title: Suomen Valtakunnan Urheiluliitto

text: SVUL pyrki ottamaan toimintaansa heti alussa mahdollisimman laajasti Suomen liikuntakulttuurin eri lajit. Liittoon tulivat ajankohdan näkyvimpinä urheilulajeina voimistelu, yleisurheilu, paini ja hiihto. Keskeinen elin SVUL:n toiminnassa oli toimitusvaliokunta, jossa puheenjohtajana toimi liiton puheenjohtaja Ivar Wilskman sen jälkeen Kaarle Majantie. Toimitusvaliokuntatoiminta ei ollut sopiva toimintamuoto kovin kauan urheilutoiminnan laajetessa. Työtaakka tuli liian suureksi keskitetylle mallille. Aktiivina toimijana uuden toimintamallin käyttöönotossa oli Lauri Pihkala. Niinpä vuodesta 1910 lähtien siirryttiin jaostohallintoon, jossa omina jaostoinaan olivat voimistelu, yleisurheilu, paini ja atletiikka sekä hiihto, luistelu ja pyöräily. Muodostui siis neljä urheilujaostoa. Jaostoista voimistelua johdettiin vuosina 1910–1914 Viipurista – Suomen silloinen voimistelukeskus näkyvimpänä seuranaan Viipurin Reipas. Vastaavasti yleisurheilujaoston sijaintipaikka vuosina 1910–1914 oli Tampere johtavana seurana Tampereen Pyrintö. Muut jaostot toimivat Helsingistä käsin, jonne voimistelu ja yleisurheilukin siirtyvät vuonna 1914. Painin vahvoiksi seuroiksi muodostuivat alkuvaiheessa helsinkiläiset Atleettiklubi ja Jyry.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Juhana III:n kuoltua vuonna 1592 jäi valtaistuin vaille haltijaa. Seuraajaehdokkaita oli kaksi: Sigismund ja Kaarle-herttua. Kuninkuuskysymys kietoutui yhteen myös kirkkopolitiikan kanssa: vastauskonpuhdistuksen ajan Euroopassa Sigismund oli katolinen, mikä teki hänen asemastaan entistä ongelmallisemman luterilaisessa Ruotsissa. Vuonna 1593 Sigismund saapui maahan kruunattavaksi. Hallitsijan vakuutuksensa hän antoi seuraavan vuoden syksyllä. Tällöin hän myös hyväksyi Upsalan sääty- ja kirkolliskokouksen (1593) luterilaisen linjan. Sigismundin kruunauksen myötä Ruotsin ja Puolan välille syntyi muutamia vuosia kestänyt personaaliunioni; Puolan kuninkaana Sigismund oli aina vuoteen 1632 saakka.


title: Sigismund

text: Sigismund (, , , 20. kesäkuuta 1566 – 30. huhtikuuta 1632) oli Ruotsin kuningas vuosina 1593–1599 ja Puolan kuningas vuosina 1587–1632. Suomessa ja Ruotsissa hänet tunnetaan vain Sigismundina. Puolan kuninkaana hänet tunnetaan nimellä Sigismund III Vaasa.


title: Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu

text:
Ruotsin kuningas Juhana III kuoli 17. marraskuuta 1592. Laillinen kruununperijä oli Puolan kuningas Sigismund (vuodesta 1587, Puolassa nimellä Sigismund III), Juhana III:n poika. Sigismund saapui Ruotsiin syksyllä 1593 ja hänet kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi, jolloin syntyi periaatteessa voimakas persoonaunioni Ruotsin ja Puola-Liettuan välille.
Sigismund oli kasvatettu katoliseksi, koska hänen äitinsä oli katolinen. Ruotsi oli ollut protestanttinen vasta Kustaa Vaasan uskonpuhdistuksesta lähtien. Ruotsalaiset halusivat Sigismundilta vakuutuksen, että Ruotsi pysyisi protestanttisena maana, eikä katolinen Sigismund ryhtyisi ajamaan vastauskonpuhdistusta. Sigismund allekirjoittikin helmikuussa 1594 Uppsalan julistuksen, jossa hän lupasi Ruotsin pysyvän protestanttisena.


title: Sigismund

text: Sigismund III ei koskaan luopunut vaateistaan Ruotsin kruunuun, vaan piti itseään kuolemaansa saakka Ruotsin oikeana hallitsijana. Vuonna 1600 Puola yritti Sigismundin johdolla vallata Ruotsilta Vironmaan. Tämän jälkeen maiden välille puhkesi sota Liivinmaan omistuksesta. Sigismund kävi sotaa setäänsä Kaarlea (kuninkaana Kaarle IX) ja myöhemmin serkkuaan Kustaa II Adolfia vastaan Altmarkin välirauhaan 1629 asti.


title: Vastauskonpuhdistus Ruotsissa

text: Puolan kuninkaaksi valittu Sigismund lähti Uppsalaan kruunattavaksi myös Ruotsin kuninkaaksi vuonna 1593. Sigismund oli syyskuun alussa Danzigissa (nyk. Gdańsk), jossa nuntius Malaspina kertoi Sigismundille, että tämän oli määrättävä Ruotsin ainoaksi uskonnoksi katolilaisuus. Malaspina antoi Sigismundille hieman rahaa ennakkopalkkiona tehtävästä. Myös ruotsalaiset aristokraatit Klas Bielke ja Erik Sparre tulivat saattamaan Sigismundia. He vaativat, että Sigismund allekirjoittaisi Uppsalan julistuksen, mutta Sigismund kieltäytyi jälleen. Varoituksista huolimatta hän otti mukaansa Ruotsiin jesuiittoja ja Malaspinan. He saapuivat Tukholmaan 30. syyskuuta.


title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Taistelu Ruotsin kruunusta alkoi, kun kuningas Juhana III kuoli 1592 ja seuraavaksi kuninkaaksi kruunattiin hänen poikansa Sigismund, joka oli aikaisemmin (vuonna 1587) valittu Puolan kuninkaaksi. Ruotsissa Sigismundin vastustajia johti Kaarle-herttua, Juhanan veli. Maa jakautui kahtia Sigismundin ja Kaarlen kannattajiin, jotka taistelivat vuosina 1597–1599 toisiaan vastaan. 1598 Puolassa oleskellut Sigismund nousi maihin Etelä-Ruotsissa, mutta Kaarle löi hänet Stångebron taistelussa. Syksyllä 1599 Kaarle-herttua nujersi Sigismundin kannattajat lopullisesti, ja hänet valittiin Ruotsin hallitsijaksi kuningas Kaarle IX:nä.


title: Ruotsin historia

text: Juhana oli naimisissa puolalaisen, katolisen prinsessan, Katariina Jagellonican kanssa. Kuningas kuoli vuonna 1592. Hänen pojastaan Sigismundista tuli sekä Puolan että Ruotsin kuningas. Ruotsin aateli suhtautui torjuvasti katoliseen kuninkaaseen. Ruotsin kirkko saattoi nyt uskonpuhdistuksen päätökseen julistautumalla evankelis-luterilaiseksi. Kustaa Vaasan nuorin poika Kaarle sai Ruotsissa valtionhoitajan aseman. 1590-luvulla Sigismundin yritys valloittaa Ruotsi Puolasta käsin torjuttiin. Suomessa kuitenkin pitivät valtaa Sigismundin kannattajat Klaus Flemingin johdolla. Kun nuijasotana tunnettu epätoivoinen talonpoikaiskapina ei onnistunut suistamaan Flemingiä vallasta, Kaarle otti Suomen haltuunsa asevoimin. Vuonna 1604 hänestä tuli kuningas Kaarle IX. Kuninkaan vanhuudenpäivät kuluivat vastoinkäymisten merkeissä. Baltian valloittaminen Puolalta ei edennyt, uusi sota Tanskaa vastaan päättyi tappioon.


title: Vastauskonpuhdistus Ruotsissa

text: 1. helmikuuta 1594 järjestettiin kuningas Juhana III:n hautajaiset Uppsalan tuomiokirkossa, minkä jälkeen säädyt kutsuttiin kruunajaisvaltiopäiville. Seurasi kaksi ja puoli viikkoa kestäneet erimieliset neuvottelut. Luterilaiset vaativat, että Sigismundin oli allekirjoitettava Uppsalan päätös, nimitettävä Angermannus arkkipiispaksi ja hyväksyttävä Kaarle-herttuan ja aristokratian valtaoikeudet. Kardinaalit Roomassa taas olivat halunneet, että Sigismund kruunattaisiin katolisten rituaalien mukaisesti. Vuoden 1594 kruunajaisvaltiopäivillä säädyt yhdistivät voimansa tavalla, jota ei enää myöhemmin Ruotsin historiassa tapahtunut. Porvarit julistivat, että katolilaisuuteen kääntyvät lapset tehdään perinnöttömiksi ja sotilaspäällystö julisti vartioivansa uskon yhtenäisyyttä. Sigismund pyysi katolisille muutamaa Ruotsin kirkoista, minkä papisto tyrmäsi. Kaarle-herttua ehdotti aatelille, että jos kuningas suostuisi muihin vaatimuksiin, katoliset voisivat käyttää Södermalmin kirkkoa. Aateli ei kuitenkaan hyväksynyt tätä, sillä sen mielestä katolisille ei tulisi antaa minkäänlaisia tiloja, jotta Ruotsin luterilainen usko ei vaarantuisi. Katoliset suunnittelivat Kaarle-herttuan murhaamista, mutta hanke epäonnistui. Murhasuunnitelmien myötä Malaspinan maine oli lopullisesti mennyt. Nuntiusta pidettiin hankkeen johtajana, mutta ilmeisesti hänellä ei ollut mitään tekemistä asian kanssa. Lopulta Sigismund antoi periksi. Hän lupasi pitää Uppsalan päätöksen ja Augsburgin tunnustuksen voimassa, kieltää julkiset katoliset jumalanpalvelukset ja varata virat luterilaisille. Sigismund kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi 19. helmikuuta 1594, minkä jälkeen hän kirjoitti Roomaan kirjeen, jossa puolusti itseään kertomalla, kuinka kerettiläiset pakottivat hänet antamaan lupauksia, joita hän ei sydämessään hyväksynyt.


title: Anna Itävaltalainen (Ruotsin kuningatar)

text: Ruotsin hallitseva kuningas Juhana III kuoli avioliiton solmimisvuonna marraskuussa ja Sigismund voitiin valita Ruotsin kuninkaaksi. Erimielisyydet kuninkaan siirtymisestä Ruotsiin viivyttivät Sigismudin lähtöä Puolasta syksyyn 1593 saakka. Annaa vaadittiin jäämään Puolaan takeeksi siitä, että Sigismund pitää Puolaa varsinaisena hallituspaikkanaan. Anna seurasi kuitenkin puolisoaan Ruotsiin, jossa hän kruunattiin Ruotsin kuningattareksi Uppsalassa 19. helmikuuta 1594.


title: Vastauskonpuhdistus Ruotsissa

text: Vuonna 1592 paaviksi valittiin Klemens VIII, joka oli kiinnostunut Pohjois-Euroopan tilanteesta. Klemens oli aiemmin nuntiuksena ollessaan oleskellut Puolan hovissa ja luultavasti tavannut siellä oleskelleita ruotsalaisia. Rooman suunnitelmien mukaan Sigismundin pitäisi Ruotsin kuninkaana nimittää Uppsalan arkkipiispaksi, Strängnäsin piispaksi, Tallinnan piispaksi ja Liivinmaan kenraalikuvernööriksi katoliset. Hänen pitäisi vähitellen syrjäyttää avioliitossa olevat papit viroistaan ja houkutella ruotsalaisia jesuiittojen opetettavaksi. Suunnitelmien mukaan maaseudulla tuli levittää uskonnollisia traktaatteja, Tukholmassa piti olla kunnollinen jesuiittakollegio ja Vadstenan luostarista piti huolehtia. Rooman laskujen mukaan Ruotsissa oli vain 34 aktiivista katolista, jotka voitaisiin saada vastauskonpuhdistuksen palvelukseen. Vastauskonpuhdistuksen toteuttaminen arvioitiin silti realistiseksi: koska kuningas Kustaa Vaasa oli ajanut luterilaisuuden maahan ylhäältä käsin eikä se ollut vielä juurtunut, kuninkaan olisi mahdollista vielä vaihtaa kansansa uskonto. Protestantit olivat kuitenkin maaliskuun 1593 Uppsalan kokouksessa ryhmittyneet yhtenäiseen rintamaan, jonka tavoite oli estää Sigismundia ja jesuiittoja ottamasta kirkkoa ja kirkon virkoja haltuunsa. 20. maaliskuuta 1593 kokouksessa päädyttiin Uppsalan päätökseen, jonka mukaan ainoa sallittu uskonto Ruotsissa oli luterilaisuus. Kaarle-herttuan ja ääriluterilaisten tavoite oli, että Juhana III:n pojan Sigismundin sitoutuminen Uppsalan julistukseen tulisi asettaa ehdoksi sille, että alamaiset vannoisivat hänelle uskollisuutensa. Uppsalan kokous oli myös estänyt vastauskonpuhdistuksen avainkohdan toteutuksen: vaikka kuninkaalla oli oikeus nimittää arkkipiispa, kirkonmiehet olivat Uppsalan kokouksessa asettaneet ehdolle vain kaksi vannoutunutta luterilaista. Sigismundilla ei siis ollutkaan mahdollisuutta nimittää katolista arkkipiispaksi. Kokouksen jälkeen ruotsalainen aristokraatti Ture Bielke saapui Varsovaan ja pyysi Sigismundia allekirjoittamaan Uppsalan päätöksen, mutta tämä kieltäytyi. Jotkut Sigismundin katoliset neuvonantajat eivät pitäneet päätöksen kaltaisten asiakirjojen allekirjoittamista vaarallisina, vaan he sanoivat, että Sigismund voisi allekirjoittaa mitä vain, koska harhaoppisten kanssa tehtyjä sopimuksia ei tarvitsisi pitää. Paavin lähetti nuntius Germanico Malaspina tuomitsi näkemyksen. Hänen mielestään Sigismundin ei tulisi pettää alamaisiaan.


title: Jussi 69

text: Jussi 69 (oik. Jussi Heikki Tapio Vuori, s. 11. heinäkuuta 1972 Helsinki) on suomalaisen The 69 Eyes -rockyhtyeen rumpali. Hän on ollut mukana kaikilla The 69 Eyesin albumeilla (tuli bändiin Loton tilalle toisen singlen julkaisun jälkeen). Ennen The 69 Eyesia Jussi soitti Hangman Jury -nimisessä bändissä. Lisäksi hän on tehnyt DJ-keikkoja ympäri maailmaa.


title: Ykä (muusikko)

text: Yrjö ”Ykä” Sakari Knuuttila (s.1963) on helsinkiläinen rumpali, joka tunnetaan parhaiten Musta Paraati -yhtyeen rumpalina. Knuuttila aloitti 1970-luvun lopulla Nolla Nolla Nolla -punkyhtyeessä. Vuonna 1981 Knuuttila perusti postpunkyhtye Mustan Paraatin aikaisemman bändinsä laulajan Joren kanssa. Knuuttila lähti yhtyeestä ennen "Käärmeet" -albumin äänitystä vuonna 1984 asepalveluksen ja korkeakouluopintojen takia ja 1980-luvun lopulta lähtien Knuuttila on vaikuttanut Shadowplay ja PIM-yhtyeissä.


title: Minibosses

text: Vuodesta 1997–1999, kitaristi Aaron Burke and rumpali Matt Wood soittivat "Jenova Project":issa, yksi aikaisista videopelicoverbändissä, muiden ystävien kanssa University of Massachusetts Amherst:ssa. Tammikuussa 2000, Burke and Wood palkkasivat basisti Ben Baraldi muodostaakseen Minibosses:n. Bändi soitti molempia videopelicovereita ja tavallisia lauluja, ja julkaisivat ensimmäisen levyn "Minibosses" syyskuussa 2000. He eivät olleet tyytyväisiä levyn laatuun ja ovat sitten julkaisseet uusia versioita covereista "Minibosses/Penny Winblood" jakaukseen ja uudet versiot ovat niiden levyllä "Brass". Vuodesta 2000 bändi on ollut kiertueella ja kirjoittaneet uutta materiaa uuteen levyyn.


