title: Max Planck

text: Planck palasi takaisin Müncheniin, missä hän heinäkuussa 1879 väitteli tohtoriksi. 21-vuotiaan väittelijän työ koski hänen suuresti ihailemaansa termodynamiikan toista pääsääntöä. Väitöstyö kantoi nimeä "Über den zweiten Hauptsatz der mechanischen Wärmetheorie" (). Väitöstyötä pidettiin erityisen hyvänä, sillä se sai arvostelussa korkeimman mahdollisen arvosanan ("summa cum laude"). Planck jatkoi vielä väitöstyön jälkeisen tutkinnon suorittamista (habilitaatio). Työ käsitteli entropiaa ja mekaanista lämpöteoriaa ja valmistui 14. kesäkuuta 1880.


title: Max Planck

text: Gustav Kirchhoffin kuoltua lokakuussa 1887 Berliinin yliopistossa tuli avoimeksi fysiikan professuuri. Paikkaa ehdotettiin muun muassa Ludwig Boltzmannille, joka ei kuitenkaan ollut kiinnostunut paikasta. Yliopiston filosofinen tiedekunta ehdotti virkaan Planckia. Ehdotusta tuki vahvasti von Helmholtz. Planck valittiin ylimääräiseksi professoriksi 29. marraskuuta 1888 ja samalla teoreettisen fysiikan laitoksen johtajaksi. Professoriksi hänet nimitettiin 23. toukokuuta 1892, ja tätä virkaa hän hoiti 1. lokakuuta 1927 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Citizen Kane

text: Citizen Kane on vuonna 1941 ensi-iltansa saanut, ensimmäinen Orson Wellesin ohjaama elokuva. Se perustuu löyhästi sanomalehtimagnaatti William Randolph Hearstin elämään. Tuotantovaiheessa elokuva tunnettiin koodinimellä "RKO 281". Elokuvaa on esitetty Suomessa myös nimillä "Kansalainen Kane", "Citizen Kane – sensaatioiden mies" ja "Himo". "Citizen Kane" on toistuvasti valittu äänestyksissä maailman parhaaksi elokuvaksi. Elokuvalehti Sight & Soundin vuonna 2002 järjestämässä äänestyksessä sekä elokuvakriitikot että -ohjaajat valitsivat "Citizen Kanen" elokuvahistorian parhaaksi elokuvaksi.


title: William Randolph Hearst

text: Hearst raivostui elokuvasta ja yritti kaikin tavoin estää sen valmistumista. Hän tarjosi elokuvayhtiö RKO:lle 842 000 dollaria Citizen Kanen kaikkien kopioiden tuhoamisesta. Kun tämä ei onnistunut, Hearst pyrki tuhoamaan elokuvan taloudellisesti: hän kielsi omistuksiinsa kuuluvia lehtiä arvostelemasta tai edes mainitsemasta elokuvaa, ja esti vaikutusvallallaan monia elokuvateatteriketjuja esittämästä sitä. Citizen Kane menestyikin huonosti, mikä johti hankaluuksiin Orson Wellesin myöhemmällä uralla. Hearstin voitto on kuitenkin myöhemmin kääntynyt hänen tappiokseen: Citizen Kane on äänestetty säännönmukaisesti maailman parhaaksi elokuvaksi.


title: Taistelu elokuvasta Citizen Kane

text: Taistelu elokuvasta Citizen Kane ("The Battle Over Citizen Kane") on yhdysvaltalainen dokumenttielokuva vuodelta 1996. Dokumentti kertoo William Randolph Hearstin yrityksistä estää Orson Wellesin ohjaaman "Citizen Kanen" julkaiseminen. Dokumenttielokuva koostuu arkistomateriaalin ja "Citizen Kanesta" näytettyjen kohtausten ohella haastatteluista, joita ovat antaneet muun muassa Wellesin pitkäaikainen avustaja William Alland ja ohjaaja Peter Bogdanovich. Dokumentin kertojana on Richard Ben Cramer.


title: Citizen Kane

text: Elokuvan alkukohtauksessa lehtikeisari Charles Foster Kane (Orson Welles) kuolee Xanadu-linnassaan ja kuiskaa viimeiseksi sanakseen ”Rosebud” (ruusunnuppu). Tämän jälkeen nähdään uutiskatsaus, jossa kerrotaan lyhyesti ja virallisesti Kanen julkinen elämä. Reportteri Jerry Thompson (William Alland) lähtee selvittämään ”Rosebudin” merkitystä, koska hän toivoo saavansa sen avulla Kanesta inhimillisemmän kuvan.


title: Citizen Kane

text:
Jorge Luis Borges kuvaa paljastuvaa tarinaa vuonna 1941 tehdyssä haastattelussa ”metafyysiseksi salapoliisitarinaksi”.
Elokuvan kohde (sekä psykologinen että allegorinen) on ihmisen sisäisen olemuksen tutkiminen hyödyntäen hänen tekemiään töitä, hänen lausumiaan sanoja, hänen tuhoamiaan elämiä. – – Orson Welles näyttää ylenpalttisia, loputtomia otteita Charles Foster Kanen elämästä ja kehottaa meitä kokoamaan ne ja luomaan Kanen uudelleen. Elokuva pursuaa monimuotoisuutta ja epäsuhtaisuutta: ensimmäisissä kohtauksissa kuvataan Kanen haalimaa omaisuutta; eräässä viimeisistä köyhä nainen, rehevä ja kärsivä, tekee valtavaa palapeliä lattialla palatsissa, joka on myös museo. – – Lopussa tajuamme, että palaset eivät ole minkään salaisen yhteyden hallitsemia: halveksittu Charles Foster Kane on irvikuva, ulkokuorten sekasotku.
Elokuva yhdistää Gregg Tolandin vallankumouksellisen syvätarkan kuvauksen Wellesin ja Herman J. Mankiewiczin Oscarin voittaneen käsikirjoituksen sekä ensimmäistä kertaa elokuvissa esiintyvän näyttelijäkaartin, jossa on Wellesin tuttuja Mercury Theaterin ajoilta, kuten Joseph Cotten sekä Agnes Moorehead.


title: RKO 281 – tapaus ”Citizen Kane”

text: RKO 281 - tapaus "Citizen Kane" ("RKO 281") on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Benjamin Rossin ohjaama historiallinen draamaelokuva Orson Wellesin kuuluisan elokuvan "Kansalainen Kane" myrskyisistä syntyvaiheista. Wellesiä esittää Liev Schreiber.


title: Citizen Kane

text: Elokuvatutkijat ja -historioitsijat kuvaavat "Citizen Kanea" Wellesin yritykseksi luoda uutta elokuvaa tutkimalla useita erilaisia elokuvantekotapoja ja yhdistämällä ne kaikki toisiinsa. Wellesin ja hänen kuvausryhmänsä käyttämien tekniikoiden tutkiminen paljastaa elementtejä ekspressionismista valon ja varjon käytöstä ja kertoo sekä saksalaisten että venäläisten ohjaajien vaikutuksesta. Elokuva on nähty myös jopa yhdeksi metodinäyttelemisen edeltäjäksi. Tämän voi nähdä kohtauksessa, jossa Kane raivoaa poliittiselle vastustajalleen Jim Gettysille portaiden yläpäässä. Welles todellisuudessa kompastui ja mursi nilkkansa kyseisen kohtauksen kuvauksissa, mutta kohtaus kuvattiin loppuun ja se päätyi elokuvan lopulliseen versioon.


title: Citizen Kane

text: Vaikka elokuvaa ei nähnyt monikaan ensiesityksen aikaan (suureksi osaksi Hearstin kampanjan takia) ja vaikka se lähes unohdettiin ennen sen uudelleenjulkaisua 1950-luvulla, se sai sitäkin enemmän huomiota tämän jälkeen. Monet kriitikot pitävät Citizen Kanea parhaana koskaan tehtynä elokuvana. American Film Institute listasi sen ensimmäiselle sijalla omalla sadan parhaan elokuvan listallaan. Se on valittu säilytettäväksi Yhdysvaltain National Film Registryssä. Sight & Sound -lehden kerran vuosikymmenessä järjestämässä kriitikkojen äänestyksessä se valittiin maailman parhaimmaksi elokuvaksi jokaisella kerralla vuosina 1962–2002. Vuonna 2012 "Vertigo – punainen kyynel" tiputti sen toiselle sijalle.


title: William Randolph Hearst

text: Orson Wellesin elokuva "Citizen Kane" (1941) on kenties se asia, josta William Randolph Hearst nykyään parhaiten muistetaan. Wellesin elokuvan pääosassa on lehtikuningas Charles Foster Kane, joka on vain heikosti naamioitu kopio W. R. Hearstista: Kane on kaivosmiljonäärin perijä joka aloittaa uran sanomalehtimiehenä, lietsoo Yhdysvaltain-Espanjan-sotaa kasvattaakseen lehtiensä levikkiä, epäonnistuu pyrkimyksissään päästä politiikkaan, rakentaa itselleen valtavan Xanadu-linnan ja yrittää pakkomielteisesti tehdä lahjattomasta rakastajattarestaan suurta oopperalaulajaa. Väitetään jopa, että elokuvan kuuluisa avainsana "Rosebud" ("Ruusunnuppu") olisi hellittelynimi, jota Hearst käytti Marion Daviesin intiimeistä osista.


title: Orson Welles

text: Wellesin esikoisohjaus "Citizen Kane" (1941) kuuluu elokuvahistorian tunnetuimpiin ja arvostetuimpiin. Welles näytteli itse pääosan elokuvassa, joka kertoo sanomalehtikeisari Charles Foster Kanen noususta ja tuhosta. Roolissaan Welles vanhenee 20-vuotiaasta pojasta kuolinvuoteellaan makaavaksi vanhukseksi. Elokuvan muissa rooleissa on Mercury Theatren näyttelijäkuntaa. "Citizen Kane" merkitsi visuaalista vallankumousta elokuvanteossa. Aikaisemmissa elokuvissa näyttelijät olivat yleensä lausuneet repliikkejään teatterimaisesti paikallaan seisovan kameran edessä. Welles käytti ensimmäistä kertaa täysimittaisesti monia keinoja, jotka nykyään ovat vakiintuneet osaksi normaalia elokuvakieltä: syvätarkkoja kuvia, suuria lähikuvia, poikkeuksellisia kuvakulmia ja pitkiä kamera-ajoja. Näyttelijät lörpöttelivät ja puhuivat toistensa päälle – tyyliin vaikutti Wellesin kokemus radiokuunnelmien ohjaajana.


title: Les Indes galantes

text: Les Indes galantes on Jean-Philippe Rameaun säveltämä balettiooppera, joka koostuu prologista ja neljästä näytöksestä. Jokainen näytös () on erillinen pikku tarina, jolla ei ole juonellista yhteyttä muihin näytöksiin. Teoksen libreton on kirjoittanut Louis Fuzelier. "Les Indes galantes" kantaesitettiin Pariisin Kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa (Académie Royale de Musique, nykyisin Pariisin ooppera) 23. elokuuta 1735.


title: Les Indes galantes

text: "Les Indes galantes" -oopperan Suomen kantaesitys oli Helsingin Musiikkitalossa 16. huhtikuuta 2013 nimellä "Villiä rakkautta – Les Indes galantes" Sibelius-akatemian oopperan tuottamana ja siinä esiintyi Sibelius-akatemian opiskelijoiden lisäksi Suomen Kansallisoopperan balettioppilaitoksen tanssijoita sekä produktiokuoro Les Chanteurs Galants.


title: Les Indes galantes

text:
Kantaesityksessä teos koostui prologin lisäksi vain kahdesta ensimmäisestä näytöksestä, mutta jo kolmanteen esitykseen säveltäjä lisäsi 3. näytöksen ("Les Fleurs"). Les Fleurs sai osakseen kovaa kritiikkiä, ja sankarin pukeutumista naiseksi pidettiin järjettömänä. Rameau teki näytöksestä uuden version, jossa koko juoni ja lähes kaikki musiikki oli vaihdettu. Pohjois-Amerikkaan sijoittuva 4. näytös "Les Sauvages" liitettiin oopperaan 10. maaliskuuta 1736 pidetyssä näytännössä. "Les Indes galantes" on Rameaun menestyksekkäin ooppera, sillä sitä esitettiin Pariisin oopperassa vuoteen 1773 asti yhteensä 320 kertaa.
Tapahtumapaikkana on nuoruuden jumalatar Hebén palatsi. Hebé kutsuu Euroopan nuorisoa laulamaan ja tanssimaan. Nuoret rakastavaiset Ranskasta, Italiasta, Espanjasta ja Puolasta saapuvat ja aloittavat juhlat. Sodan jumalatar Bellone tunkeutuu juhliin seurueensa kanssa ja kutsuu nuoret miehet sotaan. Juonenkäänteen taustalla saattaa olla Euroopassa teoksen sävellysaikoihin riehunut Puolan perimyssota. Hebé kutsuu avukseen Amorin (L'Amour) joka laskeutuu taivaasta amoriinien kanssa. Yhdessä L'Amour ja Hebé lähettävät amoriinit kaukaisten merien taakse etsimään rakkautta Euroopan ulkopuolelta.


title: Les Indes galantes

text: Vuonna 1725 Ranskan Mississippin kauppakomppania Compagnie du Mississippi toi Mitchigamea-heimon päällikön Agapit Chicagoun ja viisi muuta päällikköä vierailulle Ranskaan. Päällikköjen matkaohjelmaan kuului uskollisuudenvala Aurinkokuninkaalle ja jänisjähti kuninkaan kanssa. Päälliköt esittivät Pariisin "Theatre Italienissa" kolme tanssia: rauhan-, sodan- ja voitontanssit. Esityksen inspiroimana Rameau sävelsi rondon "Les Sauvages" cembalolle, ja julkaisi sen pari vuotta myöhemmin osana kahden sarjan kokoelmaa "Nouvelles Suites de Pièces de Clavecin" (1726/1727). Rameau käytti rondon musiikkia "Les Indes galantes" -oopperan suuressa rauhanpiipputanssissa.


title: Les Indes galantes

text: Viimeinen näytös tapahtuu pohjoisamerikkalaisessa lehtimetsässä, jonne intiaanit sekä ranskalaiset ja espanjalaiset siirtokuntalaiset ovat kokoontuneet viettämään suurta rauhanpiippujuhlaa. Intiaanipäällikkö Adario tervehtii sotureitaan ja kutsuu heitä rauhanjuhlaan. Mutta juhlaa varjostaa huoli, sillä Adario pelkää kilpakosijoitaan: sekä ranskalainen upseeri Damon että espanjalainen upseeri Don Alvar ovat rakastuneet Adarion valittuun, prinsessa Zimaan. Damon ja Alvar vikittelevät Zimaa, mutta Zima hylkää molemmat, Alvarin liian kiihkeänä ja intohimoisena ja Damonin puolestaan liian laimeana. Zima ja Adario saavat toisensa, ja kaikki juhlivat yhdessä suurta rauhanpiippujuhlaa.


