameri. Osavaltion pääkaupunki on Providence.


title: Rhode Island

text: Rhode Island kattaa noin 4 005 neliökilometrin suuruisen alueen, ja sen naapureita ovat pohjoisessa ja idässä Massachusettsin osavaltio, lännessä Connecticut, sekä etelässä Atlantin valtameri. Osavaltiolla on myös vesirajaa New Yorkin osavaltion kanssa.


title: Rhode Island (saari)

text: Rhode Island (tunnetaan myös nimellä Aquidneck Island) on 24 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä saari Narragansettinlahdessa, Rhode Islandin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Saaren pinta-ala on 97,9 neliökilometriä, ja vuoden 2000 väestölaskennassa sen asukasluku oli 60 870. Saarella sijaitsevat Newportin, Middletownin ja Portsmouthin kaupungit.


title: Rhode Island State House

text: Rhode Island State House on Yhdysvaltain Rhode Islandin osavaltion lainsäädäntörakennus. Se sijaitsee osavaltion pääkaupungissa Providencessa, ja edustaa uusklassista arkkitehtuuria. Sen suunnittelusta on vastannut arkkitehtitoimisto McKim, Mead, and White. Georgialaisella marmorilla verhoillun rakennuksen rakennustyöt käynnistettiin vuonna 1895 ja se valmistui lopulta vuonna 1904. Rakennuksessa toteutettiin suuria kunnostustöitä 1992–2003. Se on myös listattu Yhdysvaltain historiallisten paikkojen kansallissrekisteriin (NRHP).


title: Kentin piirikunta (Rhode Island)

text: Kentin piirikunta () on piirikunta Rhode Islandin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sitä rajaavat Connecticutin osavaltion piirikunnat New London ja Windham sekä Rhode Islandin piirikunnat Providence, Bristol ja Washington. Vuoden 2010 väestölaskennassa piirikunnan asukasluku oli 166 158. Vuoden 2000 väestölaskennan tietojen mukaan 92 prosenttia asukkaista puhui tuolloin äidinkielenään englantia, 1,9 prosenttia espanjaa, 1,5 prosenttia ranskaa, 1,4 prosenttia portugalia ja 1,1 prosenttia italiaa. Piirikunnan pinta-ala on 487 neliökilometriä, josta vettä on 46 neliökilometriä. Asukastiheys on 377 as./km².


title: Newport (Rhode Island)

text: Newport on kaupunki Newportin piirikunnassa, Rhode Islandin osavaltiossa, Yhdysvaltain koillisosassa. Se on piirikuntansa pääkaupunki, ja sijaitsee noin 48 kilometriä etelään osavaltion pääkaupungista Providencesta. Kaupunki on pinta-alaltaan 29,7 neliökilometrin suuruinen, ja sen asukasluku on noin 27 000.


title: Providence

text: Providence on Rhode Islandin osavaltion ja samannimisen piirikunnan pääkaupunki Yhdysvaltain itärannikolla, Uuden-Englannin alueella. Kaupungissa oli 178 042 asukasta vuoden 2010 väestönlaskennassa. Pääkaupunkiseudulla on 1 630 956 asukasta, mikä tekee siitä maan 42. suurimman kaupungin.


title: Mena Suvari

text: Mena Alexandra Suvari (s. 13. helmikuuta 1979 Newport, Rhode Island, Yhdysvallat) on amerikkalainen näyttelijätär. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan elokuvissa "American Beauty" ja "American Pie". Suvari aloitti uransa 12-vuotiaana toimimalla mallina ja jo 16-vuotiaana hän pääsi mukaan televisiosarjaan "Teho-osasto". Hän ääninäytteli "Kingdom Hearts 2" -pelissä "Final Fantasy VII" -pelistä tuttua Aerista vuonna 2005.


title: Smithfield (Rhode Island)

text: Smithfield on kaupunki Providencen piirikunnassa, Rhode Islandin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 20 613 vuoden 2000 väestönlaskennassa. Sen pinta-ala on 71,9 neliökilometriä, josta 68,9 neliökilometriä on maa-alaa ja 3,1 neliökilometriä vesialaa. Kaupungin asukastiheys on 299,4 as./km². Kaupungin alueelle saapuivat ensimmäiset pysyvät asukkaat 1600-luvulla ja siitä muodostui maanviljelysyhteisö. Se nimettiin Ison-Britannian pääkaupungissa Lontoossa sijaitsevan Smithfieldin alueen mukaan. Kaupungissa sijaitsee yliopisto Bryant University.


title: Rhode Island

text: Rhode Islandilla on prosentuaalisesti suurempi osuus amerikanitalialaisia ja amerikanportugalilaisia kuin millään muulla Yhdysvaltain osavaltiolla. Alueen italialaisperäinen väestö on keskittynyt Providencen kaupunkiin, portugalilaisperäinen väestö taas Bristolin piirikuntaan. Ranskalais-kanadalaisperäinen väestö on keskittynyt suurimmaksi osaksi Providencen piirikunnan pohjoiseen osaan, kun taas irlantilaista syntyperää olevat asukkaat omaavat vahvan edustuksen Newportin ja Kentin piirikunnassa.


title: Pohjanmesisieni

text: Pohjanmesisieni eli mesisieni ("Armillaria borealis") on yleisin Suomessa esiintyvistä neljästä "Armillaria mellea" -ryhmän mesisienilajista. Se kasvaa yleensä tuppaina lahokannoissa tai -puissa. Sieni saattaa kasvaa myös maassa, mutta tällöin se on useimmiten yhteydessä lahoaviin juuriin. Sen 5–10 cm leveä, kellanruskea, säikeinen ja harvasuomuinen lakki on kupera ja laakea. Vaaleanruskeassa, sitkeässä jalassa on selvä rengas. Eräät mesisienilajit tuottavat biologisesti valoa, ne hohtavat pimeässä. Suomen sienistä pimeässä hohtaa pohjanmesisienen lisäksi nuijamesisieni.