title: The 69 Eyes

text:
The 69 Eyesin basisti Archzie kuului 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla Syyskuu-yhtyeeseen, jonka kotipaikka oli Seinäjoki. Rami Kuusisen ja Kimmo Miettisen levymerkki KuMibeat julkaisi tuolloin Syyskuulta singlen "Susi/Dracula", ja LP:n "Sator". Näin ollen 69 Eyesin juuret ovat syvällä suomalaisen goottirock-genren alkujuurilla.
Studioalbumit


title: The Used

text: Kiertueiden jälkeen The Used piti seitsemän kuukauden tauon, jonka aikana he viettivät aikaa ystäviensä ja perheidensä kanssa kotikaupungissaan Oremissa, Utahissa ennen seuraavan levyn työstämisen aloittamista. Kesän 2006 ajan fanien keskuudessa levisivät huhut, ettei Branden Steineckert enää kuulunut bändiin. Hämmentyneet fanit kuulivat 12. syyskuuta vahvistuksen: Branden ei ollut enää The Usedin rumpali. Yhtye ilmoitti, että he olivat Brandenille kiitollisuudenvelassa tämän kovasta työstä vuosien ajan. Bändi itse on yrittänyt kertoa, että ero oli yhteinen päätös, mutta Branden on kirjoittanut Myspace-sivustollaan, että hänet erotettiin bändistä. Loppuvuodesta 2006 ilmoitettiin, että rumpali Dan Whitesides New Transit Directionista korvaisi Steineckertin. Branden on sittemmin liittynyt Rancidiin entisen rumpalin Brett Reedin tilalle.


title: Pete Sandoval

text: Pete Sandoval (s. 21. huhtikuuta 1963) on elsalvadorilaissyntyinen yhdysvaltalainen extreme metal -rumpali. Hän on syntynyt Santa Anassa, El Salvadorissa. Hän on tunnettu tuplabasareiden käytön nopeudesta ja teknisestä osaamisesta. Ensimmäinen merkittävä bändi, jossa hän soitti oli grindcore-bändi Terrorizer. Kyseisessä bändissä hän alkoi kehittää rumpalintaitojaan.


title: Jyrki 69

text: Jyrki 69 (oik. Jyrki Pekka Emil Linnankivi, s. 15. lokakuuta 1968) on suomalainen rockmuusikko. Hänet tunnetaan parhaiten The 69 Eyes -yhtyeen laulusolistina ja keulahahmona. Hän vastaa myös kokonaan yhtyeen kappaleiden sanoituksesta.


title: Gustav Schäfer (muusikko)

text: Gustav Klaus Wolfgang Schäfer (s. 8. syyskuuta 1988 Magdeburg) on saksalainen rumpali. Hän soittaa Tokio Hotel -yhtyeessä. Hän päätyi bändiin tavattuaan muut bändin tulevat jäsenet Bill ja Tom Kaulitzin sekä jo silloisen kaverinsa Georg Listingin Billin ja Tomin ns. keikalla. Sittemmin bändi on menestys on levinnyt useisiin maihin. Schäfer on kotoisin Magdeburgista, toisin kuin muut yhtyeen jäsenet. Hän aloitti rumpujen soittamisen 5-vuotiaana. Schäferin lempibändi on Metallica ja idoli samaisen bändin rumpali Lars Ulrich.


title: Timebelle

text: Timebelle on sveitsiläinen pop-yhtye. Yhtyeen muodostavat laulaja Miruna Manescu, rumpalisti Samuel Forster, sekä saksofonisti, klarinetisti ja pianisti Emanuel Daniel Andriescu. Yhtyeen entiset jäsenet ovat harmonikansoittaja Rade Mijatović, kitaristi Christoph Siegrist, sekä basisti Sándor Török. Bändin oli tarkoitus olla viiden hengen poikabändi ja se muodostui samaan aikaan kun, sen jäsenet olivat vielä oppilaina Bernin yliopistossa. Vähän ajan päästä bändin tuottaja, romanialainen Mihai Alexandru lisäsi bändiin tyttöjäsenen: laulaja Miruna Manescun. Bändin nimi "Timebelle" on johdettu "Zytgloggen" kellotornista, joka on Bernin yksi päänähtävyyksistä.


title: The Divisive

text: Touko, 14 ja Kalle, 15 perustivat The Divisive-yhtyeen Suomussalmella Juntusrannan kylässä alkuvuodesta 1997. Rumpaliksi löytyi Toukon 12-vuotias pikkuveli Jaska, ja saman vuoden kesällä bändi harjoitteli ensimmäisen kerran yhdessä. Touko muutti syksyllä 1998 Seinäjoelle lukioon, mutta bändi jatkoi yhdessä soittamista 500km välimatkasta huolimatta. Syksyllä 2000 Jaska muutti vanhempiensa kanssa Alavudelle jolloin bändin kotimaakunnaksi vaihtui Etelä-Pohjanmaa ja uudeksi basistiksi löytyi Seinäjokelainen Heiska. Bändi päätti lopettaa toimintansa syksyllä 2006 ja soitti viimeisen keikkansa Seinäjoella 5. tammikuuta 2007. The Divisiven lopettaessa jäsenet asuivat jo kaikki eri kaupungeissa, Touko Tampereella, Jaska Helsingissä ja Heiska Jyväskylässä.


title: Piitu Uski

text: Pirkko ”Piitu” Uski (s. 30. joulukuuta 1967 Rovaniemi) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Laura Kivirannan roolia saippuasarjassa "Salatut elämät" vuosina 1999–2008 sekä loppuvuodesta 2012. Hän siirtyi keväällä 2009 näyttelemään sarjassa "Kotikatu" Laura Mäkimaan naisystävää, Krisse Karria, jossa esiintyi sarjan loppuun, joulukuuhun 2012 asti. Lisäksi hän näyttelee rooleja teatterissa.


title: Piitu Uski

text: Uski on kirjoittanut keittokirjan "Salatut (keittiö) elämät" (2001) yhdessä sarjan käsikirjoittaja Susanna Laaksosen kanssa. Hän myös kirjoittaa mm. kolumneja lehtiin, ja vuonna 2010 hän juonsi Liv-kanavalla keskusteluohjelmaa "Naisen suusta – Piitu Uski".


title: Naisen suusta – Piitu Uski

text: Naisen suusta – Piitu Uski on vuonna 2010 Liv-kanavalla esitetty keskusteluohjelma, jonka emäntänä toimi näyttelijä Piitu Uski.


title: Mikko Pöllä

text: Mikko Pöllä syntyi 16. syyskuuta 1916 Valkeasaaressa, Inkerissä. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Pöllä ja Maria o.s. Reponen. Hän kävi nelivuotisen kansakoulun Valkeasaaressa ja jatkoi opintoja kolmivuotisessa Haapakankaan kirkonkylän kolhoosinuorisokoulussa.


title: Matti Pohto

text: Pohto syntyi Isossakyrössä, myöhemmän Ylistaron kunnan alueella, Yli-Pohtolan talossa yksitoistalapsisen perheen kahdeksantena. Pohdon äiti oli Heleena Antintytär. Hänen isänsä talollinen Iisakki Jaakonpoika liittyi tuolloin vaikuttaneisiin puukkojunkkareihin ja joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Perheen kotitalo myytiin Pohdon ollessa vasta kahdeksanvuotias, mistä eteenpäin hänen oli hankittava elantonsa itse muun muassa paimenena ja kerjäämällä. Myöhemmin hänestä tuli kirjansitoja ja arkkiviisukauppias. Pohto oli naimaton.


title: Meänteis

text: Meänteis, tai Määnteinen (s. 27. heinäkuuta 1936 Sortavala) on 1950- ja 1960-luvulla Saariselän Lankojärvellä turvekammissa asunut erakko. Nimi tarkoitti saamelaisen mytologian "metsänhaltijaa". Hänen oikea nimensä on Reijo Savinainen. Hän kuuluu Lapin legendaarisiksi henkilöiksi päätyneiden joukkoon, vaikkei ole niin tunnettu kuin esimerkiksi Mosku, Raja-Jooseppi tai Nätti-Jussi.


title: Miihkali Perttunen

text: Miihkali Perttunen, Vienan Karjalan maineikkaan runonlaulajan Arhippa Perttusen poika, syntyi kirkonkirjojen mukaan Valtasenvaaran Arhipan talossa, Latvajärven kylässä, Vuokkiniemen piirissä vuonna 1815. On kuitenkin epäselvää, mikä oli hänen todellinen syntymäaikansa, sillä perinteisen vienalaisen tavan mukaan verotuksellisista syistä saatettiin lapselle ilmoittaa virheellinen syntymäaika.


title: Ngāi Tahu

text: Ngāi Tahun syntymyytin mukaan he polveutuvat myyttisessä maorien kotimaassa Hawaikissa eläneestä Paikea-nimisestä maorista. Edelleen myytin mukaan Hawaikilla elänyt Uenuku omisti pyhän peruukin, jota käytettiin seremonioissa. Hänen poikansa Ruatapu puki peruukin päälleen uskoen ollen tarpeeksi kokenut tähän. Tämän nähdessään Uenuku nöyryytti häntä kertomalla tälle, että tämä oli syntynyt aviottomassa liitossa ja että tämän nuoremmasta pojasta Paikeasta tulisi hänen seuraajansa. Tästä suuttuneena Ruatapu suunnitteli murhaavansa kaikki sisaruksensa. Hän rakennutti valtavan kanootin ja kutsui kaikki Uenukun 140 perillistä merimatkalle. Matkan aikana hän ryhtyi tappamaan näitä keihäällä, mutta matkalle myös lähteneen Paikean onnistui paeta hyppäämällä mereen. Hukkumiselta Paikean pelasti valas, joka kantoi hänet selässään Uuteen-Seelantiin. Tämän jälkeen Paikea asettui Whāngārā-nimiseen paikkaan Pohjoissaaren itäosaan ja hänen jälkeläiset tunnetaan Ngāi Tahun ja Ngāti Poroun heimoina.


title: Kiti Luostarinen

text: Päivi Kristiina Elisabet "Kiti" Luostarinen (s. 7. helmikuuta 1951 Kiuruvesi) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan mm. elokuvistaan "Palnan tyttäret" (2008) ja "Naisenkaari" (1997). Hän on ollut humanististen tieteiden kandidaatti vuodesta 1980. Hän suoritti elokuva-alan opintoja Taideteollisessa korkeakoulussa, Teatterikorkeakoulussa sekä Sheridan Collegessa Kanadassa. Hän oli Elävän kuvan foorumin puheenjohtaja vuosina 1994–1996 ja Suomen elokuvakontakti ry:n puheenjohtaja 1994–1996. Hän istui Suomen ohjaajaliiton hallituksessa vuosina 1991–2001. Vuosina 1991–2008 hän sai kuusi valtion laatutukipalkintoa, vuonna 2003 Vuoden Kiila -palkinnon, vuonna 2008 Vuoden elokuvaohjaaja -palkinnon ja vuonna 2010 Aho & Soldan -elämäntyöpalkinnon.


title: Matti Poutiainen

text: Matti Poutiainen (s. 7. toukokuuta 1955 Joroinen) on suomalainen pappi, joka toimi vuoteen 2018 Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherrana ja tuomiorovastina. Hänet valittiin tehtävään vuonna 2006. Hän on ollut Helsingin tuomiorovastikunnan lääninrovastina vuodesta 2008. Poutiainen oli Töölön seurakunnan kirkkoherra vuosina 2000–2005. Koulutukseltaan hän on teologian lisensiaatti.


title: Myöhäisantiikki

text: Keisarius sortui Länsi-Roomassa lopullisesti vuonna 476 ostrogoottien valloittaessa Rooman kaupungin ja syrjäyttäessä viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen. Vallan anastanut Odovakar tuli näin Italian alueen kuninkaaksi, tosin muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Rooman senaatti jatkoi kokoontumisia ilmeisesti pitkälle 500-luvulle asti. Itä-Rooma, josta nykyään käytetään nimeä Bysantti, säilytti mahtiasemansa vielä vuosisatoja pysyen pystyssä vuoteen 1453. Bysantin asukkaat kutsuivat loppuun asti valtakuntaansa Roomaksi ja itseään roomalaisiksi.


title: Keskiaika

text: Vuonna 410 visigootit ja vuonna 455 vandaalit hävittivät Rooman kaupunkia. Lopulta Itä-Rooma onnistui pitämään pintansa, mutta Länsi-Rooman tilalle syntyi useita germaanikuningaskuntia. Useimmissa tapauksissa näissä kuningaskunnissa ohut germaaniluokka hallitsi latinaa puhunutta väestöä. Yhteiskunnallinen alusrakenne rappeutui ja talous taantui. Maan tuottavuus ja viljelty ala väheni. Itä-Rooma yritti vielä valloittaa takaisin lännen menetettyjä alueita tässä kuitenkaan pysyvästi onnistumatta. Islam syntyi, vahvistui ja levisi Välimeren ympäristöön. Islamilaiset joukot valtasivat muun muassa Iberian niemimaan, jota he kutsuivat nimellä al-Andalus.


title: Syntyvyys Rooman valtakunnan tuhon syynä

text: Keisari Theodosiuksen kuoltua vuonna 395 Rooma jakautui itäiseen ja läntiseen keisarikuntaan. Länsi-Rooma kukistui vuonna 476, kun ostrogootit syrjäyttivät viimeisen Länsi-Rooman keisarin, Romulus Augustuluksen. Länsi-Rooman luhistuttua jäljelle jäi Bysantin valtakunta eli Itä-Rooma. Länsi-Rooman entiselle alueelle syntyivät barbaarikuningaskunnat, jotka säilyttivät roomalaisia vaikutteita ja loivat pohjaa varhaiskeskiajan eurooppalaisen kulttuurin synnylle.


title: Euroopan historia

text: Länsi-Rooman pääkaupunki oli vuosina 286-402 Mediolanum (nykyisin Milano). Vuonna 402 pääkaupunki muuttui Ravennaksi. Visigootit ryöstivät Rooman vuonna 410. Vuonna 455 vandaalien kuningas Geiserik tunkeutui joukkoineen Italiaan. He ryöstelivät Roomaa vajaan kahden viikon ajan. Länsi-Rooma kaatui, kun Romulus Augustus luopui herulien päällikön Odovakarin painostamana kruunustaan 4. syyskuuta 476. Länsi-Rooman sortumisesta alkoi vähitellen keskiaika.


title: Rooman valtakunta

text:
Valtakunnan länsiosissa keskushallinto alkoi halvaantua 400-luvun alussa. Vuonna 410 kristityt visigootit hävittivät Roomaa Alarikin johdolla. Vaikka hävitys ei ollut totaalista, tämän tapahtuman merkitys oli aikalaisten silmissä suuri. Yleisesti tässä yhteydessä on puhuttu kansainvaellusten ajasta. Siirtyneet ihmismäärät lienevät kuitenkin olleet pieniä, korkeintaan joitakin kymmeniätuhansia ihmisiä kerrallaan. Germaaniheimot perustivat Rooman alueelle useita kuningaskuntia, joiden väestö oli lähes kokonaan roomalaista. Germaanit itse omivat monia roomalaisten tapoja ja hyödynsivät esimerkiksi roomalaista paikallishallinnon koneistoa.
Keisarius sortui valtakunnan länsiosassa vuonna 476 ostrogoottien valloittaessa Rooman kaupungin ja syrjäyttäessä viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen. Rooman senaatti jatkoi kokoontumisia ilmeisesti pitkälle 500-luvulle asti. Itä-Rooma, josta nykyään käytetään nimeä Bysantti, säilytti mahtiasemansa vielä vuosisatoja. Se menetti itsenäisyytensä lopullisesti vasta vuonna 1453, joskin aikojen kuluessa se oli pienentynyt lähes pelkästään Konstantinopolin käsittäneeksi kaupunkivaltioksi.


