title: Syöksylasku

text: Syöksylasku kuuluu alppihiihdon maailmancupin ohjelmaan. Lisäksi se on talviolympialaisten ja alppihiihdon MM-kisojen ohjelmassa.


title: Speedway (urheilulaji)

text: Speedway on melko vaarallinen laji joten suojien täytyy olla hyvät. Selkäsuoja on pakollinen joka kisassa kuten myös kypärä. Speedway-pyörän sekä myös kypärän tulee olla vaatimusten mukaiset, jotta niillä saa ajaa kilpailuissa. Kuljettajilla on oltava myös jonkinlainen rintapanssari seka kyynär- ja polvisuojat, vaikka niitä ei yleensä tarkisteta. Ajosaappaat ovat ajossa pakolliset. Yleensä saappaiden mukana toimitetaan myös pakollinen peltikenkä, joka kiinnitetään vasemman saappaan pohjaan ennen radalle menoa. Sen tarkoitus on suojata saappaan pohjaa ja pitää huoli siitä, että saapas liukuu radan pinnalla. Näiden lisäksi kuljettajat käyttävät ajohaalaria tai -pukua. Se voi olla yksi- tai kaksiosainen ja valmistettu kankaasta tai nahasta. Nahasta tehty haalari kestää enemmän, mutta se on lämmin kesällä eikä välttämättä jousta yhtä paljon kuin kangaspuku. Kuljettaja saa kuitenkin päättää, minkälaista ajoasua käyttää. Ennen kisaa suoritetaan katsastus, jossa tarkastetaan speedway-pyörä, lisenssi sekä kypärä ja todetaan ne kilpailukelvollisiksi.


title: Säilä

text: Säilä () on urheilulaji, jossa otellaan yksi vastaan yksi säilä nimisellä miekalla. Säilä on lyömämiekka, jolla saa pisteen myös vastustajan sivaltamisesta. Kaksi muuta miekkailun olympialaislajia kalpa ja floretti ovat pelkästään pistomiekkoja. Säilämiekkailussa hyväksytty osuma-alue on vastustajan vyötäröstä ylöspäin. Ottelualue on muiden lajien tapaan 14 x 1,5–2 metrin suuruinen.


title: Hiihto

text: Mäkihyppy eli mäenlasku on urheilulaji, jossa lasketaan keinotekoista mäkeä pitkin hyppyrinnokalle. Itse hyppy alkaa hyppääjän ponnistuksesta, josta paljolti riippuu hypyn onnistuminen. Hyppääjä laskeutuu alastulomäkeen.


title: Koskisyöksy

text: Suomessa järjestetään vuosittain koskisyöksyn SM-kilpailut. Kilpailumuotona on sprintti, klassinen tai molemmat, jolloin kilpailu käydään kahtena eri osakilpailuna. Vuonna 2009 järjestettiin Koskisyöksyn SM-kilpailut Kiiminkijoella 24.5. ja kilpailumuoto oli klassinen. Tällä hetkellä koskisyöksy ei ole kenenkään päälaji ja osallistujat ovat lähinnä slalommelojia. Merimelojien Kimmo Harikoski on ollut paras suomalainen koskisyöksyjä yltäen 5. sijalle MM-kilpailuissa 1996.


title: Alppihiihto

text: Syöksylaskun porttiväli maailmancupin lajeista on pisin ja nopeudet suurimmat. Useimmiten rata myötäilee rinteen muotoa, joten se on melko suora. Suuren nopeuden takia syöksylasku lasketaan pitkissä rinteissä. Syöksylaskussa lasketaan vain yksi kierros.


title: Koskenlasku

text: Kansainvälinen koskenlaskuliitto IRF järjestää miesten ja naisten maailmanmestaruuskilpailut kahden vuoden välein. Niissä kuusihenkiset venekunnat kilpailevat pisteistä syöksyssä, pujottelussa ja aika-ajossa, ja kokonaiskilpailu ratkeaa yhteispisteiden perusteella. Syöksykilpailu käydään nopeassa koskessa, pujottelussa kierretään 12 porttia, ja aika-ajossa melotaan myötävirtaan melkein tunnin ajan.


title: Lauberhornin syöksylasku

text: Ziel-S johtaa "Zielschuss"iin, joka 36 asteen jyrkkyydellä on rinteen toiseksi jyrkin kohta Hundschopfin jälkeen. Maaliintuloa edeltävää hyppyä madallettiin ennen vuoden 2009 kilpailua turvallisuussyistä ja hyppyyn tuloa levennettiin. Aiemmin useat laskijat olivat kaatuneet tässä kohdassa, muun muassa Peter Müller, Silvano Beltrametti, Adrien Duvillard ja vuonna 2007 Bode Miller – silti ylittäen maalilinjan voittajana. Nykyisin hypystä ei enää lennetä paljoakaan ilmaan. Maaliintulo vaatii siltikin laskijoilta viimeiset voimat vielä nykyäänkin. Lauberhornin syöksylaskun maali sijaitsee 1 287 metriä merenpinnan yläpuolella Schiltwaldin vuoristokylässä noin kilometri etelään Wengenin keskustasta.


title: Miekkailu

text:
Eri urheilumiekkailulajien tekniikat eroavat toisistaan, koska eri lajeissa sallitut osuma-alueet ovat erilaiset. Lisäksi säilässä ja floretissa on käytössä etuoikeussääntö, eli hyökkäyksen aloittavalla ottelijalla on etuoikeus ja puolustautuvan ottelijan tulee suorittaa väistö ennen kuin hän saa ryhtyä omaan hyökkäykseensä. Miekkailutekniikassa on erotettavissa kaksi erillistä kokonaisuutta: asetekniikka ja jalkatekniikka.
Liikkuminen ja etäisyyden pitäminen vastustajaan on miekkailussa – niin kuin kaikissa muissakin kamppailulajeissa – erittäin tärkeää. Miekkailussa liikkuminen tapahtuu siten, että jalat ovat noin hartianleveyden päässä toisistaan ja etujalan (oikeakätisillä oikean ja vasenkätisillä vasemman) kärki osoittaa kohti vastustajaa. Takajalka on 90 asteen kulmassa etujalkaan nähden siten, että kummankin jalan kantapää on samalla linjalla. Tarkoituksena on sijoittua vastustajaan nähden hieman kylki edellä, jotta osuma-alue olisi mahdollisimman pieni. Hartialinja on noin 45 asteen kulmassa tai vähemmän. Eteenpäin liikuttaessa etujalka nostetaan ilmaan ja siirretään eteenpäin, minkä jälkeen takajalka tuodaan eteenpäin. Peräännyttässä järjestys on päinvastainen. Muita jalkatekniikan liikkeitä ovat hyppy, eli "balestra", syöksy ja ryntäys eli "flèche". Säilämiekkailussa ryntääminen on kiellettyä.


title: SS-Verfügungstruppe

text: SS-Verfügungstruppe (SS-VT) (suomennettuna SS-käyttöjoukko) oli natsi-Saksan aikainen puolisotilaallinen järjestö, jonka juuret olivat erilaisissa oikeistolaisissa saksalaisissa maanpuolustusjärjestöissä kuten Freikorps ja kansallissosialistisen puolueen SA. Nämä järjestöt käytännössä sulautettiin vuonna 1934 SS-Verfügungstruppeksi eli taistelutukijoukoiksi. Tällöin muodostettiin kaksi rykmenttiä: pohjoiseen Saksaan SS-Standarte ”Germania” ja eteläiseen SS-Standarte ”Deutschland”. SS-Verfügungstruppesta tuli SS-joukkojen aseistettu siipi ja osa kansallissosialistista puoluetta (Wehrmachtin asemasta).


title: Waffen-SS

text: Waffen-SS (suomeksi myös Ase-SS) oli natsi-Saksan SS-joukkojen aseistettu siipi. Sen juuret olivat erilaisissa radikaaleissa oikeistolaisissa maanpuolustusjärjestöissä kuten Freikorps ja Sturmabteilung. Nämä järjestöt käytännössä sulautettiin vuonna 1934 SS-Verfügungstruppeksi (SS-VT) eli taistelutukijoukoiksi. Tämä yhdessä Adolf Hitlerin henkivartiokaartin Leibstandarte Adolf Hitlerin (LAH) kanssa olivat suoria Waffen-SS:n edeltäjiä. Waffen-SS:n tehtävä oli toimia Saksan eliittinä, ja saikin mainetta tehokkaana eliittisotilasjärjestönä. Waffen-SS sai hyvän aseistuksen, ja sen sotilaallinen johto oli komennettu Wehrmachtista. Waffen-SS oli myös ensimmäinen maastopukuja laajassa mittakaavassa käyttänyt sotilasorganisaatio.


title: Suomalais-Saksalainen seura

text: Suomalais-Saksalainen Seura (SSS) oli Suomen ja Saksan välisiä kulttuuripoliittisia yhteyksiä ensimmäisen maailmansodan jälkeen luonut ja ylläpitänyt suomalainen yhdistys. Se perustettiin vuonna 1918 maiden välillä Suomen sisällissodassa olleen aseveljeyden vanavedessä. Vilkkainta seuran toiminta oli toisen maailmansodan aikana, jolloin se pyrki sitomaan Suomea entistä tiukemmin natsi-Saksan intresseihin. Tällöin sen toimintaan osallistui monia vaikutusvaltaisia suomalaisia. SSS päätettiin lakkauttaa syyskuussa 1944, kun sen ajama saksalaismielisyys kävi aikansa eläneeksi Suomen ja Saksan suhteiden katkettua.


title: Saharasia

text: Saharasialla DeMeo tarkoittaa Afrikasta Saharan aavikolta Keski-Aasian aavikoille jatkuvaa yhtenäistä aavikkoaluetta. Teorian mukaan mukaan Saharasian suuraavikkoalueen synty hedelmällisten alueiden kuivuessa noin 6000 vuotta sitten pakotti paikalliset heimot ihmiskunnalle aivan uuteen elinkeinoon - joukolla tapahtuvaan ryöstelyyn. Uusi kulttuurimalli osoittautui tuottavaksi harjoittajilleen, ja väkivalloin menestyvät koettiin ensi kertaa hyviksi ihmisiksi, sankareiksi. Näin syntyi ensi kertaa maailmanhistoriassa sotaisuuden ihannointi. Sotaisuus, seksuaalinen hyväksikäyttö ja väkivalta yhdistettiin aivan uudenlaiseen miehisyyden ihanteeseen, josta tuli ihailtu roolimalli miespuolisille lapsille. Miehet ottivat lähes kaiken vallan yhteiskunnassa, syntyi patriarkaalisuus. Kovalla kohtelulla ja kulttuurin vääristyneillä ihanteilla vähennettiin lasten kokemaa empatiaa, jolloin heistä muodostui vähemmän empaattisia aikuisina. He kohtelivat myös omia lapsiaan samalla tavalla, joka aiheutti kulttuurimallin säilymisen sukupolvien yli.


Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seura (SNS, myöhemmässä kirjallisuudessa myös "SNS I") oli talvisodan jälkeen, välirauhan aikana toukokuun loppupuolella 1940 perustettu suomalainen järjestö. Toiminta-ajatuksena oli kirjallisuuden julkaiseminen ja kokouksien, juhlien ja esitelmätilaisuuksien järjestäminen. Seuran yhtenä perustajajäsenenä oli Mauri Ryömä, joka oli myös koko seuran olemassaolon ajan sen puheenjohtajana. Varapuheenjohtajana toimi Lauri Vilenius. Seura ajoi Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden parantamista. Jäsenmäärä nousi melkein heti perustamisen jälkeen yli 35 000 jäseneen, ja organisaatio käsitti kaiken kaikkiaan noin 115 paikallisjärjestöä. Osaa sen jäsenistöä pidettiin kommunistien myötäilijöinä tai he olivat lakkautetun kommunistipuolueen entisiä jäseniä. Seura joutui heti perustamisen jälkeen, Suomen ja Neuvostoliiton väliseksi sisä-ja ulkopolitiikan välikappaleeksi, joko tahallaan tai tahtomattaan.


title: Sensible Soccer

text: Nimellä "Sensible World of Soccer" (SWOS) julkaistu jatko-osa lisäsi peliin rutkasti joukkueita ympäri maapalloa sekä world cupin. Monissa kehitysmaissakin löytyi joukkueet kolmosdivarista asti sekä näille liigat ja cupit. Tulevat päivitykset lisäsivät peliin vielä Euroopan lisäksi muidenkin maanosien omat ylikansalliset seuratason liigat ja turnaukset sekä muiden maanosien maiden väliset mestaruuskisat. Sensible World of Socceria pystyi pelaamaan myös rajoittuneena manageripelinä (joko ohjaten itse tai antamalla tietokoneen ohjata pelit). Tällöin pystyi ostamaan ja myymään pelaajia sekä suunnittelemaan pelaajien liikkeet kentällä sen mukaan, missä kohden kenttää pallo kulloinkin oli.


title: Sotahistoria

text: Uusi sotahistoria on käsitteenä hiljalleen alkanut tarkoittaa nykyaikaisen historiatieteen keinoin toteutettua sotien tutkimista. Ensinnäkin tutkijat ovat pyrkineet saamaan niin kutsutun tavallisen ihmisen äänen kuuluville, mistä on seurannut muun muassa naisten toiminnan ulottaminen myös sotahistorian tutkimuksen piiriin. Toiseksi, tutkijat ovat vaihtaneet tapahtumatason kuvauksen analyyttisempään tarkasteluun, mikä on johtanut sodan taustalla olevien rakenteiden tutkimiseen. Molemmat yllä mainitut seikat ovat johtaneet havaitsemaan sodan kiinteänä osana rauhan ajan siviiliyhteiskuntaa sekä moniaikaisena ilmiönä, joka juontuu ajasta ennen sotaa ja jatkuu sen jälkeen. Kolmanneksi, tutkijat ovat työskennelleet monitieteisesti. Erityisesti sosiaalihistorian, etnografian, antropologian, taloushistorian ja kulttuurihistorian tutkimusteorioiden ja -metodien soveltaminen sotahistoriaan on johtanut uusien näkökulmien ja tulosten löytämiseen.


title: Science on a Sphere

text: Science on a Sphere (SOS, ) on pallonmuotoinen projektiosysteemi, jonka on kehittänyt Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio. Sillä voidaan näyttää korkeatasoista videota pallolla litteän näytön sijasta. Tarkoituksena on esittää paremmin maailmanlaajuisia ilmiöitä. Animoiduilla kuvilla voidaan esittää erilaisia ympäristön prosesseja, esimerkiksi myrskyjä, ilmastonmuutosta ja meren lämpötiloja. SOS-systeemi on tällä hetkellä 50 paikassa ympäri maailman.


title: Suomen historia

text: Suomen historia on ajanjakso, jolta on käytössä Suomea koskevia kirjallisia lähteitä. Ensimmäiset Suomea koskevat kirjalliset lähteet ovat 1100-luvulta. Vanhin tunnettu Suomea koskeva kirjallinen lähde on "Gravis admodum" -nimellä kutsuttu paavi Aleksanteri III:n kirje vuodelta 1171 tai 1172. Tätä edeltävää aikaa kutsutaan Suomen esihistoriaksi. Suomen historia alkaa kristinuskon saavuttua eteläiseen Suomeen, jolloin ensimmäiset kirjalliset lähteet ovat syntyneet. Suomen historian alkaminen aloitti myös Suomen keskiajan. Varhaisimmat historialliset lähteet painottuvat yhteiskunnan ylimpiin kerroksiin ja niistä on mahdotonta luoda kokonaiskuvaa Suomen menneisyydestä ennen 1540-lukua.