title: Les Indes galantes

text: Ensimmäinen näytös "Jalomielinen turkkilainen" sijoittuu Intian valtameressä olevalle saarelle, jossa valtaa pitää turkkilainen pašša, Osman. Tapahtumapaikkana on Osmanin palatsin mereen rajautuva puutarha. Päähenkilö, nuori ranskalaisneito Emilie, on joutunut eroon rakastetustaan Valèresta. Kaapparit ovat vanginneet Emilien ja myyneet hänet Osmanille orjaksi. Osman painostaa Emilietä antautumaan rakastajattarekseen. Osman poistuu puutarhasta, ja meri ja taivas muuttuvat tummanpuhuvuksi. Alkaa myrsky. Emilie kuulee myrskyn pauheen läpi merihädässä olevien ihmisten huutoa. Myrskyn lakattua joitakin merimiehiä huuhtoutuu rantaan ja heidät lyödään kahleisiin, sillä hekin joutuvat Osmanin orjiksi. Emilie menee rannalle toivoen tapaavansa maanmiehiään ja tunnistaa Valèren merimiesten joukosta. Rakastavaiset riemuitsevat jälleennäkemisestään mutta surevat kohtaloaan orjuudessa. Osman saapuu ja sanoo Valèren olevan syyllinen ja aikovansa kostaa tälle samalla mitalla. Emilie kauhistuu, mutta Osman vapauttaakin sekä hänet että Valèren. Näin hän maksaa takaisin sen että Valère aikoinaan vapautti Osmanin vankeudesta Ranskassa. Yleisen ilonpidon jälkeen Osman lahjoittaa Valèrelle laivoja, jotka lastataan täyteen lahjoja ja rakastavaiset lähtevät yhdessä kotimatkalle.


title: Les Misérables (musikaali)

text:
Les Misérables on ranskalaisten Claude-Michel Schönbergin säveltämä ja Alan Boublilin sanoittama musikaali.
"Les Misérables" perustuu Victor Hugon romaaniin "Kurjat". Musikaali sai ensi-iltansa Lontoossa 1985 Royal Shakespeare Companyn esityksenä, ja sitä esitetään edelleen täysille katsomoille. Lontoossa "Les Misérablesia" on esitetty kolmessa teatterissa Barbican Centerissä, Palace Theatressa ja nykyisessä esityspaikassaan Queens Theatressa. "Les Misérablesin" on nähnyt yli 50 miljoonaa katsojaa, mikä tekee siitä yhden maailman suosituimmista musikaaleista. Musikaalia on esitetty Lontoon lisäksi mm. Broadwaylla, Berliinissä, Helsingissä, Tukholmassa, Tampereella ja Tokiossa. Syksystä 2010 musikaalia esitettiin Turussa Åbo Svenska Teaterissa ja syksyllä 2013 Tampereen Teatterissa.


title: La La Land (elokuva)

text: Damien Chazelle kirjoitti "La La Landin" käsikirjoituksen vuonna 2010. Hänen tarkoituksenaan oli ”ottaa puitteiksi vanhanaikainen musikaali, mutta pohjustaa se tosielämään jossa asiat eivät aina onnistu,” ja kunnioittaa epärealistisen mielentilan omaavia ihmisiä, jotka muuttavat Los Angelesiin jahtaamaan unelmiaan. Hän kehitteli elokuvan idean yhdessä ystävänsä Justin Hurwitzin kanssa heidän opiskellessaan Harvardin yliopistossa. He kokeilivat ideaa opinnäytetyössään "Guy and Madeline on a Park Bench", joka oli pienen budjetin musikaali bostonilaisesta jazz-muusikosta. Chazelle piti perinteisistä 1920-luvun kaupunkikeskeisistä dokumenttielokuvista, kuten "Manhatta" (1921) ja "Mies ja elokuvakamera" (1929), jotka käsittelevät muita suurkaupunkeja. Valmistuttuaan he muuttivat Los Angelesiin vuonna 2010 ja jatkoivat käsikirjoituksen tekoa vaihtaen tapahtumapaikan Bostonista Los Angelesiin.


title: Les Indes galantes

text: Kolmas näytös sijoittuu Persiaan, Alin palatsin puutarhaan jossa valmistaudutaan kukkien juhlaan. Prinssi Tacmas rakastaa suosikkinsa Alin orjatarta Zaïrea ja on tullut naisen valepuvussa Alin palatsiin tarkkailemaan Zaïrea. Ali huomaa Tacmasin, ja Tacmas kertoo hänelle rakkaudestaan. Ali puolestaan on rakastunut Tacmasin orjattareen, Fatimeen, joka saapuukin pian paikalle pukeutuneena puolalaiseksi miesorjaksi. Fatime ja Zaïre tunnustavat rakastavansa toistensa omistajia, jolloin miehet vaihtavat orjia, ja kaikki neljä yhtyvät onnellisina kukkien juhlaan.


title: Les Indes galantes

text: Teoksen toinen osa tapahtuu Perussa, tuhkan peittämiin tulivuoriin rajautuvalla aavikolla. Suuri auringon juhla on alkamassa. Inkaprinsessa Phani rakastaa espanjalaista valloittajaa Dom Carlosta. Carlosin lisäksi myös inkakuningas Huascar, (jolla on samanniminen historiallinen esikuva), rakastaa Phania. Carlos syyttää Phania epäröinnistä mutta Phani puolustautuu vedoten verisiteisiinsä ja pyytää anteeksi epäröintiään. Rakastavaiset pohtivat kuinka Phani saataisiin pelastettua julman aurinkokultin pauloista. Phani kehottaa Carlosia poistumaan mutta palaamaan myöhemmin pelastamaan hänet. Carlosin lähdettyä Huascar huomaa Phanin jääneen yksin ja tulee vaatimaan Phania omakseen, sillä itse auringonjumala on ilmoittanut Huascarille että heidät on tarkoitettu yhteen. Phani epäilee jumalallista ilmoitusta, ja Huascar kiivastuu syyttäen Phania siitä, että rakkaus valloittajaan on turmellut hänen uskonsa.


title: Digimon

text: Digimon-animen 15-vuotistaipaleen kunniaksi, Japanissa ilmoitettiin alkavan 2015 uusi animesarja, joka sijoittuu samaan jatkumoon "Digimon Adventuren" kanssa. Vanhemmat Valitut lapset tekevät esiintymisen tässä sarjassa lukio-opiskelijoina. 13. joulukuuta 2014 uuden sarjan virallinen nimi Digimon Adventure tri. paljastettiin uuden kuvan kera, jossa nyt ensimmäistä kertaa nähdään Valitut lapset uusissa ulkomuodoissaan. Toukokuussa 2015 ilmoitettiin, että sarja on muutettu kuusiosaiseksi elokuvasarjaksi, joka kuitenkin julkaistiin Crunchyrollissa ja Hulussa 26 jakson mittaisena animesarjana.


title: Digimon Adventure tri.

text: Digimon Adventure tri. () on japanilainen Toei Animationin toteuttama kuusiosainen anime-elokuvien sarja, joka toimi jatko-osana animesarjoille "Digimon Adventure" ja "Digimon Zero Two". Sarjalla juhlitaan "Digimon"-animesarjojen 15-vuotistaivalta.


title: Digimon

text: "Digimon Adventure tri.":n päättymisen jälkeen Twitterissä julkistettiin, että uutta "Digimon"-projektia oltiin työstämässä. 29. heinäkuuta 2018 julkistettiin projekti, joka kulki nimellä Digimon Adventure: The Movie (), jonka on tarkoitus juhlistaa ensimmäisen televisiosarjan 20-vuotistaivalta. Tuottaja Hiromi Seki, hahmosuunnittelija Katsuyoshi Nakatsuru ja digimonien suunnittelija Kenji Watanabe, jotka työstivät alkuperäistä sarjaa, palaavat elokuvan pariin. Ensimmäiset kuvat paljastivat Taichin ja Yamaton 22-vuotiaina, paljastaen elokuvan sijoittuvan viisi vuotta "Digimon Adventure tri.":n jälkeen.


title: Digimon Adventure tri.

text: Ensimmäinen elokuva Reunion () sai ensi-iltansa 21. marraskuuta 2015, toinen elokuva Determination () 12. maaliskuuta 2016, kolmas elokuva Confession () 24. syyskuuta 2016, neljäs elokuva Loss () 25. helmikuuta 2017, viides elokuva Coexistence () 30. syyskuuta 2017 ja viimeinen elokuva Future () 5. toukokuuta 2018. Elokuvat julkaistiin Japanin ulkopuolella englanniksi tekstitettyinä Crunchyrollin, Hulun ja AnimeLabin välityksellä, sekä muutettuna 26 jakson mittaiseksi animesarjaksi, kunkin jakson ilmestyessä päivää ennen elokuvaesitysten ensi-iltaa.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Reunion" sai ensi-iltansa Japanissa 21. marraskuuta 2015 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 1–4. Englanniksi jälkiäänitetty versio esitettiin Fathom Events -tapahtumassa 15. syyskuuta 2016 ja se ilmestyi elokuvateattereihin Pohjois-Amerikassa lokakuussa 2016.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Determination" sai ensi-iltansa 12. maaliskuuta 2016 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 5–8. Englanniksi jälkiäänitetty versio esitettiin Anime Expo -tapahtumassa 1. heinäkuuta 2017.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Future" sai ensi-iltansa 5. toukokuuta 2018 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 22–26. Englanniksi jälkiäänitetty versio julkaistiin 20. syyskuuta 2018.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Loss" sai ensi-iltansa 25. helmikuuta 2017 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 14–17. Englanniksi jälkiäänitetty versio julkaistiin 1. helmikuuta 2018.


title: Luettelo digimoneista M–O

text: "Digimon Adventure tri." -elokuvasarjan neljännessä osassa, "Loss", Digimaailman "uudelleenkäynnistys" oli herättänyt Mugendramonin jälleen henkiin. Yggdrasilia palveleva "Pimeä Gennai" usutti hänet toisten Valittujen lasten kimppuun voidaakseen itse keskittyä Meikoon ja Meicoomoniin. Hououmoniksi digivoitunut Piyomon kuitenkin tuhosi hänet yhdessä HerculesKabuterimonin ja Seraphimonin avustuksella.Mummymon on fiktiivinen hahmo sarjassa "Digimon Zero Two". Mummymon on siitä erikoinen digimon, että se oli luotu Yukio Oikawan DNAsta ja sillä on ihmismuoto kumppaninsa Archnemonin tapaan.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Confession" sai ensi-iltansa 24. syyskuuta 2016 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 9–13. Englanniksi jälkiäänitetty versio esitettiin Anime Expo -tapahtumassa 1. heinäkuuta 2017.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslaissa on 131 pykälää, jotka jakautuvat 13 lukuun. Useimmat säännökset vastaavat vähäisin tarkistuksin uudistusta edeltäviä, ja vuoden 1995 perusoikeussäännökset on otettu uuteen perustuslakiin lähes sellaisenaan. Lakiin ei lisätty uusia perusoikeuksia vuonna 2000.


title: Suomen perustuslaki

text: Perustuslain kuudenteen lukuun on koottu lainsäädäntömenettelyä koskeva sääntely aina lakiehdotuksen vireillepanosta lain julkaisemiseen ja voimaantuloon saakka. Lukuun sisältyy myös perustuslainsäätämisjärjestystä koskeva pykälä.


title: Perustuslaki

text: Nykyinen Suomen perustuslaki säädettiin vuonna 1999 ja tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000. Sitä ennen Suomessa oli monista muista maista poiketen neljä lakia, jotka olivat voimassa perustuslain veroisina, nimittäin vuoden 1919 hallitusmuoto, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys sekä vuonna 1922 annetut lait valtakunnanoikeudesta sekä eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta. Myös Ahvenanmaan itsehallintolaki on edelleen perustuslain luontoinen, ja sen muuttaminen edellyttää sekä eduskunnan että Ahvenanmaan maakuntapäivien yhtäpitävää päätöstä, joista eduskunnan päätös on tehtävä perustuslain säätämisjärjestyksessä.


title: Rauhanrikos

text: Suomen rikoslain (39/1889)  24 luku määräsi rangaistuksen sille, joka rikkoi kotirauhan tai rauhan talossa tai aluksessa, jossa keisari oleskeli (1 §). Sama pykälä sääti rauhan myös taloon, jossa valtiosäädyt, yksittäinen sääty tai valiokunta kokoontui, sekä virkahuoneisiin. Kaksi pykälä koski laitonta kotietsintää ja pykälä kolme tahallista toisen talon ikkunan rikkomista sekä kiven heittämistä ja ampumista toisen taloon. Pykälä neljä koski hautarauhaa ja pykälä viisi määräsi, että mainitut rikokset oli asianomistajan ilmoitettava syytteeseen pantaviksi.


title: Suomen Maaseudun Puolue

text: SMP:n äänenkannattaja oli Suomen Uutiset (ISSN 0356-5017), joka aloitti ilmestymisensä 27. helmikuuta 1959 nimellä "Pientalonpoika". Lehteä julkaisi Pientalonpoika-osakeyhtiö. Lehti ilmestyi aluksi kerran kuussa, syksystä lähtien viikoittain ja vuoden 1960 lopusta alkaen kahdesti viikossa. Keväällä 1961 Pientalonpojan levikki oli noin 22 000. Pientalonpoika meni konkurssiin huhtikuussa 1995, ja se vei mukanaan myös puolueen. Yhtiön taloussotkuja selvitettiin 1990-luvun alussa näkyvästi julkisuudessa ja käräjillä.


title: Imatra-yhdistys

text: Yhdistyksen vuosikokouksessa 20. tammikuuta 1918 tehtiin Imatra-yhdistyksen sääntöihin seuraavat uudet pykälät: Pykälä 8 - Yhdistys koettaa tehdä parhaansa suomalaisten tunnetuksi tekemisessä Yhdysvalloissa, Pykälä 9 - Yhdistys tunnetaan virallisesti nimellä Finnish Aid Society Imatra (Suomalainen avustusyhdistys Imatra) ja Pykälä 22 - “Jos seura hajoaa, tahi sen toiminta käy niin laimeaksi että on pelkoa yhdistyksen lakkaamisesta, älköön seuran omaisuutta liikuteltako tahi myytäkö ilman Suomen Senaatin erikoislupaa. Tätä pykälää ei saa muuttaa,”


title: Sakari Pykälä

text: Sakari Pykälä (8. lokakuuta 1926 Nastola – 14. maaliskuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan erityisesti lintuaiheisista puuveistoksistaan. Pykälän merkittävimpiin töihin kuuluu Rooman Minervan kirkkoon sijoitettu suurikokoinen jalavaveistos Suomen kansallispyhimyksestä Pyhästä Henrikistä. Pykälä toimi uransa alussa kolmisen vuotta Riihimäen Lasin muotoilijana.


title: Suomen Kansan Sinivalkoiset

text: Mäenpään johtama yhteislista osallistui eduskuntavaaleihin Varsinais-Suomen vaalipiirissä vuosina 1995 (sitoutumattomat) ja 1999 (Kansallinen Rintama). Vaaleissa 1995 ehdokkaita oli viisitoista ja 1999 kuusi. Vuonna 2003 SKS osallistui vaaleihin kolmessa vaalipiirissä (Pirkanmaa, Uusimaa, Varsinais-Suomi). Korkeimman kannatuksensa (1,6 %) puolue sai Varsinais-Suomessa. Vaaleissa 2007 puolueella oli lista seitsemässä vaalipiirissä (Helsinki, Häme, Oulu, Pirkanmaa, Pohjois-Savo, Satakunta, Varsinais-Suomi). Kannatus oli jälleen vahvinta Varsinais-Suomessa (1,3 %).