title: Kreikkalaiset

text: Vuonna 395 Rooman valtakunta kuitenkin jakautui kahtia. Itäisessä valtakunnassa, Itä-Roomassa, jota nykyisin (mutta ei omana aikanaan) nimitetään usein myös Bysantiksi, kreikkalainen kulttuuri pääsi yhä vallitsevampaan asemaan varsinkin sen jälkeen, kun keisari Herakleios (575–641) määräsi kreikan valtakunnan viralliseksi kieleksi. Viimeistään silloin, mutta todennäköisesti jo aikaisemmin, roomalainen ja kreikkalainen kulttuuri sulautuivat yhteen kreikkalais-roomalaiseksi maailmaksi. Latinalainen länsi tunnusti useiden vuosisatojen ajan Itä-Rooman aseman Rooman seuraajavaltiona, mutta sen jälkeen, kun paavi Leo III joulupäivänä 800 kruunasi Kaarle Suuren Rooman keisariksi, mikä johti Pyhän Rooman keisarikunnan syntyyn, lännessä alettiin Itä-Roomaa nimittää "Kreikkalaisten keisarikunnaksi" ().


title: Juutalaisten historia

text: Kun Rooma jakautui Itä- ja Länsi-Roomaan vuonna 395, jäivät juutalaisten asuma-alueet Vähässä-Aasiassa, Syyriassa ja Palestiinassa Itä-Roomaan. Keisari Theodosius II:n hallintokaudella (408–450) juutalaisuuden harjoittamista rajoitettiin entisestään: muun muassa uusien synagogien rakentaminen kiellettiin. Lopullisesti juutalaisten asema heikkeni, kun vuonna 415 keisarin ja Palestiinan patriarkan välillä puhjenneen konfliktin ja patriarkka Gamlien VI:n kuoleman (425) jälkeen Konstantinopoli kieltäytyi tunnustamasta hänen seuraajaansa. Lopulta vuonna 429 Theodosius II kumosi patriarkaatin lopullisesti.


title: Bysantin armeija

text: Itä-Rooma syntyi, kun keisari Diocletianus järjesti valtakunnan uudelleen. Uusi hallintomuoto tetrarkia ei jäänyt pysyväksi, mutta hänen uudelleenorganisoimansa armeija säilyi. Diocletianus lopetti vanhat raskaaseen jalkaväkeen perustuneet legioonat ja jakoi armeijan kahteen erityyppiseen yksikköön: rajayksikköihin ja kenttäyksikköihin.


title: Katolisen kirkon historia

text: Myös lännen paavin ja idän patriarkan väliset keskinäiset valtariidat loivat kuilua kristittyjen välille. Ongelmien taustalla oli Rooman lopullinen jakautuminen Itä-Roomaan ja Länsi-Roomaan, joista Länsi-Rooma tuhoutui 400-luvulla. Itä-Rooma jäi elämään Bysantin valtakuntana. Nyt Konstantinopolista oli tullut ”uusi Rooma”: se oli valtakunnan uusi pää- ja hallintokaupunki. Tämän vuoksi Khalkedonin kirkolliskokous hyväksyi 28. kaanonissaan – mitä paavi Leo I ei suostunut vahvistamaan – paaville annettujen etuoikeuksien antamisen myös Konstantinopolin patriarkalle. Valtakiistat loivat vastakkainasettelua Rooman ja Konstantinopolin välille. Myös maallisten suhteiden eroavaisuus tuli julki: idän kristillisyys nojasi vahvasti Bysanttiin, kun taas Rooma otti etäisyyttä imperiumiin ja kääntyi mieluummin frankkien puoleen.


title: Termit

text: Länsi-Rooman kylpyläkulttuuri lakkasi lopullisesti kansainvaellusten aikana 400- ja 500-luvuilla. Itä-Roomassa Bysantin valtakunnan alueella kylpylätoiminta jatkui pidempään. Bysantin taloudelliset vaikeudet ja arabien valloitukset 500- ja 600-luvuilla vähentivät Itä-Rooman kylpyläkulttuuria, vaikka se jatkuikin pienemmässä mittakaavassa. Bysantilta alueita vallanneet arabit omaksuivat roomalaisten kylpylätavat ja säilyttivät ne läpi keskiajan siirtäen kulttuurin aina turkkilaisille saakka. Tämän päivän turkkilaisella kylpylällä onkin huomattavasti yhteisiä piirteitä antiikin Rooman termien kanssa.


title: Italia

text: Ennen Euroopan yhteiseen valuuttaan, euroon, siirtymistä Italian rahayksikkö oli Italian liira (ITL, ₤). Liira oli voimakkaan inflatorinen valuutta. Pyrkimykset poistaa nollia epäonnistuivat ja tulivat epätarkoituksenmukaisiksi euron häämöttäessä. Lopun aikoina pienin seteli oli nimellisarvoltaan 1 000 liiraa ja pienin kolikko puolestaan 50 liiraa. Liiran sadasosaa kutsuttiin nimellä centesimo. Liiran ja euron vaihtokurssi oli 1936,27 liiraa per 1 euro.


title: Euroalue

text: Myös Monacon, San Marinon ja Vatikaanin valuuttana on ollut 1.1.2002 alkaen euro, vaikka ne eivät olekaan EU:n jäseniä. Nämä maat voivat myös lyöttää omia eurokolikoitaan, joiden kääntöpuolella on niiden omat kansalliset tunnukset. Euron käyttö ja kolikoiden lyöntioikeus näissä maissa perustuvat aiempiin EU:n jäsenmaiden (Ranskan ja Italian) ja kyseisten maiden välisiin yhteisvaluuttasopimuksiin, joiden pohjalta on neuvoteltu maiden ja EU:n välillä uudet, euroaikaan soveltuvat sopimukset


title: Euro

text: Euron kansainvälinen asema valuuttana on vahvistunut vähitellen. Siitä on tullut maailman toiseksi merkittävin kansainvälinen valuutta Yhdysvaltain dollarin jälkeen. Monet valtiot pitävät osan valuuttavarannostaan euroina. Eräät Yhdysvaltojen politiikkaa vastustavat valtiot, muun muassa Iran, ovat poliittisistakin syistä vaihtaneet dollarivarantojaan eurovarannoiksi. Eurosta on siten tullut dollarin kilpailija, vaikkei Euroopan keskuspankin virallisena tavoitteena olekaan muodostaa eurosta maailmanvaluuttaa tai muiden valuuttojen kilpailijaa.


title: Euro

text: Eurokolikot ja -setelit otettiin suunnitelman mukaisesti käyttöön 1. tammikuuta 2002. Tätä seurasi eri maissa vaihtelevan pituinen vaihtojakso, jonka aikana euroa ja kansallista valuuttaa sai käyttää yhtä aikaa. Suomessa tämä vaihe kesti maaliskuun alkuun 2002. Tarkoituksena oli, että kun maksoi vielä kansallisella valuutalla, niin vaihtorahat sai euroina, ja siten vanha raha vaihtuisi uuteen luonnollisella tavalla päivittäisessä maksuliikenteessä. Tämä onnistuikin erittäin hyvin, sillä jo viikon parin kuluttua vuodenvaihteesta huomattava osa kansallisista rahoista oli vaihtunut euroiksi.


title: Italian talous

text:
Vuonna 2014 alottanut Matteo Renzin hallitus aloitti kymmenien miljardien hintaisen talouden elvytysohjelman, jonka avulla talouteen aiotaan saada vauhtia. Renzi kutsui talouskuria ajavaa EU:n vakaus- ja kasvusopimusta "tyhmyyssopimukseksi".
Ennen siirtymistä Euroopan yhteiseen valuuttaan, euroon, Italian rahayksikkö oli Italian liira (ITL, ₤ ). 1 000 liiraa oli vanhoissa rahoissa eli markoissa noin kolme markkaa, euroissa taas 0,5 €.


title: Euro

text: Euroja käytetään myös neljässä EU:n ulkopuolisessa kääpiövaltiossa eli Monacossa, San Marinossa, Vatikaanissa ja Andorrassa. Kolmella ensin mainitulla oli jo euron käyttöä koskevat rahaliittosopimukset euroalueen kanssa. Andorra käytti alkuun ilman sopimusta yksipuolisella päätöksellään euroa, mutta solmi 30. kesäkuuta 2011 käytöstä sopimuksen EU:n kanssa. Nämä käytännöt ovat jatkoa euroa edeltäneen ajan järjestelyille, joiden mukaan kääpiövaltioissa käytettiin ympäröivien maiden valuuttoja:Tämä johtui siitä, että kääpiövaltioiden olisi ollut tarpeettoman kallista ylläpitää omaa valuuttaa ja siihen liittyvää rahapolitiikkaa sekä setelipainoja ja rahapajoja. Kun ympäröivät maat vaihtoivat euroon, myös kääpiövaltioiden valuutaksi oli luonnollista ottaa euro. Mailla on myös oikeus lyöttää jonkin verran niiden omilla kansallisilla kuva-aiheilla varustettuja eurokolikoita, jotka ovat käypää rahaa siinä missä EU:hun kuuluvienkin euromaiden kolikot, mutta päätyvät vähäisen lyöntimääränsä vuoksi nimellisarvojaan kalliimmalla hinnalla lähes yksinomaan keräilijöiden kokoelmiin. Andorran kolikoidenlyöntioikeus alkoi kolmea muuta maata myöhemmin, 1. heinäkuuta 2013.


title: Rahan historia Suomessa

text: Markka-niminen valuutta oli käytössä Suomen alueella jo keskiajalla, ja sen käyttö jatkui 1700-luvun lopulla tapahtuneeseen Kustaa III:n rahauudistukseen asti. Venäjän vallan alkupuolella vuoden 1840 raharealisaatioon saakka Suomessa oli liikkeessä sekä Ruotsin että Venäjän rahaa. Suomen markka oli maan rahayksikkö vuosina 1860–2002. Vuonna 2002 Suomessa otettiin käyttöön Euroopan unionin yhteinen valuutta euro.


title: Euroalue

text: Euroalue on Euroopan unionin yhteisvaluutan euron käyttöön ottaneiden 19 valtion muodostama alue. Euroalueeseen kuuluvat Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi ja Viro. EU:n jäsenvaltioiden odotetaan liittyvän euroalueeseen, lukuun ottamatta Britanniaa ja Tanskaa, jotka saivat oikeuden pidättyä euron käyttöönotosta, sillä ne olivat jäseniä jo ennen Maastrichtin sopimusta. Ruotsi muodostaa tästä kuviosta mielenkiintoisen poikkeuksen. Ruotsista tuli EU:n jäsen vasta Maastrichtin sopimuksen solmimisen jälkeen, mikä velvoittaa Ruotsia liittymään euroalueeseen heti, kun maa täyttää vaadittavat ehdot. Sääntöjen mukaan maan pitäisi ensin kuulua valuuttakurssimekanismi ERM II:een. Siihen osallistuminen on kuitenkin vapaaehtoista ja näin ollen Ruotsi on laillisen 'porsaanreiän' avulla välttänyt euroalueeseen liittymisen. Neljä EU:hun kuulumatonta kääpiövaltiota – Monaco, Andorra, San Marino ja Vatikaanivaltio – ovat tehneet EU:n kanssa sopimuksen, että ne saavat käyttää euroa valuuttanaan. Myös Kosovo ja Montenegro käyttävät euroa valuuttanaan.


title: Viro

text: Viron valuutta on euro vuoden 2011 alusta lähtien. Vuoden 2010 loppuun valuuttana ollut kruunu oli sidottu euroon suhteessa 1 EUR = 15,6466 EEK, josta tuli myös lopullinen euron ja kruunun välinen muuntokerroin. Aikaisemmin kruunu oli sidottu kiinteällä vaihtokurssilla Saksan markkaan. Viron, kuten myös muiden Baltian maiden pankkisektori on käytännössä lähes kokonaan ulkomaisten pankkien omistuksessa. Euron käyttöönottoa edelsi Viron liittyminen yhdessä Liettuan ja Slovenian kanssa Euroopan unionin valuuttakurssimekanismi ERM II:een 27. kesäkuuta 2004.


title: Euro

text: Ennen vuotta 2004 EU:hun liittyneistä jäsenmaista euroa käytetään kaikissa paitsi Britanniassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Vuonna 2004 EU:hun liittyneistä maista ensimmäisenä euron otti käyttöön Slovenia 1. tammikuuta 2007 Slovenian tolarin tilalle, ja maasta tuli EU:n 13. euromaa. Seuraavaksi 1. tammikuuta 2008 alkaen Malta ja Kypros siirtyivät käyttämään euroa Maltan liiran (MTL) ja Kyproksen punnan (CYP) sijaan, mihin ne saivat luvan EU:n ministerineuvostolta 10. heinäkuuta 2007. Tämä oli odotettavissa Euroopan unionin komission suositeltua toukokuussa 2007 siirtymistä, kun maat täyttivät tuolloin julkaistun lähentymisraportin mukaan lähentymiskriteerit. Toukokuussa 2008 varmistui Slovakian liittyminen euroalueeseen 1. tammikuuta 2009. Slovakiasta tuli 16. euroa käyttävä EU-valtio. Viro liittyi euroalueeseen 1. tammikuuta 2011 17. EU-valtiona Latviasta tuli osa euroaluetta 1. tammikuuta 2014 ja eurot otettiin saman tien käyttöön. Latviasta tuli 18. EU:n jäsenvaltio, joka otti euron käyttöön. 1. tammikuuta 2015 Liettuasta tuli 19. euroja valuuttana käyttävä maa.


title: Isabella Holm

text: Isabella Bettina Holm (oikealta nimeltään Pirjo Luokkanen, es. Kirsi Ståhlberg) on kuvitteellinen hahmo saippuasarjassa "Salatut elämät". Hän esiintyi sarjassa helmikuusta 2008 huhtikuuhun 2014 saakka. Vuonna 2014 oikeaksi Isabellaksi paljastunutta henkilöä sarjassa näytteli Krista Nyman.


title: Kirsi Ståhlberg

text: Kirsi Hannele Ståhlberg (s. 15. kesäkuuta 1980 Kouvola) on suomalainen laulaja, näyttelijä ja rekrytointikonsultti. Ståhlberg asui nuoruudessaan Lappeenrannassa, mutta nykyisin Helsingissä. Ståhlberg näytteli draamasarjassa "Salatut elämät" Isabella Holmin roolissa syksystä 2007 loppuvuoteen 2013 asti (televisiossa 2008–2014). Hän on myös esiintynyt musikaaleissa ja muissa lauluproduktioissa. Ståhlberg oli mukana kahden lappeenrantalaisen ystävänsä kanssa Tenavatähti-kilpailussa vuonna 1992. Tyttöjen lauluyhtye kilpaili kappaleella "Rinnakkain" ja pääsi semifinaaliin sekä levyttämään Tenavatähti 1992 -kokoelmalevylle.


title: Isabella Holm

text: Isabella on luonteeltaan tiukka sekä jokseenkin leuhka ja laskelmoiva nainen, joka pitää huolta ulkonäöstään. Monacossa Jarkon kanssa asuessaan ja etelän elämään aikoinaan tottunut Isabella on pilkannut ja kohdellut alentavasti ”tavallisia duunari-ihmisiä”. Isabella ei esimerkiksi koskaan pitänyt Oona Kivirantaa soveliaana tyttöystävänä pojalleen tämän sosioekonomisen statuksen vuoksi. Hän osoitti avoimesti halveksuntansa Oonaa ja tämän perhettä kohtaan.