title: Kultahelokka

text:
Kultahelokka ("Pholiota aurivella") on puolipallomainen, kupera tai laakeneva ruskeankeltainen helokkalaji. Sen heltat ovat aluksi kellertävät ja muuttuvat vanhemmiten oliivinsävyisiksi. Jalka on kellertävä ja siinä on rengasmainen vanhemmista sienistä puuttuva vyö. Helokka on ruokasienenä mitätön, mauton ja hajuton sieni. Se kasvaa usein korkealla puissa, pääasiassa koivulla ja haavalla.
Sieni kasvaa melko harvinaisena Etelä-Suomessa.


title: Posliinisieni

text: Posliinisieni ("Oudemansiella mucida") on kellomainen tai puolipallomainen limainen valkea sienilaji. Sen heltat ovat valkoiset. Sitkeä jalka on vaalea tai vaaleanharmaa. Posliinisieni kasvaa pyökinrungoilla jopa korkealla puissa, mutta myös pudonneilla oksilla. Posliinisieni on keskieurooppalainen laji eikä sitä esiinny Suomessa.


title: Myrkkynääpikkä

text: Myrkkynääpikkä kasvaa syys-marraskuussa enimmäkseen havupuiden kannoilla, lahoavalla puuaineksella tai hakkuuaukealla, joskus puutarhoissa ja puistikoissa. Joskus sientä voi löytää myös lehtipuulta. Se on hyvin yleinen koko Suomessa paljakka-alueita lukuun ottamatta.


title: Puistokärpässieni

text: Puistokärpässieni ("Amanita ceciliae") on limalakkinen, punaruskea kärpässienilaji. Sen jalka on vaalea ja siinä on punaruskeita vöitä. Heltat ovat valkoiset. Sientä voi syödä, mutta sitä ei pidä sekoittaa myrkyllisiin kärpässienilajeihin. Sieni kasvaa lehtimetsissä ja puistoissa. Se on Suomessa harvinainen laji.


title: Ukonsieni

text: Hyvinä sienivuosina ukonsieni on runsas, vaikkakin elo-syyskuussa kasvavien itiöemien esiintyvyys vaihtelee paljon. Sientä kasvaa lehtomaisissa metsänreunoissa, metsäniityillä, pihoilla, puutarhoissa ja muissa saman tyyppisissä paikoissa. Suomessa sitä tavataan etelässä yleisenä ja pohjoisempana harvinaisempana.


title: Korvasieni

text: Korvasieni on hiekkaisilla kankailla verrattain yleinen. Itiöemät ilmestyvät maan pinnalle huhti–kesäkuussa. Korvasieni kasvaa usein runsaana paikoilla, joissa maan pinta on rikkoutunut. Sen vuoksi korvasieni on yleinen esimerkiksi hakkuuaukeilla, kuloalueilla sekä metsäteillä ja -poluilla. Parhaat sienipaikat ovat pari-kolme vuotta vanhat hiekkapohjaiset mäntykankaiden hakkuuaukeat joitten maa on kuorittu ja esiin on tullut hiekkaa. Korvasienen satoa voi lisätä rikkomalla maata ja lisäämällä selluloosapitoista ainetta, kuten sanomalehteä.


title: Haaparousku

text: Haaparouskua tavataan heinäkuun lopusta aina marraskuulle asti. Se on Suomessa yleinen ja satoisa sieni, joka kasvaa kaikkialla maassa. Erityisesti se kasvaa hieman soistuneissa kangasmetsissä, mutta myös rehevät ja lehtipuuvaltaiset metsät ovat sen kasvupaikkoja. Yleensä sieni kasvaa harvoina ryhminä.


title: Lampaankääpä

text: Sieni kasvaa elokuun ja lokakuun välillä. Lampaankääpää kasvaa yleisimmin tuoreissa havu- ja sekametsissä Suomen keski- ja eteläosassa, mutta sitä tavataan aina napapiirillä asti. Lampaankääpää kasvaa myös kuusikkoisissa rinteissä. Laji on satoisa ja kasvaa usein suurina ryhminä. Vanhana sienet muuttuvat usein toukkaisiksi.


title: Talousmetsä

text: Metsässä kasvaa myös muuta kuin puita, esimerkiksi varpuja, ruohoja, eri eläimiä ja sieniä. Talousmetsien virkistyskäyttö, metsästys, sienestys ja marjastus ovat mahdollisia talousmetsissä. Suomessa ja eräissä Pohjoismaissa on lailla säädetty jokamiehenoikeus, joka takaa yhdessä metsästyslainsäädännön kanssa nämä toimet. Toisinaan on havaittu, että metsää hakataan puuntuoton perusteella jopa sellaisilla lohkoilla, joilla sienisato olisi arvoltaan puun taloudellista tuottoa korkeampi. Vastaavasti esimerkiksi korvasienen on todettu innostuvan tuottamaan itiöemiä maan pinnan rikkoontuessa ja kartiohuhtasieni pitää palopaikoista – ja muun muassa omenankuorista.


title: Rasmus Ristolainen

text: Jääkiekkoon erikoistuneen "Jatkoaika.comin" verkkolehden mukaan isokokoisen Ristolaisen vahvuuksiin kuuluvat rohkeus, rauhallisuus, laukaus, alivoimapelaaminen, fysiikka, monipuolisuus, luistelu ja pelinavaaminen. Yhdysvaltalainen "The Hockey News" -aikakauslehti on luonnehtinut Ristolaista pelityyliltään all-around -puolustajaksi, joka taitaa sekä kiekollisen, fyysisen että peruspelaamisen. Ristolaisen heikkouksia ovat verkkosivuston raportin mukaan vartalon käyttö ja ajoittainen kiekon ylipelaaminen. "Yleisradion" urheilutoimittaja Tommi Seppälä on kuitenkin korostanut Ristolaisen kuuluvan fyysisiltä ominaisuuksiltaan NHL-liigan kärkiviidennekseen. "Jo nyt nuori suomalainen muodostaa ison koon, hyvän liikkumisen, laadukkaan kiekollisen pelaamisen, teknisen huipputason, terveen itseluottamuksen ja fyysisen kovuuden kautta paketin, jollaista ei suomalainen jääkiekkohistoria tunne", Yle kirjoitti artikkelissaan vuoden 2015 joulukuussa.