title: Luettelo jääkäreistä S

text: () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Sippola ja Maria Josefiina Silfverberg. Hän kävi kaksi luokkaa Lapuan yhteiskoulua ja 2 vuotta Helsingin teollisuuskoulun kemiallista osastoa. Sippola liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 5. heinäkuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 3. komppaniaan 5. lokakuuta 1916. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet lähetettiin 22. helmikuuta 1917 alkaen Altonan työosastoon, josta hänet laskettiin 8. syyskuuta 1917 siviilitöihin Saksaan. Jääkärit Vilkas Sippola ja Urho Sippola olivat hänen veljiään.


title: Sapporo

text: Sapporo (, ) on Japanin viidenneksi suurin kaupunki ja Hokkaidōn suurin kaupunki. Sapporo on Hokkaidōn prefektuurin pääkaupunki ja on myös Ishikarin yleiskehitystoimiston sijaintipaikka. Sapporo on yksi Japanin virallisista suurkaupungeista. Sen asukasluku on 1 934 675 (maaliskuussa 2015) ja pinta-ala 1 121,26 km².


title: Sapporo

text: Sapporo Dome -stadion on vuonna 2001 rakennettu sisähalli, jossa on järjestetty useita suuria urheilutapahtumia. Sapporossa pelattiin kolme alkulohkojen ottelua jalkapallon MM-kisoissa 2002. Kaupunki isännöi myös muutamia pelejä vuoden 2006 koripallon MM-kisoissa sekä toimi pohjoismaisten hiihtolajien MM-kisojen isäntäkaupunkina vuonna 2007. Sapporossa sijaitsevasta Ōkurayama-hyppyrimäestä hypätään vuosittain mäkihypyn maailmancupin osakilpailuja.


title: Sapporo

text: Sapporossa järjestetään vuosittain lumifestivaali, jossa käy noin kaksi miljoonaa matkailijaa. Festivaali alkoi vuonna 1950 opiskelijoiden spontaanista lumiveistosten rakentelusta, mutta viisi vuotta myöhemmin läheisen puolustusvoimien tukikohdan joukot alkoivat tehdä massiivisia jääveistoksia osana tiimityön ja johtamistaidon opintojaan. Nykyisin jääveistoskilpailuun osallistuu pari tusinaa joukkuetta kaikkialta maailmasta.


title: Sapporo

text: Sapporossa vallitsee meri-ilmasto, johon kuuluvat suuret kesän ja talven lämpötilaerot. Kaupungin sademäärät ovat suuria, ja Sapporossa koetaan toisinaan lumimyrskyjä.


title: Sapporo

text: Kaupungin lähellä on kaksi lentokenttää: Okadaman lentoasema (kuusi kilometriä kaupungin keskustasta) hoitaa paikallisliikennettä Hokkaidōn saarella, sillä asemalla liikennöidään vain potkuriturbiinikoneilla. Vajaan 40 km:n päässä on Chitosen lentoasema, josta on säännöllisiä yhteyksiä muualle Japaniin sekä ulkomaille Kiinaan, Taiwaniin, Etelä-Koreaan ja Venäjälle. Chitose on Japanin neljänneksi vilkkain kotimaanliikenteen lentokenttä.


title: Sapporo (panimo)

text: Sapporo (, "Sapporo Bīru Kabushiki-gaisha") on japanilainen olutpanimo. Perustettu vuonna 1876 Sapporossa, sen pääkonttori sijaitsee Shibuyan alueella Tokiossa.


title: Sapporo

text: Sapporo jakautuu kymmeneen suuralueeseen. Niistä asukasluvultaan suurin on Kita-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Minami-ku. Kaupungin ydinalueen muodostaa Chūō-ku.


title: Aomori

text: Lumi ja kylmä ilma ovat ominaisia Aomorille, ja niistä kaupunki on hyvin tunnettu Japanissa. Kaupungin talvisia lumisateita sanotaan kovimmiksi koko Japanissa. Aomorissa sataa vuosittain keskimäärin 669 cm lunta. Esimerkiksi kaupungin lumipeitteen paksuuden ennätys on 196 cm vuodelta 1981. Vastaavasti Sapporon ennätys on vain 164 cm vuodelta 1939, vaikka se sijaitseekin pohjoisempana. Syynä poikkeukselliseen lumen määrään ovat useat eri tuulet, jotka törmäävät kaupungin ympärillä ja pakottavat ilman nousemaan ja viilenemään, mikä johtaa sateisiin.


title: Sapporo Dome

text: Sapporo Dome on Sapporossa Japanissa sijaitseva katettu urheilustadion. Sitä käytetään enimmäkseen baseball- ja jalkapallo-otteluihin. Se toimii baseballseura Hokkaido Nippon Ham Fightersin ja jalkapalloseura Consadole Sapporon kotikenttänä.


title: Marnie – tyttö ikkunassa

text: Anna Sasaki on 12-vuotias tyttö joka asuu perheensä kanssa Sapporossa, Japanissa. Annan oikeat vanhemmat kuolivat auto-onnettomuudessa kymmenen vuotta aiemmin. Hän on usein hyvin masentunut ja lisäksi Annalla on astma. Niinpä hänet lähetetään täti ja setä Oiwan luo maalle kesken lukukauden. Maalle saavuttuaan Anna näkee vanhan meren rannalla seisovan kartanon. Se näyttää autiolta ja onkin hyvin huonossa kunnossa. Hän näkee seuraavana yönä unta kartanon ikkunassa loistavasta valosta ja siellä näkyvästä Annan ikäisestä vaaleahiuksisesta tytöstä, jonka hiuksia on kampaamassa vanha mummo. Anna kysyy kartanosta tädiltään ja sedältään, ja niin hän saa selville, että kartano on ollut kauan tyhjillään ja että siellä asui kerran joku rikas ulkomaalainen. Anna käy myös juhlissa illalla, mutta ne eivät mene kovin hyvin. Hän ryntää pois juhlapaikalta meren rantaan ja löytää rannasta soutuveneen. Anna soutaa kartanon luo ja tapaa siellä salaperäisen vaaleahiuksisen tytön. He tapaavat jälleen seuraavana iltana ja lähtevät yhdessä soutamaan sekä lupaavat etteivät kerro muille siitä mitään. Tyttö osoittautuu kartanossa rikkaiden vanhempiensa kanssa asuvaksi Marnieksi.


title: Latvia

text: Latvian tasavalta () eli Latvia () on yksi Baltian maista. Se rajautuu pohjoisessa Viroon, idässä Venäjään sekä Valko-Venäjään ja etelässä Liettuaan. Maan pääkaupunki Riika on Baltian maiden suurin kaupunki. Latvia on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004.


title: Latva (Venäjä)

text: Latvan taajama sijaitsee Jyvenjoen varrella Muurmannin radan itäpuolella noin 60 kilometriä Petroskoista etelään. Latvan asutus levittäytyy seitsemän kilometrin matkalle Jyvenjoen varrelle. Latvassa oli noin 3 200 asukasta vuonna 1996. Latvassa toimii maatalousosakeyhtiö, Majak, (entinen valtiontila) ja se on yksi Karjalan tasavallan suurimpia maatalousyrityksiä. Latvassa toimii myös maatalouskoulu, joka kouluttaa muun muassa konemiehiä. Nähtävyyksistä mainittakoon Nikolskajan kirkkomuseo.


title: Latvia

text: Suurin osa Latviasta on alavaa maata, jonka maaperä on jääkauden muokkaamaa moreenia. Myös kalkkikivipitoisia reheviä seutuja on runsain mitoin. Kohtuullisen korkuiset kukkulat kattavat yhteensä noin neljänneksen maan pinta-alasta. Kolme ylänköaluetta sijaitsevat Kuurinmaalla maan länsiosassa, Vidzemessä maan keskiosassa ja Latgalliassa maan itäosassa. Maan korkein kohta, Gaiziņkalns, on vain 311,6 metriä korkea.


title: Latgallia

text: Latgallia (, latgalliksi "Latgola", , , , "Latgalija") on yksi Latvian historiallisista ja kulttuurialueista. Se sijaitsee Latvian itäosassa. Latgallia on perinteisesti ollut katolilaista seutua, kun muu Latvia on pääosin luterilaista.


title: Latvia

text: Latvia on alavaa, kalkkipitoista moreenimaata. Sen pinta-alasta neljännes on metsää, ja kalkkipitoinen maaperä suosii näyttäviä kasveja kuten kämmeköitä. Nykyisen Latvian muodostavat Liivinmaa ja Kuurinmaa ovat olleet vuosisatojen varrella kalparitarien, Puolan, Ruotsin, Saksan, Venäjän ja Neuvostoliiton vallan alla. Ensimmäinen itsenäisyyskausi oli 1918–1940 ja toinen alkoi 1991. Neuvostokauden jälkeen talouden toipuminen alkoi vauhdikkaasti 2000-luvulla, mutta 2008 alkanut kansainvälinen lama koetteli maata pahasti.


title: Latvia

text: Soita on vähemmän kuin muualla Baltiassa, noin 10 prosenttia maa-alasta. Latgalen alueella maan itäosassa sijaitsee suurin osa Latvian järvistä, jotka ovat kaikki hyvin pieniä. Järviä on kaikkiaan 2 256. Tärkein joki on Riianlahteen laskeva Väinäjoki. Muita jokia ovat Lielupe, Venta, Gauja ja Aiviekste. Riianlahti on Latvian luoteispuolella sijaitseva Itämeren lahti.


title: Valko-Venäjä

text:
Valko-Venäjä on tasainen sisämaavaltio Itämeren ja Mustanmeren valuma-alueiden vedenjakaja-alueella. Maa sijaitsee keskellä maantieteellistä Eurooppaa. Rajanaapureita ovat Puola ja Liettua lännessä, Venäjä idässä, Ukraina etelässä ja Latvia pohjoisessa.
Maaston keskikorkeus on 100–200 metriä merenpinnasta. Maan korkein kohta Dzjaržynskin mäen huippu (Hara Dzjažynskaja) on 345 metriä merenpinnasta.


title: Liettua

text: Liettua rajoittuu pohjoisessa Latviaan, idässä Valko-Venäjään, etelässä Puolaan ja Venäjään (Kaliningradin alue). Länsiraja kulkee Itämerellä. Liettua on pinta-alallaan 65 300 km² suurin Baltian maista. Tämä vastaa noin viidesosaa Suomen pinta-alasta. Merenrantaa Liettualla on tarkastelutavasta riippuen 90 kilometriä tai enemmän. Liettuan korkein kohta, "Aukstojas", on 293,8 m merenpinnan yläpuolella. Liettuan pisin joki on Valko-Venäjän puolelta alkava 917 kilometriä pitkä Nemunas (Niemen).


title: Latvia

text:
Latvian maisemaa koristavat suuret metsät, järvet ja muutamat suot, jotka ovat pääosin keidassoita. Metsiä on maan pinta-alasta noin neljännes, ja metsäteollisuus onkin tärkeä teollisuudenala. Latvian metsät ovat hemiboreaalista sekametsää. Noin 90 prosenttia puustosta on havupuita, kuusta ja mäntyä. Valtion metsissä kasvaa enemmän havupuuta, yksityismailla lehtipuuta. Puuston tilavuudesta on mäntyä 40 prosenttia, rauduskoivua 30 prosenttia ja kuusta 17 prosenttia.
Kaikkiaan Latviassa on tavattu 27 700 eliölajia. Suuriin nisäkkäisiin kuuluvat susi, ilves, saksanhirvi, metsäkauris, villisika ja saukko. Kuurinmaalla vaeltaa villejä visenttejä ja villiintyneitä hevosia. Linnuista näyttävimpiä ovat kattohaikara, mustahaikara ja pikkukiljukotka. Kasveihin kuuluu yli 30 harvinaista kämmekkälajia.


title: Riika

text: Riika (, ) on Latvian pääkaupunki. Se sijaitsee Itämeren rannalla Väinäjoen suulla. Kaupunki on tärkeä alueellinen satamakaupunki ja teollisuuden keskus. Riika on myös Baltian maiden väkiluvultaan suurin kaupunki. Väkiluku on kuitenkin pudonnut jatkuvasti Latvian itsenäistymisen jälkeen (1991: 910 000, 2000: 764 329, 2013: 696 618). Noin 42,6 prosenttia Riian asukkaista on kansallisuudeltaan latvialaisia, venäläisiä on 39,8 prosenttia, valkovenäläisiä 4,1 prosenttia, ukrainalaisia 3,7 prosenttia, puolalaisia 1,9 prosenttia ja loput (7,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Sävellaji

text: Sävellaji on sävelasteikkoon perustuva säveljärjestelmä, jonka perussäveleksi on valittu jokin 12-sävelasteikon sävel. Tietyssä sävellajissa olevassa musiikkiteoksessa käytetään pääosin kyseiseen sävellajiin kuuluvia säveliä. Sävellajeihin perustuvaa musiikkia sanotaan tonaaliseksi vastakohtana atonaaliselle ja modaaliselle musiikille. Sävellaji voi vaihtua kesken musiikkiteoksen, mitä kutsutaan modulaatioksi tai sävellajinvaihdokseksi.


title: Sävellaji

text: Länsimaisessa musiikissa yleisimmät sävellajit ovat duuri ja molli. Molemmat perustuvat diatoniseen sävelasteikkoon, jossa on seitsemän sävelaskelta, mutta duurin ja mollin perussävel on eri kohdassa. Mollista on lisäksi käytössä eri muunnelmia. Tärkein ero mollin ja duurin välillä on toisen ja kolmannen sävelen välinen korkeusero: duurissa se on kokosävelaskelen, mollissa puolisävelaskelen suuruinen. Usein duuria kuulee luonnehdittavan "iloiseksi" ja mollia "surulliseksi" sävellajiksi. Musiikin tunnelmaan vaikuttavat tietysti monet muutkin tekijät kuin käytetty sävellaji.


title: Sävellaji

text: Musiikkikappaleiden sävellajeja joudutaan usein muuttamaan laulajien tarpeisiin, sillä sävellajin tulee sisältää laulajalle sopivia säveliä. Sävellajin säätöä, muuttamista matalammaksi tai korkeammaksi, kutsutaan transponoinniksi. Kappaleen alkuperäisesittäjä on voinut olla korkeaäänisempi ja korkeiden sävelien laulaminen osoittautuu vaikeaksi tai kappaleen alkuperäisesittäjä on ollut matalaäänisempi ja matalien sävelien laulaminen osoittautuu vaikeaksi. Sopraanolle sopivat sävelet C4-G5, altolle A3-C5, tenorille C3-G4 ja bassolle G2-C4. Laulajien vahvuusalueista voi esimerkiksi päätellä, että sopraanolle ja tenorille sopivat samat C- ja G-säveliä sisältävät sävellajit, mutta sopraano vain laulaa saman sävellajin oktaavia ylempää kuin tenori ja tenori vastaavasti oktaavia alempaa kuin sopraano. Oktaavin verran korottamisesta käytetään merkintää "8va" ja oktaavin verran alentamisesta merkintöjä "8va bassa" tai "8vb".


title: Sävellaji

text: C-duurissa ja luonnollisessa a-mollissa käytetään vain diatonisen perusasteikon säveliä C, D, E, F, G, A ja H, jotka esimerkiksi pianolla soitetaan valkoisilla koskettimilla (elleivät muut sävelet esiinny tilapäisesti muunnesävelinä). Muissa sävellajeissa ainakin osa sävelistä on korotettu tai alennettu, mikä nuottikirjoituksessa osoitetaan etumerkeillä, jotka sijoitetaan nuottiviivastolla jokaisen rivin alkuun. Etumerkkejä ovat ylennysmerkit, ristit ja alennusmerkit, b-merkit .