title: Isabella Holm

text: Isabella valehteli pitkään kuuluvansa rikkaaseen sukuun, kunnes keväällä 2014 selvisi, että Isabella onkin oikealta nimeltään Pirjo Luokkanen eli köyhästä perheestä kotoisin oleva lukuisissa eri nuorisokodeissa asunut tyttö, joka sittemmin varasti oikean Isabella Holmin identiteetin ja omaisuuden tämän kuoltua vahingossa pudotessaan koskeen. Isabellalla on myös pikkusisko Krista, joka kuoli anoreksian aiheuttamaan sydänkohtaukseen sarjan ulkopuolella. Sarjassa ei selvinnyt, oliko Krista oikeaksi Isabellaksi paljastuneen henkilön vai tämän Pirjon pikkusisko.


title: Eugene Holman

text: Holman esitti Aaronia Jukka Sipilän ohjaamassa televisioelokuvassa Shakespearen näytelmästä "Titus Andronicus" (1970). Lisäksi hänellä oli päärooli Matti Sokan ohjaamassa elokuvassa "Musta Lumikki" (1971) jossa hän näytteli somalialaislääkäri Adam Osmania joka retkahti suomalaiseen sairaanhoitajaan Satu Santalaan (Ulla Kivipato) . Holmanilla oli myös sivurooli televisioelokuvassa "Doris: Kekkosen päiväkirjat osa 1" (1986).Holman on kääntänyt useita tieteellisiä kirjoja ja tutkielmia sekä Suomen valtion julkaisuja suomesta, ruotsista, saksasta, venäjästä ja virosta englanniksi.


title: Celeste Holm

text:
1950-luvun alussa Holm palasi Broadwaylle ja esiintyi näytelmissä "Affairs of State" ja "The King and I". Lisäksi hän näytteli televisiossa antologiasarjoissa ja omassa CBS:n sarjassa "Honestly, Celeste!". Elokuviin Holm palasi MGM:n "Poikamiesansassa" (1955) ja "Skandaalihäissä" (1956). Molemmissa elokuvissa hän esittää Frank Sinatran hahmoon rakastuvaa naista.
Holm keskittyi 1950-luvun jälkeen enemmän teatterityöhön ja esiintyi Broadwayllä vielä yli 70-vuotiaana. Lisäksi hän näytteli säännöllisesti televisioelokuvissa ja sarjoissa. Holmin televisiosuorituksia nähtiin muun muassa sarjoissa "Run for Your Life", "Takaa-ajettu", "Lemmenlaiva", "Viinitila Falcon Crest" ja "Terveydeksi". Holm näytteli silloin tällöin myös elokuvissa, muun muassa musikaalissa "Tom Sawyerin seikkailut" (1973) ja komediassa "Kolme miestä ja baby" (1987). Holm ehti kuvata vielä 2010-luvulla kaksi elokuvaa, jotka ovat kuitenkin vielä jälkituotantovaiheessa.


title: Isabella Holm

text: Pian Sebastianin lavastetun kuoleman jälkeen Isabella menetti Helenalle osuutensa Amandasta. Ystävänsä Liisa Salon avustuksella Isabella kehitti suunnitelman, jonka mukaan hän esittäisi odottavansa Sebastianin lasta, jotta Helena heltyisi ja antaisi Isabellalle takaisin osuuden Amandasta. Samaan aikaan Isabellalla oli meneillään suhde Sergein kanssa, mutta tältä hän yritti piilotella suhdettaan. Isabella onnistui valeraskaudessaan ja jopa kävi Helenan kanssa 4D-ultrassa. Isabella antoi sairaanhoitajalle Heli Sieviseltä varastamansa ultraäänivideon, jotta voisi näyttää Helenalle ”vauvaa”. Ultraäänessä näkyi pieni poikavauva, vaikka Isabellan tietämättä hoitaja ei käyttänyt varastettua videota, vaan suoraa kuvaa Isabellan omasta kohdusta. Myöhemmin Isabella sai myös Sebastianin uskomaan juoneensa.


title: Isabella Holm

text: Vuonna 2014 paljastui, että Isabella onkin oikean Isabella Holmin identiteetin nuoruudessaan varastanut Pirjo Luokkanen. Samalla Isabellan ja Jarkon tapaamisesta kerrottiin Pirjon tavanneen Jarkon vain hetki oikean Isabellan menehtymisen jälkeen ja esitelleen itsensä Isabellana. Sarjaan yllätyspaluun tehnyt Camilla Mustavaara oli aikanaan oikean Isabellan ystävä, joka tunsi myös Pirjon. Hän törmäsi Pirjoon Pihlajakatu 23:n rapussa ja kiristi tätä maksamaan miljoona euroa siitä, ettei kertoisi totuutta kaikille. Pirjo jätti Sebastianin ja Oliverin ja lähti ulkomaille, kun ei suostunut maksamaan Camillalle tämän vaatimaa summaa.


title: Isabella Holm

text: Isabellan saapumisen myötä selvisi, että hänellä on Jarkon kanssa yhteinen lapsi, Miro Holm. Isabella sai Miron ollessaan vasta 17-vuotias eikä koskaan oikein sopeutunut äidin rooliin. Miro opiskeli pitkään lontoolaisessa yksityiskoulussa, mutta maksamattomien lukukausimaksujen vuoksi poika heitettiin koulusta ulos ja Miro joutui muuttamaan Suomeen Isabellan luokse. Isabella joutui jälleen opettelemaan äidinroolia, siinä kuitenkaan erityisen hyvin onnistumatta. Jarkko vaati, että Englantiin takaisin haluava Miro saisi kuria, muttei uskonut, että Isabellasta ollut siihen. Niinpä Jarkko ilmoitti Miron muuttavan hänen ja Sallan luokse. Miro ei pitänyt ajatuksesta, mutta muutti kuitenkin molempien vanhempiensa tahdosta asumaan Jarkon ja Sallan asuntoon. Myöhemmin Miron ja Isabellan välille aiheutti harmia etenkin Miron tyttöystävä Oona, joka ei ollut Isabellan mielestä tarpeeksi tasokasta seuraa pojalleen.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Oikea Isabella Bettina Holm (es. Krista Nyman) oli vuonna 2014 Isabella Holmin eli Pirjo Luokkasen takaumissa hetken aikaa esiintynyt henkilö. Pirjo (nykyinen Isabella) varasti oikean Isabellan identiteetin, kun hän putosi koskeen.


title: Kiraalisuus

text: Kiraalisuus ( 'käsi') eli kätisyys on stereokemiassa kaikkien epäsymmetristen molekyylien ominaisuus, joka ilmenee siten, että keskenään kiraaliset molekyylit ovat toistensa peilikuvia kuten oikea ja vasen käsi. Kiraalisten molekyylien peilikuvia ei voi niitä kääntelemällä asettaa rakenteellisesti täysin päällekkäin siten, että samanlaiset atomit ovat samassa kohtaa hieman kuten avointa oikeaa ja vasenta kättä ei voi kääntelemällä asettaa rinnakkain siten että molemmissa peukalot, muut sormet ja kämmenselät ovat yhtä aikaa samoihin suuntiin. Kiraalisuuden laajemmassa merkityksessä se onkin käsien ja kaikkien muiden epäsymmetristen kappaleiden ominaisuus.


title: Kiraalisuus

text: Kiraalinen molekyyli ja sen peilikuva ovat aina enantiomeerejä. Molekyyli on ei-kiraalinen eli akiraalinen, jos se on peilikuvansa kanssa identtinen. Molekyylin epäsymmetrisyys ja siten kiraalisuus johtuu tavasta, jolla atomit ovat molekyylissä sitoutuneet eli molekyylin konfiguraatiosta. Pienin kiraalinen molekyyli koostuu neljä erilaista atomia sitovasta atomista. Tällaisessa molekyylissä ja muissa molekyyleissä tätä keskusatomia kutsutaan kiraliakeskukseksi.


title: Kiraalisuus

text: Termit "kiraalinen" ja "kiraalisuus" keksi lordi Kelvin. Sanat on johdettu kreikankielen sanasta käsi, χειρ. Termit julkaistiin 1904 "Baltimore Lectures" kirjassa, jonka julkaisun jälkeen termien käyttö alkoi saavuttaa laajempaa käyttöä. Kirja kuitenkin pohjautuu Kelvinin 1884–1893 Baltimoren yliopistossa pitämiin luentoihin, joissa sanaa "kiraalinen" käytettiin suullisesti ensimmäisen kerran 1893. Varhaisin säilynyt kirjallinen todiste sanan käytöstä on vuodelta 1894 kirjassa "Molecular Tactics of a Crystal", jossa Kelvin kuvaa käsitettä seuraavanlaisesti:


title: Homokiraalisuus

text: Homokiraalisuus on kiraalisten molekyylien eli enantiomeerien yhtäläistä kiraalisuutta. Yleensä kiraalisuus todetaan ilmoittamalla, onko molekyyli tyyppiä L vai D. Nämä ovat toistensa peilikuvia, eli ne edustavat vastakkaisia kätisyyksiä. Jos kahden molekyylin kiraalisuus on L ja L, ne ovat homokiraalisia, samoin kuin jos ne ovat tyyppiä D ja D. Jos ne ovat tyyppiä L ja D, ne eivät ole keskenään homokiraalisia.


title: Kiraalisuus

text: Useimmilla kiraalisilla molekyyleillä on yksi tai useampi kiraliakeskus, mutta joillain ei ole yhtäkään, kuten BINAP:llä ja joillain alleeneilla. Näillä yhdisteillä on kuitenkin akseli, jonka suhteen ryhmät sijoittuvat epäsymmetriseksi ja tätä kutsutaan aksiaaliseksi kiraalisuudeksi. Jotkin useamman kiralikeskuksen omaavat molekyylit ovat vaihtoehtoisten "isomeeriensä" kanssa oikeasti identtisiä ja siten akiraalisia. Nämä ovat mesoyhdisteitä.


title: Kemian filosofia

text:
Kemiassa vedotaan toistuvasti molekyylien muotoon. Filosofiassa muotoa on tavallisesti pidetty aineen oleellisena ominaisuutena. Puhtaassa kvanttimekaniikassa molekyyleillä taas ei voida sanoa olevan muotoa. Myös kokeellisesti esimerkiksi ammoniakkimolekyyli ”näyttää” erilaiselta eri menetelmillä (tarkemmin sanottuna spektroskooppisia tuloksia tulkittaessa käytetään eri pisteryhmiä).
Molekyylien kiraalisuus eli peilikuvamolekyylien olemassaolo tuo oman osansa avaruutta pohtivaan filosofiaan. Peilikuvamolekyylien eli enantiomeerien ainoat kemialliset erot tulevat esiin, kun ne reagoivat kiraalisten molekyylien kanssa. Voidaan kysyä, onko kiraalisuus objektin sisäinen ominaisuus vai määräytyykö se suhteista muihin objekteihin. Esimerkiksi R-kirjainta ja sen peilikuvaa ei voi asettaa päällekkäin tasossa, mutta Möbiuksen nauhalla se onnistuu kahdessa ulottuvuudessa. Analogisesti voidaan ajatella, että molekyylien kiraalisuus häviäisi neljässä ulottuvuudessa ja samalla häviäisivät peilikuvamolekyylien erilaiset kemialliset ominaisuudet.


title: Kiraalisuus

text: Lääkkeiden kiraalisuudella voi olla merkitystä koska enantiomeereistä toinen voi olla lääkevaikutteinen (eutomeeri) ja toinen ei (distomeeri). Toinen enantiomeeri voi myös olla myrkyllinen. Esimerkiksi ihmisillä etambutolin (S,S)-etambutoli toimii tuberkuloosilääkkeenä, mutta (R,R)-etambutoli aiheuttaa silmähermojen tuhoutumista ja siten jopa sokeutta. Siksi lääkevalmisteissa käytetään vain (S,S)-etambutolia, jonka käyttö voi tosin myös aiheuttaa näön heikkenemistä. Lääkkeiden enantiomeerien usein eriävät vaikutukset johtuvat kehon rakenteiden kiraalisuudesta. Reseptorit, jollaisiin lääkkeet usein sitoutuvat lääkevaikutuksen aiheuttaen, ovat kiraalisia. Siten reseptorit voivat sitoa vain tietyn muotoisia molekyylejä, mutta näiden peilikuvat eivät sitoudu reseptoreihin kunnolla.


title: Kiraalisuus

text: Kiraaliset molekyylit ovat optisesti aktiivisia. Eli lisättäessä vain toista enantiomeereistä liuokseen ja valaistaessa tätä liuosta tasopolarisoidulla valolla, kääntää liuoksen enantiomeeri tätä liuoksen halki etenevää valoa valonlähdettä kohti katsovan näkökulmasta joko myötäpäivään ((+)-muoto) tai vastapäivään ((−)-muoto). Toinen enantiomeereistä taas kiertää valoa yhtä voimakkaasti, mutta vastakkaiseen suuntaan. Tätä kullekin molekyylille ominaista kiertymisen voimakkuutta kuvataan ominaiskiertokyvyksi kutsutulla arvolla.


title: Akatisia

text: Akatisia tarkoittaa neurologista oiretta, jossa henkilö kokee tuskaisuutta ja liikkumispakkoa, josta niin kutsuttua pakon omaista kävelyn tarvetta kutsutaan nimellä tasikinesia. Termi tulee kreikan kielen sanoista ἁ-, "a-" "ilman, ei" ja κάθισις, káthisis "istua". Nykyään akatisialla tarkoitetaan ensisijaisesti lääkkeiden aiheuttamaa motorista levottomuutta, mutta aiemmin termiä käytettiin kuvaamaan neurasteniasta johtuvaa kiihtyneisyyttä. Akatisian oireita ovat sisäinen tuskaisuus ja levottomuuden tunne, johon liittyy jaloissa tuntuva liikkumispakko ja kyvyttömyys seistä tai istua hiljaa. Akatisiaa potevat saattavat liikehtiä hermostuneesti, vaihtaa painoa jalalta toiselle ja hankalissa tapauksissa kävellä pakonomaisesti. Tilaan voi liittyä kauhun ja hallinnan menettämisen tunteita.


title: Kiraalisuus

text: Yksi usein ja harhaanjohtavasti käytetty esimerkki lääkkeen kiraalisuudesta on talidomidi. Teoriassa vain R(+)-talidomi -enantiomeeri ehkäisee ihmisillä raskauden aikaista pahoinvointia ja vain S(−)-talidomi aiheuttaa epämuodostumia (fokomeliaa) sikiölle eli toimii teratogeeninä. Käytännössä kuitenkin keho muuntaa helposti molempia enantiomeereistä toisikseen, joten vain R-muodonkin käyttö johtaa epämuodostumiin. R- ja S-muotojen lisäksi talidomidista voi muodostua kehossa muitakin kiraalisia ja akiraalisia kehon aineenvaihdunnan tuotteita, jotka voivat ehkä olla sikiölle haitallisia. Samankaltaista enantiomeerien muuntumista toisikseen tapahtuu ihmisillä joillain muillakin kiraalisilla lääkkeillä kuten ibuprofeenilla. Muutos voi olla myös lajikohtaista kuten ketorolaakin kohdalla. Ihmisissä 0 % R(+)-ketorolaakista muuntuu S(−)-ketorolaakiksi ja 6 % S-muodosta R-muodoksi. Hiirillä suurin muutos voi olla jopa 71 % ja rotilla 12 %.