title: Pesäpallo

text: Suojeluskuntajärjestössä urheilulle annettiin kaksi tehtävää: sen tarkoituksena oli kehittää sotilaskuntoa ja lisätä yhteenkuuluvuuden tunnetta. Pesäpallo oli keskeisimpiä lajeja, sillä sen katsottiin kehittävän sekä sotilaan fyysisiä että henkisiä ominaisuuksia. Pesäpallo oli järjestään päälajeja 1930-luvun puoliväliin, ja se levisi sen kautta Suomen syrjäseuduille asti. Suojeluskuntien merkitys oli suuri erityisesti 1920-luvulla, jolloin peliä ei vielä juurikaan harrastettu urheiluseuroissa.


title: Allan Stanley

text: Urheilulla oli Timminsissä ja monissa muissa Kanadan kaivoskaupungeissa suuri merkitys vapaa-ajan virkistystoimintana. Kaivosten omistajat sponsoroivat usein urheiluseuroja ja jopa urheilusarjoja. Timminsläinen liikemies perusti kaupunkiin Holman Pluggersin, johon Stanleykin liittyi. Aluksi joukkue pelasi vain yksittäisiä pelejä, mutta pian se liittyi nuorisosarjaan. Pluggers yllätti kaudella 1942–1943, jolloin se voitti Ontarion provinssin mestaruuden. Kykyjenetsijät etsivät jo tuohon aikaan uusia lahjakkuuksia ympäri Kanadaa, mutta Ontarion koillisosat olivat vielä tutkimatonta seutua. Pluggersin pitkä ja lihaksikas puolustaja, Allan Stanley herätti kuitenkin useiden kykyjenetsijöiden huomion. Stanley ja useat Pluggersin pelaajat saivat kutsun NHL-seura Boston Bruinsin harjoitusleirille.


title: Ville Pekkola

text: Pyrinnössä pelatessaan Pekkola on tullut tunnetuksi roolipelaajana. Hän on ollut etenkin takamiesten puolustaja ja prässääjä sekä vaihtopenkiltä energiaa tuovana pelaaja. YLEn toimittaja kuvaili Pekkolaa "takamiesten elmukelmumaiseksi hiillostajaksi", ja itseään Pekkola on kuvannut fyysiseksi "puolustuspään ajokoiraksi". Aamulehden toimittaja kuvaili keväällä 2015 Pekkolaa "haalariosaston peluriksi", jonka heittotaito on kausien kuluessa kehittynyt. Urheilusanomien toimittaja, valmentaja Harri Mannonen arvioi huhtikuun 2015 lehdessä Pekkolaa Korisliigan hyödyllisimmäksi pelaajaksi joukkueelleen tilastolukemiin suhteutettuna. Mannosen mukaan Pekkolan pallokäsittelytaito ja kyky käyttää palloskriinejä ovat heikot, ja tämä juoksee pallottomana "kovaa sinne tänne". Edelleen Mannosen mukaan Pekkola on huono korintekijä korin läheisyydessä mutta hyvä kaukoheittäjä: tarkastelun kohteena olleena runkosarjakautena 2014–2015 Pekkolan kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti "omintakeisella heittotekniikalla" oli 38. Mannosen mukaan korkea onnistumisprosentti johtuu osittain siitä, että Pekkolaa käytetään usein hyökkäysten viimeisenä vaihtoehtona, jolloin hän saa suhteellisen vapaita heittopaikkoja ja siitä, etteivät vastustajat aina vartioi häntä tarpeeksi. Mannonen arvioi Pekkolan hyödyn joukkueelleen syntyvän erityisesti tämän puolustuksesta eli vastustajan pelintekijän kovasta ja sinnikkäästä painostamisesta ympäri kenttää, missä häntä auttavat kelvollinen liikkuvuus ja pituusylivoima (190 cm) useisiin Korisliigan takamiehiin verrattuna.


title: Suomi–Ruotsi-jalkapallomaaottelu 1911

text: Suomen Urheilulehti kehui kotijoukkueen pelaajista lähinnä maalivahti Gustaf Holmströmiä, mutta myös Suomen puolustusta ja hyökkäyksen laitapelaajia luonnehdittiin "kelvolliseksi". Muita hyökkääjiä sen sijaan moitittiin yksipuolisuudesta ja huonosta taktisesta osaamisesta. Urheilulehden mukaan ruotsalaiset olivat muutoinkin taidoissaan ja taktiikassaan selvästi Suomen joukkuetta edellä. Huonon esityksen syyksi todettiin myös viikkoa aikaisemmin pelatut SM-ottelut, joiden johdosta Suomen pelaajat olivat väsyneitä ja kärsivät jopa loukkaantumisista. Tuohon aikaan jalkapallossa ei tunnettu vaihtopelaajia. Ruotsin joukkueesta lehti nosti erityisesti esille laitapelaajat Gunnar Pleijelin ja Karl Perssonin. Ottelua moitittiin yleisesti hidastempoiseksi, jota Urheilulehden mukaan myös ruotsalaiset olivat ihmetelleet. Suomen Palloliitto järjesti ottelun jälkeen juhlatilaisuuden Operakällaren-ravintolassa, joka sijaitsi Helsingin Ruotsalaisen teatterin tiloissa. Illallisen aikana ruotsalaisille luovutettiin muistoksi Palloliiton kunniamerkit.


