title: Puheanalyysi

text: Auditorinen spektri eli Auditory Spectrum on Otaniemessä Akustiikan laboratoriossa 1982–1983 kehitettyyn Bark-asteikkoiseen tekniseen kuulon malliin ja suodinpankkilaskentaan perustuva spektriesitys kuvaamaan ihmisääntä kuuloalueella 20–10 000 Hz. Auditorinen spektri tuotetaan suodattamalla auditorisella kaistanpäästösuodinpankilla ääntä muutaman kymmenen millisekunnin ajan ja laskemalla lopussa äänikomponenttien voimakkuudet kriittisen kaistan eli 1 Bark:in levyisistä taajuuskaistoista 1/2 Bark:in välein ja tuottamalla siitä 48 arvoa sisältävä spektri. Kehitettyä auditorista spektriä tutkittiin ja sovellettiin professori Matti Karjalaisen ja DI Raimo Olavi Toivosen toimesta akateemisesti Akustiikan laboratoriossa Suomen Akatemian "Modelling of Auditory and Speech Communication" -tutkimushankkeessa 1982–1986 .


title: Sähkömagneettinen spektri

text: Sähkömagneettinen spektri on rajallinen luonnonvara. Siksi sen siviili- ja sotilaskäytössä törmätään taajuushallinnan ongelmiin. Taajuuksia jaetaan maailmanlaajuisesti ja kunkin maan sisällä. Taajuuksien, siis sähkömagneettisen spektrin, käyttö on voimakkaasti säännösteltyä.


title: Fotoniikka

text: Fotoniikka eli fotonitiede tai valotiede on tieteen ja tekniikan ala, jossa käsitellään esimerkisi fotonien tuottamista, säteilyä, siirtoa, modulointia, signaaliprosessointia, kytkemistä ja vahvistamista. Aaltohiukkasdualismin mukaan sähkömagneettisella säteilyllä on sekä aaltoliikkeen että hiukkasten ominaisuuksia. Sähkömagneettinen säteily etenee valokvanteina eli fotoneina. Elektronit kuljettavat sähköä, ja tieteenalaa kutsutaan elektroniikaksi. Vastaavasti tieteenalaa, joka tutkii fotonien tuottamista, säteilyä, siirtoa, modulointia, signaaliprosessointia, kytkemistä ja vahvistamista, kutsutaan fotoniikaksi. Fotoniikka kattaa sähkömagneettisesta spektristä ultraviolettisäteilyn valon, eli silmälle näkyvän sähkömagneettisen spektrin osan, aina infrapunasäteilyyn.


title: Spektri

text:
Jos spektrissä on vain tiettyjä aallonpituuksia, sitä kutsutaan viivaspektriksi. Tietyt aallonpituudet ovat spektriviivoja. Fysiikan lakien mukaan tietty alkuaine tuottaa tietyssä lämpö- ym. tilassa vain tietyt viivat, jotka muodostavat alkuaineen ominaissäteilyn. Viivaspektri kertoo rajatusta alkuainekoostumuksesta. Kirkkaat spektriviivat ovat emissioviivoja. Esimerkiksi loisteputki säteilee emissioviivoja.
Jatkuvan spektrin päällä olevat tummat viivat ovat absorptioviivoja tai imeytymisviivoja. Ne syntyvät tietyn taajuisten valonsäteiden imeytyessä tiettyihin atomeihin tai molekyyleihin. Spektriviivoista voi alkuainekoostumuksen lisäksi päätellä myös kappaleiden liiketiloja Doppler-ilmiön perusteella.


title: Spektrografi

text: Spektrografi on laite, jolla valo tai muu sähkömagneettinen säteily voidaan hajottaa spektriksi ja rekisteröidä esimerkiksi valokuvaamalla. Näkyvän valon alueella spektrin muodostamiseen voidaan käyttää prismaa, mutta parempi erotuskyky ja laaja taajuusalue saadaan hilaa käyttämällä. Hila on esimerkiksi lasilevy, johon on uurrettu sopivin välein uurteita, jotka tuottavat spektrin värit. Spektrografeja käytetään näytteissä olevien aineiden tunnistamiseen ja niiden määrien mittaamiseen. Tähtitieteessä spektrografilla saadaan tärkeää tietoa tähtien liikkeistä, pyörimisestä ja tähdissä olevista alkuaineista, ja joistain olosuhteista tähden pinnalla.


title: Ympäristöherkkyys

text: Ympäristöherkkyys on tila, jossa henkilö oirehtii tai kärsii poikkeuksellisesti esimerkiksi sähköstä, hajuista, kemikaaleista tai sisäilmasta, vaikkei kyse ole sairaudesta, allergiasta tai muusta altisteen suorasta vaikutuksesta elimiin. Esimerkiksi hajuyliherkkyys on eri asia kuin hajusteallergia. Allergiassa elimistö tuottaa vasta-aineita. Ympäristöherkkyyttä ei voi todentaa lääketieteellisesti, joten usein kannattaa ensin lääketieteellisin tutkimuksin sulkea pois sairaudet, kuten allergiat. Tyypillisiä oireita ovat mm. hengenahdistus, vatsakipu ja keskittymisvaikeudet.


title: Ympäristöherkkyys

text: Ympäristöherkkyys syntyy, kun jostain syystä aivot alkavat reagoida rajusti vähäisiinkin ärsykkeisiin. Kun ympäristöherkän limbinen järjestelmä ("liskonaivot") uskoo uhkaan, se voi käynnistää stressihormonien ja sytokiinien toiminnan sekä sympaattisen ja parasympaattisen hermoston reaktioita ja esimerkiksi nostaa kuumetta. Vaikka syynä oireisiin on uskomus, oireet ovat todellisia ja voivat olla tuskallisia ja haitallisia.


title: Ympäristöherkkyys

text: Ympäristöherkkyys on lisätty Suomen ICD-10-tautiluokitukseen nimikkeellä ""R 68.81: Jatkuva tai toistuva poikkeuksellinen herkkyys ympäristön tavanomaisille tekijöille"", mm. jotta sen yleisyyttä voitaisiin seurata.


title: Ympäristöherkkyys

text: Ympäristöherkillä on useammin kuin muilla allergiaa, astmaa, ahdistuneisuutta, masennusta ja toiminnallisia häiriöitä. Esimerkiksi allergia tai astma saattaa herkistää tuoksuille.


title: Ympäristöterveys

text: Ympäristöterveys käsittelee Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan kaikkia ihmisen ulkopuolisia fysikaalisia, kemiallisia ja biologisia tekijöitä ja niihin liittyviä käyttäytymiseen vaikuttavia tekijöitä. Se sisältää niiden ympäristötekijöiden määrittämisen ja hallinnan, jotka voivat mahdollisesti vaikuttaa terveyteen. Se suuntautuu estämään sairautta ja luomaan terveyttä tukevia ympäristöjä. Tämä määritelmä sulkee pois käyttäytymisen, jolla ei ole yhteyttä ympäristöön (esim. oma tupakointi, tupakansavulle altistuminen kuitenkin kuuluu), sekä käyttäytymisen, joka liittyy sosiaaliseen ja kulttuuriseen ympäristöön (esim. ruoka- ja juomatavat), sekä perinnölliset tekijät. Ympäristöterveyden kaikki eri näkökulmat kuuluvat ympäristöterveydenhuoltoon. Ympäristölääketiede on suppeampi lähinnä sairauksien välittömään estämiseen ja hoitoon liittyvä ala.


title: Ympäristöherkkyys

text: Hopperin menetelmässä "aivot ohjelmoidaan uudelleen" niin, että ne eivät enää "lähetä virheellisiä viestejä" uhasta. Ihminen harjoittelee puolen vuoden ajan sanomaan itselleen, että uhan tunne on virheellinen ja aitoa uhkaa ei ole. Hopperin menetelmän avulla potilaat ovat vapautuneet yliherkkyydestä mm. hajusteille, hometaloille, ruoka-aineille ja sähkölle. Tässä ympäristöherkkyys tulee erottaa todellisesta allergiasta: homeille, ruoka-aineille ja hajusteille voi olla oikeaakin allergiaa.


title: Mikyys ja tämyys

text:
"Mikyys" eli olion ”se mitä jokin on” tarkoittaa partikulaarisen olion (esimerkiksi ihmisyksilön) universaliteettia eli yleislajisuutta, eli niitä ominaisuuksia, jotka se jakaa muiden saman lajin ("species") olioiden (esimerkiksi kaikkien muiden ihmisten) kanssa. Se vastaa siis kysymykseen ”mikä se on?”. Mikyys vastaa Aristoteleen substanssin käsitettä ja olemusta ("essentia").
"Tämyys" tarkoittaa olion partikulariteettia tai individualiteettia eli yksilöllisyyttä, eli niitä ominaisuuksia tai luonteenpiirteitä, jotka tekevät siitä yksilöolion (esimerkiksi ne tekijät, jotka tekevät tietystä ihmisestä tunnistettavan yksilön).


title: Paratiisi

text: Ympäristöpsykologisen habitaattiteorian mukaan ihmistä miellyttävät intuitiivisesti maisemat, jotka tarjoavat mahdollisuuksia, näköaloja ja suojapaikkoja. Tällaisen maiseman peruspiirteisiin kuuluvat etenkin vesi, vehreys, näkösuoja ja samalla hyvä näkyvyys, monimuotoisuus kuten kumpuileva maasto, kirkkaat värit, luonnontilaisuus sekä tuttuus. Sen sijaan esimerkiksi kuivuus, liiallinen avoimuus tai näkyvyyden puute vähentävät maiseman mieluisuutta. Tällaiset preferenssit ovat yhteisiä ihmisille kulttuurista riippumatta. Närhen (2009) mukaan paratiisiympäristöt ovat aina noudattaneet monin tavoin juuri tällaisia ihmiselle lajiominaisia ympäristöpreferenssejä. Tämä on edesauttanut paratiisiuskomusten tuttuutta, mieluisuutta ja niiden siirtymistä kertojalta kuulijalle. Konkreettiset paratiisit ovat kognitiivisesti optimaalisia, koska ne sisältävät niiden poikkeuksellisuutta korostavia liioiteltuja ominaisuuksia. Ne ovat rajoitetusti intuitionvastaisia, aktivoivat samoja mielen tiedonkäsittelyn mekanismeja kuin muutkin yliluonnolliset asiat, ovat konkreettisina relevantteja, ovat osa uskottavia myyttisiä kertomuksia ja sopivat ihmisen kognitiiviseen arkkitehtuuriin paremmin kuin abstraktit paratiisit.


title: Ympäristöherkkyys

text: Vakavasti ympäristöherkkiä on alle prosentti, mutta muutama prosentti ihmisistä tekee sen vuoksi muutoksia arkeensa. Ympäristöherkät ovat yleensä naisia.


title: Ympäristöherkkyys

text: Oikean hoidon määrittämiseksi Sosiaali- ja terveysministeriö suosittaakin tutkimaan lääketieteen menetelmin, löytyykö sairauksia vai onko kyse vain ympäristöherkkyydestä.


title: Popmusiikki

text: Popmusiikki eli pop on populaarimusiikin tyylilaji, joka kehittyi 1950-luvun puolivälissä pehmeämpänä vaihtoehtona rock and rollille ja myöhemmin rock-musiikille. Pop on suunnattu erityisesti nuorisolle, yleensä lyhyehköjen, rakenteeltaan yksinkertaisten rakkauslaulujen muodossa. Kun nämä kyseiset elementit ovat pysyneet lähes samanlaisina, popmusiikki on omaksunut vaikutteita muiden populaarimusiikin tyylien, kuten rockin, kehityksestä ja ottanut käyttöön niiden tapaan myös uusimmat teknologiset innovaatiot ja soundit.


title: Popmusiikki

text:
Pop liittyy ilmiönä 1950-luvun rock and rollin syntyyn, tarjoten sille kuitenkin pehmeämmän vaihtoehdon. Yksi poppiin liittyvistä ilmiöistä on varhaisten rock and roll -tähtien tapaan monien artistien nauttima hysteerinen suosio. The Beatlesin musiikki 1960-luvun alussa edustaa oman aikansa poppia (joskin he soittivat myös rock and rollia ja myöhemmin rockia). Rajanveto popin, kevyen rockin ja R&B:n välillä on usein häilyvää.
Popissa on vaikutteita muun muassa etnomusiikista (esimerkiksi Shakira, The Corrs), taidemusiikista (suuri osa), jazzista (esimerkiksi Norah Jones), countrystä (esimerkiksi Shania Twain) ja R&B:stä (esimerkiksi Mariah Carey).


title: Populaarimusiikki

text: Populaarimusiikilla tarkoitetaan yleisimmän määritelmän mukaan suosittua, suuren yleisön kuuntelemaa ja levylistoilla näkyvää musiikkia, kuten popmusiikkia, rockia tai iskelmämusiikkia. Tässä määritelmässä ei taidemusiikkia, jazzia ja etnistä musiikkia lasketa populaarimusiikkiin kuuluvaksi. Hieman marginaalisetkin rock- ja popmusiikista erkaantuneet tyylit, kuten metallimusiikki äärimmäisine muotoineen, lasketaan kuitenkin populaarimusiikiksi. Laajemman määritelmän mukaan populaarimusiikki tarkoittaa kaikkea sellaista musiikkia, joka omana aikanaan on ollut suuren yleisön suosiossa.