title: Miksolyydinen

text: Edellä kuvattua miksolyydistä sävellajia sanottiin "autenttiseksi". Muiden kirkkosävellajien tapaan miksolyydisestä oli olemassa myös "plagaalinen" muunnos, "hypomiksolyydinen" eli "alempi miksolyydinen" sävellaji, jota keskiaikaisessa teoriassa pidettiin kahdeksantena sävellajina. Sekin voitiin määritellä kahdella tavalla, joko D:stä ylempään D:hen ulottuvana diatonisena asteikkona, jonka "finalis"-sävel G jakaa kahtia (siis D–E–F–G + G–A–B–C–D), tai sävellajina, jonka päätössävel oli G ja jonka sävellaji sen alapuolella olevasta C:stä päätössävelen yläpuolella olevaan E:hen saakka, siis runsaan oktaavin verran. Siinä "tuba"-sävelenä oli C, kahdeksannen psalmisävellajin tenori.


title: Prosodia

text: Suomessa edellä mainituilla ominaisuuksilla ei ole merkitystä erottavaa tehtävää, mutta esimerkiksi kiinassa on eriteltävissä nouseva, laskeva, nousevalaskeva ja tasainen sävelkulku, jotka vaikuttavat sanan merkitykseen. Tällaisia kieliä kutsutaan sävelkieliksi. Vieraan kielen puhujan näkökulmasta suomen kielessä voitaisiin analysoida olevan äänteiden keston muodostama merkitysero (esimerkiksi sanoissa "sata, sataa"), suomen kielen kannalta on kuitenkin luontevampaa laskea kyseessä olevan kaksi peräkkäistä foneemia pidennyksen sijaan, sillä suomen fonotaktiset säännöt grafeemien ja foneemien vastaavuudesta joutuisivat ristiriitaan.


title: Sävellaji

text: "Itämaisessa mollissa" neljäs ja seitsemäs sävel on ylennetty. Korkeuserot ovat 1-½-1½-½-½-1½-½. Esimerkiksi a-mollin sävelet ovat: luonnollisessa sekä alaspäisessä melodisessa mollissa a, h, c, d, e, f ja g, harmonisessa mollissa a, h, c, d, e, f ja gis sekä ylöspäisessä melodisessa mollissa a, h, c, d, e, fis ja gis sekä itämaisessa mollissa a, h, c, dis, e, f ja gis.


title: Sävellaji

text: Useimmissa länsimaisen musiikin soittimissa käytetään tasavireistä asteikkoa, jossa taajuuksien suhteet poikkeavat näistä hieman. Monet ovat sitä mieltä, että tasavireisellä asteikolla soitettuina eri sävellajeilla ei ole erityispiirteitä tunnelman tai muiden musiikillisten ominaisuuksiensa suhteen. Joissakin vaihtoehtoisissa viritysjärjestelmissä sävellajeilla on selviä omia erityispiirteitä.


title: Kirkkosävellaji

text: Jokaisella kirkkosävellajilla oli "päätössävel" eli "finalis", johon sävelmät päättyivät. Sen mukaan, liikkuuko melodia perussävelen yläpuolella vai myös alapuolella, kirkkosävellajeja kutsutaan joko "autenttisiksi" tai "plagaalisiksi". Autenttisissa kirkkosävellajeissa melodia liikkuu perussävelen yläpuolella, jolloin asteikon muodostavat perussävelestä alkava ja kvinttiä ylempänä olevaan säveleen ulottuva pentakordi sekä siitä perussävelen oktaaviin ulottuva tetrakordi. Plagaalisissa kirkkosävellajeissa järjestys on päinvastainen, tetrakordi on perussävelen alapuolella, joten melodia liikkuu sekä perussävelen ylä- että alapuolella. Penta- ja tetrakordin yhdistelmästä syntyy näin kahdeksansävelinen sävelasteikko. Päätössävelen lisäksi kussakin kirkkosävellajissa oli toinenkin muita tärkeämpänä pidetty sävel, "tuba", josta käytettiin myös nimityksiä "tenor", reperkussio- tai resitointisävel.


title: Kaikkialla ääni kaikuu

text: Stjernschantz maalasi "Kaikkialla ääni kaikuu" -maalauksen Virossa, Vormsin saarella. Sinne hänet houkutteli tieto vanhoja tapoja noudattavista alkuperältään ruotsalaisista asukkaista. Maalauksessa kuvataan ulkosalla olevia lapsia tuulimyllyt horisontissa. Yhdellä tytöllä on käsissään kannel, jota hän soittaa ja yksi toinen tyttö laulaa. Musiikki vie lapsia mukanaan, he kuuntelevat sitä hartaana ja keskittyneesti pitkissä mustissa hameissaan. Maalauksessa on katsottu kuvattavan lapsuudelle ominaista viattomuuden tilaa. Toisaalta kyse saattaisi olla esiintyjäryhmästä, joka on harjoittelemassa esitystään. Taustan aikuinen ja lapsi ovat pukeutuneet tyttöihin verrattuna lämpimiin ulkovaatteisiin. Stjernschantz lainasi maalauksen nimen Emil von Qvantenin sanoittamasta Suomen laulusta.


title: Nyrkkeily

text: Nyrkkeily on kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi kilpailijaa ottelee köysillä ympäröidyssä kehässä ja yrittää lyödä vastustajaansa nyrkkeilykäsineillä suojatuilla nyrkeillään. Vastustajaa saa lyödä ainoastaan nyrkin etuosalla, ei avokämmenellä tai kämmensyrjällä. Myös lyöminen niskaan, selkään, munuaisiin tai vyötärön alapuolelle on kiellettyä. Lisäksi kyynärpäällä lyöminen, vastustajasta roikkuminen tai kiinnipitäminen, maassa olevan lyöminen, potkiminen ja jalan päälle astuminen ovat kiellettyjä. Vasenkätistä nyrkkeilijää kutsutaan termillä "southpaw" ja oikeakätistä termillä "orthodox".


title: Vammaisurheilu

text: Nimitys "vammaisurheilu" on yleiskäsite vammaisten henkilöiden urheilusta ja liikunnasta. Suomessa toiminnan laajennuttua sotainvalidien kuntoutuksesta uusiin ryhmiin ja naisiin vammaisurheilu järjestyi aluksi omiin diagnoosipohjaisiin etujärjestöihinsä, mihin vaikutti muun muassa se, että kyse oli aluksi vammaisjärjestöjen virkistystoiminnasta. "Erityisliikunnasta" ja toisinaan "erityisryhmien liikunnasta" alettiin vammaisurheilun rinnalla puhua 1960-luvulla. Käsitteet ja puhetapa liittyivät tavoitteeseen julkisten liikuntapalvelujen ulottamisesta kaikille sekä erityisliikunnanohjaajien ammattikunnan rakentamiseen erityisopettajien mallin mukaan. Erityisliikunnan ja etenkään toisinaan käytettyä erityisryhmien liikunnan käsitteitä kuvaamassa yleisen liikunnan ulkopuolella olevia henkilöitä tai toimintaa ei vammaisurheilun piirissä pidetty täysin onnistuneena. 2000-luvulle tultaessa englanninkielisissä maissa erityisliikunta (special physical activity) korvautui "soveltavalla liikunnalla" tai toisinaan "sovelletulla liikunnalla" (adapted physical activity.) Suomessa erityisliikunta-termin käyttö jatkui yläkäsitteenä ja lainsäädännössä, koska se oli vakiintunut muun muassa ammattinimikkeisiin. Soveltavan liikunnan käsitteitä kuitenkin omaksuttiin toiminnan sisältöihin.


title: Yleisurheilu

text: Yleisurheilu on yhteisnimitys juoksu- ja kävelylajeille, heitoille (kuula, kiekko, moukari, keihäs) ja hypyille (pituus, korkeus, seiväs, kolmiloikka) sekä näistä lajeista koostuville moniotteluille (miehillä ulkoradoilla kymmen- ja hallissa seitsenottelu, naisilla ulkoradoilla seitsen- ja sisäradoilla viisiottelu). Yleisurheilun kansainvälisenä kattojärjestönä toimii vuonna 1913 perustettu IAAF. Suomessa yleisurheilua hallinnoi Suomen Urheiluliitto eli SUL.


title: Voimistelu

text: Vuonna 2007 TeamGymin nimi (ent. näytösvoimistelu) muutettiin Suomessa. Syynä vaihtoon oli näytösvoimistelun harhaanjohtavuus, sillä kyseessä on kilpalaji, eikä erityisesti näytöksiin keskittyvä laji. Vaihtoehtoisia nimityksiä pohditiin mahdollisimman laajasti. Esimerkiksi Ruotsissa on käytössä nimitys truppgymnastik ja Norjassa troppsgymnastikk (joukkuevoimistelu). Joukkuevoimistelu on kuitenkin Suomessa varattu toiselle lajille. Pohdintojen jälkeen nimenvaihdossa päädyttiin kansainväliseen, Euroopan voimisteluliiton UEG:n hyväksymään muotoon TeamGym.


title: Lentävä suomalainen

text: Myöhemmin suomalaisen ralliautoilun noustessa maailmanmaineeseen 1960-luvulla nimeä alettiin käyttää Timo Mäkisestä. Sen lisäksi eri yhteyksissä myöhemminkin lempinimen ovat saaneet ainakin Rauno Aaltonen (rallin Euroopan mestari 1965), Pauli Toivonen (rallin Euroopan mestari 1968), Carl-Otto Bremer sekä Esko Keinänen. Myöhemmin nimitystä alettiin käyttää myös Mika Häkkisestä, jonka McLaren-autosta on eräässä valokuvassa kaikki neljä pyörää ilmassa. Nimitystä on käytetty myös tennispelaaja Jarkko Niemisestä.


title: Miekkailu

text: Miekkailuottelut käydään 14 metrin pituisella ja 1,5–2,0 metrin levyisellä miekkailualueella. Ottelua johtaa tuomari. Komennot ja tuomiot annetaan tavallisimmin ranskaksi. Urheilumiekkailun ongelmana oli ensimmäisinä vuosina pistojen osumisen toteamisen vaikeus. Ensimmäiset kokeilut nykyisen kaltaisilla sähköisillä merkinantolaitteilla tehtiin vuonna 1931 ja kalvassa ne otettiin käyttöön vuonna 1936. Floretissa sähköisiä merkintantolaitteita on käytetty vuodesta 1955, mutta säilässä ne tulivat käyttöön vasta 1990-luvulla. Sähköiset merkitsijälaitteet rekisteröivät nykyään kilpailussa pätevät ja epäpätevät osumat. Sähköä johtava metallimatto estää lattiaan osuneita pistoja sytyttämästä aiheettomasti merkkivaloja. Miekkailua harjoitellaan urheiluseuroissa ryhmäharjoituksina ja pareittain. Yhä edelleen sitä opitaan myös miekkailunopettajilta yksityistunneilla 1600-luvun tapaan.


title: Vuotie

text: Vuotie () on katu Helsingin Vuosaaressa. Se kaupunginosan tärkein autoliikennettä välittävä pääväylä ja muodostaa välittömän jatkeen Meripellontielle, joka johtaa Itäkeskuksen vierestä, Itäväylän ja Kehä I:n liittymästä Vuosaaren sillalle. Meripellontietä ja Vuotietä voidaan myös pitää Kehä I:n suoranaisina jatkeina, ja nykyisin asemakaavoissa väylästä käytetään nimiä Kehä I-Vuotie ja Kehä I-Meripellontie.


title: Puulaakiurheilu

text: Puulaakiurheilu on nimitys, jolla viitataan harrastemielessä harjoitettuun urheiluun. Alun perin se tarkoittaa yritysten ja tehtaiden sisäistä ja välistä urheilutoimintaa. Sana tuleekin ruotsin kielen yhtiötä tai yritystä merkitsevästä sanasta ""bolag"". Sittemmin käsite on laajentunut tarkoittamaan kaikenlaista harrastusmielistä urheilua. Nykyaikana suosittuja puulaakiurheilun lajeja ovat erityisesti joukkuelajit kuten jalkapallo, salibandy ja lentopallo.


title: Jättiläinen

text: Suomessa on käytetty jättiläisistä nimityksiä jatulit, metelit ja jotunit. Jatuli ja jotuni ovat läheisiä termejä muinaisnorjan jättiläisiä kuvaaville sanoille "jötul" ja "jotunn". Näitä sanoja on säilynyt myös useissa paikannimissä, kuten lukuisat Suomessa sijaitsevat Metelinmäet. Suomessa, kuten muuallakin, jättiläisten toiminnalla on selitetty poikkeuksellisia maastonmuotoja, kuten esimerkiksi harjukuoppia, isoja kiviä, saaria ja niemiä. Tällaisia ovat esimerkiksi Pallivahankivi Turussa ja Ämmänkuopat Somerolla. Jättiläisten tekemiksi on arveltu myös esihistoriallisia muinaisjäännöksiä, kuten jatulintarhoja, jätinkirkkoja ja muita kivirakennelmia.


title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto on erityisesti ulkomailla tunnetumpi nimellä JJ Lehto, jossa j-kirjaimet äännetään englanniksi /dʒeɪ dʒeɪ/. Nimi oli Järvilehdon managerin, Keke Rosbergin, luomus. Nimen yksinkertaistamisen tarkoitus oli helpottaa sen ääntämistä ja kirjoittamista. Rosberg oli itsekin muuttanut ajajanimensä vastaavalla tavalla; hänen oikea etunimensä on Keijo, mutta hän muutti sen Kekeksi. Muun muassa F1-kilpailujen televisiolähetyksissä sijoituksia ilmoittaessa näkyy yleensä vain pelkkä sukunimi. Tällöin Järvilehdon kohdalla luki pelkkä Lehto.


title: Suomen urheilu

text: Miesten koripallon SM-sarjaa (nykyinen Korisliiga) alettiin pelata vuonna 1939. Menestynein seura on helsinkiläinen Pantterit 14 mestaruudella, joista 13 on peräisin 1940- ja 1950-luvuilta. Myös seuraavaksi menestyneimmät seurat ovat pääkaupunkiseudulta. Pohjoisimmat miesten Suomen-mestaruuden voittaneet seurat ovat vasta 2010-luvulla mestaruuteen yltäneet Tampereen Pyrintö ja Joensuun Kataja. Pohjoisin naisten Suomen-mestaruuden voittanut seura on Äänekosken Huima. Miesten koripallomaajoukkue eteni ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin 2014. EM-kilpailuissa se on pelannut 15 kertaa ollen parhaimmillaan kuudes. Naisten maajoukkue on edennyt parhaimmillaan EM-kilpailuissa 11.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1958

text: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1958 oli 18. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kaksinkertaisena. Kauden päätteeksi Kotkan Työväen Palloilijat voitti Suomen mestaruuden. Samalla se oli ensimmäinen mestaruuden voittanut joukkue, joka ei tullut Helsingistä. Myös hopeamitalit menivät Helsingin ulkopuolelle, kun Tampereen Pyrintö saavutti seuran ensimmäisen miesten koripallon SM-mitalin. Pronssijoukkue Helsingin Jyryn Eero Salonen saavutti viidennen peräkkäisen korikuninkuutensa. Turun Urheiluliitto ja Helsingin Visa putosivat pääsarjasta.