title: Tampereen Sisu

text:
Erityisesti 1980-luvulta lähtien urheilun ammattilaistuminen johti siihen, että työn ohella harjoittelu ei enää riittänyt kansalliselle huipulle pääsyyn kuin poikkeustapauksissa. Kilpaurheilun merkitys Sisussa onkin vähentynyt erityisesti kilpaurheilun siirryttyä 1990-luvun suuressa järjestöuudistuksessa lajiliitoille, jolloin Työväen Urheiluliiton tehtäväksi määriteltiin kuntoliikunta, nuoret ja veteraanit.
Myös muutokset vapaa-ajan merkityksessä ovat ohjanneet seuran eri jaostojen ja lajien nousuja ja laskuja. Vapaa-ajan ja yhteiskunnan yksilöllistyminen on vaikuttanut voimakkaasti muun muassa siihen, että nuoriso- ja kulttuuritoiminta alkoi hiipua 1980-luvulta lähtien. Uutena toimintamuotona taas on tullut mukaan veteraanitoiminta. Veteraanijaosto Sisukkaiden Sisun laulajat ja Senioritanssijat myös jatkavat liikunnan ja kulttuurin yhdistämisen perinnettä.


title: Juuso Ketola

text: Porin Ässät ry:n sivustolla tehdyn haastattelun mukaan Ketolan suurimpiin vahvuuksiin kuuluu puolutuspään pelaaminen ja kaksinkamppailut ja hänet tunnetaan myös kovana harjoittelijana. Samassa haastattelussa Ässien A-nuorten päävalmentaja Jere Härkälän mukaan Ketola on erittäin hyvä kamppailutilanteissa sekä vastustajan kiekosta irrottamisessa. Härkälän mukaan hän on kaiken kaikkiaan luotettava puolustaja, joka omaa myös erinomaisen laukauksen.


title: Suomen urheilun Hall of Fame

text: Suomen urheilun Hall of Fame on Suomen urheilun kunniagalleria. Sen jäsenet ovat ”henkilöitä, jotka ovat kuuluneet lajissaan maailman eliittiin tai heillä on ollut muuten poikkeuksellinen merkitys urheilun historiassa”.


title: Saksa

text: Urheilulla on merkittävä asema saksalaisten elämässä. Urheiluseuroissa on 27 miljoonaa jäsentä ja lisäksi 12 miljoonaa harrastaa liikuntaa omatoimisesti. Jalkapallo on Saksassa suosittu urheilumuoto. Rekisteröityjä pelaajia on jalkapalloliiton seuroissa 6,3 miljoonaa. Bundesliiga on maailman toiseksi suurin urheilun ammattilaisliiga. Tunnettuja saksalaisia jalkapalloilijoita ovat mm. Franz Beckenbauer, Gerd Müller, Mesut Özil, Jürgen Klinsmann, Miroslav Klose, Lothar Matthäus, Marco Reus, Philipp Lahm, Bastian Schweinsteiger, Mario Götze, Oliver Kahn, Michael Ballack ja Manuel Neuer . Saksa on voittanut jalkapallon arvokisaturnauksissa MM- ja EM-kisoissa useita mestaruuksia ja mitaleita. Saksa on voittanut jalkapallon maailmanmestaruuden 1954, 1974, 1990, 2014 ja jalkapallon Euroopan mestaruuden 1972, 1980, 1996. Autourheilussa saksalaiset ovat menestyneet hyvin Formula-luokassa, jossa Michael Schumacher on voittanut ennätyksellisesti seitsemän maailmanmestaruutta. Muita suosittuja urheilulajeja ovat käsipallo, lentopallo, koripallo, ja tennis. Maan käsipallomaajoukkue on voittanut sekä maailmanmestaruuden että olympiakultaa. Saksan koripallomaajoukkue on saavuttanut Euroopan-mestaruuden sekä MM-kilpailuiden kolmannen sijan.


title: Mattias Öhlund

text: Öhlund on yksi NHL:n parhaista puolustajista ja on erittäin vahva fyysisellä puolella sekä puolustustaidossa. Öhlund on myös hyvä hyökkäyspäässä, mutta hyökkäysominaisuudet jäävät usein puolustuspelin varjoon. Öhlund omaa myös loistavan pelisilmän ja hyvät ja tarkat avaukset. Heikkoutena voidaan pitää turhia jäähyjä.


title: Ääninäyttelijä

text: Suomessa ulkomaisten animaatiosarjojen äänirooleihin haetaan ja pyydetään näyttelijöitä tai laulajia, joiden äänet muistuttavat elokuvan tai sarjan alkuperäisääntä. Koska Suomessa varsinaisia ääninäyttelijöitä on hyvin vähän ja he ovat useimmiten freelancereita, julkisuuden henkilöt ja nimekkäät näyttelijät ovat saaneet lainata äänensä animaatiohahmoille lähinnä elokuvissa. Esimerkiksi suomalaisista Mika Häkkinen on ollut äänenä Disneyn elokuvassa "Autot", Antero Mertaranta "Pikku Kanasessa" ja Tommy Tabermann elokuvassa "Arthur ja minimoit". Vuonna 2007 Pixarin animaatiofilmiä "Rottatouille" olivat ääninäyttelemässä esimerkiksi Sami Garam, Jyrki Sukula ja Jorma Uotinen sekä vuonna 2008 "Kung Fu Pandan" ääninäyttelemisessä olivat mukana Tommi Evilä ja Arttu Wiskari.


title: Ääninäyttelijä

text: Seiyūt ovat ääninäyttelijöitä radiokuunnelmissa ja osallistuvat Japanin ulkopuolella tuotettujen elokuvien ja televisiosarjojen japaninkieliseen ääniraidan jälkiäänitykseen, mutta parhaiten heidät tunnetaan animesarjojen ja videopelien ääninäyttelystä. Monien seiyūjen nimi yhdistetään pysyvästi heidän esittämiin roolihahmoihin hyvin suosituissa ja kaupallisesti menestyneissä animesarjoissa. Animen valtavan määrän ja kysynnän takia seiyūjen rooliluettelossa on jopa satakunta animesarjaa. Hyvin menestyvän animaatioteollisuuden takia monet seiyūt ovatkin Japanin populaarikulttuurin kuuluisuuksia, jotka tekevät työtään täysipäiväisesti. Monet vanhempien sukupolvien seiyūt ovat jatkaneet ammattia eläkkeelle ja jopa kuolemaansa asti. Kuuluisat seiyūt siirtyvät usein myös muusikoiksi, J-pop-laulajiksi ja radiojuontajiksi sekä näyttelevät japanilaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Japanissa on perustettu seiyūjeille omia värväystoimistoja, jotka päättävät seiyūjen kiinnityksestä animesarjoihin ja valitsevat heille sopivan roolituksen animesarjoissa. Värväystoimistot myös käyvät kaupallisesti tuottoisaa liiketoimintaa seiyūjen työsuhteen siirtämisestä toisten värväystoimistojen kesken. Seiyūjen suosio Japanissa vetää vertoja tavallisille näyttelijöille, pop-muusikoille ja muille viihdemaailman idoleille, ja monet heistä ovat saavuttaneet julkisuuden henkilön aseman. Heille on perustettu fanikerhoja ja vankkoja seuraajakuntia paitsi Japanissa myös Yhdysvalloissa ja muissa länsimaissa.