title: Bysantin kirkko

text: Bysantin valtakunnan alku sijoitetaan joskus Konstantinopolin kaupungin perustamiseen vuonna 330. Konstantinopoli perustettiin alun perin kristilliseksi kaupungiksi ja se esitti itsensä apostolisena seurakuntana Rooman ja Jerusalemin tavoin. Kaupunki itse perustettiin vasta yli 200 vuotta apostolisen ajan päättymisen jälkeen, mutta apostolisuus juonnettiin siihen, että apostoli Andreas olisi perustanut kaupungin edeltäjän Byzantionin seurakunnan. Andreas nähtiin siis kaupungin ensimmäisenä patriarkkana. Nykyisin tämän legendan todenperäisyys on kuitenkin kyseenalaistettu. Kriitikkojen mukaan se olisi keksitty tukemaan ajatusta Konstantinopolin asemasta tasa-arvoisena Rooman kanssa tai jopa edellä sitä, sillä Jeesus kutsui Andreaan apostoliksi ennen Rooman kirkon perustajaa Pietaria.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin valtakunnan alku ja antiikin Rooman valtakunnan loppu voidaan sijoittaa monella tavalla. Eräänä alkuna voidaan pitää vuotta 330, jolloin Konstantinus Suuri perusti Konstantinopolin Byzantionin kaupungin paikalle. Toinen mahdollisuus on käyttää alkupisteenä keisari Theodosius I:n aikaa 300-luvun lopulta, jolloin Rooman valtakunnan kahtiajako muodostui lopulliseksi. Nykyisin useimmat tutkijat käyttävät nimitystä Bysantti vasta keisari Justinianus I:n ajasta 500-luvun alkupuolelta lähtien. Lopullisesti Bysantin voidaan katsoa muuttuneen poliittisena organisaationa antiikin Rooman valtakunnasta erilliseksi 600-luvulla tapahtuneiden muutosten seurauksena. Latina säilyi valtakunnan hallintokielenä aina 600-luvulle asti, jolloin sen syrjäytti enemmistön puhuma kreikan kieli.


title: Bysantin valtakunta

text: Uudelleensyntynyt Bysantti valtasi Mikaelin aikana Peloponnesoksen ja nousi joksikin aikaa poliittisesti merkittäväksi toimijaksi. Neuvottelut idän ja lännen kirkkojen yhdistymisestä aloitettiin 1200-luvun jälkimmäisellä puoliskolla, ja asiaa käsiteltiin Lyonin kirkolliskokouksessa vuonna 1274. Tuolloin keisari Mikael VIII olisi ollut valmis hyväksymään yhdistymisen saadakseen lännestä sotilaallista apua. Yhdistyminen ei kuitenkaan toteutunut yleisen vastustuksen vuoksi. Samaan aikaan Kaarle Anjoulainen suunnitteli valtaavansa Bysantin paavin tuella.


title: Sisterssiläiset

text: Vuonna 909 tai 910 perustettiin Clunyn luostari lähelle Mâconin kaupunkia, Burgundin maakunnan eteläiseen osaan. Tämä tapahtuma merkitsi uudistumista koko läntisessä luostarielämässä. Cluny merkitsi uutta rohkeata pyrkimystä ja siinä onnistuttiin nousemaan pois aiemmalta kaltevalta pinnalta ja uudistamaan luostarielämää todelliseen pyhän Benediktuksen kirjaamassa hengessä. Useat aikakauden munkit ja apotit toivat julki tyytymättömyytensä sääntökunnan tilaan, joka oli heidän mielestään liian maallistunut ja suuntautui liiaksi luostarielämän ulkopuolisiin toimintoihin. 1000- ja 1100-luvuilla tuli esiin useita reformiyrityksiä, jotka halusivat tiukemmin noudattaa pyhän Benediktuksen sääntökunnan periaatteita ja palata jälleen alkuperäiseen ja unohtuneeseen ajatukseen autiomaaelämästä. Bruno Kölniläinen perusti Chartreusen luostarin ja samaan aikaan perustettiin myös muita, säännöissään tiukempia luostareita, jotka eristäytyivät ulkopuolisesta maailmasta.


title: McLean Hospital

text: McLean perustettiin vuonna 1811 Charlestownin osaan, joka on nykyään osa naapuroivaa Somervilleä. Sairaalan alkuperäinen nimi oli Asylum for the Insane ja se oli ensimmäinen instituutio, joka oli organisoitu yhteistyössä tunnettujen bostonialaisten, jotka olivat huolissaan kodittomista henkisesti sairaista ihmisistä, joita "oli tulvillaan kaduilla ja teillä ympäri Bostonia". Sairaala rakennettiin Charles Bulfinchin kartanon ympärille, josta tuli sairaalan hallinnollinen rakennus. Suurin osa sairaalan rakennuksista valmistui vuoteen 1818 mennessä. Laitokselle annettiin myöhemmin nimeksi The McLean Asylum for the Insane kunnianosoitukseksi yhdelle sairaalan varhaisimmista lahjoittajista, John McLeanille, jonka lahjoitukset mahdollistivat useiden tällaisten sairaaloiden rakentamisen 1818 hintaluokan mukaan. McLeanin muotokuva on nykyään nykyisessä Administration Buildingissa muiden alkuperäisessä sairaalassa olleiden maalausten joukossa. Vuonna 1892 laitos nimettiin uudelleen McLean Hospitaliksi tunnustuksena mielen sairauksien hoidon laajemmista näkemyksistä.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin kulta-aikana voidaan pitää niin kutsutun makedonialaisen dynastian aikaa vuosina 867–1056. Dynastian aikana Bysantista onnistuttiin jälleen rakentamaan suurvalta, ja se valtasi takaisin maita, joita arabit olivat valloittaneet idässä ja slaavit Balkanilla. Myös eteläinen Italia valloitettiin, ja keisari Johannes I Tzimiskes ulotti taistelut aina Jerusalemiin asti. Vuonna 1014 keisari Basileios II (keisarina 976–1025) kukisti Bulgarian. Voittoisien sotien ja vahvojen hallitsijoiden ansiosta Bysantti oli sekä sotilaallisesti että taloudellisesti vahva, ja pääkaupunki Konstantinopoli oli loistelias kulttuurin ja vallan keskipiste. Kauppa ja käsityöläisyys kukoistivat, Konstantinopoliin perustettiin uusia kouluja, kiinnostus antiikin kulttuuriin ja filosofiaan heräsivät uudelleen, ja maallinen kirjallisuus ja muu kulttuuri elpyivät. Samalla bysanttilainen sivistys levisi myös naapurikansojen alueille.


title: Molykreion

text: Strabonin mukaan Molykreion perustettiin sen jälkeen, kun doorilaiset olivat valloittaneet Peloponnesoksen niin kutsutussa doorilaisvalloituksessa. Historiallisesti kaupungin katsotaan olleen olemassa noin 700-luvulta eaa. lähtien. Korintti teki kaupungista siirtokuntansa noin 500-luvulla eaa. Antiikin lähteissä Molykreion mainitaan lähinnä Antirrhionin niemen alueelle sijoittuvien laivasto-operaatioiden yhteydessä. Peloponnesolaissodan aikaan 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla kaupunki oli Ateenan vallan alla. Sodassa spartalaiset valtasivat kaupungin Eurylokhoksen johdolla ja aitolialaisten avustuksella vuonna 426 eaa.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylain kaupunki perustettiin Zanklen kaupungin siirtokuntana vuonna 717/716 eaa. Vaikka kaupunki on luettu polikseksi eli kaupunkivaltioksi, sitä pidettiin aina Zanklen eli myöhemmän Messenen alaisena linnoituksena ja tukikohtana. Se ei ollut koskaan poliittisesti erityisen itsenäinen tai muutoinkaan noussut kovin merkittäväksi, vaan sen vaiheet seuraavat emäkaupungin vaiheita. Mylai oli kuitenkin merkittävä linnoitus ja hyvä satama, ja keskeisessä roolissa zanklelaisten valvoessa intressejään saaren pohjoisrannikolla. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Mylaïtēs" () tai "Mylaios" ().


title: Arkádin luostari

text:
Arkádin luostari perustettiin Kreetan ollessa osa Bysantin valtakuntaa. Luostarin nykyiset rakennukset on kuitenkin rakennettu 1500-luvulla.
Luostari tunnetaan vuoden 1866 tapahtumista, jolloin osmanien valtaa saarella vastustanut vastarintaliike kokoontui siellä. Sittemmin luostariin pakeni Réthymnon ja sen ympäristön asukkaita. Lopulta luostarissa sisällä oli yhteensä 639 naista ja lasta sekä 325 miestä. Osmanit käskivät luostarin munkkeja luovuttamaan luostariin paenneet heille, mutta igumeeni Gabriel kieltäytyi, jonka vuoksi 5 000 osmanin joukko piiritti luostarin 7. marraskuuta. Luostaria onnistuttiin puolustamaan sitkeästi seuraavan päivän ajan. Yöllä kävi ilmi, että olisi ajan kysymys, milloin puolustajat joutuisivat häviölle ja luostarissa olevat joutuisivat osmanien käsiin. Luostarissa päätettiin tämän vuoksi panna ruutivarasto palamaan ja kuolla räjähdyksen mukana. Osmanit murskasivat 9. marraskuuta puolustuksen, jonka jälkeen kreetalaiset menivät ruutivarastoon ja apotin käskystä ampuivat ruutitynnyriin. Sadoittain kreetalaisia ja kymmeniä, toisen lähteen mukaan satoja, osmaneitakin kuoli räjähdyksessä. Maailma järkyttyi tapauksesta, mutta Kreeta jäi silti vielä 30 vuodeksi osaksi osmanien valtakuntaa.


title: Néa Moní

text:
Néa Moní (, ”Uusi luostari”; myös "Nea Monin luostari") on ortodoksinen luostari Chíoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee Omiroúpolissa lähellä Karyésin kylää. Luostari on listattu Unescon maailmanperintöluettelon kohteeksi yhdessä Dafnín ja Ósios Loukáksen luostarien kanssa.
Néa Monín perusti Bysantin keisari Konstantinos IX, jolle kaksi chíoslaista munkkia oli ennustanut tämän ollessa saarella karkotettuna, että tämä nousee vielä hallitsijaksi. Konstantinos meni naimisiin keisarinna Zoen kanssa vuonna 1042 ja nousi tämän rinnalle kanssahallitsijaksi. Konstantinoksen muistettua ennustuksen hän rakennutti Chíoksen saarelle luostarin ja myönsi tälle vapauksia sekä lahjoitti varoja.


title: Vuorimajava

text: Vuorimajava eli vuoristomajava ("Aplodontia rufa") on pohjoisamerikkalainen jyrsijälaji. Se on heimon Aplodontiidae ainoa elossa oleva laji.


title: Vuorimajava

text: Vuorimajavaa tavataan Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin osavaltioissa Yhdysvaltain länsirannikolla sekä Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa. Laji on levinneisyysalueellaan yleinen, ja kannanarvio vaihtelee kymmenestätuhannesta jopa yli miljoonaan yksilöön.


title: Valkosilmäkuha

text: Valkosilmäkuha eli hietakuha ("Sander vitreus") on pohjoisamerikkalainen kuhalaji. Sen lähisukulaisia ovat kuha ja ahven. Laji on urheilukalastajien suosiossa. Kala saattaa kasvaa jopa 11 kilon painoiseksi ja elää vuosikymmeniä. Vanhin tunnettu hietakuha oli 29-vuotias. Hietakuha on petokala. Kala on Minnesotan osavaltion kansalliskala.


title: Lumilammas

text: Lumilammas ("Ovis nivicola") on Koillis-Siperian vuorilla elävä villi lammaslaji, joka on sopeutunut arktisiin oloihin. Lumilampaasta tunnetaan neljä alalajia, jotka elävät eri alueilla. Putorananan tasangolla laji elää yli 1 700 m:n korkeudessa, muualla yli 2 000 m:n korkeudessa. Lumilammas syö pääosin ruohoja, mutta myös jäkäliä, sammalia ja pajun versoja.


title: Jokiamatsoni

text: Jokiamatsoni ("Amazona festiva") on eteläamerikkalainen papukaija. Sen esiintymisalue on kaksiosainen siten, että nimialalaji "festiva" elää Amazonin yläjuoksulla Ecuadorista, Kaakkois-Kolumbiasta ja Perusta Brasilian Paráan, ja alalaji "bodini" elää Venezuelassa ja Guyanan luoteisosissa. Lajin holotyypin kuvaili Carl von Linné Brasilian Amazonilta 1758.


title: Paljakka-ahmansammal

text: Paljakka-ahmansammal ("Kiaeria glacialis") on lehtisammallaji kynsisammalten heimossa ("Dicranaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla arktisilla alueilla ja vuoristoissa. Suomen alueella laji on pohjoinen tunturikasvi, jota esiintyy Kittilän, Sompion, Enontekiön ja Inarin Lapissa. Se on melko harvinainen ja elinvoimainen (LC).


title: Otatammi

text: Otatammi ("Quercus palustris") on pohjoisamerikkalainen kesävihanta tammilaji. Sen tieteellinen nimi "palustris" tarkoittaa suota. Lajin nimesi Otto von Münchhausen. Otatammea tavataan Itä-Yhdysvalloissa, Connecticutista Kansasiin ja Oklahomaan saakka ulottuvalla alueella. Sitä kasvaa myös Kanadassa Ontarion eteläosissa saakka.


title: Lehtojalava

text: Lehtojalava ("Ulmus minor") on jalavien sukuun kuuluva puu, jonka luontainen levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta, Pyreneiden niemimaalta ja Englannista Volgalle ja Pohjois-Iraniin; pohjoisimmat alkuperäiset yksilöt kasvavat Öölannissa ja Gotlannissa.


title: Vuorimunkki

text: Suomessa vuorimunkki on alkuperäislaji. Sitä tavataan harvakseltaan Etelä- ja Itä-Suomessa. Levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee Satakunnasta Pohjois-Karjalan eteläosiin. Pohjois-Karjalan Pärnävaarassa on lajin pohjoisin tunnettu esiintymispaikka.


title: Punasilmävireo

text: Punasilmävireo ("Vireo olivaceus") on pohjoisamerikkalainen vireolaji. Se on harvinaistunut esiintymisalueillaan, mahdollisesti DDT:n käytön myötä. Aiemmin laji oli yleinen. Sen talvehtimisalueet ovat trooppisessa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Lajin selkä on vihreänkellertävä ja vatsa valkoinen. Päälaki on sininen.


title: Pieni merenneito (patsas)

text: Pieni merenneito on Kööpenhaminan satamassa sijaitseva kuvanveistäjä pientä merenneitoa esittävä Edvard Eriksenin pronssiveistos. Se on sijoitettu rantakiville keskeisen Churchill-puiston merenpuoleiseen reunaan. Patsas paljastettiin elokuussa 1913.


title: Pieni merenneito (patsas)

text: Edvard Eriksen veisti patsaan Carlsbergin panimosukuun kuuluneen Carl Jacobsenin toimeksiannosta. Jacobsen oli ihastunut H. C. Andersenin satuun ”Pieni merenneito” perustuvaan balettiin. Vuonna 1909 pääosaa esittänyt ballerina Ellen Price ei suostunut patsaan malliksi, joten veistoksen mallina oli Eriksenin vaimo Eline Eriksen.


title: Edvard Eriksen

text: Edvard Eriksen (10. maaliskuuta 1876 – 12. tammikuuta 1959) oli tanskalais-islantilainen kuvanveistäjä. Hänen veistoksistaan on tunnettu erityisesti "Pieni merenneito". Hän asui Frederiksbergissä.


title: Pieni merenneito (patsas)

text: "Pieni merenneito" on joutunut useasti ilkivallan kohteeksi, ja sen pää on sahattu kahdesti irti. Ensimmäinen vakava ilkityö sattui vuonna 1964, kun joku sahasi merenneidolta pään kaulasta poikki. Päätä ei löydetty, ja patsaalle jouduttiin valamaan uusi pää. Vuonna 1984 merenneidon oikea käsi oli sahattu poikki, mutta kaksi katuvaa nuorta palautti käden parin päivän kuluttua. Vuonna 1998 merenneidon pää oli jälleen sahattu irti, mutta myöhemmin tuntematon henkilö palautti pään läheiselle televisioasemalle, ja se saatiin takaisin paikoilleen. Toukokuussa 2017 merenneito oli puolestaan maalattu punaiseksi vastalauseena Färsaarten valaiden pyynnille.


title: Pieni merenneito (patsas)

text: "Pientä merenneitoa" on siirretty vain kerran, kun se vuonna 2010 vieraili Shanghain maailmannäyttelyssä. Patsaan puolivuotisen poissaolon ajan sen tilalla oli videoinstallaatio.