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Popmusiikki

text: Popmusiikin pääväline on itse kappale, joka on usein kahdesta ja puolesta minuutista kolmen ja puolen minuutin mittainen ja jossa on usein keskitytty melodiaan ja nappaaviin koukkuihin sekä kertosäkeeseen, joka toimii melodisena, rytmisenä ja harmonisena kontrastina säkeisiin. Rytmi ja melodia tapaavat olla samankaltaisia, joissa on kuitenkin rajoitettuja harmonisia säestyksiä. Modernien popkappaleiden sanat keskittyvät tyypillisesti yksinkertaisiin teemoihin – usein rakkauteen ja romanttiseen suhteeseen – vaikka onkin useita poikkeuksia.


title: Pop-rap

text: Pop-rap (tunnetaan myös muodoissa pop rap ja hip pop) on musiikkityylilaji, joka yhdistää hip hop -musiikin elementtejä popmusiikin kanssa. Se sai suurta suosiota 1990-luvun aikana. Yleisesti ottaen se yhdistelee hip hop -biittejä mukaansatempaavilla hokemilla sekä sisältää samankaltaisia kertosäkeitä kuin mitä on kuultu popmusiikin parissa. Vaikutteet ja pop rapin juuret ovat lähtöisin 1980-luvun lopun hip hop -artisteilta kuten Run DMC:ltä, LL Cool J:ltä sekä Beastie Boysilta.


title: Brasilialainen musiikki

text: Música Popular Brasileira (MPB) on yhteistermi, jolla viitataan usein brasilialaiseen bossa novan jälkeen kehittyneeseen populaarimusiikkiin. Siihen kuuluu muun muassa sellaisia musiikkityylejä kuin tropicalismo ja pagode, mutta myös brasilialainen pop- ja rockmusiikki. Tropicalismo oli tyyli, joka vaikutti Brasiliassa sotilashallituksen aikana 1964–1984. Sen johtavia muusikoita olivat Caetano Veloso ja Gilberto Gil. Kappaleet olivat protestilauluja, ja tyyliltään tropicalismo oli hyvin vaihtelevaa, sillä se sai vaikutteita rock and rollista, bluesista, jazzista ja brittiläinen psykedeelisestä musiikista.


title: Kamaripop

text: Kamaripop on pop-musiikin laji, jonka hallitseva tunnuspiirre on kamarimusiikin vaikutus. Se näkyy sovituksissa ja orkestroinnissa, johon liittyy usein paljon jousia tai puhaltimia sekä muita perinteisiä kamarimusiikkisoittimia. Englannin kielessä tyylistä käytetään myös barokki-johdannaisia nimityksiä kuten "baroque pop", "baroque rock" tai "English baroque". Kamaripop sai alkunsa 1960-luvun puolivälissä, jolloin rock 'n' roll -kappaleisiin alettiin lisätä elementtejä klassisesta musiikista. Tyylin harjoittajat alkoivat käyttää rockille epätyypillisiä instrumetteja kuten cembaloa, oboeta tai käyrätorvea. Tyyli oli eniten suosiossa aikana, jolloin käytössä ei ollut syntetisaattoreita tai samplereita, joten levyillä käytettiin "oikeita", tavallisesti studiomuusikoiden soittamia instrumentteja. Kamaripop eroaa progressiivisen rockin klassisista orkestroinneista yksinkertaisemmilla kappalerakenteillaan, jotka ovat lähempänä tavanomaisempia pop-kappaleita, sekä lähempänä valtavirtaa olevilla sanoituksillaan.


title: Popmusiikki

text: Termiä "poplaulu" on käytetty ensimmäisen kerran vuonna 1926 kuvaamaan musiikkikappaletta, joka on suosittua. 1950-luvulta alkunsa saanutta termiä "popmusiikki" on usein kuvattu erilliseksi tyylilajiksi, joka on tähdätty nuorisomarkkinoille. Vaikka popmusiikin nähdäänkin usein orientoituvan singlelistoille, tyylilajina se ei ole kaikkien listamusiikkien summa.


title: Punk

text:
Sana "punk" tarkoittaa englannin kielessä mm. seuraavia asioita: sytykepuu, pöly, tuhka, alempiarvoinen, mitätön, joutava tai huono yleisesti, nuori pikkurikollinen, prostituoitu,
homoseksuaali, aloitteilija, noviisi, kokematon nuori poika tai nuori poika yleisemmin. Luultavasti rocktyylin nimitys on tullut vankilaslangin nuorta rikollista merkitsevästä sanasta. 1800-luvulla punk alkoi tarkoittaa mm huonoa laatua. Jo joitain 1800-luvun lopun musiikkiyhtyeitä kutsuttiin "punkiksi".


title: Laatokan Karjala

text: Laatokan Karjala on historiallinen alue luovutetussa Karjalassa. Nykyisin sillä voidaan tarkoittaa myös Venäjän Karjalan osaa (, Карельское Приладожье, "Karelskoje Priladožje" tai Северное Приладожье, "Severnoje Priladožje") eli aluetta Laatokan pohjoispuolella, joka rajoittuu idässä Aunuksen Karjalaan, lounaassa Leningradin alueeseen ja luoteessa Suomeen. Nykymuotoinen Laatokan Karjalan alue käsittää Lahdenpohjan, Pitkärannan ja Sortavalan kuntapiirit eli Karjalan tasavallan lounaisosan.


title: Laatokan Karjala

text: Suomeen kuuluneesta vanhasta Laatokan Karjalasta nykyisten Suomen rajojen sisäpuolelle jääneet alueet sekä samalla, alueluovutuksista huolimatta, itsenäisenä kuntina toimintaansa jatkaneet kunnat (Parikkala, Saari, Simpele, Uukuniemi) ovat nykyään osa Etelä-Karjalan maakuntaa: entiset Parikkalan, Saaren ja Uukuniemen kunnat osana nykyistä Parikkalan kuntaa (kuntaliitos v. 2005) sekä entinen Simpeleen kunta osana nykyistä Rautjärven kuntaa (kuntaliitos v. 1973). Myös nyky-Suomen puolelle jääneet entisen Korpiselän kunnan alueet, ns. tynkä-Korpiselkä, liitettiin Tuupovaaran kuntaan. Nämä alueet ovat nykyään osa Joensuuta Pohjois-Karjalan maakunnassa.


title: Salmi (Karjalan tasavalta)

text: Kunta sijaitsee Laatokkaan rajoittuvan Aunuksen tasangon luoteisosassa. Sen alueella virtaavia jokia ovat Uuksunjoki, Tulemajoki ja Miinalanjoki eli Änäjoki. Järviä ovat Laatokan lisäksi Karkunlampi, Muljana, Vepsäislampi, Sudimusjärvi, Pitkäjärvi eli Kaijanpää, Palojärvi, Saarijärvi, Ponkolanjärvi, kaksi Likolampea ja Mustalampi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat Karkun uraani, mineraalivärit, rautamalmi, hiekka, sora, turve ja sapropeeli.


title: Luettelo Suomen kirkkopitäjistä

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen kirkkopitäjistä. Pitäjät on jaoteltu suunnilleen nykymaakuntien mukaisesti. Luovutetun Karjalan eteläosan kirkkopitäjien maakuntana on Karjalankannas ja pohjoisosan kirkkopitäjien maakuntana on Laatokan Karjala. Karjalankannaksen yhteyteen on merkitty myös sen länsipuoliset luovutetut pitäjät Suursaari, Säkkijärvi, Vahviala ja Jääski. Historiallisesti Laatokan Karjalaan kuuluneet ja osittain luovutetut Parikkala ja Uukuniemi on merkitty nykymaakuntansa Etelä-Karjalan yhtetyteen. Historiallisesti Pohjois-Karjalaan kuulunut ja luovutettu Pälkjärvi on merkitty Laatokan Karjalan yhteyteen.


title: Laatokan saariston kansallispuisto

text: Laatokan saariston kansallispuisto (, ) on 1 220 neliökilometrin laajuinen Venäjän federaation liittovaltiotason luonnonsuojelualue Laatokan luoteisrannalla ja sen tuntumassa. Kansallispuisto sijaitsee Karjalan tasavallan Lahdenpohjan, Sortavalan ja Pitkärannan piireissä. Kansallispuiston perustamisesta uutisoitiin joulukuussa 2017 ja tammikuussa 2018. Pääministeri Dmitri Medvedev allekirjoitti kansallispuiston perustamispäätöksen 28. joulukuuta 2017.


title: Lunkulansaari

text: Lunkulansaari () on saari ja kylä Laatokan koillisrannikolla Salmin kunnallishallintoalueella Pitkärannan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Saari kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin. Lunkulansaari sijaitsee aivan mantereen tuntumassa, josta sen erottaa kapeimmalta kohtaa jokimainen Lunkulanlahti. Saaren länsipuolella sijaitsee Mantsinsaari. Lunkulansaari on 16 kilometriä pitkä ja noin kolme kilometriä leveä. Pinnanmuodostukseltaan saari on matalahko. Mantereelta saarelle johtaa pengertie.


title: Joensuun historia

text: 1100-luvun alussa Laatokan luoteis- ja pohjoisrantoja asutti omaleimainen muinaiskarjalainen kulttuuri, jonka vaikutukset kulkeutuivat vähitellen myös nykyisen Pohjois-Karjalan suuntaan. Vesistöt toimivat erämaan kulkureitteinä tuoden mukanaan turkismetsästäjiä ja kaupankäyntiä. Eräs aikakauden kauppatie kulki Novgorodin turkiskeskuksesta Laatokan kautta Saimaan vesistöön jatkuen Pielisjokea pitkin Pieliselle, josta reitti haarautui kohti sekä Oulujoen vesistöä että Vienanmerta. Laatokan Karjala kukoisti taloudellisesti 1100-luvulta 1300-luvun alkuun ja se oli tuolloin verrattain tiheästi asuttu. Tämä väestöpaine aiheutti muuttoliikettä, jonka seurauksena Pohjois-Karjala alkoi saada pysyvää karjalaista asutusta. Myös levottomat olot ja verotuksen kiristyminen aiheuttivat muuttohalukkuutta Laatokan Karjalasta.


title: Laatokka

text: Laatokka (aikaisemmin suomeksi "Nevajärvi" , tai , ) on Euroopan suurin ja maailman 14. suurin järvi Luoteis-Venäjän Leningradin alueella ja Karjalan tasavallassa. Vuoteen 1940 ja uudelleen 1941–1944 osa Laatokasta kuului Suomeen. Karjalankannas erottaa järven Suomenlahdesta.


title: Mantsinsaari

text: Mantsinsaari, Mantsi () on saari Laatokan koillisrannikolla Salmin kunnallishallintoalueella Pitkärannan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Saari kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin. Mantsinsaari sijaitsee mantereen tuntumassa. Mantereen ja Mantsinsaaren välissä on Lunkulansaari ja Mantsinsaaren pohjoispään lähelle ulottuu Uuksalonpäänniemi. Mantsinsaari on 14,5 kilometriä pitkä ja yli neljä kilometriä leveä. Pinnanmuodostukseltaan Mantsinsaari on läheistä Lunkulansaarta korkeampi. Saaren keskiosan korkeimmat kohdat kohoavat 17–30 metriä Laatokan pinnan yläpuolelle. Suomelle kuuluessaan Mantsinsaaressa oli kolme suurta kylää, mutta nykyisin saari on lähes asumaton, eikä lossiyhteyskään ole enää käytössä.


title: Laatokka

text: Laatokkaan laskevia suuria järvivesistöjä ovat luoteesta Suomen puolelta Laatokkaan laskeva Vuoksen vesistö ja Venäjän puolelta koillisen suunnasta Äänisestä vesiä tuova Syvärin vesistö. Etelästä Venäjän puolelta Laatokkaan laskee valuma-alueeltaan laaja Olhavanjoen vesistö. Pienempiä Suomen puolelta alkavia, Karjalan tasavallassa Laatokkaan laskevia vesistöjä ovat Hiitolanjoen, Kiteenjoen–Tohmajoen ja Jänisjoen vesistöt. Karjalan tasavallassa kokonaan nykyisellä Venäjän alueella Laatokkaan laskevat Tulemajoki, Miinalanjoki ja Uuksunjoki. Leningradin alueella Laatokkaan laskevia pienempiä jokia ovat Naasianjoki, Lavajoki, Murjajoki, Seltikanjoki, Säsjoki ja Vuoleenjoki.


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Vuonna 1988 Tangomarkkinoilla rikottiin 25 000 kävijän raja, ja 50 000 vieraan raja ylittyi vuonna 1991. Alun perin yhden viikonlopun kestänyt tapahtuma pidennettiin kolmipäiväiseksi vuonna 1990. 1990-luvun lama-aikaa kuvasi, että vuoden 1993 tangokuninkaalliset Merja Raski ja Sebastian Ahlgren olivat kumpikin voittohetkellään työttömyyskortistossa. Vuonna 1994, jolloin Tangomarkkinat järjestettiin kymmenennen kerran, tapahtuma venähti jo viikon mittaiseksi. Samana vuonna rikkoutui myös sadantuhannen festivaalikävijän raja. Vuonna 1999, viidensillätoista Tangomarkkinoilla juhlan aiheena oli myös miljoonas festivaalivieras tapahtuman historiassa. Vuoden 2001 tangokuninkaalliset Mira Sunnari ja Erkki Räsänen kruunattiin juuri käyttöön otetulla Seinäjoki-areenalla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Humppavillityksen hiipuessa Lappeenrannan humppafestivaalit päättyivät vuosikymmenen lopulla, mutta niiden tilalle tulivat vuodesta 1985 lähtien järjestetyt Seinäjoen Tangomarkkinat. Tangomarkkinoilla valittiin vuosittain tangokuningas, ja vuodesta 1987 lähtien myös tangokuningatar. Ensimmäiseksi tangokuninkaaksi valittiin Kauko Simonen ja ensimmäiseksi tangokuningattareksi Arja Sipola. Kirjailijanakin mainetta saavuttaneen Heikki Hietamiehen juontamat Lauantaitanssit kuuluivat varsinkin varttuneemman väen eniten suosimiin televisio-ohjelmiin. Laajasta alan asiantuntemuksesta mainetta saanut toimittaja Ilpo Hakasalo teki iskelmämusiikkiin painottuneita radio-ohjelmia ja julkaisi yhdessä Peter von Baghin kanssa vuonna 1986 "Iskelmän kultaisen kirjan", joka sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon.


title: Kyösti Mäkimattila

text: Kyösti Johannes Mäkimattila (s. 13. huhtikuuta 1976 Yläne) on suomalainen laulaja, joka valittiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 2013. Ennen tangokuninkuutta hän toimi Varjokuva-yhtyeen rumpalina. Nykyään Varjokuva toimii hänen taustayhtyeenään, ja kokoonpanoon on valittu uusi rumpali.


title: Jukka Hallikainen

text: Jukka Hallikainen (s. 1976 Helsinki) on suomalainen laulaja. Hänet kruunattiin vuoden 2008 tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Hallikainen lauloi finaalissa tangot "Tango Pelargonia" ja "Pyhä toimitus" sekä "Nuoruus, hulluus, ihanuus" -nimisen kaksintaistelutangon yhdessä Antti Ahopellon kanssa. Ennen voittoaan hän oli osallistunut Tangomarkkinoille kolme kertaa. Vuosina 2004 ja 2005 Hallikainen selviytyi kymmenen parhaan mieslaulajan joukkoon ja vuonna 2006 hän oli miesten sarjan varasijalla finaaliin.


title: Sauli Lehtonen

text: Tangomarkkinoiden finaali järjestettiin lauantaina 9. heinäkuuta. Tapahtuman avasi silloinen Suomen oikeusministeri Anneli Jäätteenmäki, juontajina toimivat laulaja Arja Koriseva ja kirjailija-toimittaja Heikki Hietamies. Finaalissa Lehtonen esitti kappaleet ”La Cumparsita” ja ”Kun yö on valoton”. Lehtosen lisäksi finaalissa tangokuninkaan titteliä tavoittelivat Henri Hurme, Jari Sillanpää, Hannu Kause ja Teemu Kokko. Ensimmäistä kertaa Tangomarkkinoilla kävi niin, että vastuu tangokuninkaan valitsemisesta lankesi tuomariston puheenjohtajalle, koska Lehtonen ja Henri Hurme saivat saman pistemäärän, 67 ääntä. Tuomarina toiminut Päiviö Pyysalo ratkaisi tilanteen Lehtosen hyväksi, joten hänestä kruunattiin kymmenes tangokuningas. Pyysalo perusteli myöhemmin valinneensa Lehtosen siksi, että hänen persoonassaan oli särmää ja hän uskoi laulamiseensa voimakkaasti. Vaikka Hurme hävisi Lehtoselle täpärästi, heistä tuli ystävät. Lehtosen rinnalle tangokuningattareksi valittiin 18-vuotias Tiina Räsänen. Päiviö Pyysalon lisäksi tuomaristoon kuuluivat muun muassa Lasse Lintala, Tamara Lund ja Erkki Liikanen.


title: Marianne Kantola

text:
Marianne Kantola (s. 11. elokuuta 1988 Raisio) on suomalainen iskelmälaulaja, joka on tullut tutuksi Tangomarkkinoilta sekä erilaisilta tanssikeikoilta.
Kantolan debyyttialbumi "Kaikkein suurinta on rakkaus" ilmestyi keväällä 2015, ja sen tuottamisesta vastasi lukuisista hiteistään tunnettu Pertti Haverinen (Falcon). Uransa alkuvaiheessa Kantola on julkaissut myös kaksi singleä.
Nuoresta iästä huolimatta Kantola on ehtinyt ensin opintojensa, myöhemmin päivätöidensä ohella tehdä erilaisia ja monipuolisia tanssikeikkoja ja konsertteja jo kymmenen vuoden ajan.
Lisäksi Kantola on nähty kesällä 2012 tähdittämässä naispääosaa fantasiamusikaalissa Funze de Menta, jolla oli yhteensä 28 näytöstä Turun JoJo-teatterissa, Manillassa.