title: Hallinnan loukkaus

text: Rikoslain 38. luvun 5. pykälän kirjoitusasua modernisoitiin lainmuutoksella 1930 ja joitakin uusia momentteja pykäliin lisäiltiin, mutta muuten säännökset pysyivät vuosikymmeniä samanlaisina. Nykyinen säännös hallinnan loukkauksesta tuli voimaan vuoden 1991 alussa. Se sisältyi Suomen rikoslainsäädännön kokonaisuudistuksen ensimmäiseen vaiheeseen. Rikoslaissa ei ollut aiemmin pelkästään hallintaa suojaavaa yleissäännöstä, jollaisen puute tuli esille muun muassa rakennusten valtauksissa. Nimenomaisen säännöksen puuttuessa hallinnan loukkaukset rangaistiin joskus omankädenoikeutena, mutta sitä jouduttiin soveltamaan sellaisiinkin tapauksiin, joihin sitä ei alun perin ollut tarkoitettu. Vanhat rikoslain rangaistussäännökset oli luotu maatalousvaltaisen yhteiskunnan tarpeisiin, ja monia säännöksiä sovellettiin 1980-luvulla enää hyvin harvoin tai tuskin koskaan.


title: Kalle Kustaa Pykälä

text: Pykälä oli kansanedustajana 1907–1915 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän edusti Maalaisliitossa populistista herravihaa korostanutta linjaa, joka arvosteli yhteiskunnan epäkohtia ja vallanpitäjiä. Pykälän usein toistama lause oli, että "Herroja pittää eppäillä...". Pykälä sai aikanaan kuuluisuutta tultuaan kerran paljain jaloin eduskunnan täysi-istuntoon. Hän saapui sinne Helsinkiin suuntautuneen saunareissun ja ravintola Königin pistäytymisen jälkeen. Eräissä eduskuntavaaleissa 1910-luvulla Pykälän vaalikampanjan tunnuslauseena oli "Valitkaa minut, niin lippalakit halpenevat".


title: Aleksandr Benois

text: Aleksandr Benois (, "Aleksandr Nikolajevitš Benua", myös Alexandre Benois; 3. toukokuuta 1870 Pietari – 9. helmikuuta 1960 Pariisi) oli venäläinen taiteilija, yksi Mir Iskusstva -liikkeen johtohahmoista. Hän maalasi tauluja mutta toimi myös taidekriitikkona ja vaikutti suuresti modernin baletin näyttämöllepanoon yhdessä ystävänsä Sergei Djagilevin kanssa


title: Aleksandr Benois

text: Vuonna 1901 Benois nimitettiin Mariinski-teatterin visuaaliseksi johtajaksi. Siitä alkaen hän omistautui lavastus- ja puvustussuunnittelulle. Mariinskissa esiintyi ensimmäistä kertaa myös Ballets russes -seurue, jolle Benois kirjoitti libreton balettiin "Le Pavillon d’Armide". Monista hänen seurueelle suunnittelemistaan lavastuksista ja puvustuksista tuli klassikoita.


title: Aleksandr Benois

text: Benois eli viimeiset vuotensa Ranskassa, ja hänet tunnetaan myös ranskalaisella nimellä Alexandre Benois.


title: Zinaida Serebrjakova

text: Hän kuului Benois'n taiteilijaperheeseen. Hänen isoisänsä Nicholas Benois oli kuuluisa arkkitehti, Arkkitehtien liiton puheenjohtaja ja Venäjän tiedeakatemian jäsen. Hänen setänsä Alexandre Benois oli kuuluisa taidemaalari, "Mir iskusstva" -taiteilijaryhmän perustaja. Hänen isänsä Jevgeni Nikolajevitš Lanceray oli tunnettu kuvanveistäjä ja äitinsä, joka oli Alexandre Benois'n sisko, oli lahjakas piirtämään. Yksi Zinaidan veljistä, Nikolai Jevgenjevitš Lanceray, oli lahjakas arkkitehti ja hänen toinen veljensä Jevgeni Jevgenjevitš Lancerey, oli merkittävä venäläisen ja neuvostoliittolaisen taiteen kannalta johtuen hänen monumentaalisista maalauksistaan ja grafiikastaan. Myös englantilainen näyttelijä Peter Ustinov sukua Zinaida Serebrjakovalle.


title: Albert Benois

text: Hänen isänsä oli arkkitehti Nicholas Benois ja veljensä arkkitehti Nicholas Benois ja teatterisuunnittelija Aleksandr Benois. Albert Benois'n tytär Maria oli naimisissa venäläisen säveltäjän Nikolai Tšerepninin kanssa. Benois oli näyttelijä Peter Ustinovin isosetä.


title: Léon Benois

text: Léon Benois (; 23. elokuuta 1856 Pietarhovi – 8. helmikuuta 1928 Leningrad) oli venäläinen arkkitehti. Hän oli ranskalaissyntyisen arkkitehti Nicholas Benoisin poika, taidemaalari Alexandre Benoisin veli ja näyttelijä Peter Ustinovin isoisä.


title: Albert Benois

text: Albert Benois (; 26. maaliskuuta 1852 Pietari – 16. toukokuuta 1936 Fontenay-aux-Roses) oli venäläinen vesiväritaiteilija.


title: Albert Benois

text: Benois'n vaimo taiteilijatar Maria Shpak Benois kuoli kesällä 1891 Puumalassa 21-vuotiaana, ja hänet on haudattu Puumalan kirkon hautausmaalle.


title: Andris Bērziņš (presidentti)

text: Bērziņš valmistui vuonna 1971 radioinsinööriksi Riian teknillisestä korkeakoulusta. Hänellä on tutkinto myös Latvian yliopiston taloustieteellisestä tiedekunnasta. Hän toimi pitkään Neuvosto-Latvian aikaisen "Elektrons"-yhtiön johtotehtävissä. Hän tuki Latvian itsenäistymistä 1991 ja kuului Latvian kansanrintamaan 1990–1993. Vetäydyttyään politiikasta vuosina 1993–2004 latvialaisen Latvijas Unibanka -pankin johtajana. Tämän jälkeen hän kuitenkin palasi politiikkaan ZZS-puolueen eli vihreiden ja maanviljelijöiden liiton riveissä. Bērziņš on varakas mies ja omistaa yli kolmekymmentä kiinteistöä eri puolilla maata.


title: Alexander Ferdinand Borenius

text: Alexander Ferdinand Borenius (7. tammikuuta 1808/ 26. joulukuuta 1807 Uusikirkko – 3. huhtikuuta 1881 Porvoo) oli suomalainen tuomiokapitulin asessori. Hän oli vuodesta 1833 Porvoon lukion lehtori lähes 40 vuotta ja toimi Porvoon kuurojenkoulun tarkastajana. Hän oli valtiopäivillä edustajana 1863–1864, 1867, 1872 ja 1877–1878.


title: William Shakespeare

text: Shakespearen näytelmät tavataan karkeasti jakaa neljään tyylilliseen kauteen. 1590-luvun puoliväliin asti Shakespeare kirjoitti lähinnä klassisia ja italialaisvaikutteisia komedioita, kuten "Kesäyön unelma" ja lyyrisiä historiallisia näytelmiä, kuten . Tämän jälkeen hänen näytelmänsä vakavoituivat, henkilöhahmonsa syvenivät, ja kerronnassa tapahtui siirtymää lyriikasta proosan suuntaan. Seuraavan kauden aloitti tragedia "Romeo ja Julia" (n. 1595–1596) ja päätti toinen kuuluisa tragedia "Julius Caesar" (1599). Varhaiset näytelmät ovat tyypillisesti kevyempiä kuin tragedisen kauden tummasävyiset, pettämisen, murhien, himon, vallan ja itsekkyyden kaltaisia aiheita käsittelevät näytelmät.


title: William Shakespeare

text: Vuonna 1592 Shakespearen nimi mainitaan ensimmäisen kerran Lontoon teatteripiireissä, kun tämän ”entisen näyttelijän” kirjoittama näytelmätrilogia "Henrik VI" todettiin suureksi menestykseksi. Vuoteen 1592 mennessä Shakespeare oli kirjoittanut mahdollisesti jo ainakin viisi näytelmää. Noihin aikoihin Lontoon teatterit suljettiin toistuvasti ruttoepidemioiden vuoksi, mikä antoi Shakespearelle aikaa kirjoittaa näytelmien välissä myös runoutta.


title: Othello

text: Othello: Venetsian mauri () on William Shakespearen noin vuonna 1603 kirjoittama tragedia. Sen ensimmäinen tunnettu esitys oli 1. marraskuuta 1604 Whitehallin palatsissa Lontoossa. Näytelmän nimihenkilö Othello on jalo mauri, joka on Venetsian palveluksessa sotilaana. Mustasukkaisuudesta ja petoksesta kertova "Othello" on yksi Shakespearen kuuluisimmista näytelmistä. Tapahtumat sijoittuvat lähes kokonaan Kyprokselle, jonne Venetsian joukot saapuvat torjumaan ottomaanien laivastoa. Venetsian kenraali, ”mauri” Othello, on nainut viattoman Desdemonan. Paholaismainen Iago manipuloi Desdemonaan rakastanutta Rodrigoa sekä uskottelee Othellolle Desdemonan olevan uskoton Cassion kanssa, joka on Iagon sijaan saanut Othellon luutnantin paikan. Othello surmaa mustasukkaisuuttaan Desdemonan, mutta pian sen jälkeen Iagon nenäliinajuoni paljastuu. Othello ymmärtää virheensä ja surmaa itsensä.


title: Coriolanus

text:
Coriolanus on William Shakespearen noin vuonna 1607 kirjoittama poliittinen tragedia. Se sijoittuu tasavallan ajan Roomaan ja kuvaa konsuliksi nousevan Gaius Marcius Coriolanuksen elämää. Historialliset tietonsa Shakespeare sai ilmeisesti Plutarkhoksen ja Liviuksen teoksista.
__notoc__
Näytelmästä on tehty televisioversiot 1963, 1965, 1979 ja 1984.
Itävaltalainen Heinrich von Collin kirjoitti samasta aiheesta oman näytelmänsä, ja Ludwig van Beethoven sävelsi siihen alkusoiton (op. 62).


title: Talvinen tarina

text: Talvinen tarina ("The Winter's Tale") on William Shakespearen kirjoittama näytelmä. Aiemmin näytelmän katsottiin kuuluvan Shakespearen komedioihin, mutta nykyään se nähdään paremminkin romanttisena näytelmänä. Jotkut kriitikot pitävät sitä ”pulmanäytelmänä”, koska näytelmän kolme ensimmäistä näytöstä käsittelevät psykologista draamaa, mutta näytelmän kaksi viimeistä näytöstä ovat komediamaisia ja näytelmässä on onnellinen loppu. Näytelmä sisältää Shakespearen kuuluisimman näyttämöohjeen, joka liittyy Antigonuksen kuolemaan. Kohtauksessa karhu yllättää Antigonuksen, joka ohjeen mukaan ”poistuu näyttämöltä karhu kintereillään”.


title: Paljon melua tyhjästä

text: Paljon melua tyhjästä () on William Shakespearen noin vuonna 1598 kirjoittama romanttinen komedia. Se sijoittuu Sisiliaan, Messinan kaupunkiin. Näytelmä kertoo rakkaussuhteista ja kepposista, joita joutilas yläluokka tekee toisilleen. Pääosissa on Messinan kuvernörin tytär Hero ja tämän sulhanen, nuori kreivi Claudio. Sulhasen kaveri Benedikt ja morsiamen sisar Beatrice ovat toinen pari, jonka välille kehitetään romanttisia jännitteitä. Aragonian prinssi Don Pedron ja tämän velipuolen Don Juanin välille kehkeytyy jännitteitä, kateutta ja kilpailua.


title: Myrsky (näytelmä)

text: Myrsky () on William Shakespearen kirjoittama näytelmä. Sitä pidetään yleisesti viimeisenä Shakespearen yksin kirjoittamana näytelmänä. Näytelmän kirjoittaminen on ajoitettu vuosiin 1610–11. Myrsky luokitellaan komediaksi tai romanssiksi.


title: Loppiaisaatto

text: Näytelmä oli yksi Shakespearen varhaisimpia teoksia, joita esitettiin Englannin restoraation alussa. Sir William Davenantin sovitus esitettiin vuonna 1661. Thomas Betterton esitti Sir Toby Belchin roolin. Samuel Pepys piti näytelmää hassuna ja hieman typeränä, mutta katsoi sen kuitenkin kolmesti. Näytelmästä tehtiin toinen sovitus vuonna 1703 nimellä "Love Betra'd, or, The Agreeable Disappointment".


title: Vsevolod Meyerhold

text:
"Aamurusko" on belgialaisen kirjailijan Émile Verhaerenin vuonna 1898 kirjoittama näytelmä. Meyerhold ohjasi sen vuonna 1920 Moskovassa. Näytelmässä kuvataan sotaa, joka muuttuu kansannousuksi. Vihollisen sotilaat liittyvät kansaan, saadaan aikaan yhteisymmärrys ja rauha. Se oli ajankohtaista, koska Neuvosto-Venäjä kävi sisällissotaa. Sergei Jutkevitš muistelee opettajansa Meyerholdin "Aamurusko"-esitystä:
Meyerhold rakensi esityksestä kansankokouksen. Hän pyrki luomaan uuden teatterin, repi pois vanhan teatterin katinkullat, sametit ja esiriput ja toi tilalle kiveä, rautaa ja tiiliseinää. Siihen aikaan teatterit toimivat pienen valtionavustuksen turvin, eikä pääsymaksuja ollut. Meyerholdin periaatteena oli, että kuka tahansa sai tulla milloin tahansa. Valot paloivat salissa. Meyerhod laittoi kylttejä: "syljeksiä saa milloin haluaa", "omien eväitten syönti sallittu", "välihuudot sallittuja". Hän noudatti kansankokousperiaatteita. Teatteri oli hyvin kylmä, sitä ei lämmitetty. Kuka halusi, tuli. Kuka halusi lähteä kesken pois, lähti.


title: Bernard-Marie Koltès

text: Koltès kirjoitti noin kymmenen näytelmää, joista ensimmäinen oli pitkä monologi "La Nuit juste avant les forêts" esitettiin 1977 Avignonin festivaalilla. Hänen näytelmänsä "Médée" herätti tosin huomiota jo 1970. Jean Genet vaikutti Koltèsin kirjoitustyöhön. Muiden absurdin teatterin kirjailijoiden tavoin hän tunsi olevansa vieraassa maassa, hänen tapauksessaan homoseksuaalina heteroseksuaalissa maailmassa. Afrikassa hän näki kuinka eurooppalaiset vaikutteet hävittävät alkuperäiskulttuureja. Aiheesta syntyi näytelmä "Combat de nègre et de chiens". Käytyään Amerikassa hän kirjoitti näytelmän "Läntinen satamalaituri" ("Quai Ouest",1985) veljestä ja sisaresta vieraassa kulttuurissa. Psykopaattitappaja Roberto Succo antoi aiheen viimeiseen näytelmään "Roberto Zucco". Se esitettiin postuumisti Berliinissä vuonna 1990 ja esityksen ohjasi Peter Stein. Sitä on sen jälkeen esitetty kaikkialla Euroopssa ja Yhdysvalloissa. Koltès käänsi Shakespeare näytelmän "The Winter's Tale" ranskaksi. Ranskalainen Théâtre National de Bretagne ohjaajanaan  Rachid Zanouda esitti Koltèsin näytelmän "Läntinen satamalaituri" ("Quai ouest") Tampereen teatterikesässä 2.-8.8. 2010.


title: Nukkuminen

text:
On olemassa viitteitä siitä, että luonnonkansojen jäsenet nukkuvat keskimäärin vain 6,5 tuntia vuorokaudessa.
Aikuiset nukkuvat myös länsimaissa keskimäärin vain kuusi ja puoli tuntia yössä. Yli 10-vuotiaat suomalaiset käyttävät nukkumiseen kuitenkin keskimäärin 8,5 tuntia (nukahtaminen mukaan lukien).