title: BC Nokia

text: Koripalloa on pelattu Nokialla 1940-luvulta lähtien. Kankaantaan Kisa pelasi miesten SM-sarjassa 1960–1970-lukujen vaihteessa, putosi välillä miesten Suomen sarjaan ja nousi vuonna 1986 takaisin miesten ykkösdivisioonaan, jonne 1990-luvun alkupuolella nousi myös toinen nokialaisjoukkue, Korinokia (aik. Nokian Palloseura). Kauden 1994–95 päätteeksi KanKi nousi miesten SM-sarjaan, muutti nimensä Kisanokiaksi ja sijoittui SM-sarjassa parhaimmillaan neljänneksi kaudella 1995-1996. Naisten SM-sarjassa Nokian Urheilijoiden joukkue voitti mestaruuksia.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1939

text: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1939 oli 1. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kahden häviön cupina ja se alkoi 17. maaliskuuta Helsingissä Pikku Robertinkadun tennishallissa, jossa kohtasivat Ylioppilaskoripalloilijat ja NMKY. YK voitti ottelun 24-16 ja vei myöhemmin myös mestaruuden. Viipurilaisten keskinäisessä väännössä Vesa voitti NMKY:n 29–16. Kaikkiaan kahdestatoista joukkueesta kahdeksan oli Helsingistä, kaksi Karhulasta ja kaksi Viipurista. Toisella kierroksella Viipurin Vesa nuiji Karhulan Katajaiset 62–0. Välierissä Vesa hävisi Eiran Kisaveikoille Helsingissä 24–32, Kisaveikot kuitenkin luovuttivat ottelutta Ylioppilaskoripalloilijoille, koska jalkapallosarjat olivat jo ehtineet jo alkaa ja samat miehet edustivat seuraa myös jalkapallossa. Pronssit vei Ylioppilaskoripalloilijoiden 2-joukkue voittamalla Vesan 33–20.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1954

text: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1954 oli 14. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Pantterit, joka kauden päätteeksi voitti seitsemännen perättäisen Suomen mestaruutensa. Panttereiden pistemenetykset tulivat 4, huhtikuuta, jolloin Kipo yllätti sen 70-54 ja 1. joulukuuta jolloin Työväen Maila-Pojat voitti 70-64. Lisäksi joukkue pelasi 62-62 -tasapelin HU -41:n kanssa 17. marraskuuta. Mestaruus varmistui ennen viimeistä sarjakierrosta, kun Pantterit 8. joulukuuta kukisti Sörnäisten NMKY:n 70-59. Sörnäinen voitti päätöskierroksella 12. joulukuuta Karhun Pojat 88-76 ja vei hopeamitalit ennen TMP:tä.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1953

text: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1953 oli 13. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Pantterit (entinen HOK-Veikot), joka kauden päätteeksi voitti kuudennen perättäisen Suomen mestaruutensa. Mestaruus varmistui jo 2. joulukuuta, jolloin joukkue voitti EKV:n 63–59. Päätösottelussa 13. joulukuuta kaatui pronssijoukkue TMP 75–69. Samoin lukemin kärsi Pantterit kauden ainokaisen tappionsa Sörnäisten NMKY:lle 29. marraskuuta.


title: Suomen urheilu

text: Lentopallossa aloitettiin sekä miesten että naisten SM-sarja vuonna 1957, ja lajin oma liitto perustettiin vuonna 1959. Alkuvuosien jälkeen pisimpään miesten SM-sarjaa ovat hallinneet itäsuomalaiset seurat, seitsemän peräkkäistä mestaruutta vuosina 1975–1981 voittanut Pieksämäen NMKY ja kuusi peräkkäistä mestaruutta vuosina 1991–1996 ja yhteensä kahdeksan mestaruutta voittanut KuPS-Volley. 2000-luvulla mestaruus on mennyt neljä kertaa Rovaniemelle. Naisten Suomen-mestaruuden ovat yhdeksän kertaa voittaneet Vartiokylän Wartti / Käpylän Lentopalloilijat sekä Vaasan Vasama. 2000-luvun alkupuolella Vanajan Racing Club (entinen Hämeenlinnan Tarmo-Volley) voitti kahdeksan mestaruutta ja vuosina 2009–2015 LP Viesti Salo seitsemän peräkkäistä mestaruutta.


title: Lappeenranta

text: Lappeenrantalaisella joukkueurheilulla on erittäin vankka edustus maan sarjoissa. Jääkiekon SM-liigassa pelaa Saimaan Pallo (SaiPa). Korisliigassa pelaava Lappeenrannan NMKY on vuosien 2005 ja 2006 Suomen-mestari, ja Catz pelaa koripallon naisten SM-sarjassa. Amerikkalaisen jalkapallon toisessa divisioonassa pelaa Rajaritarit. Veiterä on perinteikäs Bandyliigassa pelaava jääpallojoukkue, ja Wiipurin Sudet pelaa jääpalloa naisten SM-sarjassa. RB-93 pelaa Kaukalopalloliigassa, jossa voitti Suomen-mestaruuden kaudella 2010–2011. NST:n miehet ja naiset pelaavat Salibandyliigassa, ja naisten joukkue voitti kaudella 2005–2006 Suomen-mestaruuden. Kultsu FC ja PEPO pelaavat jalkapallon miesten Kakkosessa, minkä lisäksi PEPOlla on joukkue naisten Kakkosessa. Pesäpallossa Pesä Yseillä on joukkue naisten Superpesiksessä, jossa se on saavuttanut himmeämpiä mitaleja. Sukellusta harrastavat Saimaan Norpat ja miekkailua Saimaan Säilät. Triathlonharrastajille kaupungin alueella toimii kaksi seuraa, Karjala Triathlon (Kartri) ja Willtri.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1952

text: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1952 oli 12. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Joukkueet jaettiin kahteen 9 joukkueen lohkoon, joissa pelattiin kaksinkertainen runkosarja. Parhaat jatkoivat otteluita Suomen mestaruudesta ja muista mitaleista. Mestaruus ratkesi 11. tammikuuta 1953, jolloin HOK-Veikot kukisti TMP:n 51-44. Sörnäisten NMKY vei hopeaa voittamalla Työväen Maila-Pojat 49-43. Ottelu pelattiin 30. tammikuuta.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1976–1977

text:
Kausi 1976–1977 oli 37. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Turun NMKY. Playhonka voitti hopeaa ja Torpan Pojat pronssia.
Hallitseva mestari Playboys ei lähtenyt puolustamaan mestaruuttaan, vaan fuusioitui Tapiolan Hongan kanssa. Yhdistelmä käytti nimeä Playhonka. HKT:n edustusjoukkue lyöttäytyi yhteen Panttereiden kanssa muodostaen uuden, Super-Pantterit nimisen seuran, jolle Koripalloliitto antoi suoraan toisen vapaista sarjapaikoista. Viimeisestä sarjapaikasta järjestettiin ylimääräinen karsinta ja siinä Pispalan Tarmo voitti Porvoon Tarmon nousten takaisin SM-sarjaan, josta se keväällä Panttereiden tapaan putosi.


title: Liikunta

text: Huippu-urheilu tarkoittaa yleensä kansainvälisellä mestaruuskilpailutasolla tapahtuva tai sinne tähtäävä urheilua. Suomen liikuntalaissa huippu-urheiluna pidetään edellisestä poiketen myös kansallisesti merkittävää urheilutoimintaa. Kilpaurheilua on alemmilla kilpailutasoilla tapahtuva kilpailu. Ammattiurheilijoina pidetään henkilöitä, jotka saavat merkittävän osan tuloistaan urheilusta. Näitä ovat Suomessa ainakin ne, jotka saavat urheilusta työsopimukseen perustuen palkkatuloja vuodessa tai kaudessa yli 11 060 euroa (2016) ja jotka sillä perusteella kuuluvat urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain piiriin. Yksilölajeissa ammattiurheilijat eivät tyypillisesti ole työsopimussuhteessa.


title: Urheilija

text: Urheilija on urheilun harrastaja tai urheilua ammatikseen harjoittava. Urheilu jaetaan amatööri- eli harrastajaurheiluun ja ammattiurheiluun sen mukaan, saako urheilija korvausta työstään vai maksaako hän harrastamisestaan. Ammattiurheilijat tekevät työtä joukkuelajeissa yleensä työsuhteessa. Yksilölajeissa ammattiurheilijat ovat useimmiten yrittäjiä. Kilpaurheilua voi olla sekä amatööri- että ammattilaisurheilu. Laajojen kansanryhmien harrastamaa liikuntaa kutsutaan sen sijaan kuntourheiluksi. Sillä ei välttämättä ole kilpailullisia tavoitteita.


title: Penkkiurheilu

text: Urheiluliikkeessä ja myös liikuntatieteessä penkkiurheilu on perinteisesti käsitetty passiiviseksi, moraalisesti paremman ”oikean urheilun” vastakohdaksi ja korostettu aktiivisen urheilun kansanterveydellisiä vaikutuksia. Urheilua seuraava henkilö eli penkkiurheilija on voitu kuvata jopa stereotyyppisesti olutta keskimäärin liikaa nauttivaksi henkilöksi, niin sanotuksi sohvaperunaksi, joka vain passiivisesti odottaa urheilun seuraamisen aiheuttamaa jännitystä tapahtuvaksi. Onpa urheilua seuraavaan yleisöön liitetty jopa huligaanijoukonkin leimaa, pohjautuen erityisesti jalkapallokatsomoissa viime vuosikymmeninä esiintyneisiin levottomuuksiin.


title: Liikunta

text: Liikunta on kokoava käsite, joka sisältää urheilun lisäksi fyysiseltä rasitukseltaan ja motiiveiltaan moninaisen liikuntaharrastuksen ja arkiliikunnan. Suomen liikuntalaissa liikunta on määritelty niin, että se ei sisällä huippu-urheilua. Terveysliikunnalla tarkoitetaan kaikkea fyysistä aktiivisuutta, jolla on terveyttä edistäviä tai ylläpitäviä vaikutuksia ilman intensiiviseen urheiluun liittyviä riskejä. Terveysliikunta jakautuu arkiliikuntaan ja kuntoliikuntaan. Terveysliikuntaa on sittemmin alettu kutsua "terveyttä edistäväksi liikunnaksi", ja tällä hetkellä hallintokielessä on käytössä terveyttä ja hyvinvointia edistävä liikunta, jonka määritellään tarkoittavan elämänkulun eri vaiheissa tapahtuvaa kaikkea fyysistä aktiivisuutta, jonka tavoitteena on terveyden ja toimintakyvyn ylläpitäminen ja parantaminen. Erityisliikunta on erityisryhmien liikuntaa. Arki- tai hyötyliikuntaa on harrastuksen ulkopuolinen fyysinen aktiivisuus (esimerkiksi työmatkapyöräily, portaiden kulkeminen, lumen luonti). Kuntoliikunta poikkeaa arkiliikunnasta tavoitteellisuutensa perusteella. Sitä harrastetaan fyysisen kunnon ylläpitämiseksi tai parantamiseksi. Kuntoliikunta (esimerkiksi sauvakävely, hölkkä, uinti, voimistelu) kehittää arkiliikuntaa tavoitehakuisemmin hengitys- ja verenkiertoelimistöä ja/tai tuki- ja liikuntaelimistöä. Kuntourheilua on esimerkiksi maratonin juokseminen.


title: Fitness-urheilu

text: Fitness-urheilulla tarkoitetaan kilpailulajeja, joissa henkilöt kilpailevat fyysisestä ulkomuodosta sekä mahdollisesti myös fyysisestä toiminnallisuudesta. Kilpailuja käydään sekä amatööri- että ammattitasolla. Fitness-urheilulla voidaan viitata myös fitness-urheilun alalajiin fitness tai erityyppiseen kuntosaliliikuntaan.


title: Amatööri

text: Amatööri tarkoittaa yleisterminä jonkin "harrastajaa" tai "harrastelijaa" erotukseksi ammattilaisesta. Urheilussa palkka erottaa ammattilaisen amatööristä. Sanana "amatööri" perustuu latinan verbiin "amare", rakastaa. Tästä johdettu "amator", kirjaimellisesti "rakastaja", viittaa siihen, että amatööri voi suhtautua intohimoisesti (ammattilaista intohimoisemmin) kiinnostuksensa kohteeseen, harrastukseen. Arkikielessä tunnettuja käsitteitä ovat esim. radioamatööri, amatöörinäyttelijä, amatööriurheilija, harrastajamaalari ja amatöörielokuva.


title: Puulaakiurheilu

text: Puulaakiurheilu on nimitys, jolla viitataan harrastemielessä harjoitettuun urheiluun. Alun perin se tarkoittaa yritysten ja tehtaiden sisäistä ja välistä urheilutoimintaa. Sana tuleekin ruotsin kielen yhtiötä tai yritystä merkitsevästä sanasta ""bolag"". Sittemmin käsite on laajentunut tarkoittamaan kaikenlaista harrastusmielistä urheilua. Nykyaikana suosittuja puulaakiurheilun lajeja ovat erityisesti joukkuelajit kuten jalkapallo, salibandy ja lentopallo.


title: Showpaini

text: Showpaini (usein myös näytöspaini tai amerikkalainen vapaapaini; on kirjaimellisesti käännettynä ammattilaispaini) on viihdemuoto, jossa osanottajat kamppailevat näytösluontoisissa, ennaltakirjoitetuissa otteluissa. Lajin säännöt ja erilaiset kilpailut perustuvat löyhästi painin sääntöihin, mutta nykyään lajilla on entistä vähemmän tekemistä kilpaurheiluna harjoitettavan vapaapainin kanssa. Ammattilaispaini sai alkunsa kiertävien sirkusten, voimamiesten yms. näytöksistä. Showpainijat väittivät lähes vuosisadan ajan lajin olevan aitoa kilpaurheilua ja he suojelivat alan salaisuuksia.


title: Vammaisurheilu

text: Nimitys "vammaisurheilu" on yleiskäsite vammaisten henkilöiden urheilusta ja liikunnasta. Suomessa toiminnan laajennuttua sotainvalidien kuntoutuksesta uusiin ryhmiin ja naisiin vammaisurheilu järjestyi aluksi omiin diagnoosipohjaisiin etujärjestöihinsä, mihin vaikutti muun muassa se, että kyse oli aluksi vammaisjärjestöjen virkistystoiminnasta. "Erityisliikunnasta" ja toisinaan "erityisryhmien liikunnasta" alettiin vammaisurheilun rinnalla puhua 1960-luvulla. Käsitteet ja puhetapa liittyivät tavoitteeseen julkisten liikuntapalvelujen ulottamisesta kaikille sekä erityisliikunnanohjaajien ammattikunnan rakentamiseen erityisopettajien mallin mukaan. Erityisliikunnan ja etenkään toisinaan käytettyä erityisryhmien liikunnan käsitteitä kuvaamassa yleisen liikunnan ulkopuolella olevia henkilöitä tai toimintaa ei vammaisurheilun piirissä pidetty täysin onnistuneena. 2000-luvulle tultaessa englanninkielisissä maissa erityisliikunta (special physical activity) korvautui "soveltavalla liikunnalla" tai toisinaan "sovelletulla liikunnalla" (adapted physical activity.) Suomessa erityisliikunta-termin käyttö jatkui yläkäsitteenä ja lainsäädännössä, koska se oli vakiintunut muun muassa ammattinimikkeisiin. Soveltavan liikunnan käsitteitä kuitenkin omaksuttiin toiminnan sisältöihin.


title: Urheilu

text: Euroopan neuvoston urheilun peruskirjaan on Suomen aloitteesta kirjattu tarve kestävän kehityksen esille nostamiseen urheilussa. Artikla edellyttää, että urheilukulttuurin tulee olla sopusoinnussa kestävän kehityksen periaatteiden kanssa. Tämä tarkoittaa luonnon ja ympäristöarvojen ottamista huomioon urheilupaikkoja suunnittelussa, urheilujärjestöjen kestävän kehityksen mukaisen toiminnan tukemista ja ihmisten tietoisuuden lisäämistä urheilun ja kestävän kehityksen välisestä suhteesta.