title: Joshua Rifkin

text: Rifkin tunnetaan musiikkimaailmassa runsaasti huomiota herättäneen näkemyksen edustajana, jonka mukaan Bach käytti teoksissaan vain yhtä laulajaa äänialaa kohden. Eli varsinaisen kuoron sijasta kantaattien ja muiden teosten kuoro-osuuksissa olisi usein vain neljä laulajaa, jotka kukin laulaisivat omaa säveltä. Rifkinin mukaan on historiallisten lähteiden pohjalta varmaa, että Bach reaalisesti käytti usein vain yksittäisiä laulajia äänialaa kohden. Hän ei kuitenkaan väitä, että tämä olisi ollut varmuudella Bachin ihanne teosten esittämisen kannalta. Rifkinin mukaan emme voi lähteiden perusteella varmuudella tietää, kuinka monta laulajaa Bach olisi halunnut käyttää.


title: Ääninäyttelijä

text: Elokuvissa käytetään mielellään tunnettujen näyttelijöiden ääniä, jota Disneyn ja Dreamworksin elokuvissa on suosittu eniten. Ensimmäisiä esimerkkejä on "Viidakkokirja", jossa esiintyivät muun muassa Phil Harris, Sebastian Cabot ja Louis Prima. Tämän jälkeen erityisesti 1990-luvulta lähtien esimerkiksi Samuel L. Jackson, Tim Allen, Hugo Weaving, Eddie Murphy, Robin Williams ja Mike Myers ovat lainanneet ääntään animaatioelokuviin. Myös monet vanhan polven näyttelijät, kuten Paul Newman, Ian McKellen, Robert De Niro ja Peter O'Toole, ovat antaneet äänensä johonkin animaatioon. Sarjoihin perustuvissa elokuvissa mukaan saatetaan ottaa yksi tai kaksi tunnettua näyttelijää, jotka eivät kuitenkaan esiinny sarjassa. Tämä on myös aiheuttanut närkästystä ääninäyttelijöiden keskuudessa, jotka usein joutuvat tyytymään suuren budjetin elokuvissa pieniin sivurooleihin. Poikkeuksia on vain muutamia, kuten elokuvassa "Atlantis – Kadonnut kaupunki", jossa Corey Burton toimi kohtuullisessa roolissa Myyränä ja Looney Tunes -elokuvat "Space Jam" sekä "". Molemmissa vain kaksi ääninäyttelijää sai merkittävän roolin. Muun muassa Frank Welker on kertonut ymmärtävänsä roolittajan valinnan, mikäli näyttelijällä on ainutlaatuinen ääni. Billy West puolestaan on kertonut Robin Williamsin, Mike Myersin ja Eddie Murphyn ymmärtävän ääninäyttelemisen idean. West on kuitenkin kritisoinut Hollywood näyttelijöiden taidottomuutta ääninäyttelemisessä, josta he kaiken lisäksi ansaitsevat huomattavasti suuremman palkan kuin perus-ääninäyttelijä.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Sijaisnäyttelijän käyttö ei aina vaadi vaarallista kohtausta. Esimerkiksi taitava pianisti voi korvata soittotaidottoman näyttelijän kädet, jolloin pianistin kasvoja ei näytetä. Samoin elokuvien laulukohtauksissa näyttelijän oman laulun päälle leikataan (dubataan) usein ammattilaulajan ääni. Näissä tapauksissa ei yleensä puhuta stunteista. Elokuvien alastonkohtauksissa – varsinkin Hollywoodissa – käytetään toisinaan sijaisnäyttelijöiden vartaloita. Näissä tapauksissa käytetään toiminnan suorittavan henkilön nimikkeenä usein termiä ”body double”.


title: Ääninäyttelijä

text: Erityisesti tämä on aiheuttanut keskustelua tuottajien ja ääninäyttelijöiden välille, kun kuuluisat näyttelijät yhä enemmän vievät ääninäyttelijöiden työpaikkoja niin mainosäänenä kuin animaatioiden parissa. Animaatiotuottaja Fred Seibert on muun muassa väittänyt Disneyn alkaneen vasta 1990-luvulla käyttää julkkisnäyttelijöitä animaatioissa, koska pelkkä animaatiohahmo ei auta tai riitä mainostamaan elokuvaa. Myös hän itse palkkaa tuottamiinsa animaatiohin mieluummin tunnettuja näyttelijöitä. Kuitenkin ääninäyttelijä Bob Bergenin mukaan Disney on historiansa aikana aina käyttänyt elokuvissaan kuuluisia näyttelijöitä, joista osalla on ollut kokemusta radiossa näyttelemisestä. Tämän myötä kuuluisien näyttelijöiden palkkaaminen ei ole mikään uusi asia, mutta se vaikuttaa siltä, koska 1990-luvun aikana ja jälkeen on tuotettu yhä enemmän animaatioelokuvia.