title: Ihminen

text: Aikuisen ihmisen unentarve on keskimäärin 7–8 tuntia ja 3–18-vuotiaan lapsen 9–12 tuntia vuorokaudessa, riippuen iästä. Alle kolmevuotiaiden unentarve on suurin. Vanhemmat ihmiset nukkuvat vain 6–7 tuntia päivässä. Univaje heikentää ihmisen suorituskykyä.


title: Nukkuminen

text: Ihmisellä on sisäinen kello, joka säätelee uni-valverytmiä. Se noudattaa niin sanottua sirkadiaanista rytmiä ja varmistaa, että ihminen nukkuu säännöllisesti. Ihmisen sisäinen vuorokausi on yleensä hiukan enemmän kuin tasan 24 tuntia. Useimpien ihmisten sisäinen vuorokausi vaihtelee 23:41 tunnista 24:35 tuntiin. Miesten sisäinen vuorokausi on keskimäärin 6 minuuttia pidempi kuin naisten. Sisäisen kellon jätättämisestä johtuen ihmisen vuorokausirytmi pyrkii pitenemään ja nukkumaanmeno siirtymään koko ajan myöhäisemmäksi. Sisäinen kello reagoi esimerkiksi valoon, sosiaaliseen ympäristöön ja säännöllisyyteen nukkumaanmenossa ja ylösnousemisessa. Sisäinen kello voi joutua epätahtiin esimerkiksi vuorotyön tai mannertenvälisen lennon seurauksena.


title: Nukkuminen

text: Eläinlajien unentarve riippuu paljon siitä, kuinka energiapitoista niiden ravinto on. Kasvinsyöjät nukkuvat vähän, koska niiden täytyy syödä paljon saadakseen riittävästi energiaa. Lihansyöjät nukkuvat paljon, sillä niiden ruoka on energiapitoista ja niille jää aikaa nukkua. Sekaravintoa syövät suuret lajit, kuten ihminen ja sika, sijoittuvat näiden ääripäiden väliin. Isot kasvinsyöjät, kuten lammas, hevonen, kirahvi ja norsu, nukkuvat alle viisi tuntia vuorokaudessa, mutta pienet jyrsijät nukkuvat tavallisesti 8–9 tuntia. Sellaiset pedot kuten suuret kissaeläimet, joiden ei tarvitse syödä joka päivä, voivat nukkua 15 tuntia, ja pienemmät pedot kuten kissa, koira ja kettu, nukkuvat yli 10 tuntia. Piilossa nukkuvat eläimet nukkuvat usein pidempään ja sikeämmin kuin vaarallisella paikalla nukkuvat.


title: Nukkuminen

text: Alle kolmekuukautinen vauva nukkuu 10,5–18 tuntia päivässä epäsäännöllisissä jaksoissa. Yksi unijakso voi kestää muutamasta minuutista useisiin tunteihin. 4–11 kuukauden ikäinen vauva nukkuu yleensä yön aikana 9–12 tuntia sekä ½–2 tunnin nokoset yhdestä neljään kertaa päivän aikana. Yhden ja kahden vuoden ikäiset lapset nukkuvat 11–14 tuntia vuorokaudessa. Puolitoistavuotiaasta asti lapset nukkuvat yhdet parin tunnin nokoset päivässä. Kolmesta viiteen vuotiaat nukkuvat yleensä 11–13 tuntia yössä. Kuuden ja 13 vuoden ikävuoden välillä lapset tarvitsevat 9–11 tuntia unta, mutta koulun, television ja vapaa-ajan vuoksi unet jäävät usein lyhyemmiksi.


title: Viivästynyt unijakso

text: Kehon lämpötila ja vireystila vaihtelevat suunnilleen samalla tavalla joka vuorokausi. Elimistön sisäinen kello säätelee kehon lämpötilaa ja melatoniinin tuotantoa. Nämä kaksi tekijää vaikuttavat olennaisesti siihen, miten ja milloin ihminen nukkuu. Nukahtamistaipumus on terveillä henkilöillä suurimmillaan aamuyöllä kello 2 ja 6 välillä, jolloin kehon lämpötila on alimmillaan ja melatoniinin tuotanto suurimmillaan. Ihmisen biologinen vuorokausirytmi on yli 25 tunnin pituinen, mutta päivänvalon säätelemä melatoniinintuotanto tahdistaa yleensä sisäistä kelloa niin, että vuorokausirytmi kutistuu keskimäärin 24 tuntiin ja kymmeneen minuuttiin. Sisäisen kellon joustokyky heikkenee iän myötä..


title: Nukkuminen

text: Jotkut ihmiset ovat kokeilleet vapaaehtoisesti, kuinka kauan ihminen voi olla nukkumatta. Yhdysvaltalainen lukiolainen Randy Gardner pysytteli vuonna 1965 valveilla 264 tuntia eli 11 vuorokautta. Valvotuissa tutkimuksissa monet ihmiset ovat pystyneet valvomaan kahdeksasta kymmeneen vuorokautta. Valvominen aiheuttaa terveysvaivoja ja väsymystä, mutta henkilöt toipuivat yhden tai kahden nukutun yön jälkeen. Ensimmäisinä valvomispäivinä käyttäytyminen voi muuttua arvaamattomaksi. Muutaman päivän kuluttua ihminen alkaa näkemään harhoja. Unenpuute aiheuttaa myös esimerkiksi puheen sammaltamista, mielialan vaihteluja, muistivaikeuksia ja vainoharhaisuutta. Koska pitkäaikainen valvominen on vaarallista, Guinnessin ennätysten kirja ei enää julkaise valvomisennätyksiä.


title: Nukkuminen

text: Jokaisen ihmisen unen määrällä on tietty ihannetaso, joka useimmilla ihmisillä on noin kahdeksan tuntia. Ihannepituutta lyhemmät tai pidemmät unet voivat aiheuttaa terveysongelmia. Riittävän pitkä ja laadukas yönuni pitää ihmisen suhteellisen virkeänä aina nukkumamenoaikaan asti.


title: Nukkuminen

text: Vielä keskiajalla Euroopassakin oli yleistä jakaa vuode koko perheen kesken. Nukkumisajat olivat silloin myös paljon nykyistä epäsäännöllisemmät ja määräytyivät peltotöiden mukaan. Nukkumaan mentiin yleensä pian auringonlaskun jälkeen. Kun yö oli valoton ja pitkä, ihmiset nukkuivat yönsä normaalisti kahdessa osassa, joiden välissä oltiin hereillä. Ensimmäiset tunnit nukuttiin syvää unta, ja aamuyön tunnit pinnallisempaa unta. Vanhoissa lääketieteellisissä kirjoissa käsiteltiin joskus näitä kahta nukkumisen jaksoa ja saatettiin esimerkiksi kehottaa nukkumaan ensimmäinen jakso oikealla kyljellä ja toinen vasemmalla. Jaksojen välissä, yleensä keskiyön jälkeen, oli kahden tai kolmen tunnin mittainen valveillaolojakso. Se saatettiin viettää joko jalkeilla esimerkiksi käymällä tupakalla tai juttelemassa naapurin kanssa, tai sängyssä rukoilemalla, keskustelemalla vuodekumppanin kanssa tai harrastamalla seksiä. Tällainen nukkumistapa on havaittu niin 1400-luvun eurooppalaisia päiväkirjoja ja kirjallisuutta tutkimalla kuin joiltain nykyajan afrikkalaiskansoiltakin, joilla ei ole keinovaloa. Myös laboratorio-oloissa täydellisessä yön pimeydessä nukkuvien ihmisten on havaittu alkavan noudattaa tätä rytmiä.


title: Nukkuminen

text: Länsimaissa ihmiset nukkuvat usein makuuhuoneessa, omassa sängyssä tai kaksoisvuoteessa, jossa on pehmeä patja, tyynyt, peitteet ja lakanat. Yövaatteina käytetään usein erityisiä yöasuja, kuten pyjamia, mutta noin neljäsosa ihmisistä nukkuu alasti. Köyhemmissä maissa, kuten Aasiassa, on yleistä nukkua matoilla jonkin huoneen raivatulla lattialla ja päivävaatteissa.


title: Boris Diaw

text: Boris Babacar Diaw-Riffiod (s. 16. huhtikuuta 1982 Cormeilles-en-Parisis) on ranskalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Taidoiltaan poikkeuksellisen monipuolinen Diaw pelasi NBA:ssa 14 kautta ja voitti sarjan mestaruuden San Antonio Spursissa vuonna 2014. Ranskan maajoukkueessa Diaw voitti MM-pronssia Espanjassa 2014 ja neljä EM-mitalia joiden joukossa mestaruus Sloveniassa 2013.


title: Boris Diaw

text: Diawin äitiä Élisabeth Riffiodia (188 cm) pidetään yhtenä Ranskan koripallohistorian parhaista naispuolisista senttereistä. Diawin isä oli senegalilainen korkeushyppääjä. Diawilla on yksi veli ja yksi velipuoli. Molemmat pelasivat koripalloa.


title: Boris Diaw

text: Diaw oli kokonsa puolesta hyvä pieni laitahyökkääjä. Koska Diaw oli hyvä syöttämään ja tekemään pisteitä korin läheisyydestä, pystyi hän pelaamaan melkein mitä paikkaa tahansa. Paras esimerkki tästä oli, kun kaudella 2005–2006 Diaw joutui sijaistamaan Sunsin parasta pelintekijää Steve Nashia tämän loukkaannuttua. Kun Nash palasi, Phoenixilta loukkaantui kolme sentteriä ja Diaw joutui pelaamaan paljon sentterinä. Hän teki sentterinä hyvät tilastolukemat: 18,7 pistettä, 6,7 levypalloa ja 5,2 syöttöä ottelua kohden. Hänen kauden lopulliset tilastonsa olivat 13,3 pistettä, 6,9 levypalloa ja 6,2 syöttöä ottelua kohden. Kauden lopussa Diaw palkittiin parhaiten edelliskaudesta kehittyneenä pelaajana.


title: Boris Diaw

text: Kesäkuussa 2003 Diaw varattiin 21. vuorolla NBA:han, Atlanta Hawksiin. Tulokaskaudellaan Atlantassa Diaw teki 4,5 pistettä, otti 4,5 levypalloa, antoi 2,4 syöttöä, riisti pallon 0,8 kertaa ja torjui heiton 0,5 kertaa per peli. Hän pelasi 76 ottelua aloittaen niistä 37. Tulokkaista hän oli seitsemäs levypalloissa, kahdeksas syötöissä, yhdeksäs torjuinnoissa ja kahdeksas pelatuissa minuuteissa. Hän menetti kaudesta kuusi peliä nilkkavaivan takia.


title: Boris Diaw

text: Diaw pelasi kolme vuotta Pau-Orthezissa, Ranskan pääsarjan joukkueessa keskiarvoilla 6,3 pistettä, 4,2 levypalloa ja 2,3 syöttöä per peli. Viimeisellä kaudella hän sai lisää peliaikaa ja teki keskiarvot 7,3 pistettä, 5,3 levypalloa ja 3,8 syöttöä 23 ottelussa. Heitot onnistuivat 59,6 prosentin tarkkuudella. Kaksi päivää sen jälkeen, kun Atlanta Hawks oli varannut hänet NBA:han, hän auttoi joukkuettaan voittamaan toisen liigamestaruutensa. Joukkuetoverinaan hänellä oli ensimmäisen kierroksen (11. vuoro) varaus Mickael Pietrus. Hänet valittiin toisella kaudellaan Ranskassa liigan tähdistöotteluun. Samana vuonna hän voitti myös sarjan donkkikisan.


title: Boris Diaw

text: Diaw teki NBA-uransa ensimmäisen tripla-tuplan 31. tammikuuta 2006 Philadelphia 76ersia vastaan Philadelphiassa johdattaen joukkueensa voittoon pistein 123–99. Hän teki 14 pistettä, nappasi 11 levypalloa, syötti 13 koria ja torjui yhden heiton 39 minuutissa. Hän oli ensimmäinen ranskalainen, joka teki tripla-tuplan NBA:ssa. Toisen tripla-tuplansa Diaw teki 5. maaliskuuta 2006 Dallas Mavericksia vastaan Dallasissa, auttaen joukkueensa 115–107-voittoon. 14. huhtikuuta 2006 Diaw teki kolmannen tripla-tuplansa tappiollisessa ottelussa Golden State Warriorsia vastaan. Phoenix hävisi 110–102. Kaksi päivää myöhemmin Diaw teki uransa neljännen tripla-tuplan Los Angeles Lakersia vastaan. 15. joulukuuta 2006 Diaw teki uransa viidennen tripla-tuplan ottelussa Golden State Warriorsia vastaan.


title: Boris Diaw

text: Diaw edusti Ranskan miesten maajoukkuetta vuosien 2012 ja 2016 kesäolympialaisissa, vuosien 2006, 2010 ja 2014 MM-kilpailuissa ja vuosien 2003, 2005, 2007, 2009, 2011, 2013, 2015 ja 2017 EM-kilpailuissa. Ranskan mitalisaldo näistä kisoista oli MM-pronssi ja neljä EM-mitalia.


title: Boris Diaw

text: 19. elokuuta 2005 Atlanta ja Phoenix Suns tekivät vaihtokaupat: Phoenix sai Diaw’n ja kaksi ensimmäisen kierroksen varausvuoroa tulevaisuudesta, ja Atlanta sai Joe Johnsonin. Diaw teki 13,3 pistettä, otti 6,9 levypalloa ja antoi 6,3 syöttöä per peli pelaten 81 ottelua (kaikki uran ennätyksiä). Lisäksi hän voitti . Aikaisempia voittajia olivat muun muassa Tracy McGrady, Gilbert Arenas ja Jermaine O’Neal. Diaw oli yksi kolmesta pelaajasta, joiden keskiarvoissa oli ainakin 6 levypalloa ja 6 syöttöä. Hän pelasi 20 pudotuspeliottelua kaudella 2005–2006 keskiarvoilla 18,7 pistettä, 6,7 levypalloa ja 5,2 syöttöä heittäen pelitilanneheitot 52,6 %:n tarkkuudella ja vapaaheitot 76 %:n tarkkuudella.


title: Boris Diaw

text: Heinäkuussa 2006 Diaw nimettiin Ranskan maajoukkueen kapteeniksi, ja hän johdatti Ranskan vuoden 2006 MM-kisoihin. Hän teki 107 pistettä ja syötti 22 koria yhdeksässä ottelussa.


title: Boris Vallejo

text: Boris Vallejo (s. 8. tammikuuta 1941) on syntyperältään perulainen yhdysvaltalainen taidemaalari ja kuvittaja. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1964 ja asuu Allentownissa Pennsylvanian osavaltiossa. Hän tekee usein yhteistyötä vaimonsa Julie Bellin kanssa, joka on malli ja taidemaalari.


title: James Irwin

text: Irwin valmistui East High Schoolista Salt Lake Cityssä, Utahissa vuonna 1947. Hän suoritti Bachelor of Science tutkinnon Yhdysvaltain laivastoakatemiassa vuonna 1951 ja Master of Science tutkinnon lento- ja mittaustekniikassa Michiganin yliopistossa 1957.


title: Terence Irwin

text: Irwin valmistui Oxfordin yliopiston Magdalen Collegesta vuonna 1969 ja opiskeli sen jälkeen Princetonin yliopistossa, mistä hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1973 Gregory Vlastoksen oppilaana. Tämän jälkeen Irwin toimi ensin filosofian apulaisprofessorina Harvardin yliopistossa, ja vuodesta 1975 lähtien Cornellin yliopistossa, missä hän oli vuodesta 1982 lähtien eri filosofian ja klassisen kirjallisuuden oppituoleilla.


title: James P. Allison

text: Allison aloitti vuonna 1965 opiskelun Texasin yliopistossa, Austinissa. Hän suuntautui alkujaan lääketieteeseen, mutta hän vaihtoi pian luonnontieteisiin. Allison suoritti vuonna 1969 alemman korkeakoulututkinnon, ja sen jälkeen aloitti väitöskirjatutkimuksen biokemiassa. Tohtoriksi hän valmistui vuonna 1973.


title: Rainer Weiss

text: Hän opiskeli ensin MIT:ssä, mutta suoritettuaan ensimmäiset vuosikurssinsa hän suoritti vuonna 1955 Bachelor of Science-tutkinnon ja väitteli vuonna 1962 tohtoriksi Jerrold Zachariaksen johdolla. Vuosina 1960–1962 hän toimi opettajana Tuftsin yliopistossa, mutta vielä sen jälkeen jatkoi opintojaan Princeton Universityssä vuosina 1962–1964, minkä jälkeen hänet vuonna 1964 hyväksyttiin MIT:N tiedekunnan jäseneksi.


title: Howard Zinn

text: Howard Zinn suoritti B.A. (Bachelor of Arts) -tutkinnon New Yorkin yliopistosta, jonka jälkeen hän jatkoi opiskelua menemällä Columbian yliopistoon, jossa hän suoritti filosofian tohtorin tutkinnon 1958. Zinn jatkoi uraansa siirtyen opettamaan historian professorina Spelman Collegeen (1959–1963) ja yhteiskuntatieteitä Bostonin yliopistoon yhteiskuntatieteiden professorina (1964–1988). Zinn oli vieraileva professori myös muun muassa Pariisin yliopistossa.


title: Helen F. James

text: James suoritti kandidaatin (B.A.) tutkinnon Arkansasin yliopistossa vuonna 1977 ja väitteli filosofian tohtoriksi (eläintiede) Oxfordin yliopistosta vuonna 2000. Väitöksen aiheena olivat ("Drepanidini")-alaheimon havaijinpeippojen fylogenia ja vertaileva luututkimus. James toimii Smithsonian-instituutin lintuosaston kuraattorina. Hänen tutkimuksensa on suuntautunut eristyneiden saarten lintujen evoluutioon ja eliömaantieteeseen. Hän on perehtynyt erityisesti Havaijin lintufaunaan ja on kirjoittanut lukuisia tieteellisiä artikkeleita, muun muassa saarten lintufossiileista yhdessä puolisonsa Storrs L. Olsonin kanssa. James ja Olson avioituivat vuonna 1981 tehtyään sitä ennen useita vuosia yhdessä tutkimustyötä Havaijin lintufossiilien parissa. Heillä on kaksi poikaa, Travis ja Sydney. James tutkii myös varpuslintujen ja sorsalintujen muoto-opillista evoluutiota.


title: Erving Goffman

text: Goffman suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon Toronton yliopistossa Kanadassa vuonna 1945 pääaineenaan sosiologia ja antropologia. Tämän jälkeen hän siirtyi Chicagon yliopistoon Yhdysvaltoihin, jossa hän väitteli tohtoriksi sosiologiasta vuonna 1953. Lisäksi Goffman suoritti lakitieteen tohtorin arvon Manitoban yliopistossa 1976. Hän kävi opintomatkoilla Skotlannissa ja Falklandinsaarilla. Yhdysvalloissa Goffman suoritti tutkimustyötä Bethesdassa Marylandissa ja pääkaupungissa Washingtonissa.


title: Esko Niemi (professori)

text: Niemi kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1978 ja valmistui teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1984, tekniikan lisensiaatiksi 1991, suoritti MBA-tutkinnon 1997 ja väitteli tekniikan tohtoriksi teknillisessä korkeakoulussa 1999. Master of Science -tutkinnon hän suoritti University of Manchester Institute of Science and Technology -yliopistossa 1987.


title: Bruce Ivins

text:
Ivins suoritti Cincinnatin yliopistossa B. S. -tutkinnon 1968, M. S. -tutkinnon 1971 ja Ph. D. -tutkinnon 1976, kaikki mikrobiologiasta.
Ivinsin väitöskirjatyön ohjaaja oli tohtori P. F. Bonventre. Hänen väitöskirjansa käsitteli taudinaiheuttajabakteerien myrkyllisyyden eri puolia.


title: Dafydd Williams

text: Williams suoritti luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon McGillin yliopistossa Montrealista vuonna 1976 pääaineenaan biologia. Ylemmän korkeakoulututkinnon hän suoritti samaisessa yliopistossa vuonna 1983 pääaineinaan psykologia ja lääketiede. Hän suoritti myös kirurgian tutkinnon. Harjoittelujakson Williams suoritti Ottawan yliopistossa vuonna 1985. Lisäksi hän suoritti hätälääketieteen harjoittelun Toronton yliopistossa vuonna 1988. Williams on toiminut muun muassa Toronton yliopiston kirurgian apulaisprofessorina.


title: Unkari

text:
Unkari on sisämaavaltio, jonka pinta-ala on 93 028 neliökilometriä. Maan rajojen pituus on yhteensä 2 158 km. Sen naapurimaat ovat lännessä Slovenia ja Itävalta, pohjoisessa Slovakia, koillisessa Ukraina, kaakossa Romania sekä etelässä Serbia ja Kroatia.
Unkari voidaan jakaa kolmeen topografisesti poikkeavaan osaan. Tonavan itäpuolella on laaja Suuri Unkarin alanko, Alföld, ja länsipuolella kukkulainen Transdanubia, johon kuuluu lisäksi Pieni Unkarin tasanko, Kisalföld. Kolmas topografinen alue on pohjoisen vuoristot, johon kuuluu maan korkeimmat vuoret. Suurin osa Unkarista on alankoa, ja Alföld ja Kisalföld peittävät maan pinta-alasta noin kaksi kolmasosaa.


title: Unkarin maantiede

text: Unkarin on maantieteellisesti jaettu kolmeen topografiseen alueeseen, laajaan Suuren Unkarin tasankoon eli Alföldiin, Alppien esivuoristoista muodostuvaan Transdanubiaan ja pohjoisen vuoristoalueeseen. Alföld on laaja Tiszajoen valuma-alueeseen muodostunut tasanko, joka tunnetaan myös pustana. Pääosa Unkarista on alankoa, ja korkeimmat vuoret sijaitsevat pohjoisen vuoristoalueella. Tisza ja Tonava ovat Unkarin tärkeimmät joet. Maan järvet ovat pääasiassa pieniä, mutta Balaton on Keski-Euroopan suurin järvi. Unkarin pinta-ala on 93 028 neliökilometriä, ja sillä on rajaa seitsemän valtion kanssa.


title: Unkarin maantiede

text: Unkarin on sisämaavaltio, jonka pinta-ala on 93 028 neliökilometriä. Maan rajojen pituus on yhteensä 2 158 km. Sen naapurimaita ovat lännessä Itävalta ja Slovenia, etelässä Serbia ja Kroatia, pohjoisessa Slovakia, koillisessa Ukraina ja kaakossa Romania.


title: Unkarin maantiede

text: Unkari voidaan jakaa kolmeen topografiseen alueeseen, Suureen Unkarin tasankoon, eli Alföldiin, Tonavan länsipuolella sijaitsevaan kukkulaiseen Transdanubiaan ja pohjoisen vuoristoalueeseen. Unkarin itä-, keski- ja kaakkoisosia peittävä Alföld ja luoteisosassa sijaitseva Pieni Unkarin tasanko, eli Kisalföld, käsittävät yhdessä noin kaksi kolmasosaa maan pinta-alasta.


title: Alföld

text: Alföld () eli Unkarin suuri alanko on laaja tasankoalue, joka kattaa Unkarin itä- ja eteläosat, läntisen Romanian, pohjoisen Serbian ja itäisen Kroatian. Sen pinta-ala on noin 100 000 neliökilometriä, ja se kattaa puolet Unkarin pinta-alasta. Luonnontilassa alföld on aroa, jota rikkovat tulva-alankojen lehdot ja suot, mutta keinokastelun, tulvapatojen ja soiden kuivatuksen avulla laajat maa-alueet on saatu viljelykelpoisiksi.


title: Unkari

text: Unkarin rajanaapureita ovat Romania, Slovenia, Slovakia, Kroatia, Serbia, Ukraina ja Itävalta. Unkarin itä- ja eteläosa on alavaa tasankoa, lännessä on kukkuloita ja pohjoisessa vuoria. Unkarin pinta-ala on 93 028 neliökilometriä ja asukasluku noin 10 miljoonaa. Unkari ehti olla itsenäinen kuningaskunta 700 vuoden ajan vuodesta 1000 alkaen. Sen jälkeen se oli Habsburgien vallassa ja osa Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaa. Maailmansotien välissä maa oli jälleen itsenäinen. Toisen maailmansodan jälkeen se oli Varsovan liittoon kuuluva kansandemokratia. Vuodesta 1999 Unkari on kuulunut Natoon ja vuodesta 2004 Euroopan unioniin. Unkarilaisesta musiikkimaailmasta tunnetaan etenkin Franz Liszt, Zoltán Kodály ja Béla Bartók. Imre Kertész sai kirjallisuuden Nobel-palkinnon vuonna 2002. Entinen maatalousmaa teollistui kommunistihallinnon aikana ja tuottaa nykyisin etenkin koneita ja tarvikkeita. Hungaroringin moottoriurheilurata on formulaharrastajien tuntema urheiluareena. Joukkuelajeista maa on menestynyt vesi-, lento- ja koripallossa.


title: Tolna (lääni)

text: Tolna on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Fejérin, Bács-Kiskunin, Baranyan ja Somogy'in lääneihin. Pääkaupunki on Szekszárd ja muita kaupunkeja ovat Dombóvár sekä Paks, jossa on kiistelty ydinvoimala. Voimala tuottaa puolet Unkarin sähköstä. Läänin pinta-ala on 3 703 km² ja sen väkiluku arviolta 225 936 (vuonna 2015).


title: Unkarin maantiede

text: Unkarissa on kymmenen kansallispuistoa, 35 maisemansuojelualuetta ja 145 luonnonsuojelualuetta. Kansallispuistojen pinta-ala on yhteensä 175000 hehtaaria. Suurin, vanhin ja tunnetuin niistä on Hortobágyn kansallispuisto, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Se on myös Euroopan suurin pustaheinikon suojelualue.


title: Kisalföld

text: Kisalföld eli Pieni Unkarin tasanko on noin 8 000 neliökilometrin laajuinen tasankoalue Luoteis-Unkarissa, Lounais-Slovakiassa ja Itävallan itäosassa. Kisalföld on osa Karpaattien allasta, joka kattaa suurimman osan Unkarin pinta-alasta.


title: Unkarin maantiede

text:
Unkarin joet tulvivat usein, ja esimerkiksi Tonava tulvii kahdesti vuodessa, varhaiskeväällä ja -kesällä. Tulva-aikana Tonavan virtaama voi olla jopa kymmenkertaisesti suurempi kuin syksyllä tai talvella. Tiszaa ympäröi tulvatasangot, joki on muodostanut meandereita ja juoluita.
Unkarissa on yli tuhat järveä, mutta pääosa niistä on melko pieniä. Balaton on maan ja koko Keski-Euroopan suurin järvi. Sen pinta-ala on 598 neliökilometriä. Balaton on matala järvi, sillä sen keskisyvyys on vain kolme metriä ja suurin syvyys noin yksitoista metriä.


title: Päijänne

text: Päijänteen pinta-ala on 1 118 km². Järvi on 119 kilometriä pitkä, ja sen suurin leveys on 28 kilometriä. Päijänteen suurimpia selkiä ovat keskiosan Tehinselkä ja Judinsalonselkä, eteläosan Asikkalanselkä ja pohjoisosan Vanhanselkä ja Ristinselkä. Suomen sisävesien syvin kohta (95,3 m) sijaitsee Ristinselällä Toivakan kunnassa Rappukallion edustalla. Syvänne on merkitty Päijänteen Ristinselälle sekä Päijänteen merikarttasarjaan erikoismerkillä. Useissa tietosanakirjoissa esiintyvä virheellinen tieto, jonka mukaan kohta olisi peräti 104 metriä syvä, perustuu venäläisten mittaustulosten virheelliseen tulkintaan. Päijänteen keskisyvyys on 16,2 metriä. Suuria saaria ovat muun muassa Virmailansaari, Salonsaari, Judinsalo, Onkisalo, Paatsalo, Muuratsalo, Haukkasalo ja Vuoritsalo, ja kaikkiaan saaria on 1 886 kappaletta.


title: Päijänne

text: Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä.


title: Toisvesi

text: Sen tilavuus on 572,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,5726 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 19,5 metriä ja suurin syvyys on 85 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven läntisen Y-haaran pohjoisosassa, mistä alkaa yli 10 kilometriä pitkä syvänne, jossa on vettä 50–80 metriä. Syvänne on muodostunut samalla tavalla kuin esimerkiksi Päijänteen syvin kohta: Kun syväkivet jäähtyivät, maankuori lohkoontui kappaleiksi pitkänomaisia, kapeita siirroksia myöten. Myöhemmin näitä siirroksia myöten on tapahtunut useita liikuntoja. Vesitilavuudeltaan Toisvesi on likimain yhtä suuri kuin sitä huomattavasti laajemmat Kukkia ja Vesijärvi yhteensä. Suuren vesitilavuutensa ansiosta Toisvesi jäätyy verraten myöhään, joulukuussa.


title: Vesijärvi (Pirkanmaa)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 238 miljoonaa kuutiometriä eli 0,238 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys on 39 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pikonlinnan ja Santasaaren eteläkärjen edustalla . Toinen syvänne sijaitsee Pikonlinnan saaren edustalla, missä on 31 metriä syvää. Kolmas vastaava syvänne sijaitsee järven koillisosassa Palosaaren ja Isosaaren välissä, missä lukee kartassa 32 metriä. Lounaispään järvenselällä syvyydet vaihtelevat reippaasti, mutta muualla on järvessä melko matalaa. Huomattavia syvänteitä esiintyy esimerkiksi Lintulahdelta Kesomalahteen, missä sijaitsee myös syvin kohta, Vohlion pohjoispuolella, Pikonlinnan saarelta Ansiolahteen johtavalla kaarella, Havisevanlahdella sekä Isosaaren etelä- ja pohjoispuolella.


title: Vesijärvi (Päijät-Häme)

text: Vesijärvi on Kymijoen vesistön järvi, joka sijaitsee Päijät-Hämeessä ensimmäisen ja toisen Salpausselän välissä. Järven eteläpäässä on Lahden kaupunki, pohjoisessa järvi on yhteydessä Päijänteeseen Vääksyn kanavan kautta. Vesijärven pituus on 25 kilometriä ja pinta-ala 108 neliökilometriä. Vesijärven keskisyvyys on kuusi metriä ja sen syvin kohta Kajaanselällä on 42 metriä. Veden viipymä on 5,4 vuotta. Järven pinta on noin 81 metriä meren pinnan tasosta ja noin kolme metriä Päijännettä ylempänä.


title: Peränne (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Niistä huomaa, että järven pohjoisosa on matalaa ja vasta Tervasaaren eteläpuolelta alkaa syvenevien syvänteiden sarja. Järven syvin kohta on 15 metriä syvä ja se sijaitsee Peränneen eteäosassa. Myös Vähä-Peränneessä on 15 metriä syvä alue. Kartalla järven luotaukset loppuvat Äkspyörtin saaren kohdalle.