title: Eppu Normaali

text:
"Akun tehtaan" menestyttyä yhtyeen jäsenet saivat ajatuksen tehdä omat sooloalbumit, sillä ulkomailla soololevyt olivat olleet hyvin menestyksekkäitä. Epe Helenius innostui ajatuksesta, mutta muutti ajatusta sen verran, että ei julkaistaisi kokonaisia sooloalbumeita vaan soolosinglet. Yhtyeen jäsenet, ihmeissään siitä että heidän lähinnä vitsinä esittämänsä idea meni läpi, menivät studioon huomatakseen että levytykseen oli varattu kuusi päivää keskellä kiireistä keikkakesää. Kappaleista tehtiin osa itse (Pantse ja Mikko Nevalainen tekivät itse molemmat kappaleensa, Juha ja Martti Juhan singlen A-puolen ja Akun B-puolen), osa tilattiin muilta (Akun singlen A-puoli Juice Leskiseltä) ja loput olivat joko covereita alkuperäisin sanoin tai käännöskappaleita (Martin A-puoli Jan & Dean -suomennos, B-puoli The Wholta ja Juhan B-puoli on John Fogertyn kappale johon suomennoksen teki Mikko Saarela). Singlet julkaistiin vuonna 1987 kokoelmalla "Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot", joka julkaistiin uudelleen CD-muodossa vuonna 1990 "Hatullinen paskaa" -levyn kanssa kokoelmalla "Hatullinen paskaa / Soolot". Menestynein soolosinkku oli Akun, jonka singlen suosio johtui Juice Leskisen tekemästä a-puolesta ”Ringo ja Aku”, jota yhtye on soittanut vielä 2000-luvullakin keikoillaan.
1980 yhtye keikkaili säännöllisesti, ja sinä vuonna julkaistiin yhtyeen ainoa tupla-LP, livelevy "Elävänä Euroopassa", joka äänitettiin (levyn takakannen mukaan) ”keikalla jossain Suomessa kesällä 1980”. Levy sisältää , joista muun muassa coverit ”Roadhouse Blues”, ”Let’s See Action” ja ”Musti sotakoira” sekä kappale ”Mies soittaa rockia” eivät ole saatavilla millään muilla levyillä. Albumi myi kohtuullisen hyvin.


title: Richard Thompson (muusikko)

text: Soololevyjensä sanoituksissa Thompson esiintyy usein tarinankertojana. Hänet laulujensa päähenkilöt ovat usein omalaatuisia, jopa häiriintyneitä luonteita tai muuten vain raiteiltaan suistuneita ihmisiä. Myös yhteiskunnalliset ja poliittiset kannanotot kuuluvat Thompsonin musiikkiin, joka on välillä hyytävän synkkää ja välillä terävän sarkastista.


title: Roope Pelo

text: Soittajien tiet kulkivat yhteen muutama vuosi sitten. Soittajat koostuu pitkänlinjan muusikoista ja jokainen soittaja on tuonut oman erikoisosaamisensa yhtyeeseen. Bändin periaatteeseen on aina kuulunut se, että soitetaan sitä mikä on kivaa ja hauskaa pitää olla, näin ollen pelottomalla otteellaan miehet ovat valinneet ohjelmiston laidasta laitaan, kesähiteistä legendaarisiin klassikoihin, tanssimusiikkia joka makuun! Nyt saa viihtyä, tanssia ja laulaa! Muissa kokoonpanoissa olette näitä veijareita päässeet kuulemaan Aloha from Salon, Tanssiorkesteri Esterin, Virtuoson, Kyde & The Feedersin ja Plan G:n keikoilla. Keikoilla nämä sankarit loistavat niin kuppilan kulmassa kuin isommilla areenoilla. Kaapeista miehiltä löytyy jos jonkin näköistä viihdyttäjä, kulta ja platinalevyä ym. titteliä. Mutta hei! Ei tätä hommaa tittelien vuoksi tehdä vaan intohimosta musiikkiin!


title: Soittolista

text: Suomessa radiokanavien soittolistojen laadinnassa keskeisiä henkilöitä ovat kanavien musiikkipäälliköt (esim. Mikko Koivusipilä), joille levy-yhtiöiden promoottorit esittelevät uutuuslevyjä viikoittain. Musiikkipäällikkö lisää eli "”äddää”" sopiviksi arvioimiaan kappaleita soittolistalle. Tässä vaiheessa kappale soi kanavalla harvakseltaan, kunnes se "testataan", eli siitä esitetään lyhyitä otteita valikoidulle kuulijakunnalle, jonka antaman palautteen perusteella parhaiten testanneet kappaleet nostetaan "voimasoittoon" ja huonosti testanneet poistetaan listalta. Kappale pysyy listalla niin kauan kuin se testaa hyvin, kaupallisilla kanavilla jopa useita kuukausia, mutta esimerkiksi Radio Suomessa toistokerrat ovat huomattavasti harvalukuisempia.


title: Maritta Kuula

text:
Kuulan omintakeista taiteilijapersoonaa on verrattu Nicoon ja Marianne Faithfulliin. Kriitikot ovat kehuneet Kuulan kappaleita ja musiikkia, mutta siitä huolimatta hän on pysynyt eräänlaisena kulttisuosikkina.
Kuulan soololevyjen tuotannosta ovat vastanneet Heikki Tikka, Riku Mattila ja Eeva Koivusalo, ja levyillä ovat heidän lisäkseen esiintyneet monet muut tunnetut muusikot.


title: Ääriviivoja

text:
Aamusetin Ilkka Lappi totesi että "Ääriviivoja" ”kurottaa moneen suuntan, mutta ei oikein mene kunnolla mihinkään.” Hänen mielestään albumilla oli myös ”vahva välityön maku”. Helsingin Sanomien Jarkko Jokelainen kuvaili "Ääriviivoja" ”vauhkoontuneen tiedemiehen” luomuksena. Vaikka kaikki kappaleet eivät hänen mielestään ”lähde lentoon”, onnistuu levy kuitenkin ”hämmästyttämään mutta vielä useammin riemastuttamaan”. Kalajokilaakson Jaakko Uusitalo totesi että ”Kela ei 80-luvun psykoosissa ole tehnyt isoja kompromisseja ja tyyli sopiikin hänelle mainiosti”. Uusitalo kuitenkin kritisoi kappaleiden sanoitusten jättävän ”mitäänsanomattomia fiiliksiä”. Keksisuomalaisen Aki Lehden mielestä "Ääriviivoja" ”paljastuu toimivaksi kokonaisuudeksi” useamman kuuntelukerran jälkeen ja levyn äänimaailma on ”positiivisesti levällään”. Soundin Lassi Linnolan mielestä albumin sanoitukset jäivät ”häilyviksi tai sisällöltään merkityksettömiksi”. Hän kuitenkin kehui Kelan ”sopivissa määrin annosteltua piittaamattomuutta musiikillisia sovinnaisuuksia kohtaan”, ja totesi "Ääriviivoja" olevan ”askel kohti uutta”.Muut soittajat
Tuotanto


title: Hot Wheels

text: Remu Aaltonen totesi medialle, että koska kaikki yhtyeet haluavat mennä heidän jälkeensä Marcus Musiciin levyttämään, toimii Hurriganes nyt päinvastoin. Hän halusi todistaa, että tulos ei ole olosuhteista vaan tekijöistä kiinni, arvostellen samalla suomalaisia muusikoita liian ylpeiksi. Äänittäjä Nurmikallio on puolestaan kertonut olleensa Hurriganesin valinnasta hyvin yllättynyt mutta toisaalta otettu.Aaltonen & al: s. 230.


title: Gospel

text: Uskotaan, että aloittelevien gospelartistien- ja yhtyeiden on helpompaa saada keikkoja kuin alkuvaiheessa toimivien sekulaariyhtyeiden, kunhan musiikki on vain julistavaa. Tämä on eräs syy siihen, että osa gospelyhtyeistä jättää kristillisen missionsa saatuaan tarpeeksi suosiota sekulaarikentillä. Toinen näkökulma taas on, että mikään yhtye ei halua kristillistä leimaa otsaansa, ellei tosissaan ole asian takana. Radiosoittoa saaneista nimistä gospel-taustaa on muun muassa Anssi Kelalla, Juha Tapiolla ja Zen Cafén Samuli Putrolla. Aikoinaan metallivaikutteisessa Yhdeksäs hetki -gospelyhtyeessä soittanut Kela on todennut kristillisissä piireissä soittamisesta: "Se oli älyttömän arvokasta aikaa, muusikon urani peruskoulu, joka antoi valmiudet siihen, mitä nyt teen. Gospel-puolella soittotaitoa katsottiin läpi sormien, mikä maallisella puolella ei olisi ollut mahdollista."


title: Valtakunta (Yön albumi)

text: Levyn materiaali äänitettiin syksyn 2006 ja kevään 2007 välisenä aikana usealla eri studiolla, koska ajatuksena oli, että kaikki muusikot saivat itse päättää, missä haluavat äänittää osuutensa. Alkuperäisenä ajatuksena oli tehdä nauhoituksia muun muassa Skotlannissa ja Ruotsissa, mutta lopulta äänitykset hoidettiin kuitenkin Suomessa, esimerkiksi Olli Lindholm nauhoitti lauluosuutensa Yön entisen kitaristin Jani Viitasen studiolla Tampereella. Albumilla kuultavaa säkkipilliä soittaa irlantilaisen Sliotar-yhtyeen jäsen Ray MacCormac, joka äänitti osuutensa Dublinissa. Muita vierailijoita levyllä ovat muun muassa Suvi Teräsniska sekä Tampere Filharmonian jousiryhmä.


title: Petri Nygård

text: Kesällä 2008 Nygård kertoi YleX Aamun puhelinhaastattelussa, että tarkoituksena oli alun perin laittaa viisi kappaletta levitykseen ja naureskella muutaman kaverin kanssa sille, minkälainen roska saadaan uppoamaan ihmisiin. Kappaleet kuuli kuitenkin väärä henkilö, joka ehdottomasti tahtoi ne kaupalliseen levitykseen. Tämän jälkeen Laurila yritti anonymiteetillaan peittää todellisen olemuksensa ja halusi, ettei kappaleista olisi tullut isoja hittejä. Salaperäisyys oli kuitenkin kääntynyt itseään vastaan ja juuri se aiheutti sen, että salamyhkäistä artistia kohtaan alettiin tuntea entistä suurempaa mielenkiintoa.


title: Toisinajattelija

text: Alun perin termillä () tarkoitettiin Neuvostoliiton tai muun sosialistisen maan kansalaista, joka vastusti maansa virallista ajatussuuntaa. Neuvostoliitossa termillä oli aluksi halveksiva sävy, mutta toisinajattelijat ottivat sen itsekin käyttöön. Nykyisin kuuluisimmat toisinajattelijat lienevät ihmisoikeusaktiviteettien vuoksi vainotuiksi tulleita henkilöitä, tosin sosialistisissa maissa jotkut tulivat vainotuksi myös äärioikeistolaisten mielipiteidensä vuoksi. Osa pidätettiin mielipiteidensä vuoksi. Amnesty International alkoi vuonna 1961 käyttää Portugalin vangitsemista opiskelijoista termiä "mielipidevanki". Jotkut myös karkotettiin kotimaastaan.


title: Toisinajattelija

text: Toisinajattelija (myös dissidentti) on virallisen ajatussuunnan vastaisia mielipiteitä julkisesti esittävä henkilö. Nimityksellä viitataan useimmiten totalitaristisissa valtioissa kiellettyjä tai virallisesti tuomittuja mielipiteitä esittäviin henkilöihin.


title: Toisinajattelija

text: Myös ei-totalitaarisissa yhteiskunnissa valtavirtakäsityksistä poikkeavia näkemyksiä edustavat henkilöt saattavat kutsua itseään toisinajattelijoiksi. Esimerkiksi Suomessa Tuure Junnila julkaisi omaelämäkerrallisen teoksen "Toisinajatteleva Kekkosen tasavallassa" ja Pentti Linkola poliittisen esseekokoelman "Toisinajattelijan päiväkirjasta", joiden nimivalinnoilla he rinnastivat itsensä toisinajattelijoihin.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostoliitossa omien kansalaisten neuvostovastaisiksi ("antisovjetskij") luokitellut toimet olivat laissa (artikla 58) kielletty rikos, ja termiä käytettiin vastavallankumouksellisten toimien synonyyminä. Neuvostovastaisina pidetyistä henkilöistä käytettiin myös nimitystä kansanvihollinen. Neuvostoliitossa poliittisesti toisinajattelevia syytettiin neuvostovastaisuudesta. Toisinajattelijoita olivat muun muassa monet kirjailijat ja tiedemiehet, esim. Andrei Saharov. Neuvostovastaisesta toiminnasta tuomittiin toisinajattelijoita vankiloihin ja rankaisevan psykiatrian keinoin mielisairaaloihin.


title: Toiveajattelu

text: Toiveajattelu on argumentaatiovirhe, jossa asiat nähdään sellaisina kuin ne haluttaisiin olevan sen sijaan, että nähtäisiin ne sellaisina kuin ne itsessään ovat. Toiveajatteluun sortuvat päätöksentekijät sivuuttavat vakuuttavat todisteet, tieteelliset tutkimukset, rationaalisen ajattelun sekä olemassaolevan todellisuuden. Toiveajattelijoiden tavoitteena on ratkaista uskomustensa ja halujensa välinen ristiriita. Sen yleinen kaava on seuraava:Esimerkkejä toiveajattelusta argumentaatiovirheenä:Reaalimaailman pahin esimerkki toiveajattelusta on ollut operaatio Barbarossa, joka perustui suurelta osin toiveajattelulle reaalisen riskianalyysin sijaan. Myös pörssispekulointi ja uhkapelit perustuvat usein toiveajattelulle, sillä inhimillisillä taloudellisilla toimijoilla on taipumus ylikorostaa onnistumisen mahdollisuutta ja aliarvioida riskit.


title: Tusina

text: Yhdyssanojen alkuosana tusina merkitsee suomen kielessä usein halventavasti suurina määrinä tuotettua, yksilöllisyyttä vailla olevaa ja keskinkertaista. Paitsi "tusinatavarasta" ja -"tuotteista", saatetaan vastaavassa merkityksessä puhua myös "tusinaihmisistä", esimerkiksi "tusinakirjailijoista" tai -"taiteilijoista", joiden teoksilta puuttuu omaperäisyys.


title: Lainasana

text: Sitaattilainaksi kutsutaan sanaa, joka siirtyy kielestä toiseen täysin muuttumattomana. Sitaattilainat eivät yleensä myöskään sopeudu lainaavan kielen taivutusjärjestelmään yhtä luontevasti kuin kotoperäiset sanat. Synnynnäinen kielenpuhuja erottaa tällaiset suorat lainaukset yleensä vaivatta. Sitaattilainoista tyypillisimpiä ovat erisnimet, paikkojen tai ihmisten nimet, mutta myös uusi termistö saattaa kotiutua kieleen samaisessa muodossaan. Tästä esimerkkinä vaikkapa englanninkielinen sana "freelance", joka on ottanut paikkansa suomestakin muuttumattomana. Yleisesti ottaen kielillä on kuitenkin tapana sopeuttaa vaikeasti äännettäviä sanoja tuttuun äänne- sekä taivutusjärjestelmäänsä ja tämän vuoksi kielissä vain suhteellisen uudet lainat säilyvät sitaattilainoina.