title: Kari Hirvonen

text: Kari Hirvonen (s. 1982 Ähtäri) on suomalainen laulaja, joka valittiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 2003. Hän oli mukana kilpailussa jo edellisenä vuonna, mutta ei vielä silloin selvinnyt kolmen parhaan joukkoon. Vuonna 2003 Hirvonen voitti kuitenkin ylivoimaisesti. Hän oli miesten sarjassa ainut, joka sai täydet kymmenen pistettä.


title: Marko Lämsä

text: Marko Lämsä (s. 24. elokuuta 1977 Oulu) on suomalainen iskelmälaulaja. Hänet kruunattiin Seinäjoen Tangomarkkinoilla tangokuninkaaksi vuonna 2006. Marko sai tuomaristolta 78,5/80 pistettä. Eroa toiseksi sijoittuneeseen Jarno Itkoseen oli 5,5 pistettä. Ennen tangokuninkuuttaan Lämsä on kruunattu kahdesti aiemmin tangoprinssiksi vuosina 2004 ja 2005.


title: Teijo Lindström

text: Teijo Lindström (s. 1978 Järvenpää) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2017. Lindströmin tangoja sisältävä esikoisalbumi "Tangokuningas 2017 – Teijo Lindström" julkaistiin vuonna 2017. Hänen toinen albuminsa "Oon rakkautta saanut" ilmestyi elokuussa 2018. Royal Sound -yhtyeen kanssa esiintyvä Lindström laulanut konserteissaan esimerkiksi Henry Theelin kappaleita.


title: Jarno Kokko

text: Jarno Kokko (s. 18. maaliskuuta 1981 Tyrnävä) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2018. Hän julkaisi yhdessä tangokuningatar Saana Sassalin kanssa albumin "Tangokuninkaalliset 2018 Saana Sassali & Jarno Kokko" lokakuussa 2018. Kokko on opiskellut musiikkia Sibelius-Akatemiassa ja Oulun konservatoriossa.


title: Käärmeenmyrkyt

text: Tunnetuista alle 2000 käärmelajista noin 300 lajia on myrkyllisiä. Myrkylliset lajit löytyvät tarhakäärmeiden, myrkkytarhakäärmeiden, merikäärmeiden, kyykäärmeiden ja kalkkarokäärmeiden suvuista. Käärmeet käyttävät myrkkyjään ensisijaisesti hyökkäysaseena. Myrkkyjen tarkoituksena on lamauttaa saalis ja auttaa sulattamaan se. Yli 95 % myrkkyjen kuivapainosta on polypeptidejä, jotka sisältävät entsyymejä, toksiineja ja pieniä peptidejä. Nämä ainesosat kykenevät muuttamaan uhrien fysiologisia vasteita. Yli 20 entsyymiä on tunnistettu käärmeiden myrkyistä. Hyaluronidaasi on läsnä kaikissa käärmeenmyrkyissä. Aine mahdollistaa muiden myrkkykomponenttien kulkeutumisen uhrin kudoksiin.


title: Taipaanit

text:
Taipaanit ("Oxyuranus") ovat Australiassa eläviä erittäin myrkyllisiä käärmeitä. Taipaaneita tunnetaan kolme lajia: "Oxyuranus scutellatus", aavikkotaipaani ("Oxyuranus microlepidotus") ja "Oxyuranus temporalis", sekä kaksi alalajia, papuantaipaani ("Oxyuranus scutellatus canni") ja rannikkotaipaani ("Oxyuranus scutellatus scutellatus").
Jopa kolmemetrinen myrkkykäärme iskee ahdistettuna herkästi ja usein monta kertaa peräjälkeen. Myrkky on vahvaa, ja iskuissa sitä joutuu runsaasti kudoksiin. Se sisältää sekä hermomyrkkyjä että kudoksia tuhoavia entsyymejä. Aavikkotaipaania pidetään maailman myrkyllisimpänä käärmeenä.
Taipaanien kotiseutuja ovat Australia ja Papua-Uusi-Guinea.


title: Rannikkotaipaani

text: Rannikkotaipaani on taipaaneista toiseksi myrkyllisin. Rannikkotaipaani on sekä Australian että koko maailman kolmanneksi myrkyllisin käärme. Rannikkotaipaania myrkyllisempiä käärmeitä ovat vain aavikkotaipaani ("Oxyuranus microlepidotus") ja "Pseudonaja textilis" (). Rannikkotaipaanin myrkkyhampaat ovat yläleuan etuosassa, kuten muillakin taipaaneilla ja hampaat kasvavat käärmeen koosta riippuen jopa 13 mm pitkiksi. Rannikkotaipaanin myrkky voi tappaa terveen ihmisen jopa kuudessa tunnissa. Rannikkotaipaanin myrkyn LD50-arvo on 0,099 mg/kg. Käytännössä tämä tarkoittaa, että yhden pureman sisältämä myrkkymäärä voisi tappaa jopa 100 000 hiirtä.


title: Brasilia

text: Käärmeitä löytyy noin 250 eri lajia, 70 niistä myrkyllisiä. Maassa tavataan miljoonia hyönteislajeja ja siellä on myös eniten sammakkoeläinlajeja maailmassa.


title: Brasilian maantiede


title: Käärmeet

text: Suurin osa lajeista on lihansyöjiä, ja ne syövät pieniä nisäkkäitä, selkärangattomia, myös liskoja ja muita käärmeitä, lintuja ja niiden munia. Muutamat lajit syövät myös kaloja. Käärmeet tappavat saaliinsa joko myrkyllä, puremalla tai kuristamalla, mutta pienen ja puolustuskyvyttömän saaliin, kuten sisiliskon, pienen sammakon tai etanan, käärme voi myös nielaista elävänä. Myrkyllisillä käärmeillä on myrkkyhampaat, joilla se tappaa tai lamauttaa saaliinsa ennen syömistä. Kuristajakäärmeet, kuten ainakin kuningasboa, tappavat saaliinsa kietoutumalla saaliin ympärille ja kuristamalla kunnes saaliin verenkierto pysähtyy . Aiemmin luultiin että kuristajakäärmeet tukehduttivat saaliinsa puristamalla, ja vaikkakin kaikkia lajeja ei olla tutkittu, niin ainakaan kuningasboan kohdalla tämä ei päde. Käärmeet eivät pureskele ruokaansa, vaan nielevät suurehkot saaliitkin kokonaisina. Käärmeillä on erittäin joustava nahka ja useilla lajeilla paikoiltaan irtoavat leuat, joiden avulla ne voivat niellä läpimitaltaan paljon omaa ruumistaan suurempia saaliita. Kun käärme on niellyt saaliinsa, se matkaa usein pullistumana hitaasti käärmeen peräpäätä kohti. Tässä ruuansulatusvaiheessa voi mennä useita viikkoja tai jopa kuukausia. Tällöin käärme on hidas ja varuillaan; se haluaisi sulatella ruokansa rauhassa.


title: Brazosjoki

text: Myös monet myrkylliset käärmelajit kuten korallikäärme, vesimokkasiinikäärme, teksasinkalkkarokäärme ja kuparipää elävät Brazosjoen tarjoamassa ympäristössä. Käärmeiden aiheuttamat myrkytykset ovat herättäneet voimakasta keskustelua niiden kannan hävittämiseksi Brazosjoen alueelta. Eläinaktivistit ovat kuitenkin nousseet puolustamaan käärmeiden asumista niiden luonnollisessa elinympäristössä.


title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeiden myrkky on käärmeiden myrkyistä vahvinta. Myrkyllään merikäärme lamaannuttaa ja tappaa kalan tai muun uhrinsa nopeasti. Myrkky on niin voimakasta, että pisara sitä voi tappaa kolme ihmistä. Merikäärmeiden myrkyt ovat lajista riippuen neurotoksisia, myotoksisia ja hemotoksisia. Lajiston myrkyt koostuvat entsyymeistä, proteiineista ja polypeptideistä, ja koostumus vaihtelee lajeittain.


title: Kärpässienet

text: Suomesta on löydetty 24 kärpässienilajia. Suomen yleisimmät myrkylliset kärpässienet ovat punakärpässieni ja valkokärpässieni. Syötäviin kärpässieniin kuuluvat kehäkärpässieni, lehtokärpässieni, oliivikärpässieni, oranssikärpässieni, ruostekärpässieni ja rusokärpässieni. Kehäkärpässieni voidaan sekoittaa lievästi myrkylliseen kangaskärpässieneen, ja rusokärpässieni edellyttää kunnollista kypsentämistä tai siihen jää verisoluja tuhoavaa myrkkyä. Syötävistäkään kärpässienistä ei pidetä hyvänä ruokasienenä kuin sahraminkeltaista oranssikärpässientä, jolla ei ole jalassaan rengasta.


title: Käärmekammio

text: Lapset ihastuvat herpetologistisetänsä käärmekammion moniin käärmeisiin. He kohtaavat siellä Hirmumyrkyllisen kyyn jonka Monty on vastikään löytänyt. Käärmeen nimi on harhaanjohtava, koska käärme on harmiton; Monty kun on aikeissa käyttää sitä kepposeen Herpetologistien seurassa kostaakseen kollegoilleen, jotka nauravat hänen nimelleen. Kaikille kolmelle lapselle annetaan työ käärmekammiossa: Violet alkaa keksiä loukkuja uusille lajeille Perussa, Klaus alkaa lukea käärmekirjoja ja Sunny alkaa purra köyttä pieniksi käytännöllisiksi paloiksi. Hän myös ystävystyy Hirmumyrkyllisen kyyn kanssa.


title: Merenpinnan nousu

text: Mannerjäätiköiden virtauksessa tapahtuvien muutosten mallintaminen on merenpinnan nousun ennustamisen suurin ongelmakohta. Havaintojen perusteella tunnetaan useita mekanismeja, joiden kautta mannerjäätiköiden virtaus mereen saattaa nopeutua. Eräs kysymys on mannerjäätiköiden kelluvien osien, jäähyllyjen, vaikutus varsinaisen mannerjäätikön liikkeeseen. Jäähyllyjä voivat hajottaa sekä meriveden lämmittävä vaikutus alhaalta käsin että pinnalta tapahtuva sulaminen, jolloin sulamisvedet voivat kiilata jäähän railoja. Suurin kysymysmerkki on Länsi-Antarktiksen mannerjäätikkö, jonka pohja on suureksi osaksi merenpinnan alapuolella.


title: Harjujakso

text: Suuret mannerjäätiköt liukuivat pienempien jäätiköiden tapaan painovoiman vaikutuksesta alamäkeen ja ylempänä olevat jäätiköt työnsivät painollansa alempana olevia, mutta tasaisella alueella sijaitsevia jäätikön osia eteenpäin. Suomen alueilla mannerjäätikkö saattoi jääkauden aikana olla satoja metrejä paksu, mutta jääkauden kylmimpinä aikoina se oli lähes kolme kilometriä paksu. Jään valtava paino kalliota vasten mursi sen pintaa ja jäätikön liukuminen siirsi kalliosta irronneet lohkareet mukanaan. Liukuvan jäätikön mukaan tarttui lohkareiden lisäksi myös kiviä, soraa, hiekkaa, silttiä, hiesua ja savea (katso maalajit). Tämä aines jäätyi joskus takaisin kallion pintaan ja muodosti mannerjäätikön pohjalle moreenikerroksia.


title: Merenpinnan nousu

text: Mannerjäätiköiden virtausmuutoksia, joita ilmastomalleilla ei pystytä kunnolla laskemaan, on skenaarioissa arvioitu julkaistujen tieteellisten tulosten pohjalta. Niiden riippuvuutta päästökehityksestä ei pystytä toistaiseksi arvioimaan. Kysymysmerkki on lisäksi Länsi-Antarktiksen mannerjäätikön kehitys: jäätikkö on mahdollisesti epävakaa ja voi teoriassa hajota suhteellisen nopeasti ilmaston lämmetessä, sillä sen pohja on suureksi osaksi merenpinnan alapuolella. Etelämantereen mannerjäätikön epävakaiden osien hajoaminen on raportissa arvioitu ainoaksi tekijäksi, joka voi nostaa merenpintaa huomattavasti todennäköistä arviota korkeammalle. Mahdollinen lisänousu olisi luultavasti korkeintaan joitakin kymmeniä senttimetrejä vuoteen 2100 mennessä.


title: Merenpinnan nousu

text: Lämpölaajeneminen on kaikissa skenaarioissa suurin merenpinnan nousun lähde (30–55 % ennustetusta noususta), vuoristojäätiköiden sulaminen toiseksi suurin. Grönlannin mannerjäätiköllä pintasulaminen on voimakkaampaa kuin lumen kertyminen jäätikölle, ja jäätikön sulaminen nostaa merenpintaa. Etelämantereen mannerjäätiköllä asia on päinvastoin: ilmasto on niin kylmä, ettei pintasulamista juuri tapahdu, ja sadannan lisääntyminen jäätiköllä laskee merenpintaa. Jään virtausmuutokset molemmilla mannerjäätiköillä nostavat kuitenkin merenpintaa, arvion mukaan yhteensä korkeintaan 20 senttimetriä. Lisäksi pohjavesien pumppaaminen nostaa hieman merenpintaa.


title: Mannerjäätikkö

text: Mannerjäätiköt ovat yli 50 000 km²:n laajuisia, poikkileikkaukseltaan litteitä jäätiköitä. Mannerjäätiköitä on nykyään vain Grönlannissa ja Etelämantereella, mutta jääkaudella suuria mannerjäätiköitä oli myös Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Aasian päällä. Nykyisten mannerjäätiköiden keskipaksuus on yli kilometrin ja ne sitovat 90 % Maapallon makeasta vedestä. Niiden sulaminen nostaisi merenpintaa 63,9 metriä. Valtavat jäämassat litistävät maankuorta jonkin verran alapuoleltaan.


title: Sukupuolisuhteet entisajan Suomessa

text: Ulkonäölläkin oli merkitystä varsinkin nuoremmille, ja voitiin ajatella, että itseään selvästi huonomman näköisen naiminen olisi pahaksi maineelle. Koska maine syntyi yhteisön silmissä, myös kumppanin ulkonäön kannatti olla sellainen, että yhteisö pitäisi sitä sopivana. Melko yleisissä lemmennostatus-loitsuissa ja eräissä kansanlauluissa valitetaan ja ihmetellään, miksi paljon huonommatkin naiset naitiin ”naimavuonna”, mutta ei tätä kelvollista naista. Samalla luetellaan erilaisia huonoina pidettäviä ominaisuuksia. Näitä ovat esimerkiksi ”halpuus” ja köyhyys, ja ulkonäön osalta esimerkiksi "nasanenä" eli nöpönenä, "jormunaama" (”viirunaama”), viirut silmät ja "mustuus". Mustuudella voitiin tarkoittaa joko tummaa hipiää tai hiuksia tai yleistä surkeutta tai synkkyyttä. Esimerkki laulusta, jossa on tämä aihe:


title: Erityishakkuu

text:
Metsälain tarkoittamilla monimuotoisuudella, maisemalla tai metsän monikäytöllä on oltava erityistä merkitystä hakkukohteessa.
Monimuotoisuuden merkitys voi olla erikoisten kasvi- tai eläinlajien esiintymispaikkojen aiheuttamaa. Maisemalliset syyt voivat olla mm. asutuksen läheisyys, harju tai muu maisemallisesti korkea paikka tai vesistön äärellä oleva rantametsä. Metsän monikäytön merkitys voi johtua ulkoilu- tai virkistyskäytöstä, marjojen poiminnasta, riistan esiintymisestä tai alueen erityisestä talouskäytöstä kuten jäkälän keruusta. Muita merkittäviä seikkoja voivat olla kulttuurihistorialliset syyt tai esimerkiksi, että puusto antaa suojaa tuulta tai melua vastaan.