title: Laulaja-lauluntekijä

text: 1990-luvulta alkaen laulaja-lauluntekijät ovat usein levyttäneet omille pienille levymerkeilleen. Tämän omaehtoisen tyylilajin edustajiin kuuluvat muun muassa Jann Arden, Dar Williams, Ani DiFranco, Richard Shindell, David LaMotte, Willy Porter, David Wilcox, Annie Gallup, Patty Larkin, Pierce Pettis, Peter Mulvey, Jennifer Kimball, Ellis Paul, Alison Breitman, Brooks Williams, Christopher Williams. 2000-luvun puolivälin kärkimuusikoihin kuuluivat muun muassa Ralston Bowles, Jonathan Byrd, Antje Duvekot, Michael Bowers, Juliet Wyers, Anais Mitchell, Todd Snider, Josh Ritter, John Francis ja Bill Mallonee.


title: Laulaja-lauluntekijä

text:
Laulaja-lauluntekijäperinteen mielletään lähteneen alkujaan Pohjois-Amerikasta, jossa folkmusiikki
nosti esiin suuren joukon omaa musiikkiaan esittäviä laulunkirjoittajia. Yleensä laulaja-lauluntekijän persoona on kappaleissa voimakkaasti läsnä, ja näin tietynlainen omakohtaisuus kuuluu musiikista. Tarinankerronta synkronisoituukin esimerkiksi moderniin trubaduuriperinteeseen verrattuna vahvemmin laulaja-lauluntekijän oman kokemusmaailman kanssa. Lauluntekijämusiikin aihepiirit sivuavat melkeinpä mitä tahansa. Tyylilajin merkittävät pioneerit olivat Woody Guthrie, Lead Belly ja Pete Seeger. Myöhemmin country-musiikin vaikutteiset esiintyjät teoksineen saivat alalla arvostusta ja suosiota merkittävästi. 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun Bob Dylan, Joni Mitchell, Paul Simon, Neil Young, John Denver, Gene Clark, Jackson Browne, Dave Mason, Jim Croce, Leonard Cohen, Donovan, Randy Newman, Gordon Lightfoot, Nick Drake, Fred Neil, Tom Rush, Phil Ochs, Eric Andersen, Carly Simon, Cat Stevens, Bruce Cockburn, Van Morrison, Townes Van Zandt, Harry Chapin, James Taylor, Loretta Lynn ja Johnny Cash eivät kaihdakaan ottaa lauluissaan kantaa maailman tapahtumiin. He säilyttivät henkilökohtaisen tuntuman kannanotoissaan.


title: Laulaja-lauluntekijä

text: Laulaja-lauluntekijän ilmaisumuotoa on pidetty perinteisesti henkilökohtaisena, epäkaupallisena ja sellaisten taiteilijoiden lajityyppinä, jotka eivät ole varsinaisia pop-tähtiä. Tämä mielikuva johtunee osittain yksin esiintyvien laulaja-lauluntekijöiden kevyestä kulurakenteesta, minkä vuoksi he ovat vakiinnuttaneet esiintymispaikoikseen monet pienen kustannuksen esiintymispaikat, joilla ei ole varaa palkata kokonaista yhtyettä tai se ei melutason vuoksi ole mahdollista.


title: Frank Welker

text: Tämä on myös avanut loistavan tilaisuuden pääasiassa näytelmärooleja tekeville näyttelijöille, jonka myötä 2000-luvulta lähtien kaikenlaiset ihmiset ovat tehneet äänirooleja ja myös pitäneet siitä. Se on myös kasvattanut kilpailua ääninäyttelijöiden ja näytelmärooleja tekevien julkkisnäyttelijöiden kanssa. Welkerin mukaan ei ole väliä kuka tekee äänirooleja kunhan heillä on mahdollisuus kilpailla roolien saamisesta näyttelijöiden kanssa. Useimmiten ääninäyttelijöitä ei kuitenkaan huomioida isompiin rooleihin, koska tuottajat haluavat mieluummin julkkisäänen. Welker myös ymmärtää syyn mikäli julkkisnäyttelijällä on ainutlaatuinen ääni ja että heidän tarkoituksenaan on saada enemmän mainosarvoa. Tämän myötä he voivat mainostaa useimmiten lapsille suunnattuja animaatioelokuvia aikuisille. Hänen mielestä lapset eivät erottaisi Tom Hanksin ääntä Tim Allenin äänestä eikä se edes kiinnostaisi heitä. Sitä vastoin aikuiset, jotka tunnistavat paremmin tunnetut Hollywood näyttelijät ajattelevat menevänsä katsomaan elokuvaa ottaen lapsensa mukaan.


title: MTV Unplugged

text: MTV Unplugged on Music Televisionin televisio-ohjelma, jossa esiintyy yhtyeitä ja artisteja, jotka soittavat musiikkia akustisilla soittimilla. Ohjelman tuottaa Viacom ja sen ohjaa Beth McCarthy-Miller.


title: The Corrs

text: Vuonna 1999 julkaistulla "The Corrs Unplugged" -levyllä on kahdelta edelliseltä levyltä valikoituja kappaleita sekä uusia kappaleita, kuten "Radio" ja "At Your Side". Ne on esitetty MTV Unplugged -sarjan mukaisesti livenä studiossa yleisön edessä orkesterin säestämänä. Levyllä korostuu sisarusten kiintymys akustiseen musiikkiin ja heidän taitonsa esittää sitä.


title: MTV Unplugged in New York

text: Cover-kappaleet ovat sellaisilta yhtyeiltä ja artisteilta kuin The Vaselines, David Bowie, The Meat Puppets, ja Leadbellyn folk-kappale "Where Did You Sleep Last Night". TV:ssä näytetyssä "MTV Unplugged in New Yorkissa" jätettiin pois kaksi kappaletta: "Something In The Way" ja "Oh Me". Albumi nousi ilmestyessään Billboard 200 -albumi-listalla ensimmäiselle sijalle. Albumi on voittanut Grammyn vuonna 1996 parhaasta alternative-albumista. Levyn on tuottanut "Scott Litt", "Alex Coletti", ja itse Nirvana.