title: DIANA-malli

text: Autenttinen tarkoittaa jotain todellista, oikeaa, aitoa tai väärentämätöntä. Oppimisessa se tarkoittaa opiskelijan sitoutumista ja vastuunottoa omasta oppimisestaan. Opiskelija on oman oppimisensa ja osaamisen kehittymisensä subjekti. Ammatillisessa koulutuksessa autenttinen oppiminen lähtee arkisista ja konkreettisista työelämän ongelmista ja oppimisprosessissa ratkaistaan oikeita työelämään ja työtehtäviin liittyviä ongelmia. Osaaminen tarkoittaa sitä, että opiskelija pystyy yhdistämään teoreettisen tiedon käytännön työhön. Kun ongelma on oppijalle aito, hän haluaa selvittää sitä myös teoreettisesti. Kun oppimisprosessi etenee, kasvaa halu tietää ja hallita yhä laajemmin ja syvemmin asioita. Halu tietää ja osata tulee sisältäpäin.


title: Toimijaverkkoteoria

text: "Toimijuus" merkitsee toimijaverkkoteoriassa osallisuutta verkostoihin. Siten toimijuus on aina "yhteistoimijuutta". Yksi tai useampi verkon osa voi olla toiminnan alullepanijana, suuntaamassa sitä jotakin tavoitetta kohti, mutta tulokset vaativat useiden toimijoiden osallistumista. Toimijuus tulee erityisellä tavalla näkyväksi poikkeustilanteissa, jolloin totunnainen näkymä toiminnan sujuvuuteen ja kokonaisuuteen muuttuu. Esimerkkeinä on käytetty laitteen rikkoutumista tai ulkopuolisen, ei-toivotun tekijän tunkeutumista toiminnan totuttuun rakenteeseen.


title: Petolliset ystävät

text: Petolliset ystävät (; ) eli sekaannussanat ovat kahden eri kielen sanoja ja sanontoja, jotka muistuttavat toisiaan ulkoisesti (ääntämykseltään tai oikeinkirjoitukseltaan) mutta tarkoittavat eri asioita. Alun perin termi tulee ranskan ja englannin välisistä merkitystään muuttaneista lainasanoista. Petolliset ystävät ovat ongelmallisia varsinkin vieraan kielen opiskelijalle, mutta myös kielen ammattilaiset lankeavat joskus niihin. Petolliset ystävät voivat olla sukulaissanoja eli samaa alkuperää tai sattumalta samankaltaisia.


title: Budapestin arkkitehtuuri

text: Kertaustyylien jälkeen muotiin tuli jugend, joka tunnetaan ranskan- ja englanninkielisessä kirjallisuudessa nimellä "art nouveau". Unkarin, Böömin ja Itävallan jugendista käytetään myös nimeä sesessionismi, mikä viittaa siihen, että tyyli pyrki erottumaan (vrt. engl. "secession" = eroaminen) aiempien tyylisuuntien akateemisuudesta ja luomaan jotain uutta, kuvastamaan omaa aikakauttaan. Unkarissa haettiin lisäksi omaa, kansallista tyyliä, joka eroaisi keisarin hovin suosimista kertaustyyleistä.


title: Jugend

text: Tyylisuuntaa on kutsuttu eri nimillä eri puolilla Eurooppaa eri aikoina. Anglosaksisissa ja ranskankielisissä maissa se tunnetaan "art nouveauna", Italiassa sen nimitys on "Stile Liberty" ja Kataloniassa "modernisme" ja venäjäksi se on моде́рн (modern). Itävallassa, Unkarissa, Puolassa ja Tšekissä sitä kutsutaan "sesessionismiksi". Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on yleisesti käytössä jugend-sana, koska arkkitehtuuri- ja muotoiluyhteydet suuntautuivat paljolti Saksaan, jossa tyylisuunta sai nimensä müncheniläisen Jugend-aikakauslehden mukaan. Nykyisin käytetään toisinaan "art nouveauta" tai molempia käsitteitä yhdessä.


title: Suomen unkarilaiset

text: Bóbita ry on Suomessa oleva aktiviisin unkarilainen seura Helsingin seudulla. Suomen unkarilainen kristillinen yhteisö ry on ainoa virallinen unkarilainen kristillinen seura Suomessa. Se toimii ekumeenisesti, jäsenet tapaavat säännöllisesti Alppilan evankelis-luterilaisessa kirkossa järjestetyssä jumalanpalveluksessa, kuukauden ensimmäisenä sunnuntaina. Otaniemen kappelissa toimii tiistai iltaisin ekumeenisellä pohjalla unkarinkielinen raamattupiiri. Unkarinkielisia katolisia messuja on harvakseltaan Helsingissä Pyhän Marian tai Pyhän Henrikin kirkossa.


title: Unkarilainen kulttuuri

text: Unkarilainen ruoka on suomalaiseen makuun mausteista, jopa tulista, usein myös suolaista ja rasvaista. Unkarilainen keittiö onkin tunnettu erityisesti liharuoistaan. Yksi tavallisimmista ja tunnetuimmista ruoista on kansallisruoaksikin kutsuttu "pörkölt", eräänlainen käristys, joka voidaan valmistaa joko sian- tai naudanlihasta. Ruoan nimi on peräisin verbistä "pörkölni", joka tarkoittaa lihan paistamista rasvassa sipulin ja paprikajauheen kera. Pörköltin ohessa tarjottavat lisukkeet vaihtelevat alueittain.


title: Ödön Lechner

text: Ödön Lechner (27. syyskuuta 1845 Pest – 10. kesäkuuta 1914 Budapest, Itävalta-Unkari) oli unkarilainen arkkitehti, jota on kutsuttu ”Unkarin Gaudíksi”. Hän pyrki luomaan omaleimaisen unkarilaiskansallisen arkkitehtuurin, johon hän yhdisteli aineksia wieniläisestä jugendista, unkarilaisesta kansantaiteesta ja hindulaisesta arkkitehtuurista. Lechnerin töiden tunnuspiirteenä on värikäs keramiikka.


title: Unkarilainen keittiö

text: Unkarilainen keittiö on tunnettu erityisesti liharuoistaan. Unkarilainen ruoka on melko mausteista, jopa tulista, usein myös suolaista ja rasvaista. Yksi Unkarin yleisimmistä ja tunnetuimmista ruoista on kansallisruoaksikin kutsuttu "pörkölt", eräänlainen käristys, joka voidaan valmistaa joko sian- tai naudanlihasta. Ruoan nimi on peräisin verbistä "pörkölni", joka tarkoittaa lihan paistamista rasvassa sipulin ja paprikajauheen kera. Pörköltin ohessa tarjottavat lisukkeet vaihtelevat alueittain.


title: Korkeajännitys

text: Korkeajännityksen iskulause on ”"Iskee kuin miljoona volttia"”. Vaikka päältäpäin katsottuna Korkkari-tarinat ovat vakavia sankaritarinoita, on ne tehty omaperäinen pilke silmäkulmassa. Tyypillisiä tarinoiden elementtejä ovat kansallisuuksien stereotypiat ja kliseet. Italialaiset välittävät ennen kaikkea ruoasta ja japanilaiset puolestaan kunniasta. Yhdysvaltalaiset taasen ottavat rennosti, joskus rehentelevätkin, ja tappavat natseja purukumia jauhaen. Venäläiset ovat yleensä raivokkaita kommunisteja ja saksalaiset lähes poikkeuksetta fanaattisia natseja. Korkeajännityksen tarinoissa saksalaiset häviävät lähes aina ja tarinat noudattavat usein samoja kaavoja. Yleensä saksalaiset ja japanilaiset, joskus myös neuvostoliittolaiset, ovat pahoja kun taas yhdysvaltalaiset, britit, ranskalaiset ja muut liittoutuneet hyviä.


title: Unkarin kieli

text: Unkarin kielen tuntijoilla on kuitenkin tapana käyttää erilaista kirjoitusasua, koska "gy", "ly", "ny" ja "ty" ovat unkarissa konsonantteja, eikä y esiinny koskaan vokaalina (paitsi eräiden sukunimien vanhanaikaisissa kirjoitusasuissa). Käytetyt muodot ovat "Nagy'in" ja "Nagy'ia" tai "Nagyin" ja "Nagyia"; edelliset ovat kenties hieman yleisempiä. Heittomerkin käyttöä puolustaa se näkökohta, että siinä käy hyvin esille, mikä osa sanaa on nimeä ja mikä taivutusta, ja samalla se kiinnittää lukijan huomion sanan tavallisuudesta poikkeavaan äänneasuun. Toisaalta sen käyttö on siksi epäloogista, että heittomerkkiä käytetään suomen kielessä yleensä vain sellaisen loppukonsonantin perässä, joka jätetään lausumatta (esimerkiksi ranskankielisissä nimissä).


title: Unkarin kansalliskirjasto

text: Unkarin kansalliskirjasto tai Széchényi-kansalliskirjasto () on Unkarin suurin kirjasto. Se sijaitsee Budapestissä Budan linnan F-siivessä ja on toinen Unkarin kansalliskirjastoista; toinen on Debrecenin yliopiston kirjasto. Kirjastolla on vapaakappaleoikeus, ja sen tehtävänä on kerätä kaikki Unkaria koskeva kirjallisuus. Kirjasto perustettiin 1802 Ferenc Széchényin lahjoittaman kirjakokoelman ympärille. Sen kokoelmissa on muun muassa 2,5 miljoonaa kirjaa ja monia harvinaisuuksia, kuten Unkarin alueen vanhin kartta, "Tabula Hungariae".


title: Unkarin kieli

text: Unkarin kielen suomalais-ugrilaisuus on varma ja ilmeinen vastaväitteistä huolimatta. Toisenlaiset tulkinnat eivät kestä nykyajan tieteellistä ja näkökulmaltaan neutraalia vertailevaa kielentutkimusta, joten niiden esittämistä pidetään näennäistieteenä. Monet sanat ovat selvästi samankuuloisia, esimerkiksi él – elä(ä), kéz – käsi : käte-, ki – ken, kő – kivi, lesz ‘tulla jksk’ – lie(nee), máj – maksa, menni (,"megy"-) – men(nä), méz – mesi : mete-, mi – me, négy – neljä, név – nimi, nyel – niel(lä), szem – silmä, szív - sydän, ti – te, új – uusi, vaj – voi, vas 'rauta' – vaski, vér – veri, világ ‘maailma (< valo)’ – valkea. Olennaista ei kuitenkaan ole samankaltaisuus sinänsä vaan äännevastaavuuksien systemaattisuus, ei vain suomen ja unkarin välillä vaan kautta kielikunnan. Yksityiskohtaisella vertailevalla tutkimuksella voidaan osoittaa, että nämäkin sanat ovat samaa alkuperää: agy – aivo, ágy – vuode, csomó - solmu, éj – yö, én – minä, ének – ääni, év ‘vuosi’ – ikä, fa - puu, íj - jousi, had ‘sotajoukko’ – kunta, hal - kala, három – kolme, haszon ‘hyöty’ – kasvaa, hat – kuusi ‘6’, kettő – kaksi, napa – anoppi, nyíl - nuoli, ő – hän, öl – syli, öt – viisi, öv – vyö, ősz – syksy, (sijapääte) -val – väki, velő – ydin. Kuten näistäkin esimerkeistä näkyy, yhteinen sanasto on nimenomaan ns. perussanastoa (ruumiinosien ja sukulaisten nimityksiä, pieniä lukusanoja, perusverbejä, luonnon olioita ja ilmiöitä, alkeellista teknologiaa jne.), eli sitä ainesta, jota vähimmin todennäköisesti lainataan muista kielistä ja jota on tarvittu jo hyvinkin alkeellisella kulttuuritasolla oltaessa.


title: Suomen Lausujain Liitto

text: Suomen Lausujain Liitto eli SLL on korkeatasoista lausuntataidetta ja runoesityksiä sekä niihin liittyvää koulutusta tukeva ja edistävä järjestö. Yhdistys toimii alan taiteilijoiden, opettajien ja tutkijoiden yhdyssiteenä. Liittoon kuuluu (vuonna 2013) 208 taiteilijajäsentä ja 21 jäsenjärjestöä. Taiteilijajäsenillä on oikeus käyttää itsestään lausuntataiteilija-nimikettä. Jäsenistö koostuu pääosin puheen ammattilaisista, puheilmaisun ja lausunnan opettajista ja puheen alalta päätulonsa hankkivista esiintyjistä, näyttelijöistä ja teatteri-ilmaisun ohjaajista. Jäsenjärjestöillä on jäseniä arviolta noin 600.


title: Röntgenhoitaja

text: Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa. Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa. Röntgenhoitajat työskentelevät yhteistyössä röntgenlääkäreiden eli radiologien kanssa.


title: Taisteleva tutkimus

text: Tekijät suhtautuvat kriittisesti yliopistoissa tehtävään yhteiskuntatieteelliseen tutkimukseen, joka ohjautuu yhä enemmän muusta kuin tavallisten ihmisten ongelmien ratkaisemisesta. Yliopistotutkijat ovat tekijöiden mukaan joutuneet ”julkaise tai tuhoudu” -tilanteeseen: on julkaistava paljon, jotta saa pitää työpaikkansa. Suoranta ja Ryynänen ehdottavat, että yhteiskuntatieteilijän tehtävä on kirjoittamisen ja julkaisemisen lisäksi osallistuminen ja yhteistoiminta. "Ei vain mennä kertomaan tutkituille tutkimustuloksista, vaan tehdään yhdessä. Tällainen yhteiskuntatiede, jolla tavoitellaan yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta, on hieman unohtunut ja halusimme tuoda sen näkyviin", sanoo Suoranta. Ryynänen painottaa, että kysymys on nimenomaan oppikirjasta, jonka tarkoitus on olla "herättelijä, että asioita voi tehdä monella tavalla. Tutkimuksella voi, ja sillä saa olla yhteiskunnallista merkitystä.


title: Taitolaji

text: Ohjaajakoulutukset on suunnattu päihdetyötä tekeville sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille. Tavoitteena on lisätä koulutettavien ammattilaisten valmiuksia suurkulutuksen tunnistamisessa, alkoholinkäytön puheeksi otossa, muutosvaiheen tunnistamisessa ja muutosprosessin ohjaamisessa; lyhyesti sanoen täydentää ja syventää ammattilaisten toteuttamaa mini-interventiotoimintaa. Koulutuksessa kiinnitetään huomiota myös osallistujien omaan jaksamiseen, asenteisiin sekä ohjaustaitojen syventämiseen. Kannustajakoulutus on puolestaan räätälöity vapaaehtoisten avuksi. Sen avulla tarjotaan välineitä arkipäivän kohtaamistilanteisiin ja kehitetään osallistujien keskustelu- ja ohjausvalmiuksia keskittyen erityisesti alkoholinkäyttöön liittyviin kysymyksiin. Aktiivisen kuuntelun taito on keskeinen kannustajakoulutuksissa kehitettävä ominaisuus.


title: Matkailuvirkailija

text: Matkailualalla vaaditaan halua ja taitoa palvella eri kulttuureista tulevia asiakkaita, kielitaitoa, viestintätaitoja, liiketaloudellista ajattelua ja kiinnostusta erilaisia varaus- ja informaatiojärjestelmiä kohtaan. Työ vaatii joustavuutta ja tilanneherkkyyttä sekä kykyä työskennellä kiireessä ja kohtuullisen paineen alaisena. Lisäksi matkailualalla työskennellään useimmiten silloin kun muut ovat vapaalla: työpaikasta ja toimenkuvasta riippuen myös iltaisin, viikonloppuisin, lomasesonkeina ja juhlapäivinä.