title: Milankovićin jaksot

text: Tutkijoiden mukaan lähinnä vain pohjoiselle pallonpuoliskolle tulevalla auringon säteilyn muutoksella on merkitystä, koska noin 50-70 leveysasteilla on enemmän mantereita kuin etelässä vastaavilla leveysasteilla. Näin pohjoiselle pallonpuoliskolle pystyy syntymään laajoja mannerjäätiköitä. Eteläisellä pallonpuoliskolla oleva Antarktiksen manner on pienempi ja aina jäässä, eikä ole näin ollen niin altis Milankovicin jaksoille. Toisaalta pohjoisella pallonpuoliskolla on termohaliinikiertoon vaikuttava Golfvirta, Siperian suuret joet ja ikiroutaan kätkeytynyt kasvihuonekaasu metaani jotka ovat alttiita Milankovicin jaksoille. Eteläisellä pallonpuoliskolla tapahtuu vain pieniä merijäiden muutoksia Milankovicin jaksojen muuttuessa.


title: Jäätiköiden virtaus

text: Mannerjäätikkö virtaa ulospäin jäätiköiden keskellä olevista satulamaisista harjanteista ja jääkupoleista, jotka toimivat virtauksen jakajina. Harjanteissa ja kupoleissa virtaus on hidasta. Nykyään mannerjäätiköiden virtausta on tutkittu satelliiteilla tehdyillä tutkamittauksilla ja myös laadittu erilaisia kilpailevia tietokonemalleja virtauksille. Mittauksiin osin sovitettujen mallien mukaan jää virtaa laajoilla alueilla hyvin hitaasti, alle 10 metriä vuodessa.


title: Pääjärvi (Loppi)

text: Jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan Itämereen, joka oli suolaisessa Yoldiameren vaiheessa. Ilmaston lämpenevä trendi kuitenkin keskeytyi kylmyyskauteen, jonka seurauksena reunan sulaminen hidastui ja liukuva mannerjäätikön reuna työntyi talvisin uudestaan eteenpäin. Tämä tapahtui noin 11 400−11 300 vuotta sitten. Kesien sulaminen ja talvien työntyminen olivat sata vuotta tasapainossa keskenään ja aiheuttivat reunan edestakaisen liikkeen Tammelan seuduilla. Eräs geologisesti kiinnostava paikka on juuri Pääjärven alue, koska täällä mannerjää putosi Tammelan ylängöltä alemmaksi ja höyläsi maastoon painauman, johon Pääjärvi myöhemmin syntyi. Samalla kaikki jäätikön kuljettama maa-aines kasaantui järven kaakkoispuolelle muodostaen yhden jakson pitkästä Kolmannesta Salpausselästä. Järven nykyranta päättyy kaakoisrannastaan juuri yhteen tällaiseen päätemoreeniin. Kun mannerjäätikön reuna ilmaston uudelleen lämmettyä vetäytyi taas luoteeseen, jäi ympäristöään syvempään painaumaan makeaa vettä ja tämä muodosti paikalle suuren järven, josta Pääjärven pinta-ala on enää murto-osa. Järvi purkautui Yoldiamereen Tervalammin ja Viiverinsuon kautta.


title: The Neropats

text:
The Neropats on suomalainen rock-yhtye, joka koostuu Popedan kitaristi Costello Hautamäestä ja basisti Jyrki Melartinista sekä Popedan entisestä rumpalista Arska Rautajoesta. Yhtye perustettiin 1990-luvun alussa, ja se keikkailee aina Popedan ollessa tauolla. Neropats on levyttänyt toistaiseksi vain yhden singlen ja albumin, joka sisältää sekä covereita että Hautamäen omia sävellyksiä.
Popeda-yhtyeen jäsenet Costello Hautamäki ja Jyrki Melartin perustivat yhtyeen vuonna 1990. Pian perustamisen jälkeen Melartin jätti Popeda-yhtyeen ja kävi kunnolla uuden projektinsa kimppuun. Kaksikko kirjoitteli materiaalia ja soitteli ilman rumpalia. Lopulta Hautamäki löysi yhtyeeseen rumpaliksi Arska Rautajoen. Vuonna 1999 Rautajoki liittyi Popedaan Hautamäen suosituksista. Yhtye alkoi tehdä materiaalia kolmestaan, joka oli aika vaikeaa Costellon kiireiden takia Popedassa.
Vuonna 1992 saatiin levytysmateriaali valmiiksi ja sitä esitettiin Poko Rekordsille, jonka kanssa solmittiin levytyssopimus ja studiolle lähdettiin vuonna 1995. Albumia Chainsaw Buzzin' nauhoitettiin ja viimeisteltiin viisi vuotta, ja julkaistiin vuonna 2000. Albumi oli kohtalaisen hyvä menestys ja myi kultalevyn verran. 2008 Rautajoki erosi yhtyeestä, koska oli silloin erotettu Popedasta, ja tilalle tuli Rautajoen Popedassakin paikannut Lacu Lahtinen.


title: Popeda

text: Popeda on suomalainen rockyhtye, joka perustettiin Tampereella vuonna 1977. Alkuaikoina yhtye yhdistettiin hetken aikaa punkiin, mutta todellisuudessa Popedan henkiset juuret ovat perinteisemmässä boogierockissa. 1980-luvun taitteen jälkeen yhtyeen musiikki muuttui melodisemmaksi suomirockiksi.


title: Popeda

text: Yhtye oli suosionsa huipulla 1980-luvulta 1990-luvun alkuun. Vielä 1970-luvulla levytetyt albumit eivät tuoneet menestystä, mutta 1980-luvulta lähtien yhtyeen suosio nousi. Vuonna 1985 levytetty "Kuuma kesä" on yksi Popedan tunnetuimpia kappaleita. Vuonna 2005 kappale valittiin myös kaikkien aikojen kesähitiksi.


title: Popeda

text: Popedan henkiset juuret ovat boogierockissa. Alkuaikoina yhtyeen musiikissa ja sanoituksissa oli vaikutteita uudesta aallosta, mutta 1980-luvun alussa musiikkityyli muuttui hard rock -tyylisemmäksi ja melodisemmaksi suomirockiksi. Yhtyeen linjaa on joskus luonnehdittu myös "äijä-rockiksi". Epe Helenius, joka kiinnitti yhtyeen Poko Rekordsiin vuonna 1977, kutsui yhtyettä ”Suomen Rolling Stonesiksi”. Rolling Stones on antanut Popedalle musiikillisia vaikutteita ja esimerkiksi vuonna 1999 levytetty "Mustaa" on suomennos Rolling Stonesin kappaleesta "Paint It, Black".


title: Popeda

text: Laulaja Pauli ”Pate” Mustajärvi sekä bassokitaristi Ilari “Ilpo” Ainiala perustivat Popedan marraskuussa 1977, ja yhtyeen ensimmäinen julkinen esiintyminen tapahtui helmikuussa 1978 Tampereen Gorilla-klubilla. Alkuperäiseen kokoonpanon lukeutuivat Mustajärven ja Ainialan lisäksi rumpali Kai Holm sekä kitaristit Ari “Jatsi” Puukka ja Tapani ”Arwo” Mikkonen, ja tällä kokoonpanolla julkaistiin myös yhtyeen debyyttisingle "Hei mies / Mönkiäislaulu", joka nauhoitettiin Lahdessa Microvox-studiolla.


title: Popeda

text: Popedan alkuperäisen kokoonpanon muodostivat laulaja Pate Mustajärvi, kitaristit Ari Puukka ja Arwo Mikkonen, bassokitaristi Ilari Ainiala sekä rumpali Kai Holm. Uransa aikana Popeda on kokenut lukuisia kokoonpanovaihdoksia, ja yhtyeen nykyisessä kokoonpanossa alkuperäisistä muusikoista on jäljellä vain Mustajärvi, joka perusti yhtyeen Ainialan kanssa. Mustajärven lisäksi nykyisessä kokoonpanossa vaikuttavat kitaristi Costello Hautamäki, bassokitaristi Jyrki K. Melartin, pianisti Pate Kivinen sekä rumpali Lacu Lahtinen.


title: Popeda

text: Mikkosen kuoleman jälkeen yhtyeeseen liittyivät kitaristi Timo “Törrö” Tapaninen sekä pianisti Jukka “Jukkis” Järvinen. Lisäksi kitaristi Costello Hautamäen musiikillinen vastuu kasvoi entisestään Mikkosen kuoleman jälkeen. Uudella kokoonpanolla julkaistiin studioalbumit "Ei oo valoo" (1987), "Hallelujaa" (1988) ja "Kans’an Popeda" (1990). Kovasta studiotehtailusta huolimatta albumeilta uupuivat oleelliset hittikappaleet, eivätkä ne saaneet kovinkaan suurta kaupallista menestystä. Yhtye pysyi kuitenkin pinnalla kehnommasta levynmyynnistä huolimatta tehtyään EppuPopedaNormaali-yhteiskiertueen Eppu Normaalin kanssa vuonna 1987, ja jatkaen keikkailuaan ahkerasti. Myös yhtyeiden yhteinen single, "20 vuotta sikana / Hyvä kankkunen" sai osakseen pientä menestystä. Yhtyeen jäsenten, etenkin Hautamäen ja Tapanisen, välit kuitenkin kiristyivät 1990-luvun taitteessa, joten Tapaninen joutui jättämään yhtyeen vuosikymmenen vaihteessa. Syksyllä 1990 myös bassokitaristi Jyrki K. Melartin poistui yhtyeestä.


title: Popeda

text: Markku Petander liittyi yhtyeen uudeksi bassokitaristiksi vuoden 1990 syksyllä. Uusi studioalbumi, vuonna 1992 julkaistu "Svoboda" katkaisi lamaantuneen suosion kauden yhtyeen historiassa, ja se sisälsi hittisinglet ""Punaista ja makeaa"", ""Repe ja Lissu"" sekä ""Kersantti Karoliina"", jonka b-puolella oli niin ikään menestyskappaleeksi noussut ""Mää ja Tapparan mies"". Costello Hautamäki on myöhemmin sanonut "Svobodan" (1992) olevan Popedan paras albumi koskaan. Albumi myi lopulta platinaa, ja se on Popedan myydyin studioalbumi sekä yhtyeen toiseksi eniten myydyin albumi, edellään vain kokoelma-albumi "Pelkkää juhlaa – 25v. Juhlakokoelma". Vuonna 1993 yhtye julkaisi singlejen B-puolista kootun kokoelma-albumin "Peetlehemin pesäveikot (nopein saa)".


title: Popeda (albumi)

text: Popeda on suomalaisen Popeda-yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1978. Albumin työnimi oli ”Ilikeesti kiitää”, mutta laulaja Pate Mustajärven mukaan ”sitä nimeä ei sitten käytetty, koska hienot kaupunkilaiset eivät ymmärtäneet meidän kieltä”. Seuraava ehdotus oli ”Päin lutaa”, mutta sitäkään ei hyväksytty.


title: Costello Hautamäki

text: Hautamäen ensimmäinen yhtye oli Sensuuri, joka toimi vuosina 1978–1981. Hautamäki liittyi Popedaan vuonna 1981 kirjoitettuaan ylioppilaaksi. Hän teki vaikutuksen Popedan laulajaan ja perustajajäseneen Pate Mustajärveen osaamalla kaikki Popedan aiemmin levyttämät kappaleet jo ennen ensimmäisiä yhtyeen uuden kokoonpanon yhteisiä harjoituksia. Tuolloin yhtyeen kitaristina toiminut Arwo Mikkonen pelkäsi Costellon ottavan hänen paikkansa Popedassa, mutta Hautamäen tulon myötä Mikkonen kuitenkin jatkoi yhtyeessä kunnes menehtyi vuonna 1986. Mikkosen menehdyttyä Hautamäestä tuli Popedan musiikillinen johtohahmo.


title: Saksan jälleenyhdistyminen

text: Saksan liittotasavalta kehittyi länsimaiseksi monipuoluedemokratiaksi ja avoimeksi markkinataloudeksi, kun taas Saksan demokraattisessa tasavallassa vallitsi kommunistinen yksipuoluejärjestelmä ja valtion suunnitelmatalous. Vaikka Itä-Saksa olikin poliittisen Itä-Euroopan suhteellisesti vaurain maa, monet sen asukkaat hakeutuivat länteen haaveillessaan poliittisesta vapaudesta ja taloudellisesta menestyksestä. Itä-Saksassa kuin myös Itä-Berliinissä asuneiden kasvava virta Länsi-Berliiniin ja sen kautta länteen, ennen kaikkea läntiseen Saksaan, sai Saksan demokraattisen tasavallan kommunistisen puolueen eli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen perustamaan rajavalvontajärjestelmän, jonka näkyvin osa oli Berliinin muuri.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Kansallismielisiä liberaaleja edustava parlamenttiryhmä oli pienen ja hajanaisin. Seitsemäntoista eri nationalistista ryhmää kokoontuivat "Suursaksalaisen kansanpuolueen" alaisuuteen ("Grossdeutsche Volkspartei"). Ryhmää nimitettiin yleensä nationalisteiksi ja se kuvasi itsenään kansallismielisenä antisemiittisenä sosiaaliliberaalipuolueena. Liberaalien perillisenä kansallismielisiä kannatti urbaani keskiluokka. Puolue säilytti myös liberalismin vahvan uskonnonvastaisuuden. Nationalistien päätavoite oli Anschluss, yhdistyminen Saksan kanssa. Kanta monarkian säilyttämiseen säilyi viileänä, jollei vihamielisenä. Maaseudulla toinen puolue, maaseudun liitto ("Landbund") ajoi kansallismielistä ohjelmaa korporatistisilla ja antisemiittisillä näkemyksillä. Radikaalinationalistit olivat vähälukuisia tai, kuten Adolf Hitler, muuttaneet Saksaan.


title: Ostmark (Itävalta)

text: Sen jälkeen kun itävaltalaissyntyinen Adolf Hitler oli toteuttanut kotimaansa yhdistämisen Saksaan, mikä oli kuulunut hänen tavoitteisiinsa, Saksan kansallissosialistinen hallitus muutti maan nimen "Österreich", joka merkitsee ”itäistä valtakuntaa” (ja josta myös suomenkielinen nimi Itävalta on käännös), muotoon "Ostmark", joka tarkoittaa ”itäistä rajamaakuntaa”. Nimenmuutoksen tarkoituksena oli osoittaa, ettei Ostmark (Itävalta) enää ollut itsenäinen valtakunta () vaan Saksan itäinen rajamaakunta ().


title: Saksan demokraattinen tasavalta olympialaisissa

text: Tärkeä henkilö Itä-Saksassa ja sen urheiluelämässä oli Manfred Ewald (1926–2002), joka oli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) keskuskomitean jäsen vuodesta 1963 alkaen. Vuosina 1952–1960 hän oli Ruumiinkulttuurin ja urheilun valtiollisen komitean ("Staatliches Komitee für Körperkultur und Sport") eli Stakon puheenjohtaja. Vuonna 1961 hänestä tuli Saksalaisen voimistelu- ja urheiluliiton ("Deutscher Turn- und Sportbund") (DTSB) puheenjohtaja, jossa asemassaan hän kontrolloi koko Itä-Saksan urheiluelämää. Vuodesta 1973 alkaen hän johti myös kansallista olympiakomiteaan. Häntä pidetään Itä-Saksan urheiluihmeen luojana. Hänen 1990-luvun lopulla julkaistun omaelämäkertansa nimikin oli ”Minä olin urheilu”. Hänen asemansa romahti 1988, kun hänet poistettiin DTSB:n virastaan. Vuonna 2001 hänet tuomittiin osallisuudestaan dopingin käyttöön.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Itävallan saksalaiset (mukaan lukien saksalaistuneet juutalaiset ja slaavit) olivat pitäneet itseään monikansallisen valtakunnan hallitsevana eliittinä ja olivat vähiten valmistautuneita Habsburgien jälkeiseen Itävaltaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustetussa väliaikaisessa hallituksessa oli edustajia kolmesta poliittisesta ryhmästä: nationalistit/liberalistit, kristillissosiaalinen puolue CSP ("Christlichsoziale Partei") ja sosiaalidemokraattinen työväenpuolue SDAP ("Sozialdemokratische Arbeiterpartei"). Nämä ryhmät hallitsivat sotienvälisen Itävallan poliittista elämää ja kuvastivat jakoa kolmeen ryhmään: pansaksalaiset nationalistit, katolilaiset ja kristillissosiaalit ja marxilaiset ja sosiaalidemokraatit.


title: Fasismi

text: Itävallan kansallissosialistinen puolue Deutsche Arbeiterpartei perustettiin 1903. Maassa oli pitkät militaristiset ja antisemitistiset perinteet ja sen poliittinen elämä oli antidemokraattinen, antisosialistinen, nationalistinen ja Saksa-sidonnainen. Fasismin aineksena oli myös saksalaisväestön aktivoituminen asemansa puolustamiseksi Itävalta-Unkarin keisarikunnassa. Itävallan natsit saivat 1932 paikallisvaaleissa suurvoiton. Vuonna 1938 Itävalta liitettiin Saksaan, mutta harvat maan kansallissosialisteista nousivat Saksan valtakunnassa korkeisiin tehtäviin.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: CSP oli ottanut haltuunsa ja lopettanut SDAP:in hallitseman Volkswehrin 1922 kun perinteisempi armeija oli perustettu. SDAP vastasi perustamalla tasavaltalaiset suojelujoukot (Republikanischer Schutzbund), joissa oli 80 000 hyvin aseistettuja ja koulutettua jäsentä 1930-luvun alussa. Merkittävämpi poliittinen vaikutusvalta oli maakuntakohtaisilla suojeluskunnilla Heimwehr ja Heimatschutz. Nämä eivät olleet minkään puolueen alaisia ja niiltä puuttui muu yhteinen ideologia kun marxisminvastaisuus. Vuoteen 1927 asti ne eivät olleet merkittävä poliittinen voima ja monet, mukaan lukien Seipel, pitivät niitä tärkeänä vajaalukuista armeijaa ja poliisivoimia täydentävänä reservinä. 1920-luvun lopulla Heimwehr sai ideologista voimaa Italian fasismista. Steiermarkin Heimwehria lukuun ottamatta ne eivät kuitenkaan pystyneet selvittämään erimielisyyksiään Itävallan natsien kanssa. Tästä syystä Heimwehrin johtaja, ruhtinas Ernst Rüdiger von Starhemberg, perusti Heimwehrin poliittisen siiven, Heimatblocin, 1930.


title: Saksan kristillisdemokraattinen unioni (DDR)

text: Saksassa toiminut Neuvostoliiton miehityshallinto (joka yleisesti tunnetaan lyhenteellä SMAD), antoi 10. kesäkuuta 1945 "käskyn nro 2", jolla "demokraattisten ja antifasististen" puolueiden toiminta miehitysvyöhykkeellä sallittiin. Neuvostoliitto oli ensimmäinen miehitysvalloista, joka salli poliittisen järjestäytymisen alueellaan. Läntiset miehitysvallat tekivät vastaavat päätökset vasta loppukesällä, Ranska vasta syksyllä. Kristillisdemokraattinen puolue rekisteröityi 26. kesäkuuta, kolmantena puolueensa kommunistien ja sosiaalidemokraattien jälkeen. Puolueen perustajajäseniin lukeutuivat muun muassa jo Weimarin tasavallassa aktiiviset keskustaoikeistolaiset kristityt poliitikot Jakob Kaiser ja Ernst Lemmer sekä kansallissosialisteja vastustanut vastarintataistelija Andreas Hermes, joka valittiin puolueen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Otto Bauer, SDAP:in johtaja piti puolueensa eristyksissä alkuperäisen SDAP–CSP-liiton kaaduttua. Hänen käsityksenä oli, että sosialistisen puolueen luonnollisin paikka oli oppositiossa porvarillisen demokratian aikana. Näin Seipelistä tuli Itävallan politiikan johtohahmo läpi koko 1920-luvun, vaikka hän ei toiminutkaan koko aikaa kanslerina. CSP ei kyennyt parlamentaariseen enemmistöön Nationalratissa ja SDAP saavutti lisäkannatusta, vuonna 1927 41 % CSP–nationalistien hallituksen 55% vastaan. Wien, joka oli saanut 1920 perustuslaissa maakunnan aseman, oli SDAP:in vahvin tukialue. Sosiaalidemokraattien hallitseman kaupunginvaltuusto pyrki tekemään terveydenhuolto- ja asuntorakennusohjelmilla ja työläiskulttuurilla ”punaisesta Wienistä” esikuvan koko Itävallalle.


title: Natsi-Saksa

text: Kansallissosialistinen Saksa eli natsi-Saksa, joskus myös Kolmas valtakunta ja vanhemmissa lähteissä Hitler-Saksa, tarkoittaa vuosien 1933–1945 aikaista Saksan diktatuuria, jota hallitsi Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue NSDAP johtajanaan Adolf Hitler. Valtion virallinen nimi oli "Saksan valtakunta" () vuoteen 1943, jolloin siitä tuli Suur-Saksan valtakunta (.


title: Aladdin (kuvitteellinen henkilö)

text: Disneyn Aladdin on esiintynyt elokuvissa "Aladdin", "Jafarin paluu" ja "Aladdin ja varkaiden kuningas" sekä samannimisessä animaatiosarjassa, mutta hänet on nähty myös useissa muissa Disneyn piirretyissä, muun muassa animaatiosarjassa "Mikin klubi". Aladdin ja muita elokuvan hahmoja esiintyy myös PlayStationin "Kingdom Hearts" -peleissä. Aladdin esiintyi ensimmäisen kerran "Tuhannen ja yhden yön tarinoissa". Aladdinin englanninkielissä ääniroolissa on Scott Weinger. Myös japanilaisessa "" -animaatiosarjassa seikkailee Aladdin-niminen poika.


title: Aladdin (kuvitteellinen henkilö)

text: Aladdin oli köyhä nuorimies, jota kutsuttiin "Katurotaksi". Hänen ainoa ystävänsä oli apina nimeltään Abu. Aladdinin iäksi on mainittu 18. Aladdin ei käynyt koulua, mutta oppi paljon asuessaan Agraban kaduilla. Elokuvassa "Aladdin ja varkaiden kuningas" esiintyy Aladdinin isä Cassim, joka jätti perheensä pian Aladdinin synnyttyä. Aladdinin äiti kuoli, kun hän oli pieni poika. Aladdinin pelastettua sulttaanin tyttären prinsessa Jasminen ja kukistettua sulttaanin vihollisen Jafarin Aladdin ja Jasmine rakastuivat toisiinsa, ja Aladdin muutti yhdessä Abun kanssa sulttaanin palatsiin asumaan.


title: Aladdin (vuoden 2019 elokuva)

text: Aladdin on vuonna 2019 ensi-iltansa saava Guy Ritchien ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen fantasiamusikaalielokuva. Se on näytelty versio Disneyn vuoden 1992 samannimisestä animaatioelokuvasta, joka puolestaan perustuu Aladdinin ja taikalampun tarinaan Tuhannen ja yhden yön satukokoelmasta. Elokuvan nimiroolissa esiintyy Mena Massoud ja muissa päärooleissa Naomi Scott, Will Smith, Marwan Kenzari, Navid Negahban, Nasim Pedrad, Billy Magnussen ja Numan Acar. Elokuvan kuvaukset alkoivat syyskuussa 2017 ja suunniteltu ensi-ilta on 24. toukokuuta 2019.


title: Jafar

text:
Jafar (arab: جعفر [Ja'far]) on Aladdin-piirroselokuvissa esiintyvä pahantahtoinen hahmo. Jafar esiintyy ainakin elokuvissa "Aladdin" ja "Jafarin paluu". Lisäksi hahmo esiintyy The Walt Disney Companyn "Mikki Hiiren taikajoulu" ja "Mikin ketkuteatteri" -piirroselokuvassa sekä Herkuleksesta tehdyssä animaatiosarjassa jaksossa "The Arabian Night". Jafar nähdään myös vuonna 2000 ilmestyneessä "Disney's Nasira's Revenge"-pelissä jossa Jafarin sisko Nasira yrittää herättää häntä henkiin. Jafar toimi sulttaanin visiirinä eli luotetuimpana neuvonantajana, sillä hän oli toiminut virassaan jo monta vuotta. "Aladdin"-elokuvassa Jafar havitteli sulttaanin tytärtä Jasminea ja samalla sulttaanin paikkaa itselleen.
Jafar muutti itsensä elokuvassa jättiläiskobraksi ja saadessaan Hengeltä kolmannen toiveensa hän muuttui punaiseksi, kaikkein voimakkaimmaksi hengeksi, joka muistuttaa ulkonäöltään paholaista. Jafarilla on myös apuri, papukaija Jago, mutta tämä kuitenkin menee myöhemmin Aladdinin ja tämän ystävien puolelle. Jafarilla on myös elokuvassa Jafarin paluu toinen ystävä, rosvopäällikkö Abis Mal, joka myös halusi satuttaa Aladdinia, koska tämä oli ottanut hänen rosvojoukoltaan pois näiden ryöstämät aarteet.


title: Prinsessa Jasmine

text: Prinsessa Jasmine on kuvitteellinen arabialainen prinsessa, joka ilmestyi ensimmäistä kertaa elokuvassa "Aladdin" (1992). Sen jälkeen hahmo on esiintynyt myös elokuvissa "Jafarin paluu" ja "Aladdin ja varkaiden kuningas" sekä "Aladdin"-piirrossarjassa. Prinsessa Jasmine ja Aladdin seikkailevat myös PlayStationin "Kingdom Hearts" -peleissä. Alkuperäisessä dubbauksessa hänen ääniroolissaan on Linda Larkin (puhe) ja Lea Salonga (laulu). Suomenkielisen version esittää Ulla Renko.


title: Aladdin (animaatiosarja)

text:
Televisiosarja perustuu Disneyn vuonna 1992 ilmestyneeseen "Aladdin"-elokuvaan. Sarjan tapahtumat sijoittuvat alkuperäiselle elokuvalle tehtyjen jatko-osien, "Jafarin paluun" (1994) ja "Aladdinin ja varkaiden kuninkaan" (1996), väliin. Sarja jatkaa kahden ensimmäisen elokuvan fantasiaseikkailuja, joissa päähahmot Aladdin ja Jasmine seikkailevat velhojen, hiviöiden ja varkaiden kansoittamassa maailmassa. Mukanaan heillä on apurina apina nimeltä Abu ja nopeapuheinen muotoaan muuttava lampunhenki, sekä aina valittava ja ahne papukaija Jago, joka oli alun perin Jafarin lemmikki. Sarjassa pääasiassa vihollisina toimivat velho nimeltä Mozenrath, kreikkalainen keksijä Mechanicles, synkkä Mirage ja pulska kelmi Abis Mal.
Suomenkielisen tunnusmusiikin laulaa Antti Pääkkönen.


title: Aladdin (vuoden 1992 elokuva)

text: Aladdin palaa Agrabaan juuri, kun Jafar yrittää huiputtaa sulttaanin järjestämään Jasminen naimaan hänet. Kun Aladdin marssii sulttaanin palatsiin ”prinssi Alina”, Jasmine kuitenkin torjuu hänet. Henki ehdottaa Aladdinille, että tämä paljastaisi Jasminelle todellisen henkilöllisyytensä, mutta Aladdin kieltäytyy ja jatkaa sulavakäytöksisen prinssin teeskentelemistä. Eräänä yönä Aladdin vie Jasminen taikamatolla kierrokselle ulkomaailmaan. Matkalla Jasmine kuitenkin tunnistaa Alin Aladdiniksi ja vaatii saada tietää totuuden. Sen sijaan Aladdin kehittelee tarinan, jonka mukaan hän pukeutuu toisinaan rahvaaksi paetakseen kuninkaallista elämää. Pari suutelee toisiaan Aladdinin palauttaessa Jasminen takaisin kotiin.


title: Aladdin (vuoden 1992 elokuva)

text: Sortuneessa luolassa Aladdin hieroo lamppua ja päästää vapaaksi lampussa asuvan Hengen. Henki paljastaa, että Aladdin saa toivoa häneltä kolme toivomusta (tosin Aladdin ei voi toivoa kenenkään kuolemaa, rakkautta tai kuolleista herättämistä). Aladdin huiputtaa Hengen vapauttamaan heidät luolasta käyttämättä siihen ainuttakaan toivomustaan. Kun Aladdin kysyy Hengeltä, mitä tämä itse tahtoisi toivoa, tämä myöntää toivovansa vapautta, sillä kaikkien lampun henkien tapaan Henki on lamppunsa vanki. Aladdin lupaa käyttää viimeisen toiveensa Hengen vapauttamiseen. Kerrottuaan Hengelle Jasminesta Aladdin päättää käyttää ensimmäisen toiveensa tullakseen prinssiksi ja voidakseen kosia Jasminea.


title: Vesa-Matti Loiri

text: Näyttelemisen ohella Loiri on tehnyt myös muutaman ääniroolin. Vuonna 1993 Loiri teki debyyttinsä ääninäyttelijänä Disneyn animaatioelokuvassa "Aladdin", jossa hän esitti Henkeä. Kyseisen elokuvan suomenkielinen ääniraita sai paljon tunnustusta, ja Disney palkitsi sen kaikkein parhaimpana Aladdinin dubbauksena. Loiri sai erityismaininnan "ainutlaatuisen omaperäisestä" roolisuorituksestaan. Vuonna 1996 hän ääninäytteli pääroolin elokuvassa "Kaikenkarvainen Charlie". Elokuva oli tosin valmistunut jo vuonna 1989.


title: Jafarin paluu

text: Elokuva alkaa erään rosvojoukon palatessa takaisin piilopaikkaansa viimeisimmältä ryöstöretkeltään. Juuri kun joukon epäpätevä johtaja, Abis Mal (Antti Pääkkönen), päättää pitää suurimman osan joukon varastamasta kullasta ja aarteista itsellään, Aladdin (Sami Aarva) ja Abu varastavat aarteet takaisin. Sitten Aladdin ja Abu lentävät jakamaan suurimman osan aarteista Agraban köyhille. Aladdin pitää kuitenkin erään jalokivikukan itsellään antaakseen sen myöhemmin Jasminelle (Ulla Hakola). Aladdinin ja Abun saavuttua takaisin palatsiin Jasmine kertoo Aladdinille, että sulttaanilla (Veikko Honkanen) on yllätys, jonka tämä aikoo kertoa heille myöhemmin päivällisellä.