title: Klemetti-Kuulan patsas

text: Klemetti-Kuulan patsas eli Etelä-Pohjanmaan musiikin monumentti on Seinäjoelle vuonna 1963 pystytetty Kalervo Kallion tekemä veistos, joka kunnioittaa lähiseudulla syntyneitä säveltäjiä Heikki Klemettiä (1876–1953) ja Toivo Kuulaa (1883–1918). Teoksessa naishahmo soittaa viisikielistä harppua, josta on näkyvissä vain kielet. Jalustan vastakkaisilla puolilla on reliefit säveltäjien kasvojen profiileista. Veistos sijaitsee Marttilan kaupunginosan kaakkoiskulman Vapaudenpuistossa Vapaudentien ja Kirkkokadun risteyksessä.


title: Pieni merenneito (vuoden 1989 elokuva)

text: "Pieni merenneito" on Disneyn 28. piirrosklassikko. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 17. marraskuuta 1989 ja Suomessa 30. marraskuuta 1990. Oscar-gaalassa 1990 se sai kaksi palkintoa: elokuvan musiikki sai parhaan alkuperäismusiikin Oscarin ja elokuvan kappale ”Under the Sea” (suomeksi "Aalloissa siis") palkittiin parhaana lauluna. Lisäksi elokuva sai kaksi Golden Globe -palkintoa samoissa palkintosarjoissa.


title: Liekki-patsas

text: Oskari Jauhiaisen suunnitteleman patsaan rakennustyö alkoi huhtikuun 20. päivänä 1937 ja päättyi vähän yli kuukautta myöhemmin juhannuksena. Jauhiaisella oli apuna itse patsaan pystyttämisessä vain Kalle Jauhiainen, mutta yppäriläiset auttoivat muuten vedättämällä talkoilla paikalle tarvittavat raaka-aineet: kiven, hiekan, soran ynnä muut. Jalusta sekä risti ja miekka patsaan keskellä olevassa syvennyksessä on muurattu kivestä. Risti ja miekka on tehty monivärisistä, punertavista, harmaista ja valkoisista kivinokareista. Patsaan kahdessa kuparilevyssä lukee: ”1716. Isovihan kärsimysten muistoksi” ja ”1937. Kansalaiset pystyttivät patsaan”. Tekstit kaiversi Aarne Rounioja.


title: Pieni merenneito (patsas)

text: "Pienestä merenneidosta" on tehty jäljennös Yhdysvalloissa Michiganin Greenvillen kaupunkiin. Toinen jäljennös on tehty Iowaan Kimballtonin pikkukaupunkiin. Kummassakin kaupungissa on merkittävä tanskalaisperäinen väestö. Eriksenin perilliset ja oikeudenomistajat nostivat syytteen Greenvillen kaupunkia vastaan ja vaativat korvauksia, mutta myöhemmin syytteet peruttiin.


title: Luettelo Mänttä-Vilppulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

text: Mäntän torilla on Wäinö Aaltosen tekemän "Aleksis Kiven muistopatsaan" varhaisen kubistisen ehdotuksen (1930) pienempään kokoon 1950-luvulla valettu veistos. Amer-yhtymä osti sen vuonna 1970 ja sijoitti Tuusulan Riihikallioon tupakkatehtaan portin viereen. Veistos ehti olla tällä paikalla lähes 40 vuotta, kunnes Gösta Serlachiuksen taidesäätiö osti sen ja teos siirrettiin Mäntän keskustorille vuonna 2009. Näkyvälle paikalle on sijoitettu Serlachius-museo Gustafin sisäänkäynnin molemmilla puolilla oleva veistospari Jussi Mäntysen harmaaseen dioriittiin veistämä "Äidin ylpeys" (1935).


title: Tammi

text: Suomen paksuin metsätammi lienee ollut Piikkiön Lyydikkälässä kasvanut puu, joka oli lähes 8 metriä ympärysmitaltaan. Sen arvioidaan olleen yli 1 000 vuotta vanha. Puusta on nykyisin jäljellä vain kanto. Suomen suurin eli kiintotilavuudeltaan järein puu lienee Kemiössä kasvava jättitammi, jonka ympärysmitta rinnan korkeudelta on 6,5 metriä ja korkeus 28 metriä.


title: Tamme-Laurin tammi

text: Tamme-Laurin tammi () on Antslan kunnassa, Võrumaan maakunnassa sijaitseva Viron paksuin ja vanhin puu. Tammen korkeus on 17 metriä ja ympärysmitta 831 senttimetriä. Tutkijoiden mukaan puu on istutettu vuonna 1326.


title: Tammi

text: Turun Ruissalo lienee Suomen tunnetuin luontaisesti kasvanut tammisto. Siellä metsätammea kasvaa 312 hehtaarin alalla, joista noin sadalla hehtaarilla se on valtapuuna. Näistä vanhimpien puiden arvioidaan olevan 400-vuotiaita. Muita lähes yhtä edustavia tammistoja ovat Naantalin Tamminiemen luonnonsuojelualue ja Paraisten Lenholm. Pääkaupunkiseudulla on myös tammilehtoja, Vantaalla 2, Espoossa 5, mutta Helsingissä ei ainuttakaan. Yhteensä suojeltuja tammilehtoja on Suomessa noin 80–100 kappaletta, joista lähes kaikki joko Varsinais-Suomessa tai Ahvenanmaalla. Pohjoisimmat luontaiset tammistot kasvavat Rauman seudulla ja itäisimmät Porvoossa. Tammimetsiköitä on Suomessa kuitenkin harvassa ja enimmäkseen metsätammea tavataankin luonnossa löyhinä pieninä ryhminä siellä täällä. Esiintymillä voi olla montakin kymmentä kilometriä välimatkaa. Vaikka tammi on tuulipölytteinen, niin populaatioiden välimatka on liian pitkä hedelmöitykselle, mikä heikentää perimän monimuotoisuutta populaatioiden muodostuessa sukusiittoisiksi. Jos tammi tuottaa terhoa, niin närhet ja oravat levittävät tammea tehokkaasti lähiympäristöön. Nuorten tammien uhkana ovat rusakot ja hirvet. Kaikki suuret ja keskikokoiset tammet ovat Ahvenanmaalla rauhoitettuja, ja muuallakin Suomessa kaikki suuret maisemallisesti merkittävät vanhat yksilöt.


title: Taisto Tammi

text: Taisto Lundberg, taiteilijanimeltään Taisto Tammi, (10. joulukuuta 1945 Kuusankoski – 5. helmikuuta 1979 Tampere) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli ensimmäinen äänilevylle laulanut suomalainen romanilaulaja ja tuli tunnetuksi etenkin Toivo Kärjen tangojen tulkitsijana. Tammen ura alkoi hänen voitettuaan Kotkassa iskelmälaulukilpailun vuonna 1962. Hänen suurin suosionsa ajoittui 1960-luvun alkupuolelle, jolloin hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat ”Tango merellä”, ”Tangotyttö” ja ”Rakkauden rikkaus”. Viimeksi mainitulla kappaleella hän osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen-karsintaan vuonna 1964. Tammi menehtyi yllättävän sairaskohtauksen seurauksena Tampereen yliopistollisessa keskussairaalassa vuonna 1979 vain 33-vuotiaana.


title: Olympiatammi

text: Suomi saavutti Berliinin olympialaisissä yhteensa kahdeksan kultamitalia, kun mukaan lasketaan myös Urho Karhumäen taidelajien voitto. Tunnetuin suomalaisten tammista on nyrkkeilijä Sten Suvion saama puu. Se istutettiin vuonna 1937 yhdessä voimistelija Ale Saarvalan tammen kanssa Viipurin keskusurheilukentän pääportin läheisyyteen, josta molemmat siirrettiin jatkosodan perääntymisvaiheessa 1944 Joutsenoon. Nykyään Suvion tammi on Martikanpellon koulun pihamaalla, jossa vuonna 2011 hänen syntymänsä 100-vuotisjuhlan yhteydessä paljastettiin muistolaatta. Ale Saarvalan tammen nykyinen sijainti ei ole selvillä. Tunnettu on myös painija Lauri Koskelan muistolaatalla varustettu tammi, joka vuodesta 1939 lähtien on kasvanut Lapuan kaupungintalon puistossa.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Tammen pelaajaura oli pitkä ja ansiokas. Hän pelasi SM-liigassa 15 kautta Ilveksessä ja yhden TuTo:ssa, minkä jälkeen hän siirtyi keväällä 1996 Saksaan. Hän torjui Frankfurt Lionsissa kevääseen 1999 saakka. Jukka Tammi oli aktiiviaikoinaan 180 senttimetriä pitkä ja 78 kiloa painava. Hän piti räpylää vasemmassa kädessä ja mailaa oikeassa.


title: Titanomyrma

text:
"T. giganteumin" on "Titanomyrma"-lajeista suurin, ja suurin tunnettu muurahaislaji. "T. giganteumin" työläiset olivat 1–3 senttimetriä ja kuningattaret suurimmillaan jopa 5,5 senttimetriä pitkiä. Kuningatarten siipien kärkiväli saattoi olla 13 senttimetriä. "Titanomyrma lubei"-kuningattaren pituus on yli 5 senttimetriä.
Titanomyrma kuuluu sukupuuttoon kuolleeseen alaheimoon Formiciinae. "Titanomyrma giganteumin" ja "Titanomyrma simillimum" luokiteltiin aluksi sukuun "Formicium". Tämä suku oli kuitenkin alun perin kuvattu pelkkien eoseeni-epookin ajan kerrostumista Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Yhdysvalloista löytyneiden etusiipien perusteella lajeiksi "Formicium brodiei", "Formicium mirabile" ja "Formicium berryi". Uudet kokonaiset fossiilit oli luokiteltu "Formicium"-sukuun sillä niiden siipisuoet olivat samantyyppiset.


title: Vehkalammi (Tammela)

text: Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 50 metriä. Se sijaitsee Karhuharjun eteläpuolella Rajalammin ja Mustikkalammin takana hiekkaisten mäkien välissä eräänlaisessa painanteessa. Alue on soistunut ja Vehkalammi sijaitsee suon keskellä. Suo-ojat kiertävät lampea ja vaikka yksi oja ulottuu lampeen asti, ei sillä ole lakuojaa. Lampi saa vetensä sadnnasta ja pohjavedestä, jota alueella riittää paljon. Samalla suolla sijaitsee toinenkin lampi. Suo päättyy hiekkaisten mäkien rinteeseen, jossa sijaitsee viisi loma-asuntoa, joille pääsee yhdystieltä 2824.


title: Hiusmeduusa

text: Hiusmeduusa ("Cyanea capillata") on suurin tunnettu meduusalaji ("Scyphozoa"). Sen uimakellon halkaisija on useimmiten 30–60 cm, mutta suurin tavattu yksilö oli yli kaksimetrinen ja sen pyyntilonkerot 36 metriä pitkiä. Hiusmeduusa on viileiden ja kylmien Pohjois-Atlantin vesien eläin, mutta lähisukuisia ja mahdollisesti samaan lajiin kuuluvia meduusoita elää Tyynenmeren pohjoisosassa ja myös Uuden-Seelannin ja Australian eteläisillä vesillä.


title: Amerikanravuri

text: Ravureiden virallisen maailmanennätysajan, 1.08,5 kilometrillä, on juossut neljä eri hevosta: "Giant Diablo", "Donato Hanover", "Lucky Jim" ja "Muscle Hill". Raviurheilu ja amerikanravureiden kasvatus on hyvin kansainvälistä: maailman parhaaksi kutsuttu ravuri "Varenne" on italialainen, suuria kilpailuita (muun muassa Elitloppet) voittanut "Abano As" on Saksasta, ruotsalaisomistuksessa kilpaileva "Scarlet Knight" on Yhdysvalloissa kasvatettu, ja ruotsalainen "Hilda Zonett" on Euroopan nopein tamma. Suomalaisia huippuja ovat olleet Laukon kartanon kasvatti "Houston Laukko", "Isla J Brave" sekä huipputamma "Passionate Kemp". Tunnettuja olivat myös 1970-luvulla vaikuttanut "Charme Asserdal" sekä nykyisin siitoskäytössä oleva "BWT Magic".


title: Oppivelvollisuuslaki

text: Oppivelvollisuuslaki oli Suomen oppivelvollisuutta koskeva laki, joka vahvistettiin 15. huhtikuuta vuonna 1921. Suomeen laki oppivelvollisuudesta tuli eurooppalaisessa lainsäätämisympäristössä varsin myöhään, ja vain Belgiassa saatiin asiaa käsittelevä laki vielä Suomenkin jälkeen. Suomessa ei oppivelvollisuuslaki, toisin kuin melkein kaikissa muissa länsimaissa, aseta koulupakkoa, vaan säätää opittavaksi määrätyt muulla lainsäädännöillä ja asetuksilla määriteltävät asiat.


title: Oppivelvollisuus

text: Suomi otti käyttöön oppivelvollisuuden vuoden 1921 oppivelvollisuuslailla, joka määräsi kaikille pakolliseksi vähintään kuusivuotisen kansakoulun oppimäärän suorittamisen. Käyttöönotto tapahtui verrattain myöhään, sillä oppivelvollisuudesta ei ollut onnistuttu säätämään Venäjän alaisuudessa. Oppivelvollisuutta myös vastustettiin, sillä kansakoulun pelättiin olevan yhteiskunnalle kallis ja kasvattavan huonoja työntekijöitä. Käytännössä oppivelvollisuus toteutui suurimmassa osassa maata jo 1920-luvulla, mutta Tunturi-Lapissa viimeiset syrjäkylät saatiin kouluverkon piiriin vasta 1950-luvulla.


title: Peruskoulu Suomessa

text: Kansakoulu levisi Suomeen 1860-luvulta alkaen, mutta se oli vapaaehtoinen. Oppivelvollisuus syntyi vuoden 1921 "oppivelvollisuuslailla", joka sääti kaikille kansalaisille pakolliseksi kuusivuotisen kansakoulun, joka aloitettiin seitsenvuotiaana (tosin oppikouluun pyrittiin jo 4. luokan jälkeen). Kansakoulun jatkoksi kehittyi 1940-luvulla kaksi vapaaehtoista jatkoluokkaa sisältänyt kansalaiskoulu, joka valmisti oppilasta ammattikouluun. Valtiolliset ja yksityiset oppikoulut huolehtivat korkeammasta yleissivistävästä opetuksesta, mutta näiden kehittäminen muodostui 1930-luvun laman ja toisen maailmansodan aiheuttaman katkoksen vuoksi luonteeltaan satunnaiseksi. 1950-luvulle tultaessa Suomen koulujärjestelmä olikin selvästi vanhanaikaisempi kuin Länsi-Euroopassa. Yksi ongelma rinnakkaiskoulujärjestelmässä oli sen vahvistama yhteiskunnallinen epätasa-arvo. Työläisen tai maanviljelijän lapsen oli hankalaa päästä maksulliseen oppikouluun. Kaikki halukkaat eivät päässeet oppikouluun senkään takia, että niitä oli vähän. Tätä puutetta korjaamaan syntyi aktiivisten vanhempien aloitteesta 1950-luvulla kymmeniä yksityisiä oppikouluja.