title: Kirjeenvaihtaja

text: Ulkomaankirjeenvaihtaja tekee usein työtä yksin, joten ammatti vaatii oma-aloitteisuutta ja itsenäisyyttä. Töiden aikataulutus, juttuaiheiden ja tietolähteiden löytäminen ja matkojen suunnittelu joskus vaikeapääsyisiin paikkoihin vaatii suunnitelmallisuutta ja hyviä suhteita paikallisiin toimijoihin. Paikallisen kielitaidon lisäksi ulkomaanreportterin on oltava hyvä kuuntelija ja ymmärrettävä asemapaikkansa kulttuuria. Käytännön ongelmia ja pitkiä työpäiviä voi aiheuttaa suuri aikaero asemamaan ja toimituksen kotimaan välillä: esimeriksi suomalaismedioiden Yhdysvaltojen-kirjeenvaihtajat joutuvat antamaan suorat raporttinsa Suomen aamupäivälähetyksiin keskellä yötä. Kun kotimaan toimituksessa työskentelevä ulkomaantoimittaja voi elää työvuorojen mukaan, ulkomaankirjeenvaihtaja on käytännössä päivystysvalmiudessa vuorokauden ja viikon ympäri.


title: Varastonhoitaja

text: Varastonhoitajan tehtäviin kuuluu tavaran vastaanottoa, keräilyä, pakkaamista, lähettämistä, auton lastaamista tai tyhjentämistä tilanteesta riippuen. Tämä ilmenee rahtikirjasta niin sanottujen toimituslausekkeiden avulla, sillä niissä on yleensä määritelty kuka pakkaa ja purkaa lastin ja miten kuorma toimitetaan perille. Varastonhoitajan on myös merkittävä lähettämänsä pakkaus asianomaisin kolli-, käsittely- ja varoitusmerkinnöin. Myös asiakaspalvelu on tärkeä osa logistiikka-alan työtä.


title: Matti Virtanen (sosiologi)

text: "Tehtaasta studioon" -kirja (1987) väittää, että Suomessa on menossa siirtyminen tehdaskulttuurista studiokulttuuriin. Tehdas on monistuskone, studio sen sijaan tuottaa prototyyppejä; monistuksessa ihmistyön tarve pienenee, studioissa se sen sijaan kasvaa. Virtanen hahmottelee ohjelmaa, jonka avulla tätä muutosta voitaisiin hallita. ”Nyt on toimihenkilöiden vuoro ottaa korviensa väliin edistyksen idea ja ryhtyä ajamaan niitä arvoja ja ihanteita, joita talonpoikais- ja työväenliikkeet ovat voimiensa päivinä vuorollaan kuljettaneet.” Kirja vastasi nousevan uuden keskiluokan tuntoja ja sai paljon julkisuutta.


title: Tarjoilija

text:
Tarjoilija on hotelli- ja ravintola-alan perustutkinnon ravintolapalvelun koulutusohjelman suorittaneen henkilön ammattinimike. Tarjoilijoina toimii myös oppilaitoksissa kouluttamattomia henkilöitä.
Koulutuksen suorittanut tarjoilija erikoistuu anniskeluravintolan tarjoilu-, myynti-, kassa- ja asiakaspalvelutehtäviin. Ammattitaitoinen tarjoilija noudattaa anniskelumääräyksiä ja osaa neuvoa asiakasta ruoka- ja juomavalinnoissa. Hän kattaa pöydät, esittelee ja suosittelee asiakkaille ruokia ja juomia, vastaanottaa tilauksen ja välittää sen keittiöön, tarjoilee ruoan ja kaataa juomat laseihin sekä kirjoittaa laskun ja perii maksun.


title: Kustannustoimittaja

text: Kustannustoimittaja on kustantamossa työskentelevä henkilö, jonka tehtäviin kuuluu erilaisten kustannustuotteiden, kuten kirjojen toteutus ja suunnittelu. Kustannustoimittaja tekee yhteistyötä sekä tekijän, teknisen valmistuksen että markkinoinnin kanssa. Kustannustoimittajan työ kohdistuu kotimaiseen ja käännettyyn kaunokirjallisuuteen, oppikirjoihin, sähköiseen oppimateriaaliin, lasten- ja nuortenkirjallisuuteen, tietokirjallisuuteen ja sarjakuviin. Kirjailijalle luotettava kustannustoimittaja on tärkeä. Hän on usein ensimmäinen käsikirjoituksen ulkopuolinen lukija, ja hänen tehtävänsä on auttaa kirjailijaa parantamaan tekstiään.


title: Dieselmoottori

text: Dieselmoottori voi toimia monilla polttoaineilla, dieselöljyn tai polttoöljyn lisäksi erilaisilla teollisuusliuottimilla (yksi Suomessa tunnettu tällainen on LIAV), biodieselillä, jota valmistetaan öljykasveista ja raskaalla polttoöljyllä. Dimetyylieetteri sopii hyvin dieselmoottorin polttoaineeksi korkean setaaniluvun ja puhtaan palamisen ansiosta. Dieselöljyn lämpösisältö on hieman korkeampi kuin bensiinillä ja toisaalta öljy on hitaammin höyrystyvänä paloturvallisempi. Dieselmoottorin taloudellisuutta lisää se, että dieselöljyä saadaan öljynjalostuksesta helpommalla kuin bensiiniä. Kevyt polttoöljy erottuu raakaöljyntislauksessa, mutta bensiini joudutaan käyttämään vielä vakiointikolonnissa nestekaasun erottamiseksi. Lisäksi bensiinin oktaanilukua voidaan joutua parantamaan.


title: Dieselmoottori

text: Rudolf Diesel tunsi polttomoottorin teorian ja hän uneksi rakentavansa Carnot'n ideaalikonetta paremman koneen. Dieselmoottorin teoreettinen hyötysuhde on 75 %, mutta normaalisti hyötysuhde jää 45 %:iin ja on parhammillaan 50-60 %. Koska siinä palamisesta syntyy vain vähän hiilimonoksidia (CO) eli häkää, niin moottori sopii hyvin sukellusveneisiin ja kaivoksiin. Rakenteellisesti dieselmoottoria voi pitää yksinkertaisena, koska siinä ei ole korkeajännitteellä toimivaa sytytysjärjestelmää. Tämä tekee siitä myös luotettavan. Haasteena Dieselillä oli moottoria kehittäessään tehdä riittävän vahva rakenne, joka kesti ottomoottoria korkeammat paineet. Ratkaiseva tekninen ominaisuus oli polttoaineen ruiskutusjärjestelmä, joka sumuttaa öljyn pieninä pisaroina sisään sylinteriin hieman ennen männän yläkuolokohtaa.


title: Dieselmoottori

text: Dieselmoottori on neli- tai kaksitahtinen. Vapaasti hengittävässä nelitahtisessa moottorissa imutahdin aikana sylinteriin imetään ilmanpaineista ilmaa. Puristustahdin aikana molemmat venttiilit ovat kiinni ja ilma puristetaan noin 40 barin paineeseen ja se kuumenee yli 500 C lämpötilaan. Puristustahdin lopussa polttoaine suihkutetaan sylinteriin hienojakoisena sumuna. Polttoaine syttyy itsestään ilman korkeasta lämpötilasta ja paineesta johtuen. Työtahdissa palokaasujen räjähdysmäinen laajeneminen painaa mäntää alaspäin. Kampiakseli muuttaa männän pystysuuntaisen liikkeen pyöriväksi. Pakotahdin aikana palokaasut työnnetään männän palautusliikkeellä ulos aukiolevasta pakoventtiilistä. Kaksitahtisessa dieselmoottorissa huuhtelu tapahtuu männän ohjaamana, ja sylinteriin imetään pelkkää ilmaa, polttoaine suihkutetaan hieman ennen yläkuolokohtaa, kuten nelitahtisessakin dieselmoottorissa.


title: Dieselmoottori

text: Dieselmoottori on puristussytytteinen polttomoottori, jonka keksi saksalainen Rudolf Diesel. Diesel valmisti ensimmäisen toimivan dieselmoottorin vuonna 1897, ja sai sille patentin vuonna 1898. Dieselmoottorissa sylinteriin tuotu ilma puristetaan noin 1/16:aan alkuperäisestä tilavuudestaan. Puristuksen aikana ilman lämpötila nousee 700-900 celsiusasteeseen. Polttoaine syttyy tällöin itsestään, kun se ruiskutetaan kuuman ilman sekaan.


title: Moottorilaiva

text:
Moottorilaiva tai moottorialus tarkoittaa laivaa, jossa on polttomoottori. Yleisin laivoissa käytetty polttomoottori on dieselmoottori, mutta myös muita polttoaineita, kuten dieselöljyä, polttoöljyä tai maakaasua käytetään.
Moottorilaivojen nimien edessä käytetään yleensä lyhenteitä MS, M/S, jotka tulee englannin sanoista "motor ship", tai MV, M/V, jotka tulevat englannin sanoista "motor vessel".
Moottorilaivojen kehityksen alkuvaiheina polttomoottorilaivoja käytettiin ensin sisävesiliikenteessä. Ensimmäisen avomerellä kulkevan moottorilaivan "M/S Selandian"' rakennutti Tanskan "Det Østasiatiske Kompagni" Kööpenhaminan "Burmeister & Wain" telakalla vuonna 1912. Laivassa oli kaksi nelitahtista dieselmoottoria, joissa kummassakin oli 920kW. Näillä alus pystyi saavuttamaan 12 solmun (22,2km/h) nopeuden.


title: Dieselmoottori

text: Dieselveturien etuja ovat yksinkertainen polttoainehuolto, soveltuvuus kaikenlaiseen työskentelyyn, hyvä hyötysuhde ja kaluston pitkä elinkaari. Suomessa ajetaan yhä (2016) linja-ajoa Dv 12-kalustolla, joka otettiin käyttöön 1963. Useimmat linja-ajoon tarkoitetut dieselveturit ovat dieselsähkövetoisia: niissä dieselmoottori pyörittää generaattoria, joka syöttää virtaa ajokoneiston sähkömoottoreille. Tällöin dieselmoottori toimii aina optimikierrosluvulla, eikä erillistä mekaanista vaihteistoa tarvita.


title: Dieselmoottori

text: Erityinen dieselmoottorin käyttökohde on sähköntuotannossa, mikä johtuu suurien ja hitaasti käyvien kaksitahtikoneiden pitkästä iästä, edullisesta hankintahinnasta ja monipuolisesta valikoimasta polttoaineita. Tavallisin polttoaine on maakaasu, harvinaisempi hiilipöly, joka saadaan jauhamalla hiili pölyksi, ja se syötetään moottoriin seoksena esilämmitetyn ilman kanssa. Dieselvoimalaitokset tuottavat sähkön lisäksi ylijäämälämpöä, jota hyödynnetään yleisesti kaukolämmössä sekä polttoaineen ja imuilman esilämmitykseen. Dieselkoneen pakokaasuilla voidaan lämmittää höyrykattilaa, jolla edelleen käytetään höyrykonetta tai höyryturbiinia. Parhaimmillaan dieselvoimaloiden hyötysuhde on jopa 60 prosenttia, ja ne kilpailevat tavanomaisten hiilivoimalaitosten kanssa.


title: Dieselmoottori

text: Merikuljetuksissa hiili oli vienyt ison osan rahtitilasta, joten pienempi dieselmoottori ja vähemmän tilaa vievä polttoöljy otettiin varsin nopeasti käyttöön varsinkin niissä maissa, joilla oli omia öljyvaroja. Esimerkiksi Etelä-Venäjällä Bakun öljykenttien ympäristössä alettiin varhain käyttää polttomoottoreita tehtaissa ja jokilaivoissa. Ensimmäinen dieselmoottorilla varustettu valtamerilaiva, M/S Selandia, tehtiin Tanskassa Burmeister & Wain-telakalla 1912. Maailman suurin merimahti Iso-Britannia ei kiirehtinyt siirtymisessä dieselmoottoreihin, koska maalla oli suuret hiilivarat, mutta ei öljyä. Britannian laivasto oli luonut maailmanlaajuisen hiilihuollon laivastolleen, mikä myös hidasti muutosta. Vielä toisen maailmansodan aikana valmistettiin suuria sarjoja Liberty- ja osin myös Victory-luokan laivoja höyrykoneilla, mutta sen jälkeen valtamerilaivat on suurimmalta osin tehty dieselmoottoreilla. Maaliikenteessä varhaisten raskasrakenteisten dieselmoottoreiden tehopainosuhde oli liian heikko. Rautateillä dieselvetureita oli testattu jo ennen ensimmäistä maailmansotaa, mutta laajemmin ne tulivat käyttöön vasta 1930-luvulla. Maissa, joissa rautateiden sähköistys oli saatu käyttöön varhemmin, tarve dieselvetureille ei ollut suuri.


title: Dieselmoottori

text: Rudolf Diesel yritti ensin tehdä kivihiilipölyllä toimivaa moottoria mutta epäonnistumisten jälkeen hän keskittyi hyvin toimineeseen öljyä polttoaineena käyttävään moottoriin. Dieselmoottori suunniteltiin toimimaan rypsiöljyn tapaisilla öljyillä, muun muassa maapähkinäöljyllä, ja se tunnettiin aluksi "öljymoottorina". Aluksi dieselmoottoreita käytettiin pääasiassa kasvirasvoilla. Huonolaatuinen polttoaine voi aiheuttaa ongelmia polttoainelaitteiden voitelussa ja syövyttää moottorin metalli- ja kumiosia.


title: Dieselmoottori

text: Laivojen voimanlähteenä käytetään lähes poikkeuksetta dieselmoottoreita, koska ne muuntavat polttoaineen työksi tehokkaimmin ja taloudellisimmin. Kaasu- ja höyryturbiineja käytetään vain erikoistapauksissa, kuten sota-aluksissa ja nopeakulkuisissa matkustaja-aluksissa. Erityisaluksissa, kuten jäänmurtajissa, on jo pitkään käytetty dieselsähköistä voimansiirtoa. Tämä käyttötapa on yleistynyt myös risteilyaluksissa sekä aluksissa, joille nopea ja monipuolinen tehonsäätely on tärkeää (lyhyitä matkoja ajavat lautat, tutkimus- ja ruoppausalukset yms.) Dieselsähköisen voimansiirron etuna on, että moottori voi käydä koko ajan optimaalisella kierrosluvulla, ja samalla voidaan luopua erillisistä sähköä tuottavista apukoneista (mahdollista hätägeneraattoria lukuun ottamatta). Lisäksi erityisesti risteilyaluskäytössä melun ja värinöiden väheneminen on merkittävä valintaperuste.


title: Yhtälö

text: Myös kolmannen ja neljännen asteen yhtälöille on olemassa yleiset ratkaisukaavat, mutta ne ovat niin monimutkaisia, ettei niitä käytännössä juuri sovelleta. On todistettu, ettei viidennen ja sitä korkeamman asteen yhtälöille voida kehittää yleistä ratkaisukaavaa.


title: Viidennen asteen yhtälö

text:
Algebrassa viidennen asteen yhtälö on polynomiyhtälö, jossa esiintyvän tuntemattoman muuttujan korkein asteluku on viisi eli on muotoa:
Toisin kuin asteluvultaan tätä pienemmillä polynomiyhtälöillä, viidennen ja sitä korkeamman asteen yhtälöillä ei ole kompleksilukujen joukossa yleistä ratkaisukaavaa, joka olisi lausuttavissa kertoimien a, b, c, d ja e äärellisenä juurilausekkeina. Tämä nähdään esimerkiksi siitä, että polynomin
Galois'n ryhmä Q:ssa on S5, joka ei ole ratkeava. Ratkaisukaavan löytymättömyyden todisti norjalainen matemaatikko Niels Henrik Abel vuonna 1824.


title: Katse opiskelijan ohjauksessa

text: Kuva voi toimia opetuksessa sekä katseenvangitsijana että havainnollistajana. Kuvat eivät kuitenkaan saisi olla itsetarkoitus. Käytettävävien kuvien tehtävä pitää miettiä huolella. Jos kuvan avulla voidaan selkeyttää ja analysoida opittavaa asiaa, se on paikallaan. Katse voidaan "vangita" hyötykäyttöön valokuvaamalla tai videoimalla opittava työprosessi myöhempää analyysiä, palautetta ja oppimista varten. Kamera yhdistettynä draamaan antaa mahdollisuuden harjoitella niin sosiaalista tilannetta kuin analysoida ammatillista suoritusta. Audiovisuaalinen monen aistikanavan yhtaikainen käyttö saattaa joillekin oppijoille olla enemmän haitaksi kuin hyödyksi. Äänen sulkeminen videosta voi auttaa oppijaa keskittymään itse suorituksen seurantaan ja parantaa visuaalis-kineettistä oppimista.


title: Kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaava

text:
Lauseketta
kutsutaan yhtälön diskriminantiksi. Jos kaikki kertoimet "a", "b", "c" ja "d" ovat reaalilukuja ja diskriminantti positiivinen, on yhtälöllä vain yksi reaalinen ratkaisu, josta on edellä käytetty merkintää "x". Ratkaisut "x" ja "x" ovat tällöin kompleksilukuja, jotka ovat toistensa liittolukuja. Mikäli diskriminantti on negatiivinen, on neliöjuuresta saatu luku imaginääriluku. Tällöin molempien ratkaisukaavassa esiintyvien kuutiojuurten sisällä on kompleksiluku, jonka juuren ratkaisemiseksi tarvitaan De Moivren kaavaa. Nämä kuutiojuuret ovat kuitenkin toistensa liittolukuja, minkä vuoksi niiden summa on reaaliluku. Tässä tapauksessa yhtälöllä on siis kolme reaalista ratkaisua (edellyttäen, että kertoimet ovat reaalilukuja).


title: Suunnittelumalli

text: Ratkaisun tehtävänä on muodostaa yleinen kuvaus ongelman ratkaisusta. Ratkaisu kuvaa toteutuksessa käytettävät luokat, rajapinnat ja oliot, sekä niiden suhteet yleisellä tasolla. Vaikka ratkaisun rakenne esitetään yleensä UML-kaaviolla tai jollain muulla oliorakennetta kuvaavalla yleisesti tunnetulla kuvaustavalla (notaatio), ei ratkaisu kuvaa mitään erityistä tilannetta vaan yleisen tavan ratkaisulle. Tosin yksinkertainen esimerkki helpottaa ratkaisun toteutustavan ymmärtämistä. Ratkaisussa ei yleensä oteta kantaa käytettävään ohjelmointikieleen, mutta esimerkiksi moniperinnän puuttuminen osasta oliokieliä saattaa hankaloittaa ratkaisun toteuttamista. Yleisesti suunnittelumalleissa ei käytetä jonkin tietyn kielen erityisominaisuuksia ongelman ratkaisuun.


title: Tylypahka

text:
Videopelissä paljastettiin, että Patricia Rakepick opetti Pimeyden voimilta suojautumista vuosina 1988-89 ennen Oravea.
Taikajuomia () kuvataan taikakykyjä omaavien sekoitusten valmistamisen taidoksi. Se vaatii oikeanlaisen sekoituksen ja ainesosien sekoitustavan oikeaan aikaan ja oikeassa lämmössä. Oppiaine on samankaltaista kuin kemia, mutta synkempää. Kysymykseen voivatko jästit valmistaa taikajuomia, Rowling on sanonut: ”Taikajuomat vaikuttavat kaikkein jästiystävällisimmältä oppiaineelta. Mutta siinä tullaan myös pisteeseen, jossa pelkkä sekoitus ei riitä.” Kalkaroksen oppitunteja kuvataan masentuneiksi, johon vaikuttaa se, että tunnit pidetään linnan pimeissä vankityrmissä.
Liemiä opettaa professori Severus Kalkaros. Teoksesta Harry Potter ja puoliverinen prinssi eteenpäin professori Horatius Kuhnusarvio.
Taikaolentojen hoito () on oppiaine, joka neuvoo oppilaita kuinka hoitaa taikaolentoja. Taikaeläinten hoitoa opettaa riistanvartija Rubeus Hagrid. Oppitunnit pidetään linnan ulkopuolella. Vaikka Hagrid onkin kokenut taikaolentojen hoidossa ja tuntee taikaolennot, hänen tuntinsa ovat tavallisesti kaoottisia ja jopa vaarallisia, koska Hagrid arvioi käyttämiensä taikaeläinten vaarallisuusasteen usein päin honkia, esimerkkinä kun hevoskotka Hiinokka haavoitti Malfoyta tämän herjattua tätä. Hagridin ollessa poissa ainetta opettaa sijaisopettaja Wilhelmina Matoisa-Lankku. Ennen Hagridia ainetta opetti Professori Silvanus Patapalo.


title: Opettaja

text: Peruskoulun yläluokkia (luokat 7–9) opetetaan aineenopettajajärjestelmässä. Opettaja on tavallisesti sijoitettu lehtorin virkaan ja hänellä on oman alansa ylempi korkeakoulututkinto sekä vähintään 60 opintopisteen (35 opintoviikon) opinnot kaikissa opettamissaan aineissa. Lisäksi hän on suorittanut aineopinnot tai aineenopettajan pedagogiset opinnot kasvatustieteessä. Aiemmin opettajaksi pätevöityneet alemman korkeakoulututkinnon suorittaneet opettajat ovat edelleen päteviä. Oppilaanohjaajat ovat yleensä oppilaanohjaajan koulutuksen saaneita aineen- tai luokanopettajia tai varsinaisen oppilaanohjauskoulutuksen saaneita kasvatustieteen maistereita. Aineenopettaja saa opettaa omaa ainettaan myös alaluokilla.


title: Luonto vastaan kasvatus

text: IKM:n mukaan biologia ja geenit determinoivat ihmisen kognitiiviset taidot ja "taulun", jolle kulttuuri kirjoitetaan. Kuitenkin ihmisen aivot toimivat modulaarisesti, eikä esimerkiksi oppiminen ole mitään yleistä tiedon imemistä, vaan erityisten asioiden erilaista omaksumista – esimerkiksi kielen, moraalin tai matemaattisten laskutoimitusten opettelemiseen käytetään hyvin erilaisia mekanismeja ihmisen aivoissa. Toisaalta esimerkiksi lukeminen on biologisesti näkökyvyn ja kielen moduulien aikaansaannos.


title: Raketti-ilmiö

text:
Jos rakettilaukaisu havaitaan esimerkiksi liikkuvasta autosta tai lentokoneesta, se näyttää seuraavan havaitsijaa.
Rakettilaukaisun kirkkaus ylittää kirkkaudeltaan kapean kuunsirpin ja luo selviä varjoja. Rakettilaukaisussa on muun muassa vihreää valoa. Havaitsija luulee kohteen olevan usein huomattavasti lähempänä kuin mitä se todellisuudessa on, koska kohteelle ei ole vertailukohtia. 6 metrin läpimittainen pallomainen kohde voi näyttää olevan noin 50 metrin päässä. Kohde on monesti kirkas valo, jolla on kolme pyrstöä, ja joka häipyilee välillä. Katsojasta saattaa valo näyttää tulevan kovaa vauhtia kohti. Valo saattaa näyttää pysähtyvän ja räjähtävän, kun uusi rakettivaihe syttyy. Raketin pakokaasu jää leijumaan pilvenä tunneiksi laukaisun jälkeen. Ohjuskoe tuottaa rakettilaukaisua muistuttavan, mutta pienemmän valoilmiön.


title: Tylypahka

text:
Pimeyden voimilta suojautumisessa opetetaan puolustustekniikoita torjumaan toisen velhon taikomia taikoja, loitsuja, kirouksia ja herjoja; vastustaa pimeän voimia ja suojata pimeän otuksilta. Pimeyden voimat ovat hyvin vaarallisia ja niiden kanssa työskenteleminen tarvitsee rohkeutta että varovaisuutta, siksi se on huomattavan vaikea aine.
Oppiainetta opetti 50 vuoden ajan Galateia Ilomiete, kunnes hän jäi eläkkeelle vuonna 1945. Tämän jälkeen oppiaineen opettaja vaihtuu tiuhaan tahtiin - kirjasarjan kuluessa Pimeyden voimilta suojautumisen opettajat eivät ole pysyneet Tylypahkassa kuin vuoden verran. Hagrid sanoi Harrylle toisessa kirjassa, että ”Porukka on ruvennu aatteleen, et siinä tulee jotain huonoo onnee. Kukaan ei oo vähään aikaan kestäny siinä kauan.” "Puoliverisessä prinssissä" Dumbledore arveli Voldemortin kironneen kyseisen opettajan paikan, koska häntä ei hyväksytty aineen opettajaksi. Rowling itse on vahvistanut Voldemortin kironneen paikan. Rowling myös kertoi, että Dumbledore uskoi pimeyden voimilta suojautumisen opettajan paikan tuovan Kalkaroksen pahimman puolen esiin, kun tämä vihdoin sai kauan himoitsemansa paikan. Rowling julkisti, että Voldemortin kuoltua lopullisesti kirous, jonka hän asetti työhuoneeseen on poistunut. "Kuoleman varjeluksien" ja epilogin välisenä aikana oppiainetta on opettanut sama professori. Rowling myös kuvittelee Harryn vierailevan luokassa antamassa tunteja kyseisestä aiheesta.


title: Veri

text: Veren tehtävä on kuljettaa happea veren punasoluissa kudoksille ja tarpeetonta hiilidioksidia pois kudoksista keuhkojen kautta. Myös ravintoaineet kuten hiilihydraatit, rasvat ja proteiinit sekä vitamiinit ja hivenaineet kulkeutuvat veren mukana ruoansulatuksesta kaikkiin kudoksiin. Veri pitää elimistön lämpötilan tasaisena, ja sydämen aiheuttama verenpaine muuttaa elimistön yleistä lämpötilaa. Elimistöstä poistettavat kuona-aineet kulkeutuvat veressä munuaisiin, joissa ne suodattuvat pois. Veren mukana kulkeutuvat myös hormonit kudoksiin.


title: Nefroottinen oireyhtymä

text: Koska veren proteiineja poistuu virtsaan, alenee veren proteiinipitoisuus. Veren yleisin proteiini, albumiini, sitoo itseensä vettä. Kun albumiinia häviää verestä virtsaan, ei vesi enää pysty verisuonissa vaan karkaa ympäröiviin kudoksiin. Potilaalle kehittyy turvotus, joka on huomattavin silmien ympärillä sekä jaloissa. Kudoksiin kertyvä neste myös nostaa potilaan painoa.


title: Synty (mytologia)

text:
Verettömyydeksi kutsuttiin voimat tai innon vieviä sairauksia, joiden uskottiin johtuvan veren vähenemisestä tai heikentymisestä. Toisinaan sairastuneen voitiin katsoa saaneen itseensä vierasta verta ympäristön haltijoilta. Oma ja vertauskuvallisesti oikean värinen veri pyydettiin loitsulla takaisin:
Erään loitsun mukaan veri ja vesi ovat veljekset ja vesi tietää siksi, missä veri kulkee. Veren alkuperästä mainitaan myös sivumennen eräässä kertomuksessa. Kesän tullen taruolento, Kesäpoika, tuo elämänvoimaa, joka herättää luonnon eloon. Samalla mainitaan syntyvän myös ihmisen veren, jossa uskottiin asuvan ihmisen elämänvoiman. Kasvillisuuden myyttistä kylväjää Sampsa Pellervoista vastaava Sämpsöi kiittää Kesäpoikaa avusta:


title: Proteiini

text: Proteiinit menettävät rakenteensa eli denaturoituvat, jos ne joutuvat niille epäsuotuisiin oloihin, esimerkiksi kuumaan lämpötilaan tai hyvin happamiin tai emäksisiin olosuhteisiin. Myös alkoholit ja suuri suolapitoisuus voivat denaturoida proteiineja. Proteiinien denaturoituessa ne menettävät funktionsa ja toimintakykynsä. Denaturaatio voi olla pysyvää tai väliaikaista. Ihmisen proteiinit voivat denaturoitua, jos elimistön lämpötila nousee yli 42 asteeseen. Denaturaation vastareaktio on renaturaatio, jossa proteiinit saavat takaisin rakenteensa. Yli 42 asteen kuume aiheuttaa ihmiskehon proteiinien denaturoitumista, kuume harvoin kohoaa näin korkeaksi, mutta sellaisessa tapauksessa potilasta täytyy jäähdyttää esimerkiksi asettamalla hänet kylmävetiseen kylpyammeeseen. Aivojen proteiinien denaturoituminen vaikuttaa pysyvästi ihmisen aivotoimintaan.


title: Proteiini

text: Paljon proteiineja sisältävät muun muassa juusto, kala, palkokasvit, liha, kana, kananmunat ja pähkinät. Myös maito ja maitotuotteet ovat tärkeitä proteiininlähteitä. Usein ihmiset saavat kuitenkin valtaosan proteiinista erilaisista viljatuotteista, kuten leivästä ja pastasta. Kaikki kasvikset sisältävät proteiinia, mutta tuoreissa hedelmissä proteiinien osuus on melko alhainen. Proteiinien ravitsemuksellinen laatu määritellään niiden sisältämien aminohappojen mukaan. Lähes kaikki eläin- ja kasviproteiinit sisältävät ihmiselle välttämättömiä aminohappoja, mutta hyvin vaihtelevina pitoisuuksina. Eläinkunnan proteiineissa ja kasviksista muun muassa soijapavuissa sekä kvinoassa katsotaan olevan siinä määrin välttämättömiä aminohappoja, että ne lasketaan kokonaisiksi proteiinin lähteiksi. Vegaaniruokavaliossa tarvittavat aminohapot saadaan helposti syömällä päivän aikana erilaisia viljoja, juureksia, palkokasveja ja kasviksia.


title: Verikoe

text: Erilaisia verikokeita merkitään lyhenteillä, joiden ensimmäinen osa, systeemilyhenne kertoo mistä veren osasta koe on tehty ja toinen osa minkä aineen pitoisuus tai lukumäärä testissä on määritetty. Joskus lyhenne voi olla kolmiosainen, jolloin viimeinen osa on tarkentava takaliite. Tavanomaisia verikokeissa käytettyjä veren komponentteja ovat "kokoveri (B)", "veriplasma (P)" ja "seerumi (S)". Paastoa vaativissa verikokeissa systeemilyhenteen edessä on pieni f-kirjain. Tavanomaisia verikokeita ovat esimerkiksi hemoglobiinin (Hb) ja C-reaktiivisen proteiinin (CRP) pitoisuudet ja erilaisten verisolujen, kuten punasolujen (Eryt) tai valkosolujen (Leuk) lukumäärä.


title: Lyijymyrkytys

text: Akuutti lyijymyrkytys liittyy altistumiseen työssä ja on suhteellisen harvinainen. Krooninen lyijymyrkytys on yleisempi ja se tapahtuu veren 40-60 μg/dL lyijypitoisuudella. Vielä 1970-luvun alussa asiantuntijat olivat sitä mieltä, että lyijyaltistus on terveydelle haitallista vain kun kyseessä on akuutti lyijymyrkytys, mutta vuosikymmenen puolivälissä alkoi ilmestyä tutkimustuloksia kroonisesta lyijyaltistuksesta ja suhteellisen matalien veren lyijypitoisuuksien vaikutuksista lapsiin. Vaikutus elimiin aletaan havaita veren 6 μg/dL lyijypitoisuudella. Lyijy kerääntyy ihmisellä pääasiassa luihin, joissa se säilyy pitkään ja josta se voi vapautua luun luonnollisessa mineraalimetaboliassa.