title: MTV Unplugged (EP)

text: MTV Unplugged on yhdysvaltalaisen laulajan Mariah Careyn EP-levy. Levy julkaistiin 2. kesäkuuta 1992 ja sen ainoa uusi kappale oli "I'll Be There", mikä on cover-versio The Jackson 5 -yhtyeen alkuperäisversiosta, ja se nousi Yhdysvaltojen singlelistan sijalle yksi.


title: Kiss Unplugged

text: Kiss Unplugged on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Kissin livealbumi vuodelta 1996. Albumi on nauhoitettu New York Cityssä Sony Music Studiosilla Music Televisionin "MTV Unplugged" -ohjelmasarjan konsertissa 9. elokuuta 1995 noin 500 hengen yleisön edessä, ja sen tuotti Alex Coletti. Konsertissa yhtyeen alkuperäinen eli Paul Stanleyn, Gene Simmonsin, Ace Frehleyn ja Peter Crissin muodostama kokoonpano esiintyi ensimmäisen kerran yhdessä sitten vuoden 1980.


title: Unplugged DVD (Alicia Keys)

text: Unplugged on Alicia Keysin MTV Unplugged-sarjaan kuuluva konserttitaltiointi, joka nauhoitettiin 4. heinäkuuta 2005 Brooklyn Academy of Musicissa New Yorkin Brooklynissä. Keys esitti konsertissa tunnetuimpia hittejään kahdelta ensimmäiseltä albumilta sekä muutaman cover-kappaleen. Vierailevina artisteina nähdään Maroon 5:stä tuttu Adam Levine sekä rap-artistit Damian Marley, Mos Def ja Common.


title: Unplugged (Alice in Chains)

text: Unplugged on yhtyeen Alice in Chains livealbumi. Se nauhoitettiim Brooklynin musiikin akatemian Majestic-teatterissa osana "MTV Unplugged" -konserttisarjaa, joka sisältää akustisia versioita esittävän yhtyeen kappaleista. Show näytettiin MTV:llä 28. toukokuuta 1996. Konsertti oli yhtyeen ensimmäinen kahteen ja puoleen vuoteen ja myös yksi yhtyeen viimeisiä esiintymisiä Layne Staleyn kanssa. CD:n lisäksi konsertti julkaistiin myös kokopitkänä DVD:nä.


title: Kiss

text: Vuoden 1995 elokuussa Kiss esiintyi Music Televisionin suositussa televisiosarjassa "MTV Unplugged". Yhtyeen esiintyminen taltioitiin livealbumiksi ja konserttivideoksi "Kiss Unplugged", joka julkaistiin vuonna 1996. Myös yhtyeen alkuperäinen soolokitaristi Ace Frehley ja rumpali Peter Criss esiintyivät konsertissa, ja kyseessä oli ensimmäinen kerta sitten vuoden 1980, kun yhtyeen alkuperäinen kokoonpano esiintyi yhdessä. "MTV Unpluggedissa" esiintymisen jälkeen neuvottelu alkuperäisen kokoonpanon paluusta alkoi. Lopulta yhtye teki yllätysvierailun vuoden 1996 Grammy-palkintogaalassa alkuperäisessä kokoonpanossaan sekä vuoden 1977 "Love Gun" -albumin aikaisissa esiintymisasuissaan ja maskeissaan. Vuoden 1996 huhtikuussa yhtye järjesti lentotukialus "USS "Intrepidillä" lehdistötilaisuuden alkuperäisen kokoonpanon tulevasta Alive/Worldwide Tour -kiertueesta. Lehdistötilaisuus televisioitiin 58 maahan, ja sen juontajana toimi Conan O’Brien. 192 konserttia käsittänyt Alive/Worldwide Tour käynnistyi loppuunmyydyllä konsertilla Detroitin Tiger Stadiumilta, jossa yhtye konsertoi 40 000 hengen yleisölle. Kiertue osoittautui maailmanlaajuiseksi menestykseksi, ja se oli vuoden 1996 tuottoisin konserttikiertue. Yhtye muun muassa konsertoi neljä kertaa loppuunmyydyssä Madison Square Gardenissa ja esiintyi vuonna 1997 myös Suomessa Helsingin Hartwall-areenalla. Alive/Worldwide Tour päättyi vuonna 1997 konserttiin Lontoon Finsbury Parkissa.


title: Unplugged (Alicia Keys)

text: Unplugged on Alicia Keysin livealbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2005. Albumi nousi julkaisuviikollaan Yhdysvaltojen albumilistan ykköseksi myyden 196 000 kappaletta. Se on enimmäinen naisartistin Unplugged-levy, joka on debytoinut Yhdysvaltojen albumilistan ykkösenä. Kaiken kaikkiaan albumia myytiin maailmanlaajuisesti noin 2,5 miljoonaa kappaletta. Albumilta on julkaistu singlet "Unbreakable" ja "Every Little Bit Hurts", mitkä jäivät vain pieniksi listahiteiksi.


title: MTV Unplugged (Ricky Martin)

text: MTV Unplugged on Ricky Martinin livealbumi, joka sisältää 12 hänen 17. elokuuta 2006 Yhdysvaltain Miamissa, Floridassa, pitämässään akustisessa "MTV Unplugged" -konsertissa nauhoitettua kappaletta. Samanaikaisesti konsertti julkaistiin myös samannimisenä DVD-tallenteena, jossa kappaleet tosin ovat eri järjestyksessä.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimus on verrattain nuori, 1900-luvun kuluessa hahmottunut tutkimusala, jonka alkuperäinen painopiste oli pitkälti kirjastojen, arkistojen ja muiden informaatioalan organisaatioiden toiminnan ymmärtämisessä ja tehostamisessa. Informaatiotutkimus on edelleen kiinnostunut esimerkiksi kirjasto- ja arkistotyön käytännöistä, mutta 1980-luvun lopulla instituutio- ja ammattikeskeinen ajattelu sai rinnalleen uusia, yksilöiden toimintaa korostavia lähestymistapoja. Nykyaikaisen informaatiotutkimuksen voidaan sanoa olevan kiinnostunut lähtökohtaisesti ihmisen informaatiokäyttäytymisestä ja sen erinäisistä ilmenemismuodoista.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimus on monitieteinen ala, joka tarkastelee ihmisen tapaa tuottaa, organisoida ja käyttää tietoa. Se tarkastelee muun muassa tiedon säilyttämiseen, välittämiseen ja hankkimiseen liittyviä kysymyksiä niin yksilöiden kuin erikokoisten yhteisöjen ja organisaatioiden näkökulmasta. Informaatiotutkimuksen piirissä informaatiolla viitataan ensisijaisesti dokumenttien sisältämään tietoon. Informaatiotutkimuksen tärkeimmät lähitieteet ovat yhteiskuntatieteet ja tietojenkäsittelytiede.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimus on perinteisesti liittynyt läheisesti muistiorganisaatioiden (kirjastot, arkistot ja museot) toimintaan. Näiden kolmen lisäksi informaatiotutkimuksen ammattilaisia tarvitaan etenkin organisaatioiden tietohallinnossa, tietopalveluissa, tutkimuslaitoksissa sekä verkkopalveluissa, joissa he työskentelevät yleensä suunnittelu-, kehittämis- ja asiantuntijatehtävissä. Keskeisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassaSuomessa informaatiotutkimusta opetetaan ja alan tutkimusta harjoitetaan seuraavissa yliopistoissa:Tutkimuksen ja opetuksen painopisteet vaihtelevat yliopistoittain. Åbo Akademin laitos on painottunut tiedonhankinnan ja tietohallinnon tutkimukseen, Oulussa painopiste on informetriikassa ja arviointitutkimuksissa sekä tietohallinnossa ja tietojohtamisessa. Tampereella tutkimuksen ja opetuksen painopiste on perinteisesti ollut tiedonhaussa, tiedonhankinnassa sekä tieto- ja asiakirjahallinnossa. Tampereen yliopistossa informaatiotutkimuksen oppiaineeseen kytkeytyy myös interaktiivinen media, jonka painoalue on pelitutkimuksessa. Informaatiotutkimusta opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi informaatikkona, kirjastonhoitajana, kirjastonjohtajana, tutkijana ja suunnittelijana. Usein työpaikat ovat kunnissa ja yliopistoissa.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimuksen kehityksessä on ollut maakohtaisia eroja esimerkiksi terminologiassa ja tutkimuskysymysten läheisyydessä kirjasto- ja arkistotoimintaan. Esimerkiksi arkisto- ja asiakirjahallintoa on suomalaisissa yliopistoissa perinteisesti opetettu ja tutkittu informaatiotutkimuksen yhteydessä. Suomalainen informaatiotutkimus on saanut vaikutteita niin eurooppalaisista kuin angloamerikkalaisista lähteistä.


title: Informaatiotutkimus (lehti)

text: Informaatiotutkimus on aikakauslehti, joka julkaisee informaatiotutkimuksen ja siihen läheisesti liittyvien tieteenalojen kirjoituksia kuten artikkeleita, katsauksia, kirjallisuusesittelyitä ja -arviointeja sekä tiivistelmiä opinnäytteistä.


title: Informaatiotutkimus

text: Tietohallinnon tutkimus keskittyy organisaatioiden tiedontarpeiden ja tiedonhankinnan sekä niiden sisäisten ja ulkoisten toimintaympäristöjen ja erilaisten tietojärjestelmien tutkimiseen. Tutkimus kytkeytyy organisaation toiminnan, tuottavuuden, kilpailukyvyn ja tuloksellisuuden parantamiseen tietohallintoa kehittämällä. Tärkeimpiä tutkimuskohteita ovat esimerkiksi sähköisen informaatio- ja viestintäteknologian hyödyntäminen, verkostojen mahdollisuuksien tarkastelu sekä tietämyksen hallinta.


title: Informaatiotutkimus

text: Suomessa informaatiotutkimuksen akateeminen vakiintuminen alkoi vuonna 1971, kun maan ensimmäinen kirjastotieteen ja informatiikan professuuri perustettiin Tampereen yliopistoon. 1980-luvun aikana alan professuureja perustettiin kahteen muuhun yliopistoon, Åbo Akademihin (1982) ja Oulun yliopistoon (1988). Vielä 1990-luvun alussa informaatiotutkimusta kutsuttiin suomalaisissa yliopistoissa nimellä "kirjastotiede ja informatiikka". Informaatiotutkimus-nimi otettiin käyttöön Tampereen yliopistossa vuonna 1994, jonka jälkeen nimenmuutos vakiintui maanlaajuisesti. Kansainvälisesti tutkimusalasta käytetään nykyään englanniksi termejä "information science" tai "library and information science" (lyh. LIS).


title: Informaatiolukutaito

text: Toimimme jatkuvasti laajenevassa informaatio- ja mediaympäristössä. Internetistä on tullut keskeisin informaation tuottamisen, jakelun ja hakemisen kanava. Informaation julkaisukynnys on madaltunut, minkä seurauksena tiedon luotettavuuden arviointi jää aiempaa enemmän käyttäjän vastuulle. Joudumme entistä moninaisempien ja runsaslukuisempien valintojen eteen hakiessamme tietoa niin akateemisissa opinnoissamme, työpaikallamme kuin henkilökohtaisessa elämässämmekin. Tietoa on saatavilla kirjastoista, julkisista tietovarannoista, etujärjestöistä, tiedotusvälineistä ja Internetistä - ja ihmisten täytyy käsitellä tietoa lisääntyvässä määrin suodattamattomissa muodoissa, jolloin herää kysymys tiedon aitoudesta, pätevyydestä ja luotettavuudesta. Lisäksi tietoa on tarjolla hyvin monenlaisten tiedotusvälineiden kautta esimerkiksi graafisessa, kuuloon perustuvassa ja kirjoitetussa muodossa, ja näin ihmiset joutuvat uusien haasteiden eteen pyrkiessään arvioimaan ja ymmärtämään tietoa. Ihmisiltä vaaditaan yhä lisääntyviä tiedonhallinnan taitoja.