title: Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito Suomessa

text:
Vuonna 1978 Suomessa uudistettiin mielisairauslaki, minkä jälkeen pakkohoitoon vaadittiin esteettömän lääkärin lausunto ja 2-3 lääkärin arvio hoidon jatkamisen tarpeellisuudesta. Laki turvasi potilaan ihmisoikeudet, mutta myös oikeuden hoitoon.
Vaikka laki mielenterveyslain muuttamisesta on astunut voimaan jo kesäkuun alussa 2002, sen soveltamista on ohjeistettu vain sosiaali- ja terveysministeriön lähettämällä muistiolla (joka oli päivätty päivää ennen lain voimaanastumista). Soveltamisohjeena pidettävässä muistiossa todetaan sen kansilehdellä muistion olevan vain "alustavaa pohdintaa" lain soveltamisesta. Muun muassa tästä syystä artikkelin lähdeluettelo on sangen puutteellinen.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: 1990-luvun ja 2000-luvun alun aikana ylioppilaskirjoitukset on uudistettu perusteellisesti. Vuonna 1994 sallittiin tutkinnon suorittaminen hajautettuna korkeintaan kolmelle peräkkäiselle tutkintokerralle. Se voidaan suorittaa yhtä hyvin syksyllä kuin keväälläkin. Vuonna 2005 otettiin koko maassa käyttöön uusi tutkintorakenne, jota oli testattu kokeilulukioissa vuodesta 1996. Uudessa tutkintorakenteessa on kirjoitettava vähintään neljä koetta, joista ainoastaan äidinkieli on kaikille pakollinen, ja loput kolme saa valita toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen, matematiikan ja reaalin joukosta. Uudistuksen yhteydessä keskustelua herätti etenkin se, että toisen kotimaisen kielen kokeen pakollisuus poistui. Vuonna 2006 vanha reaalikoe lakkautettiin ja jaettiin erillisiin ainereaaleihin. Keväästä 2007 lähtien otsikko- ja aineistoaineen kirjoittamisen sijaan äidinkielessä suoritetaan esseekoe ja tekstitaidon koe.


title: Harjaantumisopetus

text: Suomessa Koululainsäädäntö uudistettiin vuonna 1979, jolloin laki velvoitti kunnat perustamaan harjaantumiskoulut ja/tai -luokat kehitysvammaisille oppivelvollisille. Koululaki tuli käyttöön Suomessa vuonna 1985, jolloin lievemmin kehitysvammaisten opetus siirtyi peruskoulun yhteyteen. Lakia uudistettiin vuonna 1997 ja tuolloin myös vaikeasti kehitysvammaiset siirtyivät peruskoulun piiriin.


title: Kansaneläkelaitos

text: Ensimmäinen uudistus oli vuonna 1963 säädetty sairausvakuutuslaki, joka tuli voimaan 1. syyskuuta 1964. Jokainen Suomessa asuva henkilö tuli vakuutuksen piiriin, johon kuuluvat sairaanhoitokorvaukset (lääkärinpalkkioiden, tutkimuksen ja hoidon sekä lääkkeiden korvaaminen) sekä työtulovakuutus (sairauspäiväraha, äitiys- isyys ja vanhempainraha korvauksena sairauden sekä raskauden ja synnytyksen aiheuttamista työansion menetyksistä. Sairausvakuutuslaki on toissijainen, eli jos vakuutetulla on oikeus saada lakiin perustuvaa korvausta muualta, hän on oikeutettu sairausvakuutuslain mukaisiin etuuksiin vain sikäli ja siltä osin kuin muun lain mukainen korvaus jää pienemmäksi. Sairausvakuutuslakiin nähden ensisijaisia ovat mm. liikennevakuutus (korvaa henkilövahingot, jotka syntyvät kun moottoriajoneuvoa käytetään liikenteessä), tapaturmavakuutuslaki (korvaa työssä saadusta vammasta aiheutuvat kustannukset ja työansion menetyksen) sekä vahingonkorvauslaki (korvaa toisen henkilön tahallisesti tai tuottamuksellisesti aiheuttaman vamman siitä aiheutuvine taloudellisine menetyksineen. Jopa tavallinen kadulla liukastuminen on katuosuuden kunnossapidosta vastaavan, ei sairausvakuutuksen vastuulla).


title: Potilaan oikeudet

text: Laki potilaan asemasta ja oikeuksista tuli Suomessa voimaan 1. maaliskuuta 1993. Lain kohtia on muutettu useaan otteeseen tämän jälkeen. Potilaan oikeudet on otettava huomioon kaikissa terveydenhuollon palveluissa terveydenhuollon ja sosiaalihuollon piirissä Suomessa. Valtioneuvoston asettama valtakunnallisen terveydenhuollon eettinen neuvottelukunta, ETENE, käsittelee terveydenhuoltoon ja potilaan asemaan liittyviä eettisiä kysymyksiä periaatteelliselta kannalta ja antaa niistä suosituksia.


title: Oppivelvollisuuslaki

text: Suomen teollinen nousu 1860-luvulta lähtien vaikutti suuresti myös maan sivistyksellisiin pyrkimyksiin ja kansan elinolosuhteisiin. Näin tulivat voimaan kieliasetukset, maakaupan vapauttaminen, kansakoulu sekä tietenkin maapäivien (valtiopäivien) säännöllinen toiminta. Uutta suomalaisessa yhteiskunnassa oli liikkuvuus, sillä palkollissäännöt olivat poistuneet ja ihmiset saivat vapaasti muuttaa niin maan sisällä kuin myös lähteä siirtolaisiksi. Koko kansakunta alkoi hitaasti mutta selkeästi kaupungistua.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yleinen, toimialasta riippumaton yrittäjyyskoulutus aloitettiin Suomessa varsinaisesti vasta 1980-luvun alussa. Sitä ennen, ja vielä nykyisinkin, koulutuksen katsottiin Suomessa ja muualla länsimaissa usein pikemminkin vähentävän haluja ryhtyä yrittäjäksi. Tätä tukivat monet "self made man" -tyyppiset tarinat koulupudokkaista, jotka koulutuksesta ”vapaaksi päästyään” perustivat menestyviä yrityksiä ja työllistivät satoja elleivät tuhansia. Myös monet tutkimukset ovat osoittaneet, että korkeampi koulutustaso merkitsee pienempää todennäköisyyttä ryhtyä yrittäjäksi.


title: Half-Life (pelisarja)

text: Valven perustivat Gabe Newell ja Mike Harrington, jotka olivat molemmat entisiä Microsoftin työntekijöitä. Pelitalon ensimmäinen peli, "Half-Life," esiteltiin vuoden 1997 E3-messuilla. Pelin teknologiaa kehuttiin huomattavasti. "Half-Lifen" GoldSrc-pelimoottorin pohjaksi valittiin id Softwaren kehittämän "Quake"-pelin moottori.


title: Half-Life

text: Vuonna 1997 Valve esitteli "Half-Lifen" suurelle yleisölle E3-messuilla Los Angelesissa, missä peli äänestettiin messujen parhaimmaksi. Alun perin "Half-Life" oli tarkoitus julkaista yhdessä "Quake II:n" kanssa vuoden 1997 joulukuussa, mutta Valve oli tyytymätön "Half-Lifen" pelisuunnitteluun ja päätti viivyttää pelin julkaisua vuodella. Pelin jokainen kartta, hahmomalli ja skriptattu kohtaus suunniteltiin uudestaan, minkä ohella Valven ohjelmoijat parantelivat pelin tekoälyä ja karttasuunnittelua.


title: Loot box

text: Vuonna 2009 länsimaisessa videopeliteollisuudessa huomattiin, että jakamalla peli ilmaiseksi sosiaalisessa mediassa pelin myymisen sijaan, saatiin parempi tuotto lisätyillä mikromaksuilla kuin pelin myynnistä saatavilla tuloilla. Ensimmäinen länsimainen peli, jossa käytettiin loot box -järjestelmää, oli Valve Corporationin Team Fortress 2 -peli vuonna 2010. Team Fortress 2 oli myös ensimmäinen peli, jossa oltiin luovuttu siitä ansaintalogiikasta, että peli itsessään on myyntituote. Valve lisäsi peliin uuden ominaisuuden, jonka myötä pelaaja voi kerätä pelaamalla loot boxeja, jotka hän saa auki ostamalla avaimia. Valve Corporationin Robin Walker totesi, että pelin ilmaiseksi jakamisen tarkoitus oli luoda ketjureaktio. Jakamalla peliä ilmaiseksi, pelaajia olisi enemmän ja näin ollen loot boxien avaimien ostajiakin olisi enemmän.


title: Suomen videopelialan historia

text: Suomalaisenkin pelialan mullistajaksi oli muodostumassa digitaalinen jakelu, jonka pioneerina Valven Steam-palvelu aloitti jo 2003. Aluksi palvelu oli tarkoitettu päivitysten jakamiseen ja piraattien kaitsemiseen, sillä Steamista hankittu peli piti käynnistää Steam-sovelluksen kautta. Sen valikoimiin lisättiin vuosina 2007–2008 isojen yhtiöiden pelejä, kuten Valven omat "The Orange Box" ja "Portal", ja palvelu alkoi hiljalleen yleistyä – vuoden 2007 lopussa sillä oli jo 13 miljoonaa käyttäjää. Steamista muodostui niin iso osa PC-pelien kauppaa, että jo noin 70 prosenttia kaupasta tapahtuu sen kautta. Pelitutkija Olli Raatikaisen mukaan digijakelu on pelialan toistaiseksi suurin mullistus. Perinteisessä mallissa kehittäjä on julkaisijan alihankkija ja pelien levitys on kallista markkinointi-, materiaali- ja kuljetuskustannuksineen; kehittäjälle jää noin 10 prosenttia voitoista. Sen sijaan digijakelussa kauppapaikan ylläpitäjä ottaa noin tuotoista 30 prosenttia, jolloin kehittäjälle jää huomattavasti isompi osuus. Tämä on mahdollistanut itsenäisten pienkehittäjien tuoda omat pelinsä laajoille markkinoille. Toisaalta pelejä on jo niin paljon markkinoilla, että näkyvyyden saaminen on hankalaa.


title: Half-Life (pelisarja)

text: Valve kehitti "Half-Life 2:lle" kaksi lisäosaa: "n," joka julkaistiin vuonna 2006, ja "," joka julkaistiin vuonna 2007. Valve aikoi julkaista myös kolmannen lisäosan, "n," jonka ei kuitenkaan ollut tarkoitus olla pelisarjan loppu. Lisäosasta on saatavilla useita konseptikuvia. Myöhemmin Valven toimitusjohtaja Gabe Newell ilmoitti, että episodimainen malli hylättiin. Useiden haastatteluiden ja monien tuotanto-ongelmien jälkeen Valve ei ole suostunut antamaan peliin liittyviä haastatteluja. "Episode Three" on nimetty myöhemmin pelihistorian suurimmaksi vaporwareksi.


title: Counter-Strike (pelisarja)

text: Counter-Strike on pääosin Valve Corporationin kehittämä ja julkaisema taktinen ensimmäisen persoonan ammuntapelisarja, jonka ensimmäinen osa "Counter-Strike" julkaistiin vuonna 2000. Pelisarja alkoi alun perin Minh ”Gooseman” Lin ja Jesse ”Cliffe” Cliffen luomana "Half-Life"-pelin modina. "Half-Lifen" kehittäjä Valve osti suosiota saaneen modin oikeudet ja loi siitä itsenäisen pelin. Pelien pelimekaniikassa pyritään realistisuuteen: esimerkiksi aseiden rekyyli mallinnetaan tarkasti. Pelisarja on erittäin suosittu ympäri maailmaa, ja sen pelejä on myyty yli 25 miljoonaa kappaletta.


title: Dota 2

text:
"Dota 2:n" kehitys alkoi, kun Valve palkkasi vuonna 2009 IceFrogin suunnittelemaan modille virallista jatko-osaa, josta Valve alkoi käyttää nimeä ""Dota"". Tuottaja Erik Johnson perusteli nimeä sillä, että alkuperäisestä akronyymistä oli jo muodostunut itsenäinen konsepti - Blizzardin ja Riot Gamesin vastustuksesta huolimatta Valve sai nimeen oikeudet 2012. Valven alkuperäinen tavoite oli tuoda "Defense of the Ancientsin" pelimekaniikka ja esteettinen tyyli mahdollisimman uskollisesti Source-moottorille.
Sankarien nimet, kyvyt, esineet ja kartta pidettiin ennallaan joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Projektiin Valve palkkasi merkittäviä "Defense of the Ancients" -yhteisön jäseniä, sekä säveltäjät Jason Hayesin ja Tim Larkinin ja käsikirjoittajat Marc Laidlaw'n ja Ted Kosmatkan.
Pelin sankareita ääninäyttelevät mm. Nolan North, Dave Fennoy, Jon St. John, Ellen McLain, Fred Tatasciore, Jen Taylor, and John Patrick Lowrie. "Dota 2:n" ensimmäinen beta-versio julkaistiin syyskuussa 2011. Kaksi vuotta kestäneen suljetun ja myöhemmin avoimen beta-vaiheen jälkeen peli julkaistiin virallisesti heinäkuussa 2013.


title: Matopeli

text:
Ensimmäinen ideaa hyödyntänyt peli lienee Gremlin Industriesin kehittämä arcadepeli "Blockade" vuodelta 1976. Atari 2600:n julkaisussa 1977 yksi ensimmäisistä peleistä oli samaa ideaa käyttävä "Surround".
Luultavasti ensimmäisen kotitietokoneversion teki Peter Trefonas TRS-80-tietokoneelle, ja se julkaistiin CLOAD-lehdessä vuonna 1978. Pian julkaistiin versioita myös Commodore PET ja Apple II -tietokoneille ja ohjelmoitaville taskulaskimille. Commodore VIC-20 sai oman versionsa nimeltä "Worms" pian tämän jälkeen.
Microsoft jakoi MS-DOSin QBASICin mukana "Nibbles"-peliä. Nokian matkapuhelimissa peli tunnetaan nimellä "Snake" ja sen suunnitteli Taneli Armanto. Ensimmäinen pelin sisältänyt Nokian puhelin oli vuonna 1997 markkinoille tullut Nokia 6110.


title: Suomen videopelialan historia

text: Ensimmäisen aallon mobiilipelitalot kuuluivat Neogamesin Koopee Hiltusen mukaan ”WAP-hypeen”, joka syntyi Nokian esittelemän alkeellisen matkapuhelinnetin myötä. WAP-protokollan piti mahdollistaa internetin käyttö matkapuhelimilla, mutta todellisuudessa sen käytettävyys oli huono ja tiedonsiirto kallista. Juho Kuorikosken mukaan WAP-pelit venyttivät digitaalisen pelin käsitettä, sillä ne olivat ”yksinkertaisia peliviritelmiä”, joita pelattiin alkeellisen mobiilinetin tai tekstiviestien välityksellä – ”sisällöstä saatiin kivi, paperi ja sakset -tason viihdettä”. Internet-huuma kuitenkin toi sijoittajarahaa mobiilipeleihin, joita kehittivät ensimmäisinä Housemarquen sivuhaaraksi perustettu Springtoys sekä Riot Entertainment. Riot onnistui hankkimaan yli 20 miljoonaa euroa rahoitusta ideatasolla oleville peleilleen, jotka käytännössä olivat vain kännykän mustavalkoiselta näytöltä tekstinä välitettyjä tilannepäivityksiä pelin tapahtumista. Yrityksen voimasuhteet olivat epätasapainossa, sillä sadan hengen yrityksessä oli vain noin kymmenen ohjelmoijaa. Sijoitusrahaa käytettiin hulppeisiin juhliin, mistä kertoo erityisesti pelitalosta tehty "Riot On!" -dokumentti. Rahat loppuivat kesken, ja Riot ajautui konkurssiin 2002. Housemarquen Ilari Kuittisen mukaan mobiilipeleillä yritettiin onnistua liian aikaisin. Tekniikka ja jakeluverkosto olivat alkeellisia, eikä kunnon digitaalista jakelupaikkaa ollut. Tämä korjaantui kunnolla vasta vuonna 2008, kun Apple esitteli App Storen. Ennen Riot Entertainmenttia ja Springtoysia ehti aloittaa myös Grip Studios Interactive, jonka wap-pelit osti Iobox ja jonka tekstiviestipelit tehtiin alihankintana Springtoysille.