title: Kausi (urheilu)

text: Kausi tarkoittaa urheilusarjassa olevaa ajanjaksoa vuodesta, jonka aikana pelataan pelataan kyseisen kauden otteluita. Kausi voi alkaa esimerkiksi keväällä ja loppua syksyllä, jolloin joukkueet pitävät taukoa talvella. Kausi voi alkaa myös syksyllä ja loppua keväällä tai olla koko vuoden kestävä. Joukkuelajeissa pelataan yleensä runkosarja. Runkosarjan aikana parhaiten pelanneet joukkueet pääsevät pudotuspeleihin. Pudotuspelien voittajajoukkue on kyseisen kauden ja sarjan voittaja. Toisissa lajeissa kaudella ei ole runkosarjaa ja pudotuspelejä, vaan kauden aikana olevista kilpailuista saadaan pisteitä, jolloin eniten pisteitä saanut on voittaja.


title: Pudotuspelit

text: Yleensä joukkuelajeissa, kuten jääkiekossa tai salibandyssä, otteluparien runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue saa niin sanotun kotiedun, mikä tarkoittaa, että ensimmäinen ottelu pelataan kyseisen joukkueen kotihallissa. Myös otteluparit määräytyvät runkosarjan sijoituksen perusteella. Tyypillisesti runkosarjan voittaja kohtaa kahdeksanneksi sijoittuneen, mutta esimerkiksi salibandyssa runkosarjan voittaja saa valita vastustajansa sijoille 5.–8. sijoittuneista joukkueista.


title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailu ( ’tavauskokoontuminen’) on tapahtuma, jossa kilpailijat, yleensä lapset, vuorotellen tavaavat heille lausuttuja yksittäisiä sanoja kirjain kirjaimelta. Kilpailijat saavat ennen vastaustaan esittää lausujalle tarkentavia kysymyksiä esimerkiksi sanan merkityksestä ja alkuperästä. Väärin tavattu sana johtaa vaativimmilla tasoilla heti kilpailusta karsiutumiseen, paitsi jos kaikki jäljellä olevat kilpailijat epäonnistuvat saman kierroksen aikana. Jos vain yksi jäljellä olevista kilpailijoista onnistuu, hänen pitää tavata vielä yksi lisäsana eli mahdollinen voittosana. Jos hän epäonnistuu tässä, kukaan ei karsiudu vaan kilpailu jatkuu, kunnes joku osaa tavata voittosanansa virheettömästi.


title: Talviklassikko

text: Talviklassikko oli nimitys jääkiekon ulkoilmaottelulle, joka pelattiin kolmesti vuosina 2011, 2012 ja 2014 Helsingin olympiastadionilla. Otteluissa kohtasivat Helsingin paikallisseurat Jokerit ja HIFK. Ottelut olivat jääkiekon SM-liigan runkosarjan otteluita, eli otteluista jaettiin normaalit sarjapisteet. Talviklassikko-tapahtuman järjestämisvastuu vaihteli vuorovuosin Jokereiden ja HIFK:n välillä. Riskit ja voitot jaettiin vuosittain siten, että järjestäjä kantoi taloudellisen vastuun ja vierasjoukkue sai 20 prosenttia mahdollisesta liikevoitosta. Stadionin katsomo jaettiin molempien joukkueiden katsomonosiin.


title: Tähdistöottelu

text: Tähdistöottelulla (englanniksi All-star game) tarkoitetaan näytöstyylistä ottelua, jossa jonkin urheilulajin tai urheiluliigan tähdistö, eli parhaimmiksi valitut pelaajat kohtaavat. Usein joukkueiden jaossa käytetään maantieteellistä sijaintia ja ottelu saatetaan pelata esimerkiksi idän ja lännen joukkueiden edustajien välillä. Toisinaan käytetään myös kansallisuuksiin perustuvaa lajittelua (golfissa Eurooppa vastaan Yhdysvallat, tenniksessä maiden väliset Davis Cup ja Fed Cup). Useimmiten tähdistöottelut pelataan keskellä kautta olevana kohokohtana, mutta se on mahdollista pelata myös kauden tai turnauksen päättymisen jälkeen.


title: Miekkailu

text: Tavallisimmin miekkailukilpailujen alkukierrokset käydään eräkilpailuna, jolloin kaikki miekkailijat ottelevat toisiaan vastaan. Finaali on yleensä cup-muotoinen, jolloin häviäjä putoaa jatkosta yhden tai kahden tappion jälkeen. Ottelun alkaessa miekkailijat asettuvat miekkailualueelle vastakkain aloitusviivojen taakse ja tervehtivät toisiaan paljain päin. Myös tuomaria ja yleisöä tervehditään. Sitten kokeillaan toimivatko varusteet asianmukaisesti: säilän isku tai floretin tai kalvan pisto sytyttää merkkivalon. Miekkailumaskit asetetaan paikoilleen, ja miekkailijat käyvät varoasentoon. Tuomari kysyy, ovatko ottelijat valmiit: ""Etes-vous prêts?"" Nämä vastaavat, ja tuomari komentaa ottelun alkavaksi: ""Allez!"" Sitten miekkaillaan, kunnes jompikumpi saa osuman, merkkivalo syttyy, ja tuomari katkaisee ottelun huutamalla ""Halte!"" Värillinen valo merkitsee pätevää osumaa, floretissa ja säilässä valkoinen taas osoittaa iskun tai piston osuneen epäpätevään alueeseen.


title: Pääsarja (urheilu)

text: Pääsarja on kilpaurheilussa, lähinnä palloilussa, kussakin lajissa maan kansallisen sarjajärjestelmän ylin sarjataso. Korkeimman sarjatason kutsuminen pääsarjaksi on yleistynyt, kun eri liigat ja muut sarjat ovat ammattilaistumisen myötä ja muutenkin lähinnä kaupallisista syistä alkaneet antaa itselleen hyvinkin vaihtelevia erisnimiä, joista ei suoraan käy ilmi, minkä tasoisesta tai tyyppisestä sarjasta on kysymys.


title: Cup

text: Cup (engl. "pokaali, malja") on useiden urheilun kiertopalkintojen ja vastaavien kilpailujen nimessä esiintyvä käsite. Monet cup-kilpailut etenkin palloilussa ja nyrkkeilyssä käyttävät pudotuspelityylistä "cup-järjestelmää", jossa kunkin ottelukierroksen jälkeen hävinneet putoavat jatkosta.


title: Jalkapallokierros

text: Jalkapallokierros on Yle Puheessa kuultava urheiluohjelma. Ohjelmassa seurataan jalkapallon Suomen pääsarjan Veikkausliigan ottelukierrosta siten, että vuorollaan kuullaan suoraa selostusta kultakin ottelupaikkakunnalta. Käytössä on "maalitunnari": mikäli jollain paikkakunnalla syntyy maali, lähetetään siitä kertova äänitunnus ja siirretään lähetys välittömästi kyseiseen otteluun. Ennen vuotta 2013 lähetykset kuultiin Yle Radio Suomesta joten jalkapallokierroksen aikana saatetiin kuulla musiikkia sekä lähettää muita ohjelmia kuten uutisia, merisäätä, viranomaistiedotteita tai esimerkiksi puhelintoivekonsertteja. Kaudella 2007 Jalkapallokierros-ohjelmaa lähetettiin kierroksilta, joilla oli käynnissä yhtä aikaa vähintään neljä ottelua.


title: Kilpalaulanta

text: Kilpalaulanta on kalevalaisessa runoudessa loitsuin käytävä kaksintaistelu tai ottelu. Osapuolet laulavat loitsuja toistensa turmioksi tai mittelevät tietoisuuttaan. Kuuluisin kilpalaulanta käytiin nuoren Joukahaisen ja vanhan Väinämöisen välillä maailman ollessa vielä nuori. Joukahaisen sanat osoittautuivat naisten ja lasten loruiksi, mutta Väinämöisen laulaessa syntyjä syviä, asioita ainoisia, järkkyi maa ja järvet kuohuivat. Väinämöisen mahti sorti Joukahaisen suohon.


title: Daakian sodat

text: Roomalaisten valtaamat alueet liitettiin Rooman valtakuntaan, jonka raja siirtyi nyt Tonavan pohjoispuolelle. Baanaatin tasanko liitettiin Moesia Superioriin. Etelä-Karpaattien alueelle roomalaiset rakensivat linnoituksia turvaamaan pohjoisen rajansa. Tärkeimpiä näistä linnoituksista olivat Legio IIII Flavia Felixin tukikohta "Colonia Ulpia Traiana Augusta Dacia", jota pian alettiin kutsua Daakian entisen pääkaupungin mukaan Sarmizegethusaksi, ja Legio XIII Geminan tukikohta Berzobis. Trajanus rakennutti myös sillan Tonavan yli, jotta joen toisella puolella olevia linnoituksia voitaisiin huoltaa kaikkina vuodenaikoina. Kreikkalaisen Apollodoros Damaskolaisen suunnittelemassa Trajanuksen sillassa ("pons Traiani") oli puinen ajotie ja kaksikymmentä kivipilaria.


title: Itävallan historia vuoteen 1815

text: Tonavan pohjoispuolella Germaniassa asui lukuisia germaaniheimoja. 100-luvun jaa jälkipuoliskolla ne tekivät ryöstö- ja hävitysretkiä Rooman alueille. Rooman armeijat ja diplomatia pitävät kuitenkin järjestystä yllä 300-luvun lopulle asti, jolloin mm. ostrogootit, visigootit ja vandaalit perustivat asumuksiaan Rooman alueelle Tonavan eteläpuolelle. Rooman provinssin puolustus kävi lopulta mahdottomaksi, ja suuri osa roomalaistuneesta, kristitystä väestöstä pakeni 488. Vuonna 493 ostrogootit valtasivat Italian ja saivat hallintaansa Länsi-Rooman viimeiset alueet. Rooman vaikutus Alppien alueella päättyi.


title: Daakian sodat

text: Trajanus määräsi Tonavan yli rakennettavaksi suuren ponttonisillan, jota pitkin joukot pystyivät ylittämään joen ja armeijaa voitaisiin myös huoltaa. Siltoja oli tärkeää suojella, jotteivat roomalaiset joutuisi eristyksiin Moesiassa olevista tukikohdista. Roomalaiset hakkasivat myös joen vartta reunustavaan kallioon teitä ja levensivät niitä puusilloilla, jotta Rooman laivasto voisi helposti huoltaa joukkoja joelta käsin.


title: Tapaen taistelu (86/87)

text: Daakialaiset olivat sotaisa kansa, joka asutti muinaista Daakiaa, kuningaskuntaa Tonavan pohjoispuolella nykyisen Romanian alueella. He olivat tehneet jo vuosien ajan ryöstöretkiä Tonavan yli roomalaisten kimppuun. Vuonna 10 eaa. Marcus Vinicius oli vain vaivoin pystynyt torjumaan daakialaisten hyökkäyksen, eivätkä seuraavina vuosina rakennetut rajalinnakkeet onnistuneet pysäyttämään hyökkäyksiä. Vuonna 85 tehty hyökkäys päättyi Moesian maaherran Gaius Oppius Sabinuksen kuolemaan ja kiinnitti myös keisari Domitianuksen huomion, joka järjestikin seuraavina vuosina useita menestyksekkäitä vastahyökkäyksiä daakialaisia vastaan. Hän joutui kuitenkin pian lähtemään Roomaan ja jätti armeijan komennon pretoriaaniprefekti Cornelius Fuscukselle vuonna 87.


title: Trajanus

text: Trajanus oli luultavasti alkanut suunnitella Daakian sotaa jo ensimmäisenä keisarivuotenaan. Daakialaiset olivat usean vuosikymmenen ajan tehneet hyökkäyksiä Tonavan yli. Domitianus oli joutunut solmimaan rauhan daakialaisten kanssa Roomalle epäedullisin ehdoin vuonna 88. Daakia oli virallisesti Rooman vasalli, mutta Daakiasta ja sen kuninkaasta Decebaluksesta olikin tullut yhdistävä voima kaikille, jotka vastustivat Rooman kasvavaa valtaa. Ilmeisesti Trajanus halusi nöyryyttää daakialaisia, ja hän oli luultavasti myös sitä mieltä, ettei Tonavaa seuraava raja ollutkaan niin edullinen kuin saattoi luulla. Lisäksi sotilaallinen voitto olisi voinut auttaa häntä vakiinnuttamaan valta-asemansa.


title: Trajanus

text: Vaikka Decebalus oli kärsinyt raskaan tappion, olivat myös roomalaisten tappiot suuret. Talvi lähestyi, eikä Trajanus pystynyt jatkamaan sotaretkeään. Hän jäi armeijan kanssa Tonavan rannalle odottamaan vahvistuksia. Kesän 102 sotaretki alkoi Tonavan ylittämisellä kuten edellisenäkin vuonna, mutta eteneminen oli tällä kertaa vaivalloisempaa. Kun roomalaiset valtasivat Karpaattien läpi johtavat solat, Decebalus halusi tehdä rauhan. Trajanus suostui sillä ehdolla, että Decebalus antautuisi ja liittoutuisi Rooman kanssa. Roomalaisten valtaamat alueet liitettiin Rooman valtakuntaan. Raja siirtyi nyt Tonavan pohjoispuolelle. Trajanus antoi myös rakentaa sillan Tonavan yli, jotta joen toisella puolella olevia linnoituksia voitaisiin huoltaa vuodenajasta riippumatta.


title: Daakian sodat

text: Keisari Nervan adoptoima sotapäällikkö Marcus Ulpius Trajanus nousi keisariksi adoptioisänsä kuoleman jälkeen tammikuussa 98. Hän oli luultavasti alkanut suunnitella Daakian sotaa jo ensimmäisenä keisarivuotenaan, ja ilmeisesti hän halusi nöyryyttää daakialaisia, jotka olivat tulleet entistä röyhkeämmiksi roomalaisia kohtaan. Hän oli luultavasti myös sitä mieltä, että Tonavaa seuraava raja ei ollutkaan niin edullinen kuin saattoi luulla. Lisäksi sotilaallinen voitto auttaisi häntä vakiinnuttamaan valta-asemansa. Trajanus piti luultavasti daakialaisia ja kuningas Decebalusta uhkana Tonavan provinsseille. Pienikin daakialaisten menestys saattoi provosoida lännessä germaaneja tai idässä parthialaisia hyökkäämään Roomaa vastaan.


title: Taras

text: Tämän jälkeen Taras oli Rooman vallan alla. Se säilytti muodollisen itsenäisyytensä ja omat lakinsa, mutta kaupungissa oli roomalainen varuskunta. Ensimmäisessä puunilaissodassa Taras varusti laivoja Rooman laivastoon. Toisessa puunilaissodassa kaupungista tuli Hannibalin kohde alueella, sillä sen hyvällä satamalla oli suuri strateginen merkitys. Kaupungissa oli myös edelleen karthagolaismielinen puolue, joka neuvotteli salaa Hannibalin kanssa. Nikonin ja Filodemoksen johdolla puolue sai petettyä kaupungin Hannibalille kuitenkin vasta vuonna 213/212 eaa. Hannibal valtasi itse kaupungin, vaikka roomalaiset saivatkin pidettyä sen linnoituksen, ja tätä kesti yli kaksi vuotta.


title: Daakian sodat

text:
Rooma oli ensimmäisen vuosisadan alkuun mennessä saavuttanut ne rajat, jotka pysyivät suunnilleen muuttumattomina monen vuosisadan ajan. Keisari Augustus oli suunnitellut valtaavansa Germaniassa Reinin itäpuoliset osat ja etenevänsä aina Elbelle asti. Myös Balkanin niemimaalla Tonavan ylitys oli suunnitelmissa, mutta kolmen roomalaisen legioonan menetys Teutoburgin taistelussa vuonna 9 jaa. sai Augustuksen perumaan kaikki laajennusaikeensa. Hän myös kehotti seuraajiaan tekemään samoin. Roomalaiset noudattivatkin Augustuksen tahtoa eivätkä tehneet merkittäviä aluevaltauksia ennen Daakian sotia, lukuun ottamatta keisari Claudiuksen Britannian valtausta vuonna 43.
Ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla legioonalaiset olivat varustautuneet rautakypärillä, "lorica segmentata" -levyhaarniskalla tai "lorica hamata" -rengashaarniskalla sekä suurella suorakulmaisella "scutum"-kilvellä, joka suojasi hyvin viholliselta. Aseistukseen kuului raskas heittokeihäs "pilum", lyhyt miekka "gladius" sekä joskus myös tikari.


title: Aquincum

text: Tonava vakiintui Rooman valtakunnan rajaksi vuoteen 11 eaa. mennessä, ja Tonavan länsipuolelle perustettiin Pannonian provinssi vuonna 9 jaa.. Vuosien 41–54 tienoilla Ak-inkon lähelle sijoitettiin 500 miehen ratsuväkijoukko ja myöhemmin auxilia-joukkoja. Vuoteen 89 mennessä alueelle perustettiin linnoitus, jossa oli 6 000 miehen vahvuinen legioona. Arkeologisia löytöjä varhaisesta sotilasleiristä, kuten auxiliajoukkojen hautakiviä, tunnetaan ensimmäisen vuosisadan puolivälistä lähtien.


title: Maria Teresia

text: Kun Marie Theresiasta tuli hallitsija Itävalta oli valtavassa talouskriisissä. Maria Teresia kuitenkin aloitti talous- ja koulutusuudistukset, aiheutti maatalouden edistymisen sekä armeijan uudelleenorganisoinnin jotka edistivät Itävaltaa. Wienin pörssi perustettiin hänen aikakaudellaan vuonna 1771. Jatkuva konflikti Preussin kanssa johti seitsenvuotiseen sotaan ja lopulta Baijerin perimyssotaan. Kun Maria Teresian aviomies, keisari Frans I, kuoli vuonna 1765, peri heidän poikansa Joosef II keisarin aseman, mutta Maria Teresia jatkoi poikansa kanssahallitsijana aina kuolemaansa saakka. Hän arvosteli monia poikansa toimia, mutta suostui Puolan ensimmäiseen jakoon vuonna 1772. Maria Teresia oli 1700-luvun Euroopan voimapolitiikan avainhahmoja ja yksi Habsburgien monarkian etevimmistä hallitsijoista. Hän sai kaikkiaan 16 lasta, joihin lukeutuvat Marie Antoinette ja keisari Leopold II. Hän naitti lapsiaan muihin eurooppalaisiin suursukuihin luodakseen liittoutumia ja hyödyntääkseen maataan taloudellisesti ja sotilaallisesti.


title: Saksan historia

text: Maria Teresia taisteli menestyksekkäästi Itävallan kruununperimyssodissa (1740-1748) kruununperimysoikeutensa puolesta, mutta joutui luovuttamaan Sleesian Fredrik Suurelle Aachenin rauhassa. Sleesian sodissa ja Seitsenvuotisessa sodassa Sleesia toimi jälleen kiistakapulana. Itävallan, Saksin ja Preussin vuonna 1763 solmiman rauhan myötä Preussista tuli eurooppalainen suurvalta. Tästä alkoi Preussin ja Itävallan taistelu Saksan herruudesta.


title: Maria Teresia (Ranskan kuningatar)

text:
Maria Teresia (; 10. syyskuuta 1638 Madrid – 20. heinäkuuta 1683 Versailles) oli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n puoliso, Espanjan infanta (kruununperijä) ja Ranskan kuningatar.
Maria Teresian vanhemmat olivat Espanjan kuningas Filip IV ja Elisabet Ranskalainen. Lapsen ollessa vasta 6-vuotias, hänen äitinsä kuoli ja kaksi vuotta myöhemmin tytär peri Espanjan kruunun suunnattomat omistukset. Maria Teresia sai lyhyen ja tiukan, syvästi katolisen kasvatuksen ja jo varhaisesta nuoruudesta pidettiin selvänä, että hän avioituisi dynastisista syistä serkkunsa, Habsburgien keisarillisen itävaltalaishaaran päämiehen kanssa. Arkkiherttua Ferdinard kuitenkin kuoli 1654 ja sen jälkeen puolisoksi suunniteltiin tämän veljeä, joka hallitsi vuodesta 1658 alkaen nimellä Leopold I.


title: Maria Teresa (Napoli)

text: Maria Teresa oli Molempain Sisilian kuninkaan Ferdinand I:n ja Itävallan arkkiherttuatar Maria Karoliina tytär. Hänen ja Ferdinadin sukulaisuussuhteet olivat Habsburgienkin mittakaavassa läheiset - he olivat serkkuja sekä isän että äidin puolelta. He saivat kaksitoista lasta, mutta vain seitsemän saavutti aikuisiän.Aikalaiset ovat kuvanneet Maria Teresaa eloisaksi ja energiseksi. Avioliitto oli tasapainoinen, puolisoita yhdisti rakkaus musiikkiin. Maria Teresa kuoli vain 35-vuotiaana keskenmenon aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: Ávilan Teresa

text: Ávilan Teresa tai pyhä Jeesuksen Teresa (, tunnettu paremmin nimellä Santa Teresa de Jesús tai Teresa de Ávila; 28. maaliskuuta 1515 Ávila, Espanja – 4. lokakuuta 1582 Alba de Tormes, Espanja) oli renessanssiaikainen roomalaiskatolinen espanjalainen nunna, mystikko, naispyhimys, karmeliittasääntökunnan uudistaja sekä yksi 36 katolisen kirkon kirkonopettajista arvonimellä "Doctor orationis" eli "rukouksen tohtori." Naista kunnioitetaan katolisessa, anglikaanisessa ja luterilaisessa kirkossa. Tarkalleen hän on yksi neljästä naiskirkonopettajasta ja lisäksi yksi vastauskonpuhdistuksen merkittäviä hahmoja esimerkiksi pyhän Ignatius Loyolan ja pyhän Ristin Johanneksen lisäksi. Nainen on yksi 28. marraskuuta 1568 perustetun paljasjalkakarmeliittojen sääntökunnan perustajista. Pyhä Teresa on sairauden, päänsäryn, sydänsairauksien, pitsin, vanhempien menettämisen, kirkon auktoriteettien vastustamisen, sääntökuntalaisten, hurskautensa takia pilkattujen, Espanjan ja henkilöiden, jotka ovat nimeltään Teresa, Theresa, Teresita, Terry, Tessa, Teresina tai Tracy. Naisen tunnuksia ovat nunna paljasjalkakarmeliitan puvussa; karmeliittanunna, jonka sydäntä pistetään enkelin pitämällä nuolella; lävistettyä sydäntä, kirjaa ja krusifiksia kantava karmeliitta; kirjaa ja sulkakynää pitävä karmeliittanunna; kyyhkyltä viestiä vastaanottava karmeliittanunna: ruusut ja liljat; tulehtunut sydän; piikkikruunu; kirjaimet ”IHS” sydämen päällä; palavat nuolet; kyyhky; kirja ja kynä; palavien nuolten lävistämä sydän tai krusifiksi ja lilja. Paavi Paavali V julisti pyhän Teresan autuaaksi 24. huhtikuuta 1614 Roomassa, paavi Gregorius XV julisti hänet pyhimykseksi 12. maaliskuuta 1622 Roomassa ja paavi Paavali VI julisti hänet kirkonopettajaksi 1970. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 15. lokakuuta ja hänet saatetaan mainita nimeltä jo vuonna 590 käytetyssä "Kaikkien pyhien litaniassa".


title: Itävallan historia vuoteen 1815

text: Itävaltalaiset valloittivat Prahan takaisin ja Maria Teresia kruunattiin puolestaan Böömin kuningattareksi keväällä 1743. Itävalta sai diplomaattista tukea Britannialta ja saavutti sotilaallista menestystä Keski-Euroopassa. Kun Kaarle Albert kuoli yllättäen tammikuussa 1745, hänen poikansa teki rauhan Itävallan kanssa ja lupasi tukea Habsburgien ehdokasta keisariksi. Maria Teresian mies Frans (h. 1745–1765) nostettiin keisariksi lokakuussa 1745. Lännessä sota Ranskan ja Espanjan kanssa ajautui tasapeliin ja neuvottelut johtivat Aachenin rauhaan 1748.


title: Madeira

text: Ensimmäinen historiallisesti luotettava lähde eurooppalaisten vierailusta Madeiralla on portugalilaisten saapuminen 1400-luvun alkupuolella. Madeirasta on kuitenkin myös huomattavasti vanhempia mutta epävarmoja viittauksia heti ajanlaskun alusta lähtien. Roomalainen kirjailija Plinius mainitsi teksteissään "Purppurasaaret", jolla on hyvinkin voitu sijaintinsa puolesta viitata Madeiraan. Arabien on väitetty löytäneen saaren jo 1000-luvulla ja nimenneen sen "El Ghanemiksi" ja myös viikinkien vierailun mahdollisuutta on pohdittu. Rikkaan englantilaisen aatelisneidon Anne d'Arfetin kerrotaan rakastuneen köyhään Robert Machimiin 1300-luvulla Englannissa ja paenneen tämän kanssa pakkoavioliittoaan Ranskaan. Heitä kuljettaneen laivan kerrotaan kuitenkin joutuneen ankaraan myrskyyn, jonka seurauksena se ajautui pois kurssilta ja haaksirikkoutui nykyisen Machicon kaupungin edustalle. Kaupungin onkin arveltu saaneen nimensä Robert Machimin mukaan. 1300-luvulla Madeira kuitenkin todennäköisesti jo tunnettiin, sillä se esiintyy jo vuodelta 1351 peräisin olevassa italialaisessa kartassa. Kartassa Madeira esiintyy nimellä "Isola di Lolegname" (puusaari), jonka lisäksi siinä näkyvät myös Porto Santo sekä Desertassaaret nykyisillä nimillään.


title: Itävallan historia vuoteen 1815

text: Maria Teresia selvisi sodasta pääasiassa menetyksittä, kiitos Unkarin aatelin tuen, mutta menetti valtakuntansa taloudellisesti kehittyneimmän alueen, Sleesian, Preussille. Kallis sota Ranskan kanssa oli hyödyttänyt enemmän brittien etuja Pohjois-Amerikassa kuin Itävalta oli saanut tukea Britannialta Euroopan sotakentille, joten Itävalta hylkäsi liittosuhteensa Britannian kanssa ja lähestyi Ranskaa. Uusi liittosuhde sinetöitiin Maria Teresian nuorimman tyttären Maria Antoinetten naittamisella Ranskan tulevalle kuninkaalle Ludvig XVI:lle.


title: Madeiran historia


title: Maria Teresa de Filippis

text: Maria Teresa de Filippis (11. marraskuuta 1926 Napoli, Italia – 9. tammikuuta 2016) oli ensimmäinen Formula 1 -sarjaan osallistunut nainen. Hän osallistui viiteen Grand Prix -kilpailuun. Hän selviytyi vain kolmen Grand Prix'n aika-ajoista itse kilpailuun. Hän ei saavuttanut urallaan yhtään MM-pistettä.


title: Nakajima B5N

text: B5N2 todisti tehonsa viimeistään Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941 suoritetussa yllätyshyökkäyksessä, joka tuhosi suurimman osan Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastosta. B5N2 oli A6M2 Reisen Zero -hävittäjän ohella eräs hyökkäyksen perussuorittajista. Torpedopommittajat saivat aikaan suurta tuhoa tiheään ankkuroitujen laivojen keskuudessa. Vuonna 1942 torpedopommittajat tuhosivat yhdysvaltalaisen lentotukialuksen, USS Lexingtonin. Liittoutuneiden hävittäjäkoneiden kehityttyä entistä nopeammiksi monet Nakajimat siirrettiin sukellusveneiden havaitsemis- ja tuhoamistehtäviin varustettuna tutkalla tai magneettikentän muutoksia mittaavalla laitteistolla. Aivan sodan loppuvaiheessa jotkin torpedopommittajat lähetettiin kamikaze-tehtäviin, mutta useimmiten tehtävät varattiin huomattavasti nopeammille hävittäjille.


title: Liinahamarin ja Kirkkoniemen pommitukset 1941

text: Samaan aikaan "HMS Furiousin" kanssa "HMS Victorious" lähetti Kirkkoniemeen toiset kaksi hyökkäysaaltoa, yhteensä 21 Albacore-torpedopommittajaa ja 12 Fulmar-hävittäjää. Pommittajat tuhosivat yhden rahtilaivan ja vahingoittivat toista. Ilmapuolustuksen saksalaishävittäjistä Messerschmitt Bf 110 -koneet olivat juuri startanneet Stuka-pommittajien saattolennolle Murmanskiin, ja ne suunnattiin mereltä lähestyvää hyökkäystä vastaan. Lisäksi Messerschmitt Bf 109 -koneet ehtivät ilmaan ennen hyökkäyksen alkua. Syntyneessä taistelussa saksalaishävittäjiä pudotettiin kolme tai neljä., mutta brittiläiskoneita kolmetoista. Lisäksi kahdeksan brittikonetta vaurioitui. Brittien 827. torpedopommittajalentue tuhoutui hyökkäyksissä kokonaan.


title: Taranton taistelu

text: Ensimmäinen hyökkäysaalto, johon kuuluivat 12 Fairey Swordfish -torpedopommittajaa 813., 815., 819. ja 824. laivueista johtajana komentajakapteeni K. Williamson (tähystäjänä luutnantti N. J. Scarlett) tutki saatuja tiedustelukuvia ja totesivat, että sataman suojana olevat torpedoverkot sekä sulkupallot sulkivat parhaiten torpedohyökkäyksiin soveltuvat linjat. Tämän seurauksena ainoastaan kuusi koneista varustettiin torpedoilla, neljään asennettiin pommit ja kahteen sekä pommeja että soihtuja maali-alueen valaisemiseksi. Torpedokoneiden kohteeksi määrättiin ulompaan satamaan () sijoitetut taistelulaivat ja vastaavasti pommein varustetut hyökkäisivät samanaikaisesti ulkona redillä olevia risteilijöitä ja hävittäjiä sekä sisäsatamassa () olevia aluksia vastaan. Koneissa ei ollut taka-ampujia, jotta niihin voitiin asentaa lisätankit paluuta varten.


title: U-vene

text:
Saksalainen sukellusvene oli ensisijaisesti sen pääaseen, torpedon, laukaisualusta, vaikka myös miinoja laskettiin. Sodan päättyessä lähes 3 000 liittoutuneiden alusta (175 sotalaivaa, loput kauppa-aluksia) oli upotettu saksalaisten sukellusveneiden torpedoimana. Sodan alkuaikojen torpedot kulkivat suoraan, toisin kuin sodan loppuaikojen kohteeseen ohjautuvat ja tiettyjä kulkukuvioita toistavat torpedot. Sytyttimestä riippuen torpedot räjähtivät joko osumasta kohteeseen tai kohteen magneettikentän läheisyydessä (muutaman metrin etäisyys). Magneettisia sytyttimiä käytettäessä oli erityisen tehokasta asettaa torpedon kulkusyvyys hieman kohteen köliä suuremmaksi, jolloin kohteen kölin alapuolella tapahtuva torpedon räjähdys aiheuttaisi paineaallon ja laiva katkeaisi keskeltä kahtia. Tällä tavalla jopa suurikokoinen tai raskaasti panssaroitu alus voitaisiin upottaa tai saattaa toimintakyvyttömäksi yhdellä hyvin kohdistetulla osumalla. Käytännössä sodan varhaiskauden torpedon kulkusyvyydestä huolehtiva laitteisto ja magneettisytytin olivat erittäin epäluotettavia.
Torpedot kulkivat usein väärällä syvyydellä, räjähtivät ennenaikaisesti tai eivät räjähtäneet ollenkaan. Tämä oli erityisen ilmeistä operaatio Weserübungin aikana, jolloin saksalaisten sukellusveneiden vialliset torpedot eivät pystyneet aiheuttamaan brittien aluksille tuhoja. Viat johtuivat pääasiassa torpedojen valmistuksen aikaisesta puutteellisesta testauksesta. Magneettisyttimeen vaikutti myös Maan magneettikenttä – korkeimmilla leveyspiireillä suhteessa enemmän. Magneettisytyttimiä kehitettiin ja lopulta torpedojen kulkusyvyydenpito-ongelmat ratkaistiin vuoden 1942 alussa.


title: Nakajima B5N

text: Nakajima B5N (九七式艦上攻撃機 "kyū-nana-shiki kanjō kōgeki-ki") , lyhyemmin "Kyūnanakankō", "tyypin 97 laivastopommittaja" (liittoutuneiden raportointinimi "Kate"), jonka tunnetuin malli on B5N2, oli keisarillisen Japanin laivaston käytössä ollut torpedopommittaja. Se oli luotettava ja monikäyttöinen pommittaja, mutta sen suurin heikkous oli heikko aseistus ja hitaus. Sodan alettua Tyynellämerellä loppuvuodesta 1941 oli B5N2 jo korvannut vuonna 1937 ensilentonsa suorittaneen B5N1-mallin. N2-versio poikkesi edeltäjästään ainoastaan moottorin tehon osalta. Koneet operoivat lähinnä lentotukialuksilta käsin.


title: Pommikone

text: Aasiassa ja varsinkin Tyynenmeren sodassa pommikoneet olivat merkittävässä asemassa. Tyynenmeren sota koostui lähinnä ”saarelta saarelle” -tyyppisestä sodasta ja laivastotaisteluista. Laivojen tykit eivät enää ratkaisseet taisteluja, vaan lentotukialusten kannelta nousevilla syöksypommittajilla oli suurin merkitys. Niinpä meritaistelujen tulokset ratkaisi usein lentotukialusten määrä. Sota alkoi 7. joulukuuta 1941, kun Japani hyökkäsi Yhdysvaltain Tyynenmeren laivaston tukikohtaan Pearl Harboriin. 441 japanilaista syöksy- ja torpedopommittajaa nousi kuuden lentotukialuksen kannelta. Hyökkäys oli Japanin kannalta menestys. Lentotukialusten kannelta nousevat syöksy- ja torpedopommittajat olivat merkittävässä asemassa myös muissa Tyynenmeren sodan taisteluissa. Myöhemmin japanilaiset joutuivat puolustuskannalle. Menetettyään viimeisetkin lentotukialuksensa 1944 Japani oli käytännössä hävinnyt sodan. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa yhdysvaltalaiset pommikoneet saivat myös uudenaikaisen pommin, atomipommin, joka perustui uraanin fissioon. Kahden ydinaseen pudottaminen Hirošimaan ja Nagasakiin lopetti sodan.


title: Tupolev Tu-2

text: Tupolev Tu-2 (NATO-raportointinimi "Bat", ) oli neuvostoliittolainen, toisen maailmansodan aikana kehitetty keskiraskas pommikone. Andrei Tupolevin suunnittelemaa, Junkers Ju 88:n kaltaista monikäyttöistä konetta valmistettiin useina eri versioina yhteensä 2 527 kappaletta. Koneen versioita käytettiin pommitusversion lisäksi saattohävittäjinä, torpedopommittajina sekä pitkän matkan tiedustelukoneina. Konetyyppiä käytti toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton ilmavoimat, sodanjälkeisiä käyttäjiä olivat Neuvostoliiton lisäksi muun muassa Kiinan ja Puolan ilmavoimat.


title: Lentopommi

text: Toisessa maailmansodassa ilmapommitusten määrä lisääntyi ja kehitettiin uusia pommikoneita kuten Heinkel He 111, B-17 ja Junkers Ju 88. Asutuskeskuksiin kohdistuvaa pommitustekniikkaa testattiin Espanjan sisällissodassa, jossa tunnetuksi tuli erityisesti Luftwaffen vuonna 1937 suorittama Guernican pommitus. Toisen maailmansodan aikana suurimpien lentopommien massa oli tuhansia kilogrammoja ja niiden tarkoituksena oli tuhota kokonaisia asutuskeskuksia. Niitä kutsuttiin myös korttelipommeiksi niiden hävittäessä käytännössä koko korttelin kerrallaan. Nykyään vaikuttavimpia lentopommeja ovat bunkkeripommit, joiden tarkoituksena on tuhota maahan kaivettu betoninen suoja-, varasto- tai laboratoriobunkkeri. Toisen maailmansodan aikana vastaavaan tarkoitukseen käytettiin järeitä haupitseja ja järeitä kanuunoita rautatietykkeinä esimerkiksi Sevastopolissa. Suunnitelmana oli käyttää niitä Maginot-linjaa vastaan.


title: Saksan rajoittamaton upotussota

text: Britit tarvitsivat tehokasta asetta sukellusveneitä vastaan. Sellainen oli MK 6 -merimiina, jonka tuntosarvissa oli kosketussytyttimet. Niitä laskettiin mereen 76 000 kappaletta. Englannin kanaalissa upotetiin merimiinoilla 26 sukellusvenettä. Myös syvyyspommit, torpedot, tykkituli ja ilmahyökkäykset olivat käytössä. Lopuksi keksittiin suojata kaupalaivoja hävittäjillä. Marraskuussa 1918 Saksa sai upotetuksi enää 15 kauppalaivaa, ennen kuin aselepo tuli voimaan 11.11.1918.


title: Torpedovene Bditelnyi

text: Aluksen aseistukseksi muutettiin 1912 kaksi 75 millimetrin tykkiä ja kuusi konekivääriä eikä se saavuttanut enää kuin 22 solmun nopeuden "Bditelnyj", joka kuului 7. torpedovenedivisioonaan, valvoi ensimmäisen maailmansodan aikana Turun ja Ahvenanmaan merialueita ja tapahtumahetkellä se oli matkalla Raumalta Mäntyluotoon. Laiva oli ottanut luotsin Pirskerissä sijainneelta Luvian luotsiasemalta. Aluksen saavuttua noin kello 15 Outoorin kohdalle räjähti miina sen komentosillan kohdalla, jolloin koko keulaosa tuhoutui. Peräosa pysyi pinnalla noin kymmenen minuuttia ja eloonjääneet kamppailivat meressä laivan kappaleiden seassa. Yhdeksän heistä onnistui pääsemään ainoaan ehjänä säilyneeseen pelastusveneeseen ja soutamaan Mäntyluodon satamaan.


title: Ryvingenin majakka

text: Ensimmäinen majakkavalo sytytettiin 20. lokakuuta 1867. Öljypoltin sijaitsi majakka-aseman huipulla ja tuli loisti valkoisena, väläyttäen punaista valoa kerran minuutissa. Majakanvartijan velvollisuutena oli itse palkata ja maksaa käyttämilleen apulaisille, jotka olivat useimmiten paikallisia poikia, joita kaupungin pastori suositti tehtävään. Majakanvartijan perhe otti osaa työhön ja asui majakkasaarella. Majakanvartijan lapsia opetti yksityisopettaja.


title: La Vieille

text: La Vieillen majakanvartijoiden vahdinvaihto tapahtui samoin kuin useimpien muidenkin merimajakoiden. Vartijat toimittivat taljan välityksellä täydennysaluksen miehistölle köyden. Kun köysi oli viritetty, siihen kiinnitettiin istuimen virkaa toimittava pallomainen alusta. Vuoronsa aloittava vahti sonnustautui aluksella pelastusliiviin ja istahti hajareisin alustalle. Hänenen vinssaamiseensa ylös aluksesta tarvittiin molemmat majakanvartijat. Menetelmä takasi sen, että majakalla oli aina kaksi vartijaa paikalla, mikä oli välttämätöntä niin majakan toiminnan kuin vahdinvaihdon kannalta. Kun vuoronsa aloittava vartija oli päässyt perille, pelastusliivi puettiin vuoronsa päättävälle vartijalle. Tämä vuorostaan istui alustalle, jonka majakanvartijat vinssasivat takaisin alukselle. Viimeiseksi siirrettiin muonat.


title: Majakka

text: Aiemmin majakoiden toiminnassa pitämiseen tarvittiin henkilökuntaa, majakanvartijoita. Nykyaikaiset automaattiset majakat eivät vaadi miehitystä.


title: Bogskär

text: Majakalla oli yhdeksän hengen miehistö, josta majakalla oli kerrallaan osa. Majakka ei kuitenkaan ollut riittävän vahvaa tekoa, ja se vaurioitui majakanvartijoiden kauhistukseksi myrskyssä talvella 1889. Korjaustöissä 1894 sitä vahvistettiin lisää, ja painon lisäämiseksi sen sisä-ja ulkokuoren väli täytettiin betonilla kolmanteen kerrokseen asti. Vuonna 1905 majakalle asennettiin langaton lennätin, sitä ennen majakanvartijat pitivät yhteyttä antamalla erivärisiä valomerkkejä ohikulkeville laivoille.


title: La Vieille

text: Pahamaineinen majakka on kuuluisa, koska se sijaitsee eristyksissä myrskyisellä merellä, ja työskentelyolosuhteet majakalla olivat vaikeat. Ranskalaisilla majakanvartijoilla oli asemapaikoille oma epävirallinen luokituksensa, joka perustui kullakin majakalla vallitseviin olosuhteisiin. Parhaat olosuhteet olivat mantereella sijaitsevissa majakoissa, jotka kuuluivat luokkaan "paratiisi". Saarilla sijaitsevat majakat taas kuuluivat luokkaan "kiirastuli", ja merimajakat puolestaan kuuluivat alimpaan luokkaan, joka oli "helvetti". La Vieillen merimajakalle työkomennuksen saaneet majakanvartijat olivat siis joutuneet helvettiin. La Vieille on kuuluisa myös erittäin vaikeasta rakennusprosessistaan. Suunnittelun aloittamisen ja lyhdyn sytyttämisen välillä kului melkein 10 vuotta. Kun majakka automatisoitiin vuonna 1995, työvuorossa olleet majakanvartijat kieltäytyivät vahdinvaihdosta mielenosoitukseksi automatisointia vastaan.


title: Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista

text: Muumiperhe on majoittunut majakkasaarelle, ja Muumipappa yrittää saada turhaan rikkoutunutta majakanvaloa toimimaan. Samalla hän ihmettelee, minne majakanvartija on kadonnut. Saarella Muumit tutustuvat myös Aaveeseen, joka käy häiritsemässä heidän yöuniaan. Lopulta kalastaja paljastuu majakanvartijaksi ja muumit palaavat kotiin Muumilaaksoon.


title: Ar-Men

text: Kehityksen myötä 50-luvulta lähtien majakanvartijan työhön alettiin vaatia elektromekaanikon koulutusta, jota järjestettiin Brestissä. Koulutukseen kuului sähkötekniikkaa, mekaniikkaa, radioviestintää ja hitsausta. Koulutusohjelma antaa jo itsessään hyvän kuvan siitä, millaisia taitoja vartijoilta vaadittiin. Yksi heidän yleisimmistä huoltotehtävistään oli kuitenkin maalaaminen. Historioitsija Jean-Christophe Fichou siteerasi yhden vartijan ironista kommenttia: ”Täällä on vähän niin kuin Ranskan merivoimissa: tervehdi kaikkea mikä liikkuu ja maalaa loput!” Jokapäiväisiin töihin kuului myös ahkera siivous. Erityisesti linssistö, lyhtykojun ikkunat ja valon kupariosat piti pitää puhtaana.


title: Bengtskärin majakka

text: Kieltolain aikana vuosina 1919–1932 salakuljetusliikenne oli Bengtskärin vesillä vilkasta ja salakuljetusalukset kulkivat usein läheltä majakkaa. Tulliviranomaiset yrittivät saada majakanvartijoita ilmiantamaan salakuljettajat toimittamalla näille radiopuhelimen ja jopa lupaamalla osan takavarikoissa saaduista tuloista. Majakanvartijat eivät kuitenkaan tästä huolimatta antaneet salakuljettajia ilmi, sillä heillä oli usein näiden joukossa ystäviä ja sukulaisia. Majakanvartijoiden kerrotaan usein jopa auttaneenkin salakuljettajia.


title: Ar-Men

text: Ar-Menin miehistöön kuului kolme majakanvartijaa: kaksi oli vuorollaan palveluksessa majakalla ja yksi vapaavuorossa maissa Île de Sein -saarella, jolla majakanvartijat majoittuivat luotsauslaitokselle kuuluvaan asuntoon. Toiseen maailmansotaan asti palvelus majakalla kesti kolmekymmentä päivää kerrallaan, mitä seurasi kymmenen päivän vapaavuoro maissa. Sodan jälkeen majakalla vietettiin kaksikymmentä päivää kerrallaan, mitä seurasi kymmenen päivän vapaajakso. Vuonna 1971 komennuksen pituudeksi asetettiin neljätoista päivää majakalla, jonka jälkeen oli seitsemän päivää vapaata maissa. Nämä säännöt pätivät kuitenkin vain merisään sallimissa olosuhteissa. Oli yleistä, että vahdinvaihto jouduttiin perumaan Ar-Menilla huonon sään vuoksi, joka saattoi jatkua pitkään. Pisin aika, minkä majakanvartija on viettänyt majakalla, on yli 100 päivää…


title: Ar-Men

text: Ar-Men-majakka on yksi tunnetuimmista majakoista syrjäisen sijaintinsa, vaikean rakennusprosessinsa ja henkilökunnan kokemien vaarojen vuoksi. Pienestä merimajakoiden ryhmästä, johon kuuluvat esimerkiksi Kéréon, Phare de la Vieille ja La Jument, on Ar-Men varmasti myyttisin. Sitä pidettiin majakanvartijoiden keskuudessa erittäin koettelevana työpaikkana, ja se saikin lisänimen ”Helvettien Helvetti”. Ei ollut tavatonta, että vaikeissa meri- ja tuuliolosuhteissa joukkoja ei voitu vaihtaa kahden viikon välein kuten yleensä. Suuret hyökyaallot tärisyttivät koko rakennusta, mikä saattoi pudottaa seiniltä kaiken alas. Tämä teki myrskyistä vartijoille erityisen sietämättömiä.


title: Andorra

text: Andorran ruhtinaskunta () eli Andorra () on kääpiö- sekä sisämaavaltio Espanjan ja Ranskan välissä Pyreneiden vuoristossa. Andorra on pinta-alaltaan 468 km², mikä tekee siitä Euroopan kuudenneksi pienimmän valtion. Asukkaita on hieman yli 78 000. Andorran pääkaupunki on Andorra la Vella. Nykyinen Andorra on muodostunut 1200-luvun lopulla, ja sitä hallitsevat muodollisesti ruhtinaskumppanit ja käytännössä maan parlamentti. Maan virallinen kieli on katalaani, mutta myös espanjaa ja ranskaa puhutaan yleisesti. Andorra on ollut YK:n jäsen vuodesta 1993. Maa ei kuulu Euroopan unioniin, mutta se on mukana yhteisvaluutta eurossa. Matkailu tuottaa suurimman osan Andorran bruttokansantuotteesta. Urheilussa maa on pärjännyt parhaiten alppihiihdossa.