title: Päijätsalo

text: Päijätsalo on Sysmässä, Päijät-Hämeessä sijaitseva, noin 300 hehtaarin kokoinen, Päijänteen ympäröimä saari, josta osa kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Päijätsalon korkeimpaan kohtaan on rakennettu jo vuonna 1899 näkötorni, josta avautuu hieno näköala Päijänteen suurimmalle selälle, Tehinselälle.


title: Iso-Kukkanen

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 32,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0321 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 33 tai 34 metriä . Läntinen järviallas on suhteellisen matala ja sen syvin kohta 9,0 metriä sijaitsee Pikku-Kukkasen itäpäässä. Villähteen Kukkasessa on noin 5 metriä syvää . Itäisen järvialtaan keskellä kulkee pohjois-etelä-suuntainen syvännejakso, jonka keskellä Pajulahden urheiluopiston Vähä-Mojon kohdalla sijaitsee järven syvin kohta. Syvänteen 30-metrinen osa on kilometrin pituinen ja sen yli 10-metrinen osa on 2,4 kilometriä pitkä. Myös Immilänpohjassa on yli 10 metriä syvää.


title: Äväntäjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 27 miljoonaa kuutiometriä eli 0,027 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,8 metriä ja suurin syvyys on 48,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee pääaltaan järvenselän keskellä Ritavuoren, Kalasaaren ja Köllinsaaren välissä. Pitkävedessä on Karhunkalliosta pohjoiseen yli 15 metrin syvänne, jossa on parhaimmillaan 18,2 metriä syvää. Pitkäveden eteläpäässä Nurmiluodonsaaren pohjoispuolella on 16,9 metriä syvää. Matkalla Numiluodonsaarelta Maunuksenniemen kärkeen ei vesi ole kertaakaan kahta metriä syvempää. Lepistönvesi on enimmäkseen matalaa, mutta siinä on yksi yli kuuden metrin syvänne. Järven pääaltaassa on syvyysvaihtelut moninaisemmat. Jos Kalasaaren pohjoispuolella on laaja noin 20 metrinen syvänne. Kalasaaren molemmat salmet ovat matalia, mutta Kalasaaren eteläpuolella sijaitsee järven syvin kohta. Siinä sijaitsee laajin syvänne, missä vesi on laajalla alueella yli 15 metriä syvää. Köllinsaaren eteläpuolella sijaitsee vielä 29 metriä syvä kohta.


title: Iso-Pyhäntä

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 83 miljoonaa m³ eli 0,083 km³. Järven keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 32 metriä. Syvin kohta sijaitsee Ironsaaren lounaispuolella 2,9 kilometriä pitkässä ja yli 20 metriä syvässä syvänteessä. Syvin kohta on osa sitä syvänteen osaa, johon on muodotunut satoja metrejä pitkä ja koko pituudeltaan 25 metriä alittavia kohtia. Muitakin syvänteitä on olemassa. Pieniselän syvänne yltää 18 metriin, Karhuselän syvänne 18 metriin ja luusuan lahdessakin on 14 metriä syvää.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Ruskon ja Turun kunnissa Varsinais-Suomen maakunnassa sijaitseva kansallispuisto. Matkaa Turun keskustasta kansallispuistoon on noin 35 kilometriä. Puiston pinta-ala on 29 neliökilometriä, ja se on Varsinais-Suomen suurin suojeltu, luonnontilainen suoalue. Puiston läheisyydessä sijaitsee myös suovaltainen Vaskijärven luonnonpuisto.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto perustettiin lopulta 19. joulukuuta 1997 annetun lain perusteella "Etelä-Suomessa poikkeuksellisen edustavan suo- ja metsäluonnon suojelemiseksi, soiden ja metsien eliölajien säilyttämiseksi, yleiseksi luonnonnähtävyydeksi sekä retkeilyä, opetusta ja tutkimusta varten." Laki kansallispuistosta astui voimaan 1. tammikuuta 1998, jolloin Varsinais-Suomen mantereen ensimmäinen ja koko maan 32. kansallispuisto syntyi – 20 vuotta periaatepäätöksen jälkeen ja viimeisenä ohjelmassa luetelluista puistoista. Vastaperustettu puisto muodostui 25,4 neliökilometristä valtion omistamia maita, jotka sijaitsivat Turun kaupungin lisäksi Auran, Lemun, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Vahdon ja Yläneen silloisissa kunnissa. Puiston alueesta 1 980 hehtaaria oli suota, 500 hehtaaria metsää ja 65 hehtaaria vesialueita.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on enimmäkseen suota, mutta siellä on myös metsää sekä suorantaisia järviä ja lammikoita. Niistä merkittävimpiä ovat Pukkipalon aarniometsä ja Savojärvi. Kansallispuisto muodostuu Varsinais-Suomen laajimmista luonnontilaisina säilyneistä suoalueista, jotka ovat pääosin karuja keidassoita. Soiden ympärillä kasvaa pääosin kuivia kangasmetsiä, joista osa on hyvin vanhoja. Puistossa on kolme osaa. Suurin niistä koostuu Savojärveä ympäröivistä Kurjenrahkan ja Lammenrahkan suurista keidassuoalueista sekä Valkiaissaarenrahkasta. Niistä lounaaseen sijaitsee puiston toinen osa, johon kuuluu aukea Vajosuo reunametsineen. Puiston kolmas osa on kahden muun osan länsipuolella ja se koostuu Laidassuon, Lakjärvenrahkan, Nousiaisten Lammenrahkan ja Pukkipalon suo- ja metsäalueesta.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on Varsinais-Suomessa Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Ruskon ja Turun kuntien alueella. Matkaa Turun keskustasta kansallispuistossa sijaitsevalle Kuhankuonon rajakivelle on noin 35 kilometriä. Seututie 204 Turusta Säkylään kulkee puiston pohjoispuolitse, ja sen varrelta on matkaa Kuhankuonon pysäköintipaikalle alle kilometri. Lisäksi Nousiaisten keskustasta Valpperin kylään tuleva yhdystie 2014 jatkuu paikallistienä 12429 puiston eri osien välitse. Tie päättyy Mynämäestä Yläneelle johtavalle yhdystie 2020:lle, joka sivuuttaa Kurjenrahkan kansallispuiston pohjoispuolelta ja läheisen Vaskijärven luonnonpuiston eteläpuolelta. Edellä mainitulta paikallistie 12429:ltä alkava yhdystie 2042 Nousiaisten Saksalasta Turun Tortinmäkeen kulkee Kurjenrahkan suon ja Vajosuon välistä. Näiltä teiltä pääsee myös puiston virallisille pysäköintipaikoille Pukkipalon läheisyyteen, Rantapihaan, Vajosuon laidalle sekä Töykkälään.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kuntaliitosten myötä puisto sijaitsee enää seitsemän kunnan alueella, kun Lemu on liittynyt Maskuun, Yläne Pöytyään ja Vahto Ruskoon. Laajentumisten myötä puiston koko on vuoteen 2010 mennessä kasvanut noin 29 neliökilometriin. Puisto kattaa myös suurimman osan Kurjenrahkan 30,93 neliökilometrin laajuisesta, vuonna 1999 perustetusta Natura-alueesta. Natura-alueesta jää puiston ulkopuolelle vain pieniä osia, ja ne kuuluvat sekä kansallis- ja luonnonpuistojen kehittämisohjelmaan sekä soidensuojelun perusohjelmaan. Kansallispuiston suojelullinen arvo perustuu sen hoito- ja käyttösuunnitelman mukaan pääasiassa viiteen eri tekijään: puiston laajoihin ja luonnontilaisiin soihin, erämaisiin metsiin, kaukana pääesiintymisalueistaan eläviin harvinaisiin ja uhanalaisiin eläinlajeihin, seudun matkailullisen vetovoimaan sekä puiston merkitykseen eräretkeilykohteena.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston alueella on kaksi järveä, Savojärvi ja Lakjärvi, joista Savojärvi on selvästi suurempi. Sen kokonaispinta-ala on 124 hehtaaria, ja kansallispuistoon siitä kuuluu 64 hehtaaria järven pohjoisosassa. Savojärvi on dystrofinen, suorantainen järvi, joka saa vetensä ympäröiviltä soilta. Se sijaitsee Nousiaisten, Mynämäen ja Pöytyän kuntien alueella ja toimii myös Turun kaupungin vesivarastona. Lakjärvi on vain kolmen hehtaarin suuruinen, suorantainen järvi Mynämäen kunnan alueella. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Lakjärvenrahkan koilliskulmassa ja laskee vetensä Mynäjokeen. Kansallispuiston soilla on lisäksi satakunta pientä allikkoa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on jaettu hoito- ja käyttösuunnitelmassa kolmeen vyöhykkeeseen, minkä tarkoitus on ohjata maankäyttöä ja ihmisten liikkumista. Pääosa puistosta on syrjävyöhykettä, jonne ei pyritä rakentamaan palveluvarustusta. Suurin osa laavuista, poluista ja muista rakenteista sijaitsee pienialaisilla virkistysvyöhykkeillä, joiden tarkoitus on muun muassa estää luonnon kuluminen ja häiriintyminen muilla alueilla. Luonnoltaan kaikkein arimmat ja arvokkaimmat alueet ovat puiston rajoitusvyöhykkeillä, joilla liikkumista rajoitetaan muun muassa linnuston pesimärauhan takaamiseksi. Lammenrahkan alueella liikkuminen on kiellettyä tammikuun puolivälin ja heinäkuun puolivälin välisenä aikana, kun taas Vajosuon, Kurjenrahkan ja Laidassuon-Lakjärven alueilla kulkurajoitukset ovat voimassa huhtikuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Yli kahdenkymmenen neliökilometrin laajuinen, kansallispuistolle nimensä antanut Kurjenrahkan suo on Varsinais-Suomen ja lähes koko Etelä-Suomen laajin yhtenäinen suoalue. Luoteis- ja keskiosiltaan se on hyvin vetinen. Tällä vaikeakulkuisella alueella on useita pieniä allikoita eli suolampia, joiden rannoilla pesivät monet suolinnut. Kurjenrahkan keidassuolla on myös useita metsäsaarekkeita, joista osa on säilynyt hakkaamattomina. Saarekkeista suurimmat ovat Iso-Välisaari ja Tuhkasaari, josta kaikki puut on hakattu ennen kansallispuiston perustamista. Kurjenrahkan vallitsevaksi suotyypiksi ilmoitetaan eri lähteissä joko kitukasvuista mäntyä harvakseltaan kasvava isovarpuräme tai keidasräme, mutta suon itäosissa on runsaasti myös laajoja erilaisia neva- ja korpisoita. Suon koillis- ja kaakkoiskulmien rajoilla on rämeestä raivattuja peltoja, joiden tuntumasta on nostettu turvepehkua.


title: Kurjenrahka

text: Kurjenrahka on Kurjenrahkan kansallispuistossa sijaitseva Varsinais-Suomen laajin yhtenäinen suoalue. Se sijaitsee pääosin Auran, Maskun Nousiaisten, Ruskon ja Turun alueilla, vaikka Mynämäen ja Pöytyänkin kuntien alueet ulottuvat suolla sijaitsevalle Kuhankuonon rajakivelle.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuistossa on käynyt suhteellisen vähän ihmisiä, mutta 2010-luvun aikana puiston käyntimäärät ovat moninkertaistuneet. Esimerkiksi vuonna 2009 kävijöitä oli noin puolet kaikkien Suomen kansallispuistojen kävijämäärien keskiarvosta. Silloin puistossa vieraili noin 28 500 ihmistä, mikä oli noin 1,5 prosenttia kaikista Suomen kansallispuistojen vierailijoista. Kävijämäärä on selvässä kasvussa, esimerkiksi vuonna 2016 kävijöitä oli 65 900, joka on 2,3 prosenttia kaikista kävijöistä ja osuus keskiarvosta oli kivunnut noin 90 prosenttiin. Vuosien 2009 ja 2016 välillä kansallispuistojen määrä kasvoi neljällä 39:ään puistoon ja niiden vuotuinen yhteiskävijämäärä oli noussut 2,8 miljoonaan kävijään. Neljässä eniten vierailluissa puistossa – Pallas-Yllästunturin, Nuuksion, Urho Kekkosen ja Oulangan kansallispuistoissa oli vuonna 2016 yhteensä 1,37 miljoonaa kävijää eli lähes puolet kaikista kansallispuistojen kävijöistä. Kävijätutkimuksen perusteella Kurjenrahkan kansallispuisto on tyypillisesti perheiden päiväretkikohde, jonka reiteille tullaan omalla autolla etenkin syksyisin ja viikonloppuisin, keskimäärin neljän-viiden tunnin retkille. Kävijät ovat enimmäkseen turkulaisia, ja heille puisto on tavallaan lähivirkistysalue. Turun kaupunki on myös järjestänyt puistossa monenlaista liikuntatapahtumia, kuten lumikenkäkierroksia, hiihtoretkiä ja erilaisia ulkoilupäiviä. Mynämäen kunta järjestää alakoululaisille luokkaretkiä kansallispuistossa.


title: Blackburn Ripon

text: Suomen ilmavoimissa Riponeja käytettiin vuodesta 1931 lähtien 1930-luvun lopulle ensisijaisesti tiedusteluun ja yhteistoimintaharjoituksiin. Lisäksi yksiköissä harjoiteltiin pommitustehtäviä varten sekä kokeiltiin – tosin huonolla menestyksellä – torpedon käyttöä. Koneita käytettiin myös maalinhinaustehtävissä. Koneet oli sijoitettu Santahaminan Merilentoasemalle ja Turkinsaaren Merilentoeskadeeriin.


title: Blackburn Ripon

text: Ensimmäiset sarjavalmisteiset lentokoneet luovutettiin lentotukialuksille "HMS Furious" ja "HMS Glorious" heinäkuussa 1929. Vuonna 1930 tilattu seuraava 40 koneen sarja oli varsinainen päätuotantosarja nimikkeellä Ripon IIA. Viimeinen tuotantoversio oli Ripon IIC, jossa aiempien versioiden puiset siipirakenteet korvattiin metallisilla. Sarjan viimeiset koneet valmistuivat vuonna 1932, jonka jälkeen valmistui vielä prototyyppi kokonaan metallirakenteisesta Ripon III:sta, josta kehitettiin myöhemmin Bristol Pegasus-moottorilla varustettu Blackburn Baffin.


title: Blackburn Ripon

text: Blackburn Ripon oli englantilaisen Blackburn Aircraftin suunnittelema kaksitasoinen, yksimoottorinen lentotukialuksilta operoivaksi suunniteltu torpedo- ja tiedustelukone. Sitä valmistettiin useissa sarjoissa vuodesta 1929 lähtien kaikkiaan 123 kappaletta, joista 25 konetta valmistettiin lisenssillä Valtion Lentokonetehtaalla Suomessa.


title: Blackburn Ripon

text: Korvaavan koneen puuttuessa Riponeja käytettiin vielä talvi- ja jatkosodassa. Lentolaivue 16 lensi talvisodassa Värtsilästä käsin Riponeilla 110 sotalentoa pudottaen lentolehtisiä ja tehden tiedustelua. Lentolaivue 36 teki koneilla Helsingin Kallvikista tiedustelu-, sukellusveneidentorjunta- ja pommituslentoja.


title: Blackburn Ripon

text: Suomen valtio hankki vuonna elo–syyskuussa 1928 Yhdistyneestä kuningaskunnasta Ripon-koneen valmistuslisenssin ja yhden koneen (tyyppi T.5D II) käytettäväksi mallina valmistuksessa. Tarkoituksena oli korvata vanhentuvat I.V.L. A.22 Hansat.


title: Blackburn Ripon

text: Riponin seuraajan etsintä aloitettiin vuonna 1937. 11. tammikuuta 1939 tilattiin kaksi Fokker T.8W -konetta valmistajalta ja rajaton valmistuslisenssi. Kaksi valmista konetta piti toimittaa tammi–maaliskuussa 1940 mutta laitetoimitusten viivästyminen siirsi luovutukset syksylle 1940. Koneita ei ehditty toimittaa Suomeen, vaan Saksan hyökättyä Alankomaihin molemmat valmiit koneet päätyivät Saksan ilmavoimille. Suomi irtisanoi hankintasopimuksen 14. syyskuuta 1940 ja näin uusi meritoimintakone jäi saamatta, mikä pidensi Riponin käyttöikää.


title: Blackburn Ripon

text: Mallikone, joka sai ilmavoimien yksilötunnuksen RI-121, saapui Suomeen noin puoli vuotta myöhässä syyskuussa 1929, ja ensimmäisen Valtion lentokonetehtaan valmistaman Riponin (tyyppi V.L. R.29 Ripon IIF) ensilento lennettiin 4. joulukuuta seuraavana vuonna. Lisenssivalmistukseen liittyi ongelmia, koska kaikkia piirustuksia ei saatu ajoissa. Lisäksi lentokonetehtaalta puuttui koneen valmistukseen tarvittavia erikoistyökaluja, joita jouduttiin valmistamaan tai hankkimaan ulkomailta. Ensimmäiseen lisenssillä valmistettuun Riponiin (RI-129) Valtion Lentokonetehdas oli hankkinut Blackburnilta valmiit metalliosat ja kuuteen muuhun metalliraaka-aineet ja näidenkin toimitukset myöhästelivät. Valmistusta vaikeutti lisäksi koneeseen sopivan moottorityypin löytäminen. Alkuperäisen Gnome&Rhone Jupiter VI -moottorin osoittauduttua liian heikkotehoiseksi, koneeseen kokeiltiin useita moottorityyppejä (RI-130:een asennettiin 575 hevosvoiman Wright Cyclone, RI-131:een 525 hv:n Armstrong Siddeley Panther ja RI-132:een 525 hv:n BMW 132 A Hornet) ennen kuin päädyttiin valitsemaan loppuhin I- ja II-sarjan koneisiin Armstrong Siddeley Pantherit. Moottorikokeet jatkuivat III-sarjan rakentamisen yhteydessä, koska ongelmana oli moottorien ylikuumeneminen vesikonekäytössä. Lopulta III-sarjan koneisiin (pois lukien sarjan viimeinen eli RI-159, jossa oli nestejäähdytteinen 650 hv:n Hispano-Suiza 12) valittiin sama Bristol Pegasus -moottoriin, joka oli valittu Blackburn Baffinin moottoriksi. Pegasusta kokeiltiin muun muassa RI-121:ssä ja RI-129:ssä ja moottori asennettiin III-sarjan lisäksi myöhemmin korjausten yhteydessä moniin I- ja II-sarjan koneisiinkin.


title: Blackburn Ripon

text: Ripon suunniteltiin Englannin ilmailuministeriön spesifikaation 21/23 pohjalta vuonna 1925. Spesifikaatio määritteli vaatimukset laivaston torpedo- ja tiedustelukoneelle, jonka oli määrä korvata Blackburn Dart. Suunnitelmien valmistuttua rakennettiin kaksi 467 hevosvoiman Napier Lion V -moottorilla varustettua prototyyppiä (Ripon I), joista ensimmäisen ensilento lennettiin maakoneena 17. huhtikuuta 1926. Toinen prototyyppi, joka rakennettiin kellukekoneeksi, lensi ensilentonsa neljä kuukautta myöhemmin. Koneen lento-ominaisuuksien parantamiseksi tehtiin muutostöitä muun muassa siivistöön, ja suorituskykyä parannettiin vaihtamalla moottori 570 hv:n Napier Lion XI:hin. Muutosten jälkeen ilmailuministeriö tilasi Blackburn Aircraft Limitediltä 20 koneen sarjan nimikkeellä Ripon II.


title: Bristol Jupiter

text: Blackburn Ripon -koneen vaihtoehdoksi Valtion lentokonetehdas suunnitteli koneen, josta myöhemmin kehitettiin kalliiksi osoittautuneen ja myöhästyneen Ripon-kaluston täydentäjä. V.L. E.30 Kotka ja V.L. E.31 Kotka II -nimellä tunnettuja tiedustelukoneita valmistettiin yhteensä kuusi. Prototyyppiin ja ensimmäiseen sarjakoneeseen tuli 420 hevosvoiman Jupiter, muissa koneissa kokeiltiin muita moottoreita Riponin tapaan.


title: Blackburn Ripon

text: Jatkosodassa tiedustelu- ja yhteistoimintakoneista oli pula, joten Riponien käyttö jatkui. Konetta käytti aluksi Lentolaivue 15 Höytiäisen Hirvirannasta käsin. Koneilla tehtiin tiedustelua Karjalan Armeijalle, huollettiin kaukopartioita ja pudotettiin lentolehtisiä. Parhaimmillaan laivueella oli 15 Riponia. Laivue lakkautettiin helmikuussa 1942. Osa Lentolaivueen 15 Riponeista siirrettiin Lentolaivue 12:lle, joka Nurmoilasta teki tiedustelu- ja pommituslentoja Syvärin rintamalla. Se menetti viimeisen Riponinsa heinäkuussa 1942. Merivoimille alistettu Lentolaivue 6 käytti Riponeita tiedustelu- ja meripelastustehtäviin muun muassa Santahaminasta, Maarianhaminasta ja Vaasasta. Konetta käytettiin myös kuljetuskoneena sekä maalinhinauskoneena Täydennyslentolaivueessa.


title: Tony Blair

text: Blair syntyi Edinburghissa. Hänen vanhempansa ovat Leo ja Hazel Blair. Leo Blair oli glasgow’laisen satamatyöläisen ottopoika, lakimies ja yliopiston luennoitsija. Muutaman nuoruusvuotensa Tony Blair vietti Australian Adelaidessa, jossa Leo Blair luennoi lakia yliopistolla. Perhe palasi Britanniaan 1950-luvun lopulla. Blair kävi yksityistä Choristers Schoolia ja Fettes College -sisäoppilaitosta Oxfordissa. Koulusta päästyään hän vietti vuoden Lontoossa yrittäen luoda uraa promoottorina rockmusiikin parissa. Opiskeluaikanaan hän soitti kitaraa ja lauloi yhtyeessä "Ugly Rumours". Hän meni kuitenkin opiskelemaan oikeustiedettä St John's Collegessa Oxfordin yliopistossa. Hän valmistui vuonna 1975 ja sai seuraavana vuonna lakimiehenoikeudet. Hänen äitinsä kuoli hänen ollessaan yliopistossa. Tulevan vaimonsa Cherie Boothin hän tapasi harjoitteluaikoinaan.


title: Tony Blair

text:
Tony ja Cherie Blair avioituivat vuonna 1980. Heillä on neljä lasta: Euan, Nicky, Kathryn ja Leo. Cherie Blair on katolilainen ja lapsista Euan ja Nicky kävivät katolista koulua. Myös Tony Blair omaksui katolisen uskon vaimonsa myötä. Katoliseen kirkkoon hän liittyi kuitenkin vasta pääministerikautensa jälkeen ennen joulua 2007. Nuorin poika Leo (s. 20. toukokuuta 2000) on ensimmäinen istuvalle brittipääministerille syntynyt lapsi sitten 1800-luvun.
Blair liittyi Labour-puolueeseen pian lähdettyään Oxfordista 1975. Hänet valittiin alahuoneeseen 1983 vastaperustetusta Sedgefieldin vaalipiiristä, jota hän edusti siitä lähtien. Blairin lähtö politiikkaan tapahtui Labourin pitkän oppositiokauden aikana ja sen hävitessä neljät peräkkäiset vaalit vuodesta 1979 vuoteen 1992. Parlamentissa Blair samastui Labourin silloiseen maltillisempaan ”pehmeään vasemmistoon”, mutta ajoi silti Britannian eroa EEC:stä ja yksipuolista ydinaseriisuntaa ja oli Campaign for Nuclear Disarmament -rauhanliikkeen jäsen.


title: Doug Blair

text: Vuonna 2012 Doug Blair ryhtyi Turku Rock Academyn opettajaksi. Hankkeen tarkoitus on opastaa uusia nuorisobändejä toimimaan menestyksekkäästi musiikkimaailman eri osa-alueilla. Rock Academyn myötä Blair on vieraillut Suomessa useita kertoja ja samalla myös esiintynyt pienissä ravintoloissa paikallisten muusikoiden kanssa. Syyskuussa 2013 Yleisradio uutisoi kuvaannollisesti, että Turku on Blairin toinen koti. Turun lisäksi Blair on tavannut paikallisia muusikoita muissakin Suomen kaupungeissa, sillä Rock Academy -konseptia on laajennettu Turun ulkopuolelle.


title: Tony Blair

text: Sisäpolitiikassa Blair lisäsi merkittävästi varoja terveydenhuoltoon ja koulutukseen, erityisesti toisella kaudella, sekä otti käyttöön kansallisen minimipalkan (National Minimum Wage; 1999) ja yliopistojen tuhannen punnan vuosittaiset lukukausimaksut (vuodesta 2003 3 000 £). Ensimmäisen vuoden aikana hän järjesti kansanäänestyksen, joka loi Skotlannin ja Walesin alueellisen itsehallinnon parlamentteineen. Toukokuussa 1998 järjestettiin kansanäänestys Suur-Lontoon itsehallinnosta (Greater London Authority) ja perustettiin ensimmäistä kertaa suoraan valittavan pormestarin virka.


title: Tony Blair

text: Blair, joka oli myös saanut lempinimen "Mr. Europe", halusi viedä Britannian "Euroopan sydämeen" kun se oli jäänyt konservatiivinen aikana marginaaleihin. Ensimmäisellä kaudellaan Blair suunnitteli Englannin punnasta luopumista ja euroalueeseen liittymistä, mikä kohtasi vastustusta valtiovarainministeri Gordon Brownilta ja kansalta. Eurosta luvattiin kansanäänestystä vuodeksi 2003, mutta Brownin määräämät viisi kriteeriä eivät täyttyneet ja euron puolesta puhuneet taloudelliset seikat olivat jääneet taakse. Huhtikuussa 2004 Blair ilmoitti kansanäänestyksestä Euroopan unionin perussopimuksen hyväksymisestä. Äänestys kuitenkin peruttiin, kun Ranska ja Alankomaat hylkäsivät sopimuksen omissa kansanäänestyksissään.


title: Tony Blair

text: Blair uudisti puolueen julkisuuskuvaa ja sai sen sitoutumaan vapaaseen markkinatalouteen, inflaation vastaiseen politiikkaan, rikollisuuden vastustamiseen ja tukeen Euroopan yhdentymiselle. Hän käytti termiä "New Labour" kuvaamaan eroa puolueen menneisyyteen. Toukokuun 1995 paikallisvaalit Labour voitti selvästi. Vuoden 1996 puoluekokouksessa Blair ilmoitti kolmeksi päätavoitteekseen "koulutuksen, koulutuksen ja koulutuksen." John Majorin johtama epäsuosittu konservatiivihallitus, joka itsessään oli jakautunut Eurooppa-kysymyksessä hävisi selvin luvuin vuoden 1997 vaalit Labourin saadessa 66 % parlamenttipaikoista (418 vs. konservatiivien 165 ja liberaalidemokraattien 46) ja Blairista tuli maan nuorin pääministeri sitten vuoden 1812 Lordi Liverpoolin. Kautensa alussa Blair oli Britannian suosituin pääministeri kautta aikain.


title: Cherie Blair

text: Booth opiskeli lakia London School of Economicsissa. Vuonna 1976 valmistuessaan asianajajaksi Booth tapasi tulevan miehensä, Tony Blairin. He avioituivat 29. maaliskuuta 1980 ja heillä on neljä lasta: Euan (s. 1984), Nicky (s. 1985), Kathryn (s. 1988) ja Leo (s. 2000).


title: Tony Blair

text: Anthony Charles Lynton ”Tony” Blair (s. 6. toukokuuta 1953 Edinburgh, Skotlanti) oli Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri vuosina 1997–2007. Hän toimi Labour-puolueen puheenjohtajana vuosina 1994–2007. Hän katkaisi konservatiivipuolueen 18 vuoden mittaisen valtakauden ja johti puolueensa kolmeen peräkkäiseen vaalivoittoon. Blairia seurasi pääministerinä hänen hallituksensa valtiovarainministeri Gordon Brown.


title: Tony Blair

text: Oppositiossa Labour oli arvostellut konservatiiveja heikkoudesta Bosnian sodan aikana ja 1999 Blair laati julistuksen Kosovon sodasta. Hän ajoi tiukkaa NATO:n politiikkaa Slobodan Miloševićia vastaan. Menestys tässä, kuten myös Sierra Leonen operaatiossa saivat Blairin luottamaan sotatoimiin humanitaaristen arvojen ajamisessa. Blair loi myös vahvan suhteen Yhdysvaltain presidentti Bill Clintonin kanssa.


title: Marion Zimmer Bradley

text: Bradleyn ensimmäinen opiskelupaikka oli New York State College for Teachers 1946, jonka hän kuitenkin keskeytti kahden vuoden jälkeen. Myöhemmin Bradley jatkoi opintojaan 1960-luvulla Hardin-Simmons Universityssä Texasin Abilenessa, josta hän valmistui 1964. Koulutukseltaan Bradley oli psykologi ja parapsykologi, mutta hän opiskeli myös laulua. Valmistumisen jälkeen Bradley opiskeli lisäksi vielä University of Californiassa, Berkeleyssä.


title: Aminohapot

text: Aminohappojen tärkein biokemiallinen ominaisuus on niiden hydrofobisuus tai hydrofiilisyys ja happamuus tai emäksisyys. Kaikki happamat ja emäksiset aminohapot ovat hydrofiilisiä. Nämä ominaisuudet ovat tärkeitä muun muassa proteiinien alfa-kierteissä ja proteiinien laskostumisessa. Aineenvaihdunnassa on merkittävää myös se, mitä erityisryhmiä tai atomeja aminohappo sisältää.


title: Aminohapot

text: Aminohapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on sekä amino- (-NH) että karboksyyliryhmä (-COOH) liittyneenä samaan molekyyliin. Aminoryhmä on emäksinen ja karboksyyliryhmä hapan. Aminohapot polymeroituvat polypeptideiksi. Polypeptidiketjun pituuden ylittäessä 50 sitä aletaan yleensä kutsua proteiiniksi. Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 20, joista 11 elimistö osaa itse valmistaa. Loput yhdeksän välttämätöntä aminohappoa on saatava ravinnosta. Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana.


title: Välttämätön aminohappo

text: Ihmisen tarvitsemia aminohappoja on 20, joista 11 elimistö kykenee itse valmistamaan. Yhdeksän välttämätöntä aminohappoa on saatava ravinnosta: histidiini, tryptofaani, lysiini, metioniini, fenyylialaniini, treoniini, valiini, leusiini, isoleusiini. Vaikkapa kotikissa taas tarvitsee näiden yhdeksän lisäksi ravinnossaan arginiinia ja tauriinia – syy miksi kissa ei lihansyöjänä pärjää luontaisella kasvisravinnolla.


title: Aminohapot

text: Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 9: histidiini, tryptofaani, lysiini, metioniini, fenyylialaniini, treoniini, valiini, leusiini, isoleusiini.


title: Tryptofaani

text:
Tryptofaani (CHNO) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Sen sivuketjussa on indoliryhmä. Se on yksi yhdeksästä ihmiselle välttämättömästä aminohaposta. Se on tärkein proteiinisynteesiin osallistuva aminohappo. Tryptofaani on neuroregulaattori serotoniinin ja melatoniinin esiaste. Tryptofaani nostaa mielialaa ja auttaa nukahtamaan.
ʟ-tryptofaani (= tryptofaani), aromaattinen, indolirunkoinen aminohappo löydettiin vuonna 1901 ensimmäisenä kaikista aminohapoista. Nisäkkäiden aivoissa tryptofaanista muodostuu serotoniinia, joka säätelee muun muassa mielialaa, unta ja syömistä. Sen uskotaan vaikuttavan myös seksuaaliseen käyttäytymiseen.


title: Aspartyyliaminopeptidaasi

text: Aminopeptidaaseja tavataan monissa soluelimissä ja niillä on tärkeitä tehtäviä biologisissa prosesseissa, kuten lisääntymisessä ja hormonien muokkaamisessa, mutta myös tautien kuten syövän aiheuttamisessa. Ape4:n on huomattu tuottavan kinaasia, joka säätelee natriumin imeytymistä ja näin vaikuttaa verenpaineeseen. Koska aminopeptidaasit pilkkovat aminohappoja, ne vaikuttavat ihmisen ravitsemukseen pilkkomalla ravinnosta saatuja proteiineja aminohapoiksi tai ihmisessä luonnostaan olevia proteiineja aminohapoiksi pitkittyneen ravinnonpuutteen aikana.


title: Päivi Topinoja-Aranko

text:
Mainonnan monitaho -palkinnon 2012 perusteluissa todettiin:"Topinoja-Aranko on menestyksekkäällä urallaan lisännyt markkinointiviestintäalan arvostusta ja parantanut sen toimintaedellytyksiä. Hän on luottamustehtävissään myös valvonut alalla työskentelevien etuja."
Platinahuippua perusteli vuonna 2016 Topinoja-Arangon työtoveri ja ystävä Kirsi Saloranta:"Hän on ideoissa ehtymätön. Mikä tahansa pieni irtoheitto ei riitä, vaan hän haastaa itseään ja muita ajattelemaan isosti. Hakemaan suurempaa merkitystä, pidempää vaikutusta. Päivi on rohkea johtaja, ei pelkää tehdä nopeita päätöksiä ja ottaa isoja askelia."


title: Aminohapot

text: Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana. Eläimet saavat osan aminohapoista kasviravinnosta. Ihminen osaa tuottaa osan tarvitsemistaan aminohapoista kehossaan, mutta kahdeksaa aminohappoa ihmisen on saatava valmiina ravinnosta. Bakteerit, hiiva ja kasvit kykenevät tuottamaan kaikki tarvitsemansa aminohapot itse. Kemiallisesti aminohappoja voidaan valmistaa halogeenihapoista substituutioreaktiolla ammoniakin kanssa, jolloin halogeeniryhmä korvautuu aminoryhmällä. Reaktio tapahtuu noin 50 asteessa ja tarvitsee ammoniakkia ja suolahappoa. Aminohappoja syntyy myös aldehydeistä ammoniakin ja syaanivedyn avulla.


title: Adenosyylihomokysteinaasi

text: Adenosyylihomokysteinaasi on oligomeeri. Ihmisellä entsyymi on tetrameeri eli koostuu neljästä alayksiköstä. Jokainen alayksikkö sisältää sitoutumiskohdan sekä S-adenosyylihomokysteiinille että koentsyyminä toimivalle NAD:lle. NAD-molekyylin sitoutumiskohdan aminohappojärjestys vaihtelee hieman alayksiköittäin ja substraatin sitoutumiskohdassa on samansuuntaisia β-laskoksia. Tärkeitä aminohappoja substraatin ja koentsyyin sitoutumislle ja entsyymin toiminnalle ovat muun muassa asparagiinihappo, lysiini ja histidiini.


title: Univelka

text: Univaje heikentää henkistä suorituskykyä ja lisää Alzheimerin taudin, ylipainon, sydänsairauksien, diabeteksen ja aivoverenkierron häiriöiden riskiä. Univaje aiheuttaa elimistön tulehdusten aktivoitumista, heikentää vastustuskykyä, pienentää kasvuhormonin tuotantoa ja sokerinsietokykyä. Univaje johtaa usein stressiin, ylipainoon, muistin, tarkkaavaisuuden ja päättelykyvyn heikentymiseen sekä tapaturmiin. Liika valvominen aiheuttaa torkahtelua, ärtymystä, keskittymiskyvyn heikkenemistä ja kipukynnyksen alenemista. Voi esiintyä myös mikrounia. 24 tunnin valvominen vastaa promillen alkoholihumalaa. Elimistö pyrkii turvaamaan riittävän unensaannin homeostaattisen säätelymekanismin avulla: jos valvoo normaalia pitempään, myös nukkuu pitempään ja uni on syvempää. Suuri univelka ei normalisoidu vielä yhden yön pitkillä unilla. Jatkuva univelka estää normaaliin unirytmiin pääsemistä. Univelka on nukuttava pois. Yleisestä tiedosta poiketen unta voi nukkua ennalta "varastoon". Kuitenkaan ennalta nukkumista ei voida pitää pysyvänä ratkaisuna uniongelmille. Unirytmin säännöllisyys on tärkeää.


title: Samaa sukupuolta olevien parien adoptio-oikeus

text: Nais- ja miesparien adoptiosta puhuttaessa erotetaan yleensä toisistaan ns. sisäinen ja ulkoinen adoptio. Monet samaa sukupuolta olevat vanhemmat hankkivat lapsia tai heillä voi olla niitä aikaisemmasta suhteesta eri sukupuolta olevan kumppanin kanssa. Sisäinen adoptio tarkoittaa sitä, että perheen ns. sosiaalinen (ei-biologinen) vanhempi adoptoi kumppaninsa biologisen lapsen. Ulkoinen adoptio tarkoittaa adoptointia perheen ulkopuolelta, eli esimerkiksi kansainvälistä adoptiota.


text: Perheen sisäinen adoptio tarkoittaa sitä, että avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa elävä henkilö adoptoi kumppaninsa juridisen lapsen. Esimerkiksi tilanteessa, jossa naispari hankkii yhteisen lapsen keinohedelmöityksellä, on syntyneellä lapsella ilman sisäistä adoptiota oikeudellisesti vain yksi vanhempi, vaikka hän käytännössä elää kahden vanhemman kanssa. Sisäinen adoptio on mahdollinen myös tilanteessa, jossa lapsi elää biologisen vanhempansa ja tämän uuden puolison muodostamassa uusperheessä ja näkee vain harvoin toista biologista vanhempaansa, joka olisi valmis vanhemmuudesta luopumiseen.


text: Samaa sukupuolta olevien parien adoptio-oikeus tarkoittaa nais- ja miesparien oikeutta adoptiolapsen hankkimiseen. Samaa sukupuolta olevilla pareilla on oikeus adoptioon lukuisissa maailman valtiossa sekä kaikissa Yhdysvaltain, Kanadan ja Australian osavaltioissa. Suomessa samaa sukupuolta olevien parien sisäinen adoptio tuli mahdolliseksi 1. syyskuuta 2009 eduskunnan hyväksymän hallituksen esityksen HE 198/2008 vp. pohjalta.


text: Samaa sukupuolta olevien parien adoptio on laillista seuraavissa valtioissa: Alankomaat, Andorra, Belgia, Englanti ja Wales, Espanja, Etelä-Afrikka, Islanti, Norja, Ruotsi, Tanska ja Uruguay. Yhdysvalloissa adoptio on sallittu seuraavissa osavaltioissa: Kalifornia, Massachusetts, New Jersey, New Mexico, New York, Ohio, Vermont, Washington, Wisconsin ja Washington (D.C.) , samoin suuressa osassa Kanadaa ja joissakin Australian osavaltioissa. Israel, Ranska, Saksa ja Suomi sallivat sisäisen adoption: rekisteröidyssä parisuhteessa toinen puolisoista voi adoptoida kumppaninsa biologisen (tai adoptoidun) lapsen. Joissakin maissa, kuten Irlannissa, adoptiota voi hakea yksittäinen henkilö seksuaalisesta suuntautumisesta ja asuinkumppanista riippumatta.


text: Sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi vuonna 2003 mietinnön "Lapset ja rekisteröity parisuhde", jossa selvitetään rekisteröidyssä parisuhteessa elävien homo- ja lesboparien lasten aseman ongelmia. Erityisesti huomion kohteena oli kysymys perheen sisäisen adoption sallimisesta, jota työryhmä suosittelikin lasten aseman parantamiseksi. Toimikunta katsoi, että sisäinen adoptio ratkaisisi useimmat ongelmat, joita rekisteröidyssä parisuhteessa elävien vanhempien lasten asemaan nykyään liittyy. Samoin mietinnössä suositellaan mahdollisuutta yhteisen ottolapsen ottamiseen silloin, kun lapsi kuuluu rekisteröidyssä parisuhteessa elävän parin lähipiiriin ja hänen perhetilanteensa on mietittävä uudelleen esimerkiksi vanhempien kuoleman vuoksi.


title: Adoptio

text: Adoptio eli lapseksiottaminen on oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde. Adoptiossa adoptoitavan juridinen suhde syntymävanhempiin puretaan. Kotimaiset adoptiot ovat olleet peruuttamattomia eli "vahvoja adoptioita "vuodesta 1980 ja kansainväliset adoptiot vuodesta 1985 alkaen. Vuoden 2012 adoptiolakiuudistuksen myötä mahdolliseksi tuli myös "avoin adoptio, "joka on laissa ilmaistu lapsen oikeutena pitää yhteyttä syntymävanhempaansa tai -vanhempiinsa. Myös avoimessa adoptiossa juridinen suhde syntymävanhempiin katkeaa, mutta lapsella säilyy mahdollisuus pitää yhteyttä heihin.


text: Seta on pitänyt lapsen etua perusteluna samaa sukupuolta olevien parien sisäisen adoption sallimiselle. Ilman sisäistä adoptiota tilanne on lapsen kannalta epävarma ja turvaton, etenkin jos hänen ainoa juridinen vanhempansa kuolee. Perhe on tällöin myös taloudellisesti huonommassa asemassa, koska se jää ilman kuolleen vanhemman kumppanille maksettavaa perhe-eläkettä. Jos taas ei-juridinen vanhempi menehtyy, lapsella ei ole samanlaisia perintäoikeuksia kuin juridisen vanhemman kuollessa.


title: Adoptio

text:
Adoption syyt vaihtelevat. Monesti adoptioon päädytään, jos biologinen vanhemmuus ei onnistu tai tunnu houkuttelevalta esimerkiksi hedelmättömyyden, synnytyspelon tai sairauden takia. Aina taustalla ei kuitenkaan ole tahatonta lapsettomuutta tai muuta edellä mainitun kaltaista syytä vaan adoptio voi olla myös ensisijainen lastenhankintakeino.
Vierasperheisiin tehtyjen adoptioiden lisäksi monissa maissa, kuten Suomessa, tehdään perheen sisäisiä adoptioita, joissa yleensä äidin tai isän uusi aviopuoliso adoptoi puolisonsa jo olemassa olevan lapsen. Vuosittain tehdään myös jonkin verran aikuisadoptioita, joissa adoptoitava on täysi-ikäinen ja voi itse antaa suostumuksen adoptioon.


title: Toissijainen perillinen

text: Toissijaisella perillisellä tarkoitetaan Suomen perintöjärjestelmässä ensiksi kuolleen aviopuolison perillisiä, jotka saavat perinnön sen jälkeen kun ensiksi kuolleen puolison perinyt leski kuolee. Sääntö tulee sovellettavaksi tilanteessa, jossa ensiksi kuolleella aviopuolisolla ei ole rintaperillisiä (lapsia tai lapsenlapsia) eikä hän ole tehnyt testamenttia. Tällöin perintö menee leskelle suoraan lain mukaan. Sitten kun leski kuolee, jaetaan hänen omaisuutensa toissijaisten perillisten ja lesken omien perillisten kesken.


title: Sisäinen motivaatio

text: Motivoitunut käytös edellyttää intentiota eli pyrkimystä tavoitteidensa saavuttamiseen; se on siis toimintaa, joka välittyy intentioiden kautta. Motivaatio voidaan jakaa sisäiseen ja ulkoiseen motivaatioon sen perusteella, kumpuavatko nämä intentiot yksilön sisältä omaehtoisesti vai ohjaako yksilön intentioita jokin ulkoinen motiivi. Sisäisesti motivoitunut yksilö hakeutuu tekemään hänelle mielekkäitä asioita ja tehtäviä. Tehtävät innostavat häntä ulkoisista palkkioista riippumatta. Sisäinen motivaatio on proaktiivista, mikä tarkoittaa, että sisäisesti motivoituneen yksilön valinnat ja teot ovat hänen omien arvojensa ja päätöstensä mukaisia. Ne eivät ole olosuhteiden tai ulkoisen tahon sanelemia. Näin ollen yksilö ei joudu pakottamaan itseään tehtävien pariin, koska motivaatio niin sanotusti virtaa hänestä sisältäpäin. Tällainen tekeminen koetaan huomattavasti vähemmän raskaaksi kuin ulkoisesti motivoitu tekeminen.


title: Aleutit (kansa)

text: Kun Alaskasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1959, sen sallittiin hallintonsa rahoittamiseksi valita 103 miljoonaa eekkeriä maata alueeltaan myyntiin. Vielä vuonna 1884 Alaskan siviilihallinnon laki esitti, ettei ”intiaaneilta viedä mitään heidän käyttämäänsä tai hallitsemaansa tai omakseen väittämäänsä maata”. Käytännössä Alaska valitsi myös alkuperäisasukkaiden kylien maita, vaikka niiden oli tarkoitus olla lain ulkopuolella. Aluetit perustivat Aleut-liiton (Aleut League) ajamaan omia oikeuksiaan ja vuonna 1966 perustettiin Alaskan alkuperäiskansojen liitto eli Alaska Federation of Natives. Lopulta joulukuussa 1971 solmittiin Alaskan alkuperäiskansojen maavaatimusten järjestelylaki, Alaska Native Land Claims Settlement Act eli ANCSA. Sen perusteella muodostettiin 12 alueellista ja 203 kyläkorporaatiota. Yhdysvaltojen vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 19 282. lukuun sisältyvät myös ne, jotka ilmoittivat kuuluvansa aleuttien lisäksi johonkin muuhun heimoon tai rotuun. Pelkästään aleutiksi itsensä ilmoitti 61,8 % koko luvusta.


title: Alaskan osto

text: Venäjä oli yrittänyt myydä Alaskaa Yhdysvalloille jo vuosia ennen kaupan syntymistä. Venäjällä oli useita syitä pyrkiä eroon Alaskasta. Siitä oli tullut rasite, sillä sen hallitseminen oli kallista ja Venäjä oli velkaantunut raskaasti Krimin sodan (1853–1856) aikana. Tarvikkeiden toimittaminen Venäjältä Alaskaan oli logistisesti hankalaa ja venäläisten yhteiselo tlingit-intiaanien kanssa ei aina sujunut rauhallisesti. Lisäksi Alaskan myyntipyrkimyksiin vaikuttivat poliittiset syyt: Venäjällä oltiin kiinnostuneempia laajentamaan valtakuntaa Aasiassa kuin Amerikassa, ja Yhdysvalloissa eläneen kutsumuskohtalon takia Venäjällä uskottiin, että alue päätyisi joka tapauksessa ennemmin tai myöhemmin Yhdysvalloille.