title: Bullfrog Productions

text: Bullfrogin ensimmäinen peli oli tuntemattomaksi jäänyt Bullfrogin itse Amigalle julkaisema "Adrum" vuodelta 1987. Seuraavana vuonna Amigalle ja Atari ST:lle ilmestyi räiskintäpeli "Fusion", joka ei saanut erityisen hyvää vastaanottoa. Sen sijaan vuoden 1988 "Populous" nosti Bullfrogin heti kuuluisaksi nimeksi. Peli oli ensimmäinen jumalpeli-genren edustaja. Siinä pelaaja taisteli toista jumalaa vastaan opastaen omaa kansaansa ja tehden ihmeitä. Seuraava peli oli "Flood" (1990), omaperäinen tasohyppely, joka sai hyvin myönteiset arviot alan lehdistössä. Peli oli kuitenkin luonteeltaan ehkä hieman liiankin omituinen saadakseen suurempaa suosiota, eikä sitä käännetty Amigalta ja ST:ltä muille laitteille. Samana vuonna ilmestyi "Powermonger", joka oli Populouksen kuvakulmasta kuvattu reaaliaikainen sotapeli. Siinä pelimaailma oli tehty hämmästyttävän yksityiskohtaisesti ja esimerkiksi kaikkien ruudulla näkyvien hahmojen iän ja ammatin pystyi tarkistamaan. Peli sai monilta tahoilta ylistystä, mutta ei miellyttänyt kaikkia arvostelijoita. Vuonna 1992 ilmestyi "", joka oli ensimmäisen Populouksen rajusti laajennettu versio. Se sai erittäin hyvän vastaanoton.


title: Aistien valtakunta

text: "Aistien valtakunta" on kiistelty elokuva sen sisältämän pornografian takia – AllMovien Brennerin sanoin elokuva liikkuu pornografian ja taiteen rajamailla. Peter von Bagh ilmaisi asian suorasukaisesti: ”Siinä ei oikeasti tehdä mitään muuta kuin naidaan.”


title: Aistien valtakunta

text: Elokuva jäi sensuurin kynsiin lukuisissa maissa, Japanissa siitä ei vieläkään ole esitetty sensuroimatonta versiota. Suomessa se kiellettiin epäsiveellisenä 1976, 1977 (kaksi kertaa) ja 1978. Suomen elokuva-arkisto sai K-18-esitysluvan 1979 ja 1984. Sen julkinen esitys sallittiin 1992 (K-18) ja 1997 ikärajaksi muuttui K-16. 2016 uudelleenluokittelun jälkeen ikärajaksi tuli jälleen K-18. Elokuvan ensiesitys Suomen televisiossa oli Yle TV2-kanavalla kesäkuussa 2000 ikärajalla K-16. Seuraavan kerran elokuva esitettiin Yle Teemalla toukokuussa 2016 ja maaliskuussa 2018 ikärajalla K-18.


title: Aistien valtakunta

text: Yle Teeman vuonna 2016 esittämä dokumentti "Olipa kerran... Aistien valtakunta" (alkuperäinen nimi ranskaksi "Il etait une fois - L'empire des sens") toteaa, että Nagisa Ōshima lopetti elokuvien teon vuonna 1972 osittain siksi, että oli väsynyt taistelemaan auktoriteetteja vastaan. Ōshima oli politisoitunut 1960-luvulta alkaen, hän osallistui muun muassa opiskelijamielenosoituksiin ja vastusti Yhdysvaltojen ja Japanin välisen turvallisuussopimuksen uusimista. Hän turhautui kun ei tullut kuulluksi ja oli jatkuvasti vaikeuksissa vallanpitäjien kanssa. Hänellä oli kuitenkin tv-ohjelma, jossa hän keskusteli naisten kanssa, jotka kertoivat hänelle asioistaan ja ongelmistaan ja Ōshima pyrki neuvomaan heitä. Kun Anatole Dauman sai houkuteltua Ōshiman Ranskaan ja tekemään vielä yhden elokuvan, ei Dauman asettanut Ōshimalle mitään rajoituksia elokuvan aiheesta tai tyylistä. Myöhemmin hän asetti yhden ehdon: Ōshiman tulisi tehdä genre-elokuva. Ōshima joutui pohtimaan mikä voisi olla genre ja päätyi lopulta pornografiaan, sillä hänellä "täytyy olla haasteita".


title: Soita minulle, Helena! (vuoden 1948 elokuva)

text: Aikalaiskriitikot kiinnittivät huomiota alkutekstin heikkouteen. Junalukemistoksi leimatun Räsäsen romaaninvalitsija Hannu Leminen ei ”käsikirjoituksen valitsijana – – anna erikoisen hyvää kuvaa taiteellisesta ambitiostaan” (Toini Aaltonen, "Suomen Sosialidemokraatti"). Kuvaaja Esko Töyri kuitenkin tunnustettiin osaajaksi monissa arvioissa, esimerkiksi Olavi Veistäjä ("Aamulehti") kirjoitti: ”Esko Töyrin kamera on vanginnut kauniita kesäisiä näkymiä - ne ovatkin filmin parasta katseltavaa.” Juha Nevalainen ("Ilta-Sanomat") näki myönteistä muutenkin: ”14 painosta viittaa selvästi siihen, että kansan mieli on nykyisin tällaisten ajasta irrallisten rakkauskertomusten luokse. Ja mikäpä siinä, eihän niistä sielulleen suurta vahinkoa saa.” Hän jopa luonnehti Lemisen ohjausta hienostuneeksi.


title: Suviyön salaisuus

text: Aikalaiskriitikoilta elokuva sai varsin tyrmäävän kritiikin. Alkusyy nähtiin jo Tuulikki Kallion romaanissa, joka sai "perjantailukemiston" ja "viikkolehtiromantiikan" leiman. Eräs arvostelija myönsi Erkki Uotilan ja Aksella Lutsin käsikirjoituksessa tapahtuvan paljon: "siinä on Suomen suvea yöllä ja päivällä, kihlajaistansseja ja kirkonmenoja, kirkonkylän arkielämää vaihtelevassa tempossa, mutta siihen ote onkin jäänyt." Aiheen heikkouden takia esikoisohjaaja Karin ei katsottu saaneen "mitään merkillistä aikaan". Aija Vilanto ei saanut uralleen kannustusta, muiden näyttelijöiden suorituksissa sen sijaan nähtiin sekä kehumisen arvoista että uusia mahdollisuuksia.


title: Norwegian Wood (elokuva)

text: Uuden Suomen Mikko Piela pitää elokuvaa varsin persoonallisen sensuellina ja tyyliteltynä kuvauksena japanilaisten nuorten aikuisten seksuaalisista ongelmista ja murheista 1960-luvulla. Hänelle tulee mieleen Oshiman "Aistien valtakunta", kuitenkin siten että pornografinen aines on leikattu pois. Tran Anh Hungin väitettä pyrkimyksestä uuden elokuvan kielen luomisesta Murakamin romaanin mystisen, päähenkilön tajuntaan uppoutuvan ilmaisun välittämiseksi US-kriitikko kuitenkin pitää liioitteluna kaikesta visuaalista kauneudesta huolimatta. "On tämäntapaista ennenkin nähty", Mikko Piela arvioi.


title: Uivelot (elokuva)

text: Kullervo Koivisto sai vuoden 2008 Sexhibition-messuilla jaetun Kunnia-Jorma-tunnustuspalkinnon. Palkitsemisen yhtenä perusteena oli, että hän oli onnistunut tekemään pornoelokuvan, joka oli noussut maamme historian kohutuimmaksi pornoelokuvaksi kautta aikojen. Ohjaaja Kullervo Koiviston mukaan elokuva kuitenkin ”on yksinkertaisesti paska”, ja oman kertomansa mukaan hän oli leikkausvaiheessa ollut niin huonossa kunnossa, ettei ollut kyennyt osallistumaan elokuvan leikkaukseen.


title: ”Minä elän”

text: Kriitikot ottivat "”Minä elän”" -elokuvan lähes hurmioituneina vastaan. "Aamulehden" kriitikko piti teosta ”kansallisena kulttuurielokuvana”: ”"”Minä elän”" on kaunis kunnianteko Aleksis Kiven muistolle ja tuo hänet keskuuteemme entistä elävämpänä ja rakkaampana.” Kriitikon mielestä elokuva oli suomalaisen elokuvataiteen siihen asti suurin saavutus. "Helsingin Sanomien" kriitikko luonnehti teoksen sävyä aidoksi, kauniiksi, hartaaksi ja läheiseksi. "Ilta-Sanomissa" puolestaan kriitikko oli arvioissaan astetta varauksellisempi ja piti ”Kiven kohtalon tragiikkaa liian vähän perusteltuna”. Arvostelijan näkemyksen mukaan elokuva vältteli todellisuutta ja pitäytyi sovinnaisuudessa. Kiven elämän kielteiset puolet oli jätetty huomiotta. "Uudessa Suomessa" sen sijaan kriitikko piti Unhon elokuvaa kauneimpana, mitä suomalainen filmitaide on tarjonnut. Tuomen Aleksis Kivi -tulkintaa pidettiin kautta linjan mestarillisena. Hänen syvällisyytensä ja herkkyytensä mainittiin, ja myös pehmeäsointista ääntä pidettiin sopivana. "Nya Pressenin" arviossa sanottiin: ”Rauli Tuomelle Kivestä tuli suuri henkilökohtainen voitto.” Pylkkäsen musiikkia pidettiin melko onnistuneena, vaikka hänen sävelkieleltään toivottiin suomalaisempia sävyjä.


title: Yö kuuluu rakkaudelle

text: Elokuvaa käsiteltiin Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa tapauksessa "Jacobellis v. Ohio", koska ohiolaisen elokuvateatterin johtaja oli saanut tuomion elokuvan esittämisestä. Nico Jacobellis sai sakkotuomion sillä perusteella, että elokuva oli säädytön (engl. "obscene") ja vahingollinen lapsille. Korkein oikeus kumosi tuomion, sillä se päätti, ettei elokuva ole säädytön, ja täten sen esittäminen on perustuslain mukaan sallittua. Tuomari Potter Stewart kirjoitti kuuluisan lausuntonsa, jossa hän sanoi, että perustuslaki rajoittaa vain hardcore pornon esittämistä, eikä hän aikonut eikä ehkä osaisikaan ymmärrettävästi kuvailla kyseistä materiaalia, ”mutta”, hän jatkoi, ”tunnistan sen kun näen sen, ja elokuva jota tämä tapaus käsittelee, ei ole sitä." ("But I know it when I see it, and the motion picture involved in this case is not that".)


title: Sensuuri Suomessa

text: Painovapauslaki ei koskenut elokuvia, vaan niiden osalta ylläpidettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä säädetyn lain nojalla sensuurijärjestelmää rauhan aikanakin vuoteen 2001 saakka. Vuonna 1965 säädetyn lain mukaan esitettäväksi ei hyväksytty ”hyvien tapojen vastaisia”, ”epäsiveellisiä, raaistavia tai mielenterveyttä vahingoittavia” elokuvia tai elokuvia, joiden esittäminen saattoi ”vaarantaa yleistä järjestystä tai turvallisuutta tahi maanpuolustusta taikka huonontaa valtakunnan suhteita ulkovaltoihin”. Nämä kiellot kumottiin vuonna 2001. Valtion elokuvatarkastamo kuitenkin tarkasti vuoteen 2012 saakka julkisesti esitettävät ja myytävät elokuvat mutta ainoastaan mahdollisten ikärajojen määräämistä varten. Korkein ikäraja, joka niille voitiin määrätä, oli 18 vuotta. Tunnettuja esimerkkejä ovat olleet suomalaissyntyisen Casper Wreden elokuvan "Ivan Denisovitšin päivä" – Aleksandr Solženitsynin samannimisen romaanin pohjalta – esityskielto ulkopoliittisista syistä vuonna 1972 ja samoin suomalaissyntyisen Renny Harlinin Yhdysvalloissa ohjaaman elokuvan "Jäätävä polte" määrääminen esitys- ja levityskieltoon raaistavan ja ulkopoliittisesti arveluttavan sisältönsä vuoksi vuonna 1986.


title: Sähkötekniikka

text: Saksalainen Konrad Zuse julkisti vuonna 1941 maailman ensimmäisen tietokoneen, jota kutsuttiin nimellä Z3. Muutamaa vuotta myöhemmin, vuonna 1946, esiteltiin ENIAC, joka oli yhdysvaltalainen täysin elektroninen tietokone. Transistorin kehittäminen vuonna 1947 toi Nobelin fysiikanpalkinnon William Bradford Shockleylle, John Bardeenille ja Walter Houser Brattainille. Transistori mahdollisti mikropiirin keksimisen, minkä tekivät vuosina 1958 ja 1959 toisistaan riippumatta Jack Kilby ja Robert Noyce. Vuonna 1968 Marcian Hoff kehitti Intelillä ensimmäisen mikroprosessorin, mikä johti henkilökohtaisten tietokoneiden kehitykseen.


title: Tekniikan historia

text: Konrad Zuse rakensi ensimmäisen ohjelmoitavan laskukoneen Saksassa 1941. Aiken rakensi 1943 IBM:n avulla ensimmäisen tietokoneen Harvard Mark I. Ensimmäinen elektroninen tyhjiöputkiin ja releisiin perustuva tietokone ENIAC valmistui vuonna 1945. Transistorien ja tietokoneiden sarjatuotanto alkoi vuonna 1951. 50-luvun päättyessä maailmassa oli 3 000 tietokonetta. Ensimmäiset tietokoneet ohjelmoitiin konekielilla, joista sitten kehittyi helpommin ymmärrettäviä ohjelmointikieliä.


title: Tietokonetekniikan historia

text: Konrad Zuse rakensi ensimmäisen ohjelmoitavan laskukoneen Saksassa 1941. Aiken rakensi 1943 IBM:n avulla ensimmäisen tietokoneen Harvard Mark I. Ensimmäinen elektroninen tyhjiöputkiin ja releisiin perustuva tietokone ENIAC valmistui vuonna 1945. ENIAC suoritti 385 kertolaskua sekunnissa. Nykyinen mikroprosessori on noin 3 000 000 kertaa ENIACia nopeampi. Transistorien ja tietokoneiden sarjatuotanto alkoi vuonna 1951. 50-luvun päättyessä maailmassa oli 3 000 tietokonetta. Ensimmäiset tietokoneet ohjelmoitiin konekielillä, joista sitten kehittyi helpommin ymmärrettäviä ohjelmointikieliä.


title: Tietokonekerroskuvaus

text: Godfrey Hounsfield aloitti kerroskuvauslaitteiston kehittämisen vuonna 1967. Aikaisemmin hän oli kehittänyt EMI-yhtiölle Britannian ensimmäisen transistoroidun tietokoneen. EMI-yhtiö oli varoissaan Beatlesin menestymisen johdosta ja pystyi sijoittamaan kehitystyöhön. Yhteistyökumppanina ja ensimmäisen laitteen käyttäjänä oli Atkinson Morley Hospital Lontoossa. Hounsfield sai protolaitteen toimimaan vuonna 1971. Ensimmäisten kuvien tarkkuus oli vielä huono, vain 80x80 pikseliä. Ensimmäinen laite oli suunniteltu aivojen kuvantamiseen ja siihen mahtui vain ihmisen pää. Vuonna 1973 oli jo olemassa koko kehon kuvaava laitteisto. Ensimmäisissä laitteissa kuvausaineisto kerättiin nauhalle ja siirrettiin sitten tehokkaalle tietokoneelle analysoitavaksi. Algebrallisella rekonstruktiotekniikalla (ART) luotiin kerroskuvat ja kuvausaineiston käsittelyyn kului aluksi 2,5 tuntia. Ensimmäinen kaupallinen laite pystyi käsittelemään kuvausaineiston noin seitsemässä minuutissa.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Vuoden 1961 alussa Suomen Kaapelitehdas hankki Englannista pienehkön Elliott 803A tietokoneen, joka oli ensimmäinen kokonaan transistoreilla toiminut tietokone Suomessa. Se myytiin Teknilliselle korkeakoululle saman vuoden huhtikuussa. Sinä vuonna kansalle esiteltiin tietotekniikan rajattomia mahdollisuuksia ensimmäistä kertaa televisiossa. Tällöin Suomen Kaapelitehtaan Siemens 2002-tietokonetta käytettiin Ounasvaaran mäkikisan tulosten laskemiseen. Siemens oli aloittanut koneen valmistamisen vuonna 1958, ja se oli ensimmäinen massatuotettu kokonaan transistoreilla toiminut tietokone.