title: Laulujen laulu

text: Laulujen laulun päähenkilö on sulamilaisneito. Muita runossa mainittuja henkilöitä ovat tyttöä rakastava paimen, tytön äiti ja veljet, kuningas Salomo, ”Jerusalemin tyttäret” (Salomon hovinaiset) ja ”Siionin tyttäret” (Jerusalemissa asuvia naisia). Henkilöt voidaan erottaa toisistaan sen perusteella, mitä he sanovat itsestään tai mitä heille sanotaan. Heprealaisessa tekstissä sanojen kieliopilliset muodot ilmaisevat usein suvun (maskuliini tai feminiini) ja luvun (yksikkö tai monikko), mikä helpottaa henkilöiden tunnistamista. Näiden erojen ilmaisemiseksi täytyy suomen kielessä monesti lisätä selittäviä sanoja oikean alkuperäisen merkityksen välittämiseksi. Esimerkiksi Laulujen laulun 1:5:ssä hepreankielinen teksti kuuluu kirjaimellisesti: ”Musta minä ja miellyttävä.” ”Mustaa” ja ”miellyttävää” vastaavat heprealaiset sanat ovat kuitenkin feminiinisukuisia. Tästä syystä Kirkkoraamattuun 1992 on lisätty se, kuka milloinkin on puhujana.


title: Ovat syntini anteeksi suuret

text: Ovat syntini anteeksi suuret on hengellinen laulu, jonka on kirjoittanut Toini Hyvärinen (o.s. Teittinen). Hyvärinen oli lestadiolaistunut noin vuotta ennen laulun syntymistä. Hän oli joulun alla 1933 vierailemassa ystävättärensä luona, ja uskon asioista keskustellessa Lempi-ystävä sai kuulla synninpäästön omalle kohdalleen.


title: Juice Leskinen

text: Leskisen sanoituksia tutkinut Lasse Halme on todennut, että niiden ihmiskuva on varsin ristiriitainen: niissä korostuu toisaalta vapaus ja elinvoimaisuus, toisaalta syvä ahdistus ja irrallisuus. Edellistä näkemystä edustaa esimerkiksi ”Ei elämästä selviä hengissä”, jälkimmäistä ”Myrkytyksen oireet”. Hyvin monien laulujen aiheena on rakkaus, seksuaalisuus ja parisuhde. Ne voivat näyttäytyä positiivisina, elämää kannattelevina voimina (esimerkiksi ”Kaksoiselämää”), mutta toisaalta niihin liittyy myös ristiriitoja, ongelmia ja ahdistusta (”Yhdessä itkien”). ”Syksyn sävelessä” on voimakas jännite myönteisen rakkauden ja surullisen menetyksen välillä. Yhteiskuntaan ja sen vallanpitäjiin Leskinen suhtautuu johdonmukaisen kielteisesti, esimerkiksi kappaleissa ”Ajan henki” ja ”Ollaan ihmisiksi”.


title: Laulu (teos)

text: Laulu tarkoittaa laulamalla esitettävää sävellystä. Lauluun kuuluvat yleensä sävelmä ja tietty sanoitus, mutta laulu voidaan esittää myös ilman säestystä pelkällä ihmisäänellä. Laululla voidaan viitata myös yleisemmin laulunomaiseen tai mahdollisesti laulettavaksi tarkoitettuun lyyriseen runoon.


title: Laulu (teos)

text: Lauluja voidaan ryhmitellä eri tavoin. Kansanlaulut ovat kansan keskuudessa syntyneitä sävelmiä, joiden tekijää ei enää tunneta, ja ne erotetaan länsimaissa taidelauluista. Kansanlaulut lauletaan yleensä ilman säestystä tai vain yhden soittimen säestäminä, ja ne opitaan usein ulkoa kuulon perusteella. Taidelaulut on taas usein tarkoitettu ammattilaulajan esittämiksi, niitä säestää piano tai orkesteri ja niiden nuotit on kirjoitettu ylös. Populaarimusiikin laulut ovat vaikeutensa ja rakenteensa puolesta näiden kahden luokan välissä. Laulut voidaan jakaa myös esimerkiksi hengellisiin ja maallisiin lauluihin tai tyyleittäin (balladi eli eeppinen tai kertova laulu, lyyrinen tunnelmalaulu ja niin edelleen). Saksankielinen sana "lied" viittaa taiteellisesti korkeatasoiseen, säestettyyn yksinlauluun.


title: Esilaulaja

text: Vuorolaulussa esilaulaja on soolo-osan laulaja, jonka esittämän säkeen muut joukkolaulantaan osallistujat kertaavat joko sellaisenaan tai liittävät siihen saman tai uudistuvan kertosäkeen. Jo muinaisessa Kreikassa tunnettiin ryhmälaulanta, jossa kuoro toisti esilaulajan säkeet. Tavan tunsivat myös germaaniset, romaaniset ja slaavilaiset kansat. Juutalaisessa temppelilaulussa ja vanhassa kristillisessä kirkkolaulussa käytetään laulutapaa, jossa ryhmä vastailee solistille joko lyhyin tai pitemmin osuuksin. Tällaisen esitystavan nimitys kristillisessä kirkossa on responsorinen laulu. Seurakunnan tapahtumissa laulettavaa yhteislaulua kutsutaan kaikulauluksi, jos esilaulaja tai esilauluryhmä laulaa säkeen ja seurakunta toistaa sen. Näin pienten lasten ja harvoin kirkossa käyvien ihmisten on helpompi osallistua jumalanpalvelukseen.


title: Henki

text: "Henkinen" tarkoittaa yksilön omien tekojen arviointia ikään kuin ulkoapäin ja kykyä eettisiin kannanottoihin. Hengellinen viittaa lähinnä uskonnolliseen aineettomaan ja siihen suuntautuvaan toimintaan ja ajatteluun.


title: Hengellinen musiikki

text: Hengellinen nuorisomusiikki on tyypillisesti nuorille suunnattua ja nuorten itse esittämää kristillistä populaarimusiikkia, aina popista rockiin ja hip hopiin muiden muassa. Suomessa termi gospel kattaa hengellisen nuorisomusiikin, vaikka Yhdysvalloissa sillä tarkoitetaan afroamerikkalaista black gospelia. Yhdysvalloissa "nykyajan kristillinen musiikki" (Contemporary Christian Music, CCM) vastaa Suomen gospel-käsitettä. Hengellistä nuorisomusiikkia esitetään niin omissa nuorisotapahtumissaan kuin maallisilla musiikkiklubeilla. Suuntaukset kuten kristillinen rock ovat tyypillisesti protestanttisen kristinuskon ilmiöitä, vaikka ne ovat laajenneet muihin kirkkokuntiin. Rockmusiikin alueella toimivat yhtyeet ovat usein syntyneet kääntymiskokemusta ja henkilökohtaista uskonratkaisua korostavien piirien ympärille. Esimerkkinä 1966 perustettu Pro Fide.


title: Hengellinen musiikki

text: Harras musiikki käsittää kirkkomusiikin ja kirkollisen kamarimusiikin. Määritelmä kattaa myös gregoriaanisen laulun, messut, oratoriot ja kuorolaulun. Kirkkomusiikki on säveltaidetta, jolla on tietty tehtävä kristillisessä jumalanpalveluksessa. Se on siis sidottu eri kristillisten kirkkokuntien kirkollisiin menoihin ja sovellettu niiden mukaiseksi. Varsinkin luterilaisessa kirkossa tärkeä laji hengellistä musiikkia ovat virret, joita veisataan jumalanpalveluksissa ja muissa hartaustilaisuuksissa yhteenlauluna ja joita on koottuna virsikirjaan.


title: Stella Artois

text:
Stella Artois on belgialainen lager-olut, ja sen omistaa maailman suurin panimoalan yritys Anheuser-Busch InBev N.V. Stella Artois on merkittävä brändi, ja sitä maahantuodaan moniin kymmeniin maihin. Stella Artois -olutta alettiin tuottaa Leuvenissa Belgiassa vuonna 1926. Sen alkuperä voidaan kuitenkin jäljittää vuoteen 1366 asti.
Tätä vuosilukua käytetään etiketeissä, ja se esiintyy myös Stella Artois -logossa ja mainoksissa. Stella Artois on vaalea lager ja maku kevyt ja raikas. Stella Artois -oluelle järjestetään vuosittain tarjoilu- ja esillepanokilpailu. Oikeaoppinen oluen tarjoaminen on yhdeksän vaihetta käsittävä "rituaali". Tarjoilutapaa pidetään hyvin tärkeänä osana Stella Artois -brändiä, mutta vain harvassa paikassa Stellaa tarjoillaan tavan mukaan. Vuoden 2006 jälkeen tuotanto on ollut yli miljardi litraa vuodessa.


title: Jalo kahdeksanosainen polku

text: ”Ja mitä, munkit, on oikea tarkkaavaisuus? "(i)" On tapaus, jossa munkki pysyy keskittyneenä kehoon kehossa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. "(ii)" Hän pysyy keskittyneenä tunteisiin tunteissa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. "(iii)" Hän pysyy keskittyneenä mieleen mielessä — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. "(iv)" Hän pysyy keskittyneenä mielen kohteisiin mielen kohteissa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. Tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi tarkkaavaisuudeksi.


title: Ale

text:
"Stout" (stouter porter) alkujaan on tummaa olutta, joka on porterin tapaan tehty samanlaisista maltaista, mutta yleensä käytetään myös paahdettua, mallastamatonta ohraa. Stout tarkoittaa käytännössä samaa asiaa kuin portteri.
Guinness on maailmanlaajuisesti tunnetuin stout-tyyppinen olut. Guinness olikin ensimmäinen joka valmisti "Stout-Porter"iksi kutsumaansa olutta vuonna 1820. Tätä ennen Guinness oli valmistanut englantilaistyylisiä ale-oluita. Guinness on kuuluisin "irlantilainen" "kuiva stout".


title: Oikeiosis

text: Oikeiosis (, ”omaksi ottaminen”; sanasta "oikos", ”talo”; ) on stoalaisen filosofian keskeinen käsite. Se tarkoittaa tapahtumasarkaa, jonka kautta elävä olento tulee tietoiseksi itselleen arvokkaista asioista ja myös esimerkiksi yhteenkuuluvuudestaan muiden elävien olentojen tai asioiden kanssa.


title: Fucking Hell

text: Fucking Hell on saksalainen pilsner- tai vaalea lager-olut. Se on nimetty itävaltalaisen Fuckingin kylän mukaan. Oluen nimi (joka on myös sanaleikki, ""hell"" tarkoittaa saksaksi "vaaleaa" ja kuvaa tällaista oluttyyppiä, mutta englanniksi tarkoittaa "helvettiä") oli aluksi kiistanalainen. Sekä Fuckingin kylänhallitus ja EU:n tavaramerkkivirasto aluksi vastustivat nimeä. Se kuitenkin myöhemmin hyväksyttiin, ja olutta myydään nyt kansainvälisillä markkinoilla.


title: Olio (ohjelmointi)

text: Luokka määrittelee jonkun tietyn oliojoukon yhteiset piirteet. Olio on luokan ilmentymä, "instanssi". Esimerkiksi henkilörekisteriohjelmassa määritellään luokka "Henkilö", joka määrittelee millaista tietoa henkilöistä halutaan esittää ja millä tavalla näitä tietoja voidaan käsitellä. Ohjelman ajon aikana luokasta "Henkilö" luodaan olioita esittämään yksittäisiä henkilöitä.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Termi pakko-oireinen tarkoittaa yleensä puhekielessä henkilöä, joka on pikkutarkka tai täysin johonkin tehtävään syventynyt. Tällainen käytös ei kuitenkaan välttämättä ole pakko-oireista. On tärkeää erottaa OCD muista ahdistuneisuushäiriöistä, kuten tavanomaisesta jännityksestä ja stressistä. Henkilöllä, jolla on merkkejä sairaalloisesta kiintymyksestä toiseen henkilöön tai objektiin yleisesti tai jolla on perfektionismin ominaisuuksia, ei välttämättä ole OCD:ksi määriteltyä tilaa.


title: Oktroi

text: Oktroi eli valtalupa (, myöntäminen < , lupa) tarkoittaa hallituksen tai viranomaisen myöntämää lupaa tietyn toiminnan (varsinkin kaupallisen) harjoittamiseen. Luvan voi saada yksityinen ihminen, yhteisö tai yhdyskunta. Suomessa nimitystä käytettiin Venäjän vallan aikana määräyksestä, jonka nojalla senaatin jäsenet saivat toimia tehtävissään. Tällainen valtuutus eli virkamääräys annettiin kolmeksi vuodeksi kerrallaan.


title: Alkeistapaus

text: Alkeistapaus () eli tapaus eli ulostulo () on todennäköisyyslaskennan peruskäsite, joka tarkoittaa satunnaisilmiön tuottamaa tulosta (joskus ei-numeerinen). Esimerkiksi nopanheitossa tiettyä asentoa kutsutaan alkeistapaukseksi tai ulostuloksi. Nopan asennolla on nimi, joka määräytyy ylimmän tahkon "silmien" lukumäärän mukaan ja se annetaan nopanheiton tulokseksi. Yleisemmin määriteltynä alkeistapaus tarkoittaa minkä tahansa satunnaisilmiön tulosta, joita syntyy aina vain yksi kerrallaan ja jonka arvo ymmärretään aina vain yhdellä tavalla (yksikäsitteisyys). Satunnaisilmiö tuottaa erilaisia alkeistapauksia, joista muodostuvaa joukkoa kutsutaan perusjoukoksi (merkitään usein isolla kirjaimella formula_1, joka lausutaan "oomega"). Perusjoukkoa kutsutaan myös nimillä "otosjoukko", "otosavaruus" tai "tapahtuma-avaruus". Perusjoukko sisältää siis alkeistapausten "kaikki" mahdolliset arvot. Alkeistapauksiin viitataan usein pienellä "oomegalla" eli formula_2.


title: Onki

text: Ootto-onki on onki, jossa paino vie siiman vedenpohjaan ja koho tai kelluva syötti nostaa koukun vedenpohjasta pintaan päin. Ootto-onkea käytetään etenkin istutuskirjolohien pyynnissä, jolloin syötiksi sopii kelluva syöttitahna. Tällöin ei tarvita erillistä kohoa. Vavaksi soveltuu periaatteessa mikä tahansa, mutta yleensä kesällä käytetään virveliä ja talvella pilkkiä. Ongen painona käytetään joko vedellä täytettyä palloa tai metallipainoa. Se heitetään sopivan matkan päähän rannasta ja painosta lähtee ns. "tapsi" eli siima joka on muutaman kymmenen sentin pätkä painon ja kokun välillä. Tällä tavoin päästään pyytämään helposti pohjan tuntumaan missä saaliskalat usein viihtyvät.


title: Porvaristo

text: Sana "porvari" tulee vanhan ranskan sanasta "burgeis", kaupunkilainen (nykyranskan "bourgeois"), ja ennen se tarkoitti kaupungissa asuvaa ammatinharjoittajaa, yleensä myös henkisen työn tekijöitä (pois lukien papisto ja aateli).


title: Sääty

text: Sääty on nimitys, jota käytetään etenkin antiikin aikana ja keskiajalla yhteiskunnalliseen työnjakoon perustuneista erioikeuksia nauttineista yhteiskuntaluokista. Sääty-yhteiskunnan säädyt olivat aatelisto, papisto, porvaristo sekä Pohjoismaissa myös talonpojat. Kaksi ensin mainittua muodostivat yläsäädyn, porvaristo ja maataomistavat talonpojat alasäädyn. Ranskassa porvaristosta käytettiin vuoden 1789 vallankumoukseen saakka nimitystä kolmas sääty ().


title: Porvaristo

text: Historiallisesti porvariluokaksi katsotaan vapaasyntyiset kauppiaat ja käsityöläiset ja muut itsenäiset ammatinharjoittajat. Nykyaikaan periytynyt porvariluokka syntyi varhaisella keskiajalla asutuksen keskittyessä kaupunkeihin, käsityöläiset ja eri kaupankävijät alkoivat muodostaa kiltoja ja varhaisia yrityksiä. Tästä ryhmästä muodostui porvarissääty josta myöhemmin tuli iso ja merkittävä vastavoima aatelisäädylle. Muun muassa Ranskan vallankumouksessa porvaristo työläisten tuella ja johdossaan liberaaleja aatelisia kuten Mirabeau ja La Fayette lakkautti (lähinnä aateliston ja papiston) etuoikeudet.


title: Pappisseminaari

text: Pappisseminaari tarkoittaa roomalaiskatolisen kirkon ja ortodoksisten kirkkojen pappeinkoulutuslaitoksia, jotka ovat sisäoppilaitoksia. Latinalaisen riituksen seminaarit jakaantuvat ylempään ja alempaan seminaariin. Alempi seminaari on poikien katolinen sisäoppilaitos, joka antaa eväitä myös maallisille elämänurille. Ylemmässä seminaarissa nuoret miehet opiskelevat papeiksi.


title: Vapaasyntyinen

text: Vapaasyntyinen on sääty-yhteiskuntaan liittyvä termi. Sillä tarkoitetaan ihmistä, joka ei ole syntynyt orjaksi tai muuten epävapaaksi. Vapaasyntyisiä luokkia ovat useimmiten olleet porvaristo, aateli (sotilasluokka) ja papisto, joskin on ollut myös yhteiskuntia, joissa edellä mainitut luokat eivät ole olleet täysin vapaasyntyisiä. Pohjoismaissa myös talonpojat ovat olleet vapaasyntyisiä.


title: Asemies

text: "Knaappi" (, ”poika”) tarkoitti vastaavasti Ruotsin ja Suomen historiassa keskiaikana ritarin asemiestä ja uuden ajan alussa alempaa rälssimiestä. Knaappi-sana on saksalaisperäinen. Knaappi-nimitystä käytettiin Ruotsissa ensi kerran 1300-luvun alkupuolella Maunu Eerikinpojan tullessa kuninkaaksi. Heitä kutsuttiin myös aseenkantajiksi ("swenni", "suena", "swenar", "män af wapn", "väpnare"). Latinaksi heistä käytettiin "armigieri"- tai "servatores"-nimiä. Knaapit ja ritarit ("milites") muodostivat yhdessä jalosukuisten ryhmän ("nobiles").


title: Kollega

text:
Kollega (lat. "collē'ga") tarkoittaa virkakumppania, mutta on aiemmin ollut myös yleisesti käytetty eräiden oppikoulunopettajien nimityksenä lehtorin arvoa alempana virkanimikkeenä. Se säilytettiin vielä vuoden 1872 koulujärjestyksessä (§ 8. 51, 68). Kolleganvirkoja oli lyseoissa, tyttökouluissa, valtion viisiluokkaisissa yhteiskouluissa sekä
muutamissa seminaareissa harjoitusaineissa. Myöhemmin nimityksen korvasi "nuorempi lehtori".


title: Muonamies

text: Muonamies eli muonatorppari tarkoitti maatalousyhteiskunnan ja torpparijärjestelmän aikaan tilatonta, mutta omillaan asunutta henkilöä, joka teki päivätöitä maanomistajalle. Nimitys viittaa siihen, että muonamies oli "talon ruoassa" eli osan hänen palkastaan muodosti työnantajan tarjoama ruoka. Muonamiehet olivat osa-aikaista työvoimaa, jotka tekivät talolle esimerkiksi 2–4 työpäivää viikossa. Muonamiehet kuuluivat alempiin luokkiin, mutta heidän asemansa oli kuitenkin parempi kuin esimerkiksi loisilla.


title: Pastori

text: Lähes satavuotias Helluntaiherätys on hiljalleen alkanut omaksua pastori-nimikkeen käyttöä. Yleisesti herätyksessä ymmärretään seurakuntatyötä tekevät henkilöt pastoreiksi. Nimikkeen alkuperä on Raamatussa, jossa puhutaan seurakunnan paimenista (kreikaksi "poimen", latinaksi "pastor") eli kaitsijoista. Raamatun perusteella ei voi osoittaa, että nimikkeen käyttö edellyttäisi muodollista koulutusta tai virallista virkaan vihkimistä. Helluntaiseurakunnissa seurakuntatyöhön asetetut henkilöt siunataan aina tehtäväänsä ja heidät tunnustetaan yhteisessä tilaisuudessa herätyksen vuosittaisessa kirkolliskokouksessa, josta nykyisin käytetään nimitystä Syyspäivät (aiemmin Talvipäivät). Käytännössä helluntaiseurakunnat kouluttavat työntekijänsä seurakuntatyötä varten ja kouluttamattomat maallikkopastorit alkavat olla poikkeus.


title: Porvaristo

text: Suomessakin kaupungit olivat sääty-yhteiskunnassa porvariston johtamia itsehallinnollisia alueita, joissa noudatettiin kaupunginlakia. Kaupungin johtoelin oli raati. Se koostui pormestarista ja raatimiehistä. Raadilla oli myös tuomiovaltaa ja se pyrki turvaamaan sujuvan kaupankäynnin muiden kaupunkien kanssa ja ulkomaille. Porvariston vaikutusvaltaisin ryhmä oli ulkomaankauppaa harjoittava valtaporvaristo.


title: Viihde

text: Viihdeteollisuus tuottaa kaupallista massaviihdettä. Viihdettä esitetään ja käsitellään monissa medioissa. Populaarimusiikkia tai kevyttä musiikkia kutsutaan usein viihdemusiikiksi. Televisiossa on paljon ajanvieteohjelmia, joita ovat muun muassa erilaiset tietovisailuohjelmat. Viihteellisiä aikakauslehtiä on runsaasti. Viihdelehdiksi voidaan osaltaan lukea myös iltapäivälehdet. Radio esittää myös paljon viihteellistä ohjelmaa. Sen lukuisat musiikkiaiheiset ohjelmat voidaan lukea viihteeksi. Kirjallisuuden saralla romaanit on ollut tapana jakaa niin sanottuun taiteelliseen korkeakirjallisuuteen ja kevyeen viihdekirjallisuuteen eli ajanvietekirjallisuuteen. Internetissä on useita portaaleja, jotka ovat ensi sijassa keskittyneet viihteeseen. Viihde-elektroniikka tarkoittaa erilaisia kodin mukavuutta lisääviä laitteita, kuten televisiota ja radiota. Kolikkopelit ovat palvelumuotoista viihde-elektroniikkaa.


title: Musiikki ja tunteet

text: Suvi Saarikallio tutki väitöskirjassaan nuorten tunteidenkäsittelyä ja -hallintaa musiikin avulla. Kuudes-, kahdeksas- ja lukion ensimmäisellä luokalla opiskelevia suomalaisnuoria osallistui haastatteluihin yhteensä 1500. Saarikallion tutkimukset osoittivat, että erityisesti nuorille musiikki on usein elintärkeä tunteiden hallinta- ja käsittelykanava. Kun tunteiden vuoristoradalle ei löydy sanoja kuvailemaan oloa, voi juuri musiikki auttaa pääsemään tunteiden ytimeen. Aikuisille on sen sijaan kehittynyt muitakin tunteiden hallintakienoja, joten musiikki ei kaikille heille ole psyykkisen hyvinvoinnin kannalta yhtä tärkeää kuin tunnemyrskyissä eläville murrosikäisille. Aggression purkamiseenkin nuoret kertoivat ”nuppien kaakkoon kääntämisen” auttavan. Musiikki on myös väline sosiaaliselle toiminnalle ja tekemiselle, esimerkiksi konserteissa käymisen ja yhteisten musiikinkuunteluhetkien kautta. Musiikki siis auttaa yksilöä ja etenkin nuoria psyykkeen hallinnassa monipuolisesti, kaikki osa-alueet huomioiden, mutta toisaalta etenkin tunteiden käsittelyn apuna se on lyömätön.


title: Musikaalisuus

text: Ympäristö, johon lapsi syntyy, muokkaa merkittävästi hänen musikaalisuuden ilmenemistä. Vanhempien rooli on hyvin tärkeä lapsen musiikilliselle kehitykselle, sillä heillä on vastuu sekä mahdollisuus tukea lapsen musiikillista kehitystä. Lapsen ohjaaminen ja kannustaminen musiikillisiin harrastuksiin edesauttaa lapsen musikaalisuuden ilmenemistä ja kehitystä. Voidaan ajatella, että lapsella on syntyessään yleinen musiikin oppimisen kyky, mutta ympäristö jossa lapsi kasvaa vaikuttaa siihen, minkä musiikillisen kielen lapsi oppii. Musiikillinen oppiminen vaikuttaa niin kykyyn kuulla oman kulttuurinsa musiikin vivahteita kuin sopeutumiseen muihin omalle kulttuurille kulttuurille vieraisiin musiikin ilmaisumuotoihin. Myös yksilölliset tekijät vaikuttavat musiikilliseen kykyyn ja kehittymiseen monin tavoin kuten erilaiset ja yksilölliset kiinnostuksen kohteet sekä harjoittelun määrä eri ikävaiheissa.


title: Musikaalisuus

text: Musikaaliset kyvyt kehittyvät sikiölle varhain, millä on perusteltu musiikin biologista merkitystä evoluutiossa. Musiikin merkityksellisyyttä tukee myös se, että sen olemassaoloon tarvitaan abstraktia ajattelua, joka on välttämätöntä uuden keksimiselle ja selviytymiselle vaikeissa olosuhteissa. Lisäksi voidaan ajatella, että säveltäminen ja improvisointi ovat merkkejä kognitiivisesta joustavuudesta ja että sovittaminen on aivojen tarkkaavaisuuden ja suorituskyvyn harjoittelua tai evoluution näkökulmasta merkki mentaalisesta ja emotionaalisesta joustamisesta. Musiikki myös vapauttaa aivoissa oksistoniinia, joka auttaa vastaanottamaan ja siirtämään toisia ihmisiä koskevaa tietoa, ja tällöin tehostuvat yksilön tavat toimia yhdessä muiden kanssa. Toisaalta musiikki myös herättää monenlaisia tunteita, mihin saattavat perustua musiikin hoitavat ominaisuudet. Siten musiikki ja musikaalisuus hyödyttävät ihmistä evoluution näkökulmasta, jolloin musikaalisuuden voi tulkita olevan tärkeä osa ihmisen evolutiivista kehitystä.


title: Jussi Koskiluoma

text: Erityinen ongelma Koskiluomalle olivat viihdeohjelmat. Yleisradion toimiluvan mukaan viihdettäkin oli tarjottava ja sen tuli olla sopivaa. Koskiluoman linjan mukaan sopivuus määräytyi keskiluokkaisten arvojen ehdoilla ja niinpä kevyt musiikki oli hänen epäsuosiossaan. Hänen mielestään valtaosa kotimaisista iskelmistä oli ala-arvoisia eikä niitä sopinut esittää radiossa kuin hyvin säännöstellysti. Tällaisesta linjauksesta syntyi ristiriita radion kuuntelijoiden enemmistön tahtoessa kuulla sitä, mitä ohjelmajohto piti huonona. Koskiluoma ei myöskään ollut alkujaan lainkaan innostunut Niilo Tarvajärven ideoimasta, hyvin pian suosituksi tulleesta "Tervetuloa aamukahville" -ohjelmasta. Kalle-Kustaa Korkki -kuunnelmatkin saivat Koskiluomalta hyväksynnän vasta kun Kuopion piispa Eino Sormunen oli Yleisradiolle lähettämässään kirjeessä sanonut pitävänsä niistä; tosin muut radion ajanvieteohjelmat eivät piispaa miellyttäneet.


title: Amusia

text: Ihminen on normaalisti jo syntyessään musikaalinen olento. Pikkulapsilla on merkittäviä musikaalisia kykyjä jo ennen puhekyvyn kehittymistä. Lapset hahmottavat jossain määrin musiikin perusasteikoita, reagoivat tasaiseen rytmiin ja erottavat konsonoivat, eli soivat, ja dissonoivat, eli riitaiset intervallit toisistaan. Tämä osoittaa, että aivoissa on musiikin havaitsemiseen erikoistuneita aivoalueita, jotka kehittyvät erillään kielellisistä alueista. Pitkäaikainen altistuminen musiikille kehittää ja hioo musiikillisia taitoja eteenpäin. Koulutuksesta on hyötyä, mutta se ei ole välttämätöntä sointujen ja nuottien hahmottamiseksi. Käsitys melodioista, rytmistä ja soinnuista syntyy kuuntelukokemuksien kautta. Erikorkuiset sävelet ja tasainen pulssi muodostavat musiikin perusainekset. Sävelkorkeuden hahmottaminen on olennainen osa sekä melodioiden, että sointujen tulkitsemisessa. Siksi se onkin pakollinen taito, jotta musiikkia voisi ymmärtää ja siitä nauttia. Asteikon sävelet organisoituvat asteikon pääsävelen, toonikan, ympärille tiettyjen sääntöjen mukaan. Tämän takia asteikkoon kuulumattomat sävelet kuulostavat ”vääriltä”. Normaali kuulija erottaa oikeat sävelet vääristä ja pystyy seuraamaan melodiaa, joka kulkee asteikon säveliä pitkin. Amusiasta kärsivällä henkilöllä on kuitenkin vaikeuksia erottaa sävelkorkeuksia toisistaan, eikä hän pysty seuraamaan melodiaa, tai erota oikeita ääniä vääristä.


title: Signmark

text: Vuoriheimo aloitti musiikin teon vuonna 2004, mutta runoja hän on viittonut lapsesta saakka, kuten myös kääntänyt lauluja viittomakielelle. Esiintyessään Signmark viittoo rytmikkäästi, sillä viittomakielisessä räppäyksessä loppusoinnut ovat samankaltaisia käsimuotoja ja viittomia. Ne vastaavat puhutun kielen riimejä. Bassot ovat kuurolle räppärille tärkein elementti, sillä ne auttavat seuraamaan musiikin kulkua ja rytmittämään laulua. Ilmeet tukevat viittomakielistä ilmaisua ja improvisaatio on olennainen osa pakettia.


title: Amusia

text: Aivoissa on musiikkiin erikoistuneita hermoverkkoja, joiden tehtävänä on toteuttaa musiikin havaitsemiseen liittyvät prosessit (muun muassa Brocan alue). Aivovaurio voi vaikuttaa musiikin ymmärtämiskykyyn. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi menettää kyvyn erottaa atonaalinen musiikki tonaalisesta. Kyky erottaa asteikon ulkopuoliset sävelet melodiasta voi myös kadota. Silti kyky havaita sävelten välinen etäisyys ja keskinäinen korkeusero voi säilyä entisellään. Toisaalta vaikutus voi olla myös päinvastainen, jolloin sävelten korkeuserojen tarkka havaitseminen menetetään, mutta tonaliteetin kokeminen säilyy. Musiikin muistamiseen, tunnistamiseen ja laulamiseen liittyy myös erillisiä hermoverkkoja. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi tunnistaa tutut melodiat, mutta menettää puheentunnistuskyvyn. Päinvastainen tilanne on tässäkin mahdollinen, jolloin puheentunnistuskyky säilyy entisellään, mutta tuttuja melodioita henkilö ei tunnista ilman sanoja. Kaikki tämä osoittaa, että aivoissa on erilliset alueet musikaalisia ja kielellisiä prosesseja varten.


title: Hikikomori

text: Hikikomori-ilmiötä ei ainakaan nykyisessä laajuudessaan tunnettu ennen nykyaikaista viihde-elektroniikkaa. Lasten tärkein ja miltei ainoa ajanviete oli toisten lasten kanssa leikkiminen. Nykyisten viihdemuotojen moninaisuus mahdollistaa sen, että lapsi voi viihdyttää itseään ilman seuraa esimerkiksi pelaamalla tietokonepelejä.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Tempoa Tenaviin -musiikkiliikuntaryhmät ovat lasten ja aikuisten yhteisiä kohtaamispaikkoja, jossa liikutaan, leikitään, lauletaan ja temppuillaan. Toiminnan tavoitteena on lapsen ja aikuisen välisen vuorovaikutuksen lisääminen ja lapsen kokonaisvaltaisen kehityksen tukeminen musiikin ja liikunnan keinoin. Tärkeitä tekijöitä ovat liikunnan ilon, vauhdin hurman sekä lämmön ja läheisyyden tuottaminen ja kokeminen. Toiminnan käynnistäminen ja ohjaajana toimiminen edellyttävät Tempoa Tenaviin ohjaajakoulutuksen suorittamista sekä tuotemerkkisopimuksen tekemistä Suomen Nuorisoseurat ry:n kanssa.


title: STEREO (avaruusohjelma)

text: STEREO (Solar TErrestrial RElations Observatory) on NASAn 26. lokakuuta 2006 Delta II -kantoraketilla avaruuteen laukaiseman kahden identtisen aurinkoluotaimen (STEREO A ja STEREO B) muodostama avaruusohjelma. Luotaimien tarkoituksena on siirtyä toisistaan eroaville kiertoradoille ja ottaa Auringon koronan kaasupurkauksista stereoskooppisia kuvia ja mitata Auringon aktiivisuutta.


title: Apollo (avaruusohjelma)

text:
Apollo-ohjelma oli kahdesta vakavasta onnettomuudesta huolimatta yksi onnistuneimmista avaruusohjelmista. Ohjelmaan kuului miehittämättömiä koelentoja, joilla kantorakettia ja avaruusaluksen eri moduuleita testattiin. Näin haluttiin varmistaa järjestelmien toimivuus ennen miehitettyjä lentoja.
Niinpä Apollo 4, Apollo 5 ja Apollo 6 olivat miehittämättömiä, Apollo 2 ja 3 -lentoja ei tehty.


title: Sojuz (avaruusohjelma)

text: Sojuz-avaruusohjelma on 1960-luvun alussa aloitettu neuvostoliittolainen miehitettyjen avaruuslentojen sarja, jota Venäjän avaruusjärjestö jatkaa yhä. Vuonna 2010 "Sojuz TMA" -alukset antavat Venäjän avaruusjärjestölle mahdollisuuden miehitettyihin avaruuslentoihin. Aluksia käytetään kuljettamaan eri maiden avaruuslentäjiä ja rahtia Kansainväliselle avaruusasemalle. Vuosina 2011–2018 välissä Sojuz TMA toimii ISS-avaruusaseman ainoana miehitettynä avaruusaluksena, koska Venäjän avaruusjärjestön kehittämä Sojuzin korvaava Kliper-alus ei valmistu tällä aikavälillä.


title: Luettelo vuoden 1960 miehittämättömistä avaruuslennoista

text: Yhdysvaltain avaruustoiminta oli pääosin sotilaallista - kaikkiaan se teki 22 sotilaallisen aluksen laukaisua tai laukaisuyritystä. Suuri yhdysvaltalaisten epäonnistuneiden sotilassatelliittien volyymi on voinut liittyä avaruusteollisuuden luomiseen tai se on voinut olla 1950-luvun alkupuolen suurten ydinohjusrakennusprojektien jälkeiseen hiljaisempaan tilauskauteen osoitettua sotateollisuuden yritystukea. Median kautta Neuvostoliiton harvat menestykset ja Yhdysvaltojen lukuisat epäonnistumiset esitettiin avaruuskilpana, jossa kyseessä oli avaruuden herruus. Discoverer-ohjelma on ajalle tyypillinen - se esitettiin tieteellisenä tutkimusohjelmana, mutta tämä puoli oli vain vakoilusatelliittiohjelman peite.


title: Uuden ajan avaruususkonto

text: Uuden ajan avaruususkonto (lyh. U.A.A.U.) on Jontin ja Kemmurun Jodarokin ensimmäinen yhteinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 21. tammikuuta 2009 3rd Rail Musicin kautta. Albumi nousi ensimmäisellä myyntiviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 28. Kappale "Viimeinen valssi" on ilmaisladattavana Redrum-187 -sivustolla.Kappaleen "Vastavallankumous" alussa on käytetty Leena Krohnin syyskuun 11. päivän iskujen puhetta. Puhe on kuunneltavissa Jontin MySpace -sivulta


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: 17. lokakuuta 1994 Tiedeohjelma esitteli Horizons 2000 Plus -ohjelman, joka pohjautui aiempaan, 1980-luvun puolivälissä hahmoteltuun, Horizon 2000 -ohjelmaan. Nykyinen pitkän aikavälin ohjelma on Cosmic Vision, jonka toteutus alkoi vuonna 2007. Vuonna 2005 valittiin alustavasti vuosina 2015–2025 laukaistavien avaruuslentojen teemat, jotka kuuluvat Tiedeohjelman "Cosmic Vision" -suunnitelmaan. Tutkimusteemat ovat planeetat ja elämä ja Aurinkokunta, perusfysiikka (Fundamental Laws) ja universumi.


title: Tilapäinen radioasema

text: Tilapäiset radioasemat ovat radioasemia, joilla on lyhyt määräaikainen radiolähetyslupa. Tällaisia ULA-taajuuksilla muiden radioasemien tapaan lähettäviä radioasemia olleet ennen muun muassa maanpuolustusalueiden, nykyisten sotilasläänien, järjestämien sotaharjoitusten sotaharjoitusradiot sekä erilaisten yleisötapahtumien tapahtumaradiot. Sotaharjoitusradioiden tarkoituksena on tarjota ilmavalvontaselosteita sekä niiden lomassa tiedotusta ja viidettä. Tapahtumaradiot ovat yleensä kesän suurten kristillisten juhlien yhteydessä tiedotukseen ja tapahtumasta kertoviin ohjelmiin varattuja radioita. Kolmas ryhmä tilapäisten radioasemien lupien käyttäjiä ovat erilaiset media-alan oppilaitokset, jotka tarjoavat oppilailleen mahdollisuuden radiotyöhön omalla radioasemallaan.


title: Suomen avaruustoiminta

text: ARTEMIS on ESA:n kokeellinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 17.1.2001 Ariane 5 -kantoraketilla GEO-radalla. Laukaisu oli osittainen epäonnistuminen ja Artemis pääsi lopulliselle radalleen vain käyttäen ionipropulsiotaan, joka oli tarkoitettu ratakorjauksiin GEO-radalla. Tämä lyhentää satelliitin toiminta-aikaa. VTT ja Ylinen Electronics toteuttivat sen Belgian Redussa olevan ESA:n maa-aseman Ka-kaistan mikroaaltovastaanoton testivastaanottolaitteiston. Muita suomalaisia osallistuvia yrityksiä olivat Nikotron (hiilikuituinen antennin jalusta), SKS Control Techniques (antennin servojärjestelmä), Logos Test Engineering (säätöjärjestelmä) ja Conlog (ilmastointi, EMC-suojaus).


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomen avaruustoiminta tarkoittaa tässä mitä tahansa hanketta, jossa on mukana jokin suomalaiseksi katsottava taho. Suomen julkisen vallan ja myös yritysten avaruustoiminta keskittyy miehittämättömiin avaruuslentoihin. Tähän kuuluu satelliittien ja avaruusluotainten joidenkin laitteiden, ohjelmistojen ja tieteellisten mittalaitteiden suunnittelu ja valmistaminen. Tieteellisiin laitteisiin liittyy aina myös niiden datan avulla tehtävä tiede tai muu hyödyntäminen. Hyödyntäminen on operatiivista esim. sääsatelliittien, satelliittitietoliikenteen ja satelliittipaikannuksen kohdalla, mutta perustuu muiden maiden satelliitteihin.


title: Luettelo Suomen avaruustoiminnasta

text: Interball-ohjelman Maan magnestosfäärin pyrstöä luotaava Tail Probe oli venäläinen tiedesatelliitti, joka laukaistiin 3. elokuuta 1995. Sen tehtävä on päättynyt menestyksellisesti. Se oli ensimmäinen avaruusalus, jossa suomalaiset osallistuivat avaruuslaitteen rakentamiseen. Ruotsin avaruusfysiikan instituutin ("Institutet för Rymdfysik", IRF) PROMICS-3-instrumenttiin alettiin vuonna 1985 tehdä elektroniikkaa, tietokonetta, Suomessa. Neuvostoliiton ja sittemmin Venäjän taloustilanne ja eri tehtävien prioriteetit lykkäsivät satelliitin valmistumista. Suurin suomalaisosuus oli Ilmatieteen laitoksella, jota avustivat VTT ja silloinen Hollming Oy, joka muuntui projektin aikana Finnyards Electronics Oy:ksi ja sittemmin osaksi Patriaa.


title: Anime

text: Anime on erittäin kaupallinen taidemuoto, ja useimmat sarjat tehdään ja markkinoidaan erittäin tarkasti rajatulle kohdeyleisölle. Usein anime tehdään jonkin suositun mangasarjakuvan pohjalta. Näin pyritään varmistamaan että ainakin sarjan ensimmäisillä jaksoilla olisi katsojakuntaa. Esimerkkinä ovat mm. Hellsing ja Bleach. Yleisesti mangasarjat ovat jatkuvajuonisia tarinoita ja saattavat olla pituudeltaan jopa useita kymmeniä sarjakuvakirjoja. Mangasta tehdyt animesarjat taas voivat olla pituudeltaan monta sataa jaksoa. Animen ja mangan suosio perustuukin suurilta osin sen jatkuvajuonisuuteen (ja mahdolliseen fantasiaan), jota länsimainen kulttuuri ei tarjoa laajasti.


title: Manga

text: Manga ja japanilainen piirrosanimaatio eli anime kulkevat usein käsi kädessä. Suosituista mangasarjoista tehdään televisiosarjoja tai anime-elokuvia ja suosituista televisiosarjoista ja elokuvista sarjakuvia. Tavallisia ovat myös ns. cine-mangat, suoraan elokuvan tai televisiosarjan kuvista kootut sarjakuvaversiot. Mangan pohjalta luotu anime saatetaan tehdä jo ennen sarjakuvan tarinan päätöstä. Sarjakuvan ja vastaavan animaation juonet eivät siten ole aina yhdenmukaiset. Esimerkiksi Fruits Basket -manga käsittää 23 osaa animen kattaessa kirjat 8. osaan saakka. Usein sekä animaatio että sarjakuvat ovat osa laajempaa mediafranchisea, johon kuuluu paljon muitakin oheistuotteita.


title: Hunter × Hunter

text: Yleisestä harhaluulosta poiketen animen uudempi versio on paljon väkivaltaisempi kuin vanhempi versio, mutta vanhempi versio saattaa vaikuttaa paljon synkemmältä sen pimeämmän tunnelman takia. Uudemman version juoni jatkuu pidemmälle ja siitä on myös poistettu kaikki niin kutsutut fillerijaksot. Alkuperäisestä animesarjasta on luotu myös kolme pitkää OVAa, mutta myös uudempi animeversio sisältää OVAn sisäiset tapahtumat.


title: Anime (lehti)

text:
Anime on suomalainen anime- ja manga-aiheinen aikakauslehti, jota julkaisee H-Town Oy. Se ilmestyy 8 kertaa vuodessa ja sen kansihinta on 7,50 euroa.
Anime on Pohjoismaiden suurin alansa lehti. Lehden sisältöpainotukset ovat kuitenkin vuosien myötä vaihdelleet sen tekijöiden vaihtumisen myötä. Toimituksen nimellinen kokoonpano on niin ikään vaihdellut, mutta koko lehden olemassaolon ajan suurin osa sen sisällöntuottajista on ollut freelancereita.


title: Sailor Moon

text: Anime tuotiin myös Yhdysvaltoihin, mutta siellä esitetty englanninkielinen versio koki paljon muutoksia, joilla se pyrittiin muuttamaan sopivammaksi nuorelle yhdysvaltalaisyleisölle. Tämä johtui siitä, että japanilaisilla ja yhdysvaltalaisilla oli erilaiset käsitykset siitä, millainen materiaali on nuorille katsojille sopivaa. Lisäksi autenttisuus ei ollut 90-luvulla yhtä suuressa arvossa kuin nykyään, joten kokonaisuutta pyrittiin tuomaan lähemmäs maantieteellistä kohdeyleisöä. Tällä yritettiin varmistaa sarjan suosio. Muutokset olivat paikoin kirjavia: hahmojen, paikkojen ja hyökkäysten nimiä vaihdettiin, ja jaksoista leikattiin pois väkivaltaisia kohtauksia ja seksuaalisia viittauksia. Muutama jakso poistettiin jopa kokonaan. Sailor Moon oli kuitenkin ensimmäisiä USA:ssa näytettyjä suuren suosion saavuttaneita animesarjoja, ja sarjan tuomista Amerikkaan pidetään tärkeänä osana animen tunnetuksi tulemista länsimaissa. Sailor Moonin suuri suosio on saanut aikaan sen, että sarjasta on valmistettu valtava määrä oheistuotteita niin Japanissa kuin muuallakin maailmassa. Japanissa sarjasta on tehty jopa musikaaleja sekä live-action TV-sarja.


title: Hopeanuoli (manga ja anime)

text: Anime julkaistiin Suomessa alun perin 1989 neljän VHS:n kokonaisuutena jonka kautta sai suuren suosion Suomessa, ja myöhemmin julkaistiin uusintana vuosina 1994, 1996 ja 1998. Animesta oli leikattu paljon raakoja kohtia pois, jotta se olisi sopivampi lapsille. Joulukuussa 2003 leikkaamaton japaninkielinen versio julkaistiin Suomessa ja Ruotsissa viiden DVD:n pakettina. Hopeanuoli-anime on julkaistu alkuperäiskielensä japanin lisäksi suomeksi, koreaksi, ruotsiksi, norjaksi, tanskaksi ja unkariksi, sekä vapaaehtoisvoimin myös englanniksi.


title: Gankutsuō

text:
Anime poikkeaa romaanista aika monella tavalla, mutta perusjuoni on suurin piirtein samanlainen. Romaanissa kerronta seuraa kreiviä aikajärjestyksessä; anime taas alkaa, kun Albert ja Franz tapaavat kreivin Lunassa (tämä tapaaminen, joka alun perin sijaitsi Roomassa, tapahtuu kirjassa paljon myöhemmin) ja kreivin taustatarina selviää sarjan kuluessa. Animen juoniin kuuluu paljon tieteisfiktion elementtejä, mm. avaruusmatkailu, tietokonejärjestelmät ja robotit. Myös joitakin hahmoja kohtaa erilainen kohtalo, jotkut sivujuonet on jätetty pois, ja animen loppu on täysin erilainen kuin kirjan.
"Gankutsuō" sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Etenkin animesarjan visuaalista tyyliä on kehuttu. Sarja voitti Paras TV-sarja -palkinnon Animation Kōbe -tapahtumassa syyskuussa 2005. Myöhemmin Anime News Networkin Theron Martin nimesi "Gankutsuōn" Vuoden Sarjaksi.


title: 4Kids Entertainment

text: Huolimatta suosittujen animesarjojen levittämisestä Yhdysvaltoihin ja sitä kautta muihin länsimaihin on 4Kids saanut erityisesti negatiivista huomiota animen lokalisoinnilla englanninkieliselle yleisölle. Yhtiö pyrkii tekemään animesta lapsiystävällisen sensuurin keinoin, johon kuuluvat kaiken väkivallan, päihteiden käytön, kuolemaan liittyvien viittausten ja muun arveluttavan sisällön poistaminen sekä yksittäisistä kohtauksista että sarjoista kokonaan. Sensuurin lisäksi 4Kids tekee muutoksia animen sisältöön muokkaamalla vuorosanoja ja uudelleensäveltämällä musiikin. Muokkauksiin myös kuuluvat Japanin kulttuuriin liittyvien viittausten muuttaminen, kuten fiktiohahmojen japanilaisten nimien vaihtaminen englanninkielisiksi vastineiksi ja japaninkielisten kirjoitusmerkkien poistaminen; esimerkkinä tietyissä "Pokémonin" jaksoissa Japanissa suositut välipalat, riisipallot, on vaihdettu hillomunkkeihin ja täytettyihin patonkeihin.


title: Jälkiäänitys

text: Jälkiäänitys voi johtaa ongelmiin myös siinä tapauksessa, että ääninäyttelijät eivät arvosta alkuperäisteosta, vaan ottavat erivapauksia näyttelijäsuoritustensa suhteen. Surullisenkuuluisana esimerkkinä toimii esimerkiksi animesarjan nimeltä "Fist of the North Star" ranskankielinen dubbaus, jonka väkivaltaisia kohtauksia jälkiäänitystyöryhmä vieroksui. Vaikka animefanien mielestä sarjan jälkiäänitetty versio ei tee oikeutta alkuperäiselle animelle, Ranskassa sarjan ylinäytelty, absurdein dialogein ja omituisin sanaleikein varustettu jälkiäänitys on kuitenkin kerännyt oman innokkaan kannattajakuntansa. Samankaltaisen kohtalon koki myös saksaksi dubattu "Monty Pythonin Hullu maailma", sillä dubbaustyöryhmän mielestä elokuvan huumori tuli muokata aivan toisentyyppiseksi, jotta se uppoaisi saksalaisyleisöön.


title: Fullmetal Alchemist

text: Fullmetal Alchemist (, "teräsalkemisti") on Hiromu Arakawan manga, joka on myös käännetty kahdeksi eri animesarjaksi. Ensimmäinen anime-versio sisältää 51 jaksoa ja se esitettiin Japanin TV:ssä 4. lokakuuta 2003 – 2. lokakuuta 2004. Suomessa Subtv:llä anime esitettiin ensimmäisen kerran 4. helmikuuta 2007 - 20. helmikuuta 2008. Ensimmäisen animen juoni sisältää suuren määrän juonellisia muutoksia ja eroavaisuuksia mangaan nähden, ja se alkaa erota mangasta suunnilleen kahdeksannen kirjan kohdalla, johon asti juonet ovat samantapaisia. Animen jatkoksi on tehty myös elokuva Gekijōban "Hagane no Renkinjutsushi: Shanbara o Yuku Mono" ().


title: Huoltovarmuuskeskus

text: Neste luopui varustamotoiminnasta ja myi vuoden 2013 aikana kahdeksan alusta, viisi säiliöalusta ja kolme hinaajaa, Huoltovarmuuskeskuksen ja työeläkeyhtiö Ilmarisen puoliksi omistamalle laivayhtiölle, joka vuokraa alukset Nesteelle nykyiseen käyttöön. Omistajayhtiö toimii vain omistajana, ei liikennöijänä, josta huolehtii erillinen perustettava hoitovarustamo. Huoltovarmuudesta vastaaminen on aiemmin ollut Nesteen tehtävä, mutta kansainvälisillä markkinoilla toimivalle yritykselle tehtävä sopi huonosti. Omistusvaihdoksen jälkeen miehistö pysyy suomalaisena ja laivat Suomen lipun alla. Alusten määrä on riittävä huoltovarmuuden säilyttämiseksi.


title: Suomen meriteollisuus

text: Yritysverkoston kirjo on monipuolinen ja laivojen ohella Suomen meriteollisuuden nykyistä erityisosaamista ovat niin sanotut ruoripotkurit, jäänmurtajat ja muut arktisten olojen laivat sekä niiden suunnittelu, monipolttoaineiset laivojen dieselmoottorit, lastinkäsittely- ja sammutusjärjestelmät sekä sisustusvarustelun uudistusprojektit. Alan asiakkuudet ovat lähes kokonaan kansainvälisiä ja alan yrityksillä on paljon erilaisten laitteiden ja suunnittelutyön vientiä. 2010-luvulla laivatyypeittäin toiminnan volyymistä lähes puolet on kohdistunut risteilyaluksiin ja autolauttoihin erityisesti telakoiden kautta, mutta muiden kone- ja laitetoimittajien johdosta myös puolet kokonaistuotannosta päätyy erilaisiin rahti- ja offshore-aluksiin.


title: Laivalähetys

text: Laivalähetys ry on lähetysjärjestö, joka tekee sosiaalista ja julistavaa lähetystyötä Suomessa ja muualla päin maailmaa, lähinnä Euroopassa. Työn alullepanijat olivat Kari ja Anneli Kolehmainen, jotka nyt ovat eläkkeellä mutta toimivat vapaaehtoisesti työssä voimiensa mukaan. Työmuoto liittyy läheisesti merenkulkuun. Yhdistyksellä on ollut kaksi laivaa "M/S Annet" ja "M/S Elgö". M/S Elgö toimii nykyisin ravintolalaivakäytössä nimellä "Merikarhu".


title: Orient Overseas Container Line

text: Orient Overseas Container Line (OOCL) () on hongkongilainen kontteja meritse kuljettava laivayhtiö, joka suorittaa myös muita logistiikka-alan palveluja. OOCL on Orient Overseas International Limited -yhtiön (OOIL) tytäryhtiö, jonka emoyhtiö omistaa kokonaan. Suomessa toimivan OOCL (Finland) Ltd Oy:n omistaa Bermudalle rekisteröity Orient Overseas (International) Limited.


title: Narva Line

text: Saarenmaan Laivavarustamon suurin tytäryhtiö Väinamere Liinid hoitaa Viron saarten ja mantereen välisiä lauttalinjoja. Kolmas tytärvarustamo SSC Ferries liikennöi Saarenmaalta kesäisin Latvian Ventspilsiin. Varustamoryhmän omistaa saarenmaalainen liikemies Vjatšeslav Leedo (s. 1952), joka toimii useilla aloilla, kuten linja-autoliikenne, matkatoimisto, paikallisradio, rakennusliike, kiinteistöt ja elintarvikkeet.


title: Neste (yritys)

text: Neste luopui varustamotoiminnasta ja myi vuoden 2013 aikana kahdeksan alusta, viisi säiliöalusta ja kolme hinaajaa, Huoltovarmuuskeskuksen ja työeläkeyhtiö Ilmarisen puoliksi omistamalle laivayhtiölle, jolta Neste vuokraa alukset ja käyttää niitä nykyisellä tavalla. Omistajayhtiö toimii vain omistajana, ei liikennöijänä, josta huolehtii erillinen hoitovarustamo. Huoltovarmuudesta vastaaminen on aiemmin ollut Nesteen tehtävä mutta kansainvälisillä markkinoilla toimivalle yritykselle tehtävä sopi huonosti. Omistusvaihdoksen jälkeen miehistö pysyi suomalaisena ja laivat Suomen lipun alla. Neste Oilille jäi tässä vaiheessa vielä kolme muuta säiliöalusta ja sen puolet ruotsalaisen Stenan kanssa omistamista laivoista, jotka oli tarkoitus myydä myöhemmin. Niitä ei tarvittu huoltovarmuuden säilyttämiseen.


title: Liikenne Suomessa

text: Tieliikenteen tavarakuljetuksissa työskentelee noin 70 000 yhdistelmäajoneuvojen, kuorma-autojen, säiliöautojen ja pakettiautojen kuljettajaa. Lisäksi alalla työskentelee noin 15 000 terminaali- ja varastotyöntekijää, 8 000 toimihenkilöä ja 1 500 huoltokorjaamotyöntekijää (2014). Linja-autoyhtiöt työllistävät noin 13 000 henkilöä, ja taksialalla toimii 9 000 yrittäjää ja noin 5 000 päätoimista kuljettajaa sekä huomattava määrä satunnaisesti kuljettajana toimivia. Kuljetusalaa uhkaa työvoimapula, sillä lähivuosina alalta poistuu suuri määrä kuljettajia eläkkeelle. Ammattitaitoisista linja-autonkuljettajista on jatkuvasti pulaa.


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Joukkoliikennelain mukaisia toimivaltaisia viranomaisia ovat Hyvinkään, Imatran, Joensuun, Jyväskylän, Kajaanin, Kemin, Kokkolan, Kotkan, Kouvolan, Kuopion, Lappeenrannan, Mikkelin, Oulun, Porin, Rauman, Riihimäen, Rovaniemen, Salon, Savonlinnan, Seinäjoen, Turun ja Vaasan kaupungit omalla alueellaan. HSL, Hämeenlinna, Lahti ja Tampere ovat seudullisia viranomaisia. HSL on toimivaltainen Espoon, Helsingin, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen ja Vantaan kuntien muodostamalla alueella. Hämeenlinna on toimivaltainen Hattulan, Hämeenlinnan ja Janakkalan kuntien muodostamalla alueella. Lahti on toimivaltainen Päijät-Hämeen maakunnan kuntien muodostamalla alueella. Tampere on toimivaltainen Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Tampereen, Vesilahden ja Ylöjärven kuntien muodostamalla alueella. Myös yhdeksän elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusta (ELY) ovat toimivaltaisia viranomaisia joukkoliikenteessä.


title: Vesiliikenne

text: Vesiliikenne on vedessä tapahtuvaa liikennettä. Usein puhutaan tarkemmin laivaliikenteestä, vaikka vesiliikenteeseen luetaan kuuluvaksi muutkin vesikulkuneuvot. Vesikulkuneuvoja eli aluksia ovat esimerkiksi laivat, veneet, lautat, ilmatyynyalukset ja sukellusveneet. Vesiliikenteellä on saavutettavissa muiden liikennemuotojen näkökulmasta hankalastikin saavutettavat kolkat, kunhan ne sijaitsevat veden äärellä. Se on erityisen merkittävä liikennemuoto rahdinkuljetuksen osalta, sillä rahtilaivojen suuri kuljetuskapasiteetti mahdollistaa yksikkökohtaisten kuljetuskustannusten alhaisuuden ja täten kannattavan liikennöinnin. Merkittävä osa vesiliikenteestä on myös matkustajaliikennettä, jokia jaetaan edelleen linjaliikenteeseen ja risteilyihin. Mannertenvälisen lentoliikenteen kehittyminen on vähentänyt hitaamman linjaliikenteen kysyntää huomattavasti.


title: Miniatur Wunderland

text: Rautatieaiheiden lisäksi Miniatur Wunderlandissa on muun muassa liikkuvia autoja sekä vedessä liikkuvia laivoja. Vesialtaaseen on mallinnettu jopa vuorovesivaihtelu. Kävijöillä on tilaisuus aktivoida mallissa erilaisia pieniä toimintoja painamalla käynnistyskytkimiä. Laivaliikennettä lukuun ottamatta muu liikenne on ohjattavissa täysin automatisoidusti, jolloin henkilökunnan tarve on melko vähäinen. Laivaliikenteen automatisointikokeilut ovat epäonnistuneet toistaiseksi. Nykyisin henkilökunta ohjaa laivaliikennettä radio-ohjaimilla.


title: Urkuri

text: Urkuri on muusikko, joka soittaa urkuja. Urkuri voi soittaa uruille sävellettyjä sooloteoksia, hän voi soittaa yhtyeen tai orkesterin kanssa tai säestää yhtä tai useampaa soittajaa tai soolosoittajaa. Hän voi säestää seurakunnan virsilaulua ja soittaa liturgista musiikkia.


title: Urut

text: Soittopöytään liittyy lisäksi muita varusteita, joita urkuri tarvitsee soittamiseen ja mm. jumalanpalveluksen kulun mukaan toimimiseen: nuottiteline, soittopenkki, peili josta näkee alttarille ja mahdollisesti myös kapellimestarin, jos orkesteri tai kuoro ja urut esiintyvät yhdessä, joskus myös tv-monitori alttarin tapahtumien seuraamiseen.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Tuura miettii keinoja estää tiehankkeet ja Uuno keksii idean, jossa kartanosta tehdään lomailukohde. Appiukko, anoppi ja Elisabeth tekevät kovasti korjaus-, kunnostus- ja siivoustöitä saadakseen kartanoalueesta matkailukohdetta. Uuno sen sijaan ottaa vastaan ensimmäistä asiakasta, joka on Tuuran palkkaama "vakoilija" Kreetta. Erehdyksen ansiosta Kreetta seuraa Uunon tekemisiä, eikä Tuuran antamaa oikeaa kohdetta. Uuno viihdyttää Kreettaa polkupyöräilyllä heinäpelloilla, vehnän kylvämisellä, vesihiihdolla ja saunomisella. Tielautakunnassa suunnitellaan tien kierrättämistä pois Tuuran mailta. Tätä ehdotusta ollaan enemmälti vastaan. Asia pannaan pöydälle siihen asti, kunnes Uunon järjestämä kylän "kesätapahtuma" on pidetty, missä Uunon isä juottaa ihmisille salaa pontikkaa. Uuno saa Tuuralta kaksi miljoonaa markkaa, tielautakunnan miesten päiden käännyttämiseen. Onnistuneen kesätapahtuman jälkeen tielautakunta kokoontuu, äänestäen tien kulkemaan Tuuran maiden läpi kansakoulunopettajan johdolla. Ministeri vetää viivan kartalle, Uunon pitäessä viivoitinta. Tuura on pettynyt jutusta, kunnes Uunon isä saapuu paikalle ja on valmis ostamaan kartanon. Tuura nauraa, mutta Hugolla on rahat kartanoon ja he lähtevät tekemään kauppakirjoja. Uuno saapuu paikalle kertomaan, että hän piti viivoitinta ja peukaloaan niin, että tiehen tuli mutka Tuuran kartanon kohdalle. Tuura lähtee seuraamaan renkituvalle matkannutta Uunon isää.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorpi on aikaisemmin työskennellyt työ- ja organisaatiopsykologian tehtävissä erityisesti henkilöhallinnossa. Hän on työskennellyt työvoimatoimiston ammatinvalinnanohjaajana, suorahaku- ja konsulttitoimistossa rekrytointikonsulttina sekä uusmediayrityksen henkilöstöpäällikkönä. Vuodet 2003–2006 hän toimi Auria Turun Puhelin Oy:n henkilöstöpäällikkönä. Lisäksi hän on toiminut ammattikorkeakoulun tuntiopettajana, toimittajana, luennoitsijana sekä kirjakauppa-alalla. Vuodesta 2014 Kuuskorpi on toiminut omistamassaan kirjallisuus-, koulutus- ja kustannusyrityksessä Luovin Oy:ssä.


title: Tauno Äikää

text: Äikää opiskeli Sibelius-Akatemiassa pianonsoittoa Ernst Lingon ja urkujensoittoa Elis Mårtensonin johdolla ja suoritti urkudiplomin vuonna 1950 sekä pianodiplomin vuonna 1951. Lisäksi hän teki opintomatkoja Saksaan ja Ranskaan. Työskenneltyään urkurina Kuopion maaseurakunnassa vuosina 1942–1951 ja Lahdessa vuosina 1951–1958 Äikää toimi Helsingin tuomiokirkkoseurakunnassa Johanneksenkirkon urkurina 1958–1982 ja Sibelius-Akatemian opettajana vuosina 1958–2008, lehtorina 1966–1983. Hän vieraili lukuisten kansainvälisten urkutapahtumien esiintyjänä ja konsertoi laajalti Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Äikään asiantuntemusta on usein käytetty hyväksi urkujen suunnittelussa. Tauno Äikää toimi aikanaan Viipurin Lauluveikot -mieskuoron 1. Adventtisunnuntaiden urkurina Johanneksen kirkossa Helsingissä.


title: Jouluksi kotiin (vuoden 1975 elokuva)

text: Omakotitalon rakennustyössä ilmenee vakava virhe, joka kiristää Urhon hermoja. Lisäksi ongelmia on aravalainan kanssa. Mies purkaa turhautumistaan vaimoonsa, joka järkyttyy: Sirkan ja Urhon perheessä ei ole aiemmin ollut tapana selvittää asioita huutamalla. Urhon terveys alkaa rapistua; hänellä on univaikeuksia ja hän saa työpaikallaan sairauskohtauksen. Miehellä todetaan keuhkokuume. Hänen äitinsä tulee vierailulle ja huolestuu poikansa tilasta. Valotetaan Urhon lapsuutta takautumin ja äidin kertomusten kautta. Jääräpäinen Urho lähtee toipilaana jatkamaan talonsa rakentamista. Terveys pettää lopulta viimeisen kerran: Urho lyyhistyy rakennustyömaalleen ja vaipuu kuolon uneen. Hautajaisissa hänen puoluetoverinsa pitää sosialismia ylistävän pateettisen puheen.


title: Siivooja

text: Siivooja on henkilö, joka siivoaa työkseen. Siivoojan työtehtäviin kuuluu esimerkiksi imurointia, pölyjen pyyhkimistä, pintojen pesemistä, kokous- ja toimistopalveluja sekä asiakkaiden auttamista. Siivooja työskentelee usein siivouspalveluyrityksessä tai itsenäisenä yrittäjänä.


title: Suu-urut

text: Putkissa on bambuinen tai metallinen vapaalehdykkäkieli, kiinnitettynä putken seinässä olevaan kehykseen putken ilmakammion sisällä. Putkissa on heti ilmakammion yläpuolella sormiaukko, jota soittaja käyttää säädelläkseen lehdykkäkielen ilmanpainetta. Soittaja puhaltaa suukappaleeseen, josta ilma johdetaan ilmakammioon. Soitin toimii sekä sisään- että uloshengityksellä, joka saa ne lehdykät värähtelemään, joiden sormiaukot ovat peitettynä. Kielten viritystä säädellään vahanpalasilla, joita kiinnitetään lehdykän vapaaseen päähän.


title: Äänikerta

text: Useimmiten kaksi- ja useampisormioisissa uruissa on niin sanottuja "yhdistäjiä" eli "koppeleita", joiden avulla yhden sormion äänikertoja voi soittaa toiseltakin sormiolta tai jalkiolta. Yhdistäjien avulla uruista saa siis tarvittaessa soimaan kaikki äänikerrat yhtä aikaa, jotta urkujen koko äänenvoima saadaan käyttöön. Esimerkiksi kytkemällä II/I-sormioyhdistäjän toimintaan urkuri voi soittaa molemmin käsin II-sormion äänikertoja I-sormiolta yhtä aikaa I-sormion äänikertojen kanssa. Jos uruissa on kaikkien sormioiden yhdistäjä jalkioon ja urkujen kaikki äänikerrat kytketään käyttöön, urkuri voi soittaa jaloilla täysillä uruilla eli kaikkia äänikertoja.


title: Kaupungin valot (elokuva)

text: Kulkuri palaa sokean tytön asunnolle ja katselee tätä salaa ikkunasta. Hän näkee, että tytön luona on parhaillaan lääkäri (T. S. Alexander) tutkimassa tyttöä. Kulkuri päättää etsiä itselleen töitä ansaitakseen tytölle rahaa. Hänestä tulee kadunlakaisija, ja hän ärsyttää jatkuvasti erästä työtoveriaan (Albert Austin). Sillä välin sokean tytön isoäiti saa viestin, jonka mukaan hänet ja tyttö heitetään ulos heidän asunnostaan, jolleivät he maksa vuokraansa. Isoäiti kuitenkin piilottaa viestin ja lähtee ulos myymään kukkia. Kulkuri käy sokean tytön luona lounastauollaan ja näkee samalla mainoksen, joka lupaa parantaa sokeuden. Sitten Kulkuri löytää tytön isoäidin piilottaman häätöilmoituksen ja lupaa tytölle maksaa heidän vuokransa. Kulkuri palaa takaisin töihin kuitenkin myöhässä ja saa potkut. Apea Kulkuri kävelee ohi rakennuksen, jossa järjestetään nyrkkeilyotteluita. Eräs nyrkkeilijä (Tom Dempsey) taivuttelee Kulkurin ottelemaan kanssaan niin, että tämä häviää hänelle tahallaan. Nyrkkeilijä lupaa jakaa palkintorahat tasan Kulkurin kanssa, mikäli tämä suostuu tehtävään. Nyrkkeilijä paljastuu kuitenkin oikeutta pakoilevaksu karkuriksi, joka joutuu pakenemaan tiehensä juuri ennen ottelua. Kulkurin on näin ollen jouduttava ottelemaan toisen, voittoa tosissaan havittelevan nyrkkeilijän (Hank Mann) kanssa. Kovasta yrityksestä huolimatta Kulkuri saa nyrkkeilykehässä selkäänsä. Pian sen jälkeen hän tapaa juopuneen miljonäärin jälleen kerran. Miljonääri vie Kulkurin kartanoonsa ja antaa tälle 1 000 dollaria vietäväksi sokealle tytölle. Kaksi murtovarasta (Albert Austin ja Joe Van Meter) kuitenkin hiipivät kartanoon ja iskevät miljonäärin tajuttomaksi. Kun miljonääri viimein virkoaa, hän syyttää Kulkuria varastamisesta. Kulkuri onnistuu nipin napin pakenemaan poliiseilta ja viemään rahat sokealle tytölle. Hän lupaa tytölle palata tämän luokse, mutta poliisi pidättää hänet ja vie hänet vankilaan.


title: Cambridgen yliopisto

text: Cambridgen yliopisto () on Cambridgessa Englannissa sijaitseva Oxfordin yliopiston jälkeen maailman toiseksi vanhin englanninkielinen yliopisto. Cambridgen yliopisto koostuu 31 collegesta sekä yli 150 tiedekunnasta, laitoksesta, koulusta ja muusta instituutiosta. Lisäksi yliopiston keskushallinto on suhteellisen pieni.


title: Cambridgen yliopisto

text: Oxfordin ja Cambridgen yliopistot, joita kutsutaan yhteisnimityksellä "Oxbridge", ovat pitkään kilpailleet keskenään. Molemmat kuuluvat kultaiseen kolmioon yhdessä Imperial College Londonin kanssa. Perinteisesti Cambridgea on pidetty enemmän matemaattis-luonnontieteellisenä yliopistona ja Oxfordia humanistisena yliopistona. Kautta olemassaolonsa Cambridge on ollut ja on yhä yksi maailman tunnetuimmista akateemisista instituutioista.


title: Cambridge

text: Vuonna 2001 Cambridgen 108 864 asukkaasta lähes 22 000 oli opiskelijoita ja kaupunki tunnetaankin ennen kaikkea siitä, että siellä sijaitsee toinen Englannin kahdesta arvostetuimmasta yliopistosta, Cambridgen yliopisto. Yliopisto on hallitseva koko kaupungin rakenteessa. Keskustassa on lukuisia collegeja sekä yliopiston hallintorakennuksia, joista osa on rakennettu jo keskiajalla. Toinen Cambridgen tunnusmerkki on Camjoki, joka virtaa kaupungin läpi. Etenkin kesäisin se on täynnä turisteja erityisissä tasapohjaisissa punt-veneissä, joita työnnetään eteenpäin pitkällä, niin ikään punt-nimisellä sauvalla. Joen takaranta () on myös suosittu turistikohde. Parhaimman kuvan kaupungista yliopistokaupunkina saakin, jos kulkee edestakaisin joen yli eri collegejen läpi. Queens', King's, Clare, Trinity ja St John's Collegeilla on maata joen molemmin puolin. Muita mielenkiintoisia kohteita Cambridgessa ovat esimerkiksi yliopiston museo, Fitzwilliam Museum, King's Collegen kappeli sekä kasvitieteellinen puutarha.


title: Cambridgen yliopisto

text:
Yliopiston muodollisena johtajana eli kanslerina () toimii lokakuusta 2011 alkaen David Sainsbury, joka seuraa tässä tehtävässä kuningatar Elisabet II:n puolisoa prinssi Philipiä. Käytännössä yliopistoa johtaa sijaiskansleri (). Cambridgen sijaiskansleri on 1. lokakuuta 2010 alkaen Leszek Borysiewicz edellisen sijaiskanslerin Alison Richardin seitsemänvuotisen kauden päätyttyä.
Tunnettuihin Cambridgen yliopistossa opettaneisiin suomalaisiin kuuluvat filosofi Georg Henrik von Wright, ekonomisti Seppo Honkapohja ja kehitysbiologi Yrjö Helariutta.
Cambridgen lukuvuosi alkaa yliopiston sääntöjen mukaan joka vuosi 1. lokakuuta ja päättyy 30. syyskuuta. Akateeminen lukuvuosi on jaettu kolmeen lukukauteen, joita kutsutaan Cambridgessa seuraavilla nimillä:Perustutkinto-opiskelijoiden läsnäolovelvollisuuden ja yliopisto-opetuksen kannalta merkityksellinen aika kunkin lukukauden aikana on nimeltään "Full Term". Se on pituudeltaan kolme neljäsosaa koko lukukauden pituudesta ja sen tarkka alkamispäivä vaihtelee. Läsnäolovelvollisuuden täyttääkseen perustutkinto-opiskelijoiden on kunakin lukukautena oleskeltava "Full Termin" ajan kolmen mailin säteellä ja jatko-opiskelijoiden kymmenen mailin säteellä yliopiston kirkosta ("Great St Mary’s Church").


title: Cambridge (Massachusetts)

text: Cambridge on kaupunki Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltiossa Bostonin metropolialueella. Kaupungin perustivat Englannista saapuneet puritaanit vuonna 1630 ja nykyisin se tunnetaan etenkin kahdesta kuuluisasta oppilaitoksestaan, Harvardin yliopisto ja Massachusetts Institute of Technology eli MIT. Kaupungin asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan oli 105 162 ja heistä lähes neljännes on opiskelijoita.


title: Cambridge–Oxford-soutukilpailu

text: Cambridge ja Oxford ovat Englannin vanhimmat yliopistot, joiden välisellä kilpailulla on vuosisataiset perinteet. Soutukilpailujen perinteen aloitti Cambridgen yliopiston opiskelija Charles Merivale ja hänen ystävänsä, Oxfordissa opiskellut Charles Wordsworth. Cambridge haastoi Oxfordin kilpailuun, ja haaste toistettiin seuraavanakin vuonna. Tapana on, että hävinnyt joukkue haastaa voittaneen kilpaan seuraavana vuonna.


title: Cambridgen yliopisto

text: Cambridgen yliopiston 31 collegea voivat vapaasti valita omat opiskelijansa, kunhan yliopiston asettamat minimivaatimukset täyttyvät. Kaikki colleget hyväksyvät kaikkien akateemisten oppiaineiden opiskelijoita. Melkein kaikki colleget hyväksyvät sekä mies- että naisopiskelijoita kolmea poikkeusta lukuun ottamatta. Nykyisistä collegeista Murray Edwards College, Newnham College ja Lucy Cavendish College ovat vain naisille tarkoitettuja. Lähes kaikki colleget kahta lukuun ottamatta hyväksyvät sekä perustutkinto- että jatko-opiskelijoita. Clare Hall ja Darwin College ovat vain jatko-opiskelijoille. Vaikka colleget tarjoavat opiskelijoille opintososiaalisen tuen lisäksi majoitukseen ja ruokailuun liittyvät palvelut sekä täydentävän pienryhmäopetuksen (), on itse yliopiston tarjottava luennot, laboratoriotyöt, seminaarit ja tentit riippumatta collegesta. Vaikka opetusvastuu onkin jaettu collegien ja yliopiston laitosten kesken, tutkinnot myöntää aina Cambridgen yliopisto riippumatta siitä, missä collegessa opiskelija on opiskellut.


title: Cambridgen yliopisto

text: Käytettävissä olevan todistusaineiston nojalla kirjoja alettiin koota yliopiston kirjastoksi Cambridgessa 1410-luvulla ja ensimmäinen kirjaluettelo on laadittu 1424. Nykyään kirjastossa on yli 7 miljoonaa nidettä. Cambridgen yliopiston kirjasto () on yksi kuudesta kansalliskirjastosta, jolla on erioikeus saada kappale jokaisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa julkaistusta kirjasta. Nykyinen West Roadilla sijaitseva kirjastorakennus, joka on rakennettu Rockefeller-säätiön avokätisen lahjoituksen turvin, otettiin käyttöön 1934. Kirjasto on tarkoitettu Cambridgen tutkijoiden ja opiskelijoiden käyttöön; muut täysi-ikäiset käyttäjät voivat hakemuksesta saada lukuoikeuden. Vierailijoita varten avoinna on näyttelytila. Myös collegeilla on omat kirjastonsa ja monet niistä ovat sangen huomattavia.


title: Cambridgen yliopisto

text:
Collegen johtajan nimike vaihtelee. Johtajan virka tunnetaan collegesta riippuen nimillä "Master", "President", "Principal", "Mistress", "Provost" tai "Warden".
Cambridgen yliopiston kasvitieteellinen puutarha () Brookside-kadulla avautui yleisölle 1846. Puutarhan valmistelu oli kuitenkin aloitettu jo 1831 hankkimalla tontti. Puutarha perustettiin kasvitieteelliseksi resurssiksi opiskelijoille ja tutkijoille. Sen perusti professori John Stevens Henslow, joka tunnetaan myös Charles Darwinin opettajana.


title: Corpus Christi College (Cambridge)

text: Corpus Christi College on yksi Cambridgen yliopiston 31 collegesta ja se perustettiin vuonna 1352. Se on Cambridgen ja Oxfordin collegeista ainoa, jonka perustivat kaupungin asukkaat itse. Perustajat olivat kaksi Cambridgen kiltaa ("Guild of Corpus Christi" ja "Guild of the Blessed Virgin Mary").


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Tukikohtakomppania antaa koulutusta eri huollon alojen tehtäviin. Yksikössä koulutetaan täydennys- ja kuljetusjoukkueita, ensihoitojoukkueen evakuointiryhmiä, huoltopalvelujoukkueita ja komentojoukkueita. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Yksikön vahvuuteen kuuluvat myös varuskunnan sotilaskuljettajakurssilaiset sekä lentotekniikka-alan varusmiehet. Miehistön palveluaika on 165 vuorokautta (pääosa) tai 255 vuorokautta (lääkintämiehet). Miehistön tehtäviä ovat esimerkiksi taistelulähetti, keittäjä, kirjuri, huoltopalvelumies, polttoainemies, asentaja ja lennokkimies. Johtajatehtävät liittyvät koulutettavien joukkueiden ryhmien johtamiseen. Yksikkö toteuttaa myös varuskunnallisia tukitehtäviä.


title: Ilmasotakoulu

text: Miehistölle on tarjolla omat koulutushaaransa, joihin kuuluu viesti, kuljettaja, suojaus (sotilaspoliisi), ilmataistelu, keittäjä, lentosää, kirjuri, lääkintä sekä uusimpana erikoisalana media-ala. Viestissä koulutetaan tukikohdan viestijoukkueita. Sotilaskuljettajat koulutetaan Tikkakoskella (pois lukien vuodet 2006–2007, jolloin Ilmavoimien sotilaskuljettajakoulutus toimi Pirkkalassa).Ilmasotakoulu tarvitsee myös talous-, lääkintä- ja kuljetusaliupseereita. Kuljetus- ja lääkintäaliupseerit koulutetaan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa, josta on mahdollista päästä Reserviupseerikouluun Haminaan. Tammikuun saapumiserässä järjestetään viestin alaisena toimiva tutkalinja, jossa varusmiehiä koulutetaan pääasiassa ilmavoimien tutka-asemien (tka-as) toimitsijoiksi.Reserviupseerikoulutus alkaa maavoimien tavoin aliupseerikurssin I-vaiheen jälkeen. Erikoisaliupseerit voivat hakeutua maavoimien RUK:uun, josta he palaavat Ilmasotakouluun koulutustaan vastaaviin tehtäviin.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisivarusmiehiä koulutetaan lähes kaikissa puolustusvoimien joukko-osastoissa. Varusmieheltä edellytetään hyvää ruumiillista ja henkistä kuntoa. Miehistötehtävien koulutusaika on kahdeksan ja puoli kuukautta, ja ryhmän- ja joukkueenjohtajien 11,5 kuukautta. Osa joukko-osastoista lähettää johtajakoulutettavat sotilaspoliisivarusmiehensä toisen joukko-osaston aliupseerikouluun. Joukkueenjohtajat koulutetaan Reserviupseerikoulun Esikunta- ja viestikomppanian sotilaspoliisilinjalla Haminassa. Osa miehistön sotilaspoliiseista koulutetaan tarkka-ampujiksi, tukiasetehtäviin tai koiranohjaajiksi. Koiranohjaajat koulutetaan Sotakoiraosastossa Niinisalossa.


title: Miehistövyö

text: Miehistövyö on Suomen puolustusvoimissa kenttäpuvun kanssa käytettävä ruskea nahkavyö. Asevelvollisista sitä ovat käyttäneet miehistöön ja alipäällystöön kuluvat varusmiehet. Upseerikokelaat ja varusmieskersantit eivät ole käyttäneet miehistövyötä, vaan joukkueenjohtajien tapaan päällystö- eli komentovyötä. Siinä on alun perin miekan kantamista varten olkahihna. Myöhemmin miekan asemesta on käytetty sotilaspistoolia.


title: Satakunnan tykistörykmentti

text: 2. Patteri antaa koulutusta tykkimiehille monipuolisesti komentopaikkojen ja huollon eri tehtäviin. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat johtamiskontit, erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Miehistötehtävissä palvelusaika on pääsääntöisesti 165 tai 255 (lääkintämiehet) vuorokautta ja johtajatehtävissä 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä ovat mm. viestimies, mittausmies, keittäjä, kuljettaja, taistelulähetti, täydennysmies ja lääkintämies. Johtajatehtäviä ovat mm. viestiupseeri, tulitoimintaupseeri, mittausupseeri jaosjohtaja, viestimestari, lääkintäaliupseeri sekä viesti- ja huoltoryhmien johtajat.


title: Otava (yhteysalus)

text: Aluksen miehistöön kuuluu neljä henkilöä, aluksen päällikkö, perämies, konepäällikkö ja konemestari, joista kaksi kerrallaan on paikallaan töissä. Kulloinkin vuorossa oleva päällikkö tai perämies vastaa aluksen ohjailusta ja satamaan ajosta pääosin komentosillalta käsin, ja konepäällikkö tai konemestari puolestaan vastaa koneiden valvonnasta ja käytöstä. Konehuoneen työntekijä huolehtii myös kansitöistä, joita ovat muun muassa aluksen kiinnittäminen laituriin ja keularampin käyttö. Öljyntorjuntatehtäviin lähdettäessä alukselle kutsutaan sen koko nelihenkinen miehistö sekä pelastuslaitoksen henkilökuntaa, jonka tehtävänä on käsitellä öljyntorjuntakalustoa. Alukseen kiinnitetään tällöin Kotkan Kuusisen satamassa laiturille varastoituna olevat öljynkeräyspuomit.


title: Kansainvälinen avaruusasema

text: ISS:n pääpiirteissään valmistuttua noin vuonna 2010 miehistön kooksi on vakiintunut 6. Avaruussukkuloiden käytön loputtua miehistökuljetuksissa käytettävä yksinomaan venäläistä Sojuzia. Se on kolmepaikkainen eikä siinä ole juurikaan tilaa rahdille. Kussakin Sojuz-miehistössä on venäläinen komentaja sekä toinen täyden Sojuzin lentokoulutuksen saanut. Kolmas jäsen voi olla sitten puhtaammin pelkkä matkustaja. Miehistökierrossa vaihdokset tapahtuvat kolmen kuukauden välein. Edellisen retkikunnan vanhempi puolikas eli kolme henkilöä poistuu Sojuz-aluksella ja retkikunta päättyy. Uudempi, asemalle jäänyt puolikas jatkaa seuraavan retkikunnan osaksi. Uuden retkikunnan toinen puolikas laukaistaan asemalla uudella Sojuzilla. Uudempi retkikunta päättyy jälleen, kun sen vanhempi puolikas poistuu asemalta. Käytännössä siis kukin yksittäinen henkilö on asemalla noin viisi ja puoli kuukautta ja osallistuu kahteen retkikuntaan.


title: Manuaalivaihteisto

text: Autoissa kytkinpoljin sijaitsee lattialla ja käsikäyttöinen vaihteenvalitsin lattialla tai kojetaulussa (tavallisesti pakettiautoissa). Nykyaikaisen henkilöauton vaihteistossa on useimmiten viisi tai kuusi vaihdetta eteenpäin ja yksi peruuttamista varten. Vaihteet on sijoitettu H-kaavion mukaisesti ja kuljettaja voi vaihtaa vaihteita missä järjestyksessä haluaa. Eteenpäin menevät vaihteet on lähes aina sijoitettu samalla tavalla, mutta peruutusvaihteen sijainti vaihtelee. Lisäksi vaihteenvalitsimessa on usein lukitus, joka estää peruutusvaihteen kytkemisen vahingossa. Peruutusvaihteen valitsemiseksi vaihteenvalitsinta on esimerkiksi painettava tai nostettava.


title: ISS-retkikuntien miehistöt

text: NASA kutsuu vaihtomiehistöä termillä "Expedition". Samaa termiä on käytetty muun muassa Maan napa-alueiden tutkimusmatkoista. Kustakin miehistöstä yksi on avaruusaseman komentaja (eli päällikkö), muiden roolit teknisiä tai tieteellisiä asiantuntijoita. Pääosa miehistöjen jäsenistä on eri avaruusjärjestöjen työntekijöitä, poikkeuksia ovat lähinnä Yhdysvaltain sotilaat, yritysten lähettämät asiantuntijat ja avaruusturistit.


title: Mars-500

text: Kokeilulla saatiin tietoa pitkäaikaisen eristyksen psyykkisistä ja lääketieteellisistä vaikutuksista muun muassa stressitasoon, hormonitasoon ja immuniteettiin, unen laatuun ja tunnetilaan, sekä tietoa ravinnelisien vaikutuksesta. Kokeilussa simuloitiin kaikkia Mars-lennon vaiheita. Miehistön tehtävänä oli itsenäisesti ja luovasti selviytyä tehtävistään. He organisoivat omaa työtään ja tutkivat omaa ja toistensa terveydentilaa, valvovat ja ohjaavat koetilan laitteistoja, sekä suorittavat tieteellisiä kokeita. Kokeessa simuloitiin myös erilaisia Mars-lennon hätätilanteita ja tutkittiin miehistön reaktioita niihin. Miehistö söi samaa ruokaa kuin Kansainvälisellä avaruusasemalla. Pitkillä avaruuslennoilla ongelmana olisi myös painottomuuden terveysvaikutukset, mitä Mars-500 ei pysty simuloimaan. Kansainvälisellä avaruusasemalla suoritettavissa kokeissa saadaan tietoja painottomuuden ja säteilyn vaikutuksista ihmisiin.


title: Diplomi-insinööri

text: Diplomi-insinöörin työ on vaativaa asiantuntijatyötä. Diplomi-insinöörit sijoittuvat tyypillisesti asiantuntija- tai johtotehtäviin, mutta myös myynti-, koulutus-, ja tutkimustyöt ovat tavallisia. Diplomi-insinöörejä on yksityisyritysten, valtion, kuntien ja yliopiston palveluksessa. Diplomi-insinöörillä on ammatillinen valmius suunnittelutyöhön, mutta diplomi-insinöörin tieteellinen koulutus antaa myös laajemman näkökulman johtoa, kehittämistä ja myyntiä varten. Johtotehtävistä diplomi-insinöörit ovat yleensä keskijohdossa tai ylemmässä johdossa. Tutkinto pätevöittää myös tieteellisen jatkotutkinnon suorittamiseen. Diplomi-insinöörin jatkotutkintoja ovat tekniikan lisensiaatin (TkL) ja tekniikan tohtorin (TkT) tai filosofian tohtorin (FT) tutkinnot.


title: Teknillinen korkeakoulu

text:
TKK:n tarjoama koulutus koostuu 19 tutkinto-ohjelmasta. Niiden tarjoamat tutkintonimikkeet ovat tekniikan kandidaatti, diplomi-insinööri (maisterintutkinto), arkkitehti, maisema-arkkitehti, tekniikan lisensiaatti, tekniikan tohtori ja erityistapauksissa filosofian tohtori. Diplomi-insinöörin koulutus kestää viisi vuotta, arkkitehdin kauemmin. Lisensiaatti ja tohtori ovat jatkotutkintoja. Vuodesta 2005 lähtien on suoritettava tekniikan kandidaatin tutkinto ennen DI-tutkintoa. TKK ei kouluta insinöörejä eikä sillä ole erillistä kandidaattitason ohjelmaa, vaan opiskelija voidaan hyväksyä vain diplomi-insinööriksi asti kouluttamiseen. Se ottaa eurooppalaisia tekniikan kandidaatteja DI-vaiheen opintoihin ja TKK:n kandidaatit voivat valmistua diplomi-insinööreiksi missä
tahansa EU:ssa.


title: Diplomi-insinööri

text: Diplomi-insinöörin ja tekniikan kandidaattien tutkintojen rakenne on säädösten tasolla sama kuin muissa vastaavissa yliopistotutkinnoissa, eli tutkinto koostuu yleisopinnoista, aineopinnoista, syventävistä opinnoista (maisteritaso) ja kypsyysnäytteestä. Maisteritason opinnäytetyö on osa syventäviä opintoja. Tekniikan alan tutkintoihin kuuluu myös harjoittelua, joka tavallisesti suoritetaan kesätöiden muodossa. Harjoittelun yksityiskohdat – kuten sen jakaantuminen kandidaattitutkinnon ja diplomi-insinööritutkinnon kesken – riippuvat yliopistosta ja koulutusohjelmasta. Harjoittelun osuus koko tutkinnosta on tyypillisesti huomattavasti pienempi kuin ammattikorkeakoulun insinööri (AMK) -tutkinnossa. Näin ollen yliopisto-opiskelijan oletetaan kerryttävän työkokemusta etupäässä omaehtoisesti kesätöiden ja muiden työsuhteiden kautta.


title: Diplomi-insinööri

text: Diplomi-insinöörin tutkinnon aloja ovat puunjalostus, kaivostekniikka ja metallurgia, kone-, sähkö-, energia-, rakennus-, ja kemiantekniikka, sekä uudempina kehitysaskelina sähkötekniikasta eriytyneet tieto-, automaatio-, ja bioinformaatiotekniikka, sekä sähköinen media. Tarkat koulutusalojen nimet vaihtelevat yliopistoittain. Teollisuuden tarve saada tekniikkaa tuntevia kaupallisen alan osaajia yritysten johto- ja asiantuntijatehtäviin on synnyttänyt tuotantotalouden alan. Luonnontieteellisen tutkimustiedon soveltaminen tekniikan palvelukseen on synnyttänyt teknillisen fysiikan ja teknis-luonnontieteellisen koulutuksen. Näistä jälkimmäiseltä voi valmistua koululaitokseen aineenopettajaksi, joskin vain Tampereen yliopistossa.


title: Insinööri

text: Diplomi-insinööri on ylempi korkeakoulututkinto, jonka myöntää teknillinen yliopisto tai yliopiston teknillinen tiedekunta. Diplomi-insinöörin tutkinto on akateeminen ja tieteellinen tutkinto ja valmistaa lähinnä ylemmän ja keskijohdon tehtäviin, tutkimukseen, myyntiin, koulutukseen tai jatkotutkintoihin (tekniikan lisensiaatti ja tekniikan tohtori). Vuodesta 2005 lähtien koulutusohjelma on jaettu niin, että ensin suoritetaan alempi korkeakoulututkinto tekniikan kandidaatti.


title: Insinööri

text: Diplomi-insinöörin työ on vaativaa asiantuntijatyötä. Diplomi-insinöörit sijoittuvat tyypillisesti asiantuntija- tai johtotehtäviin, mutta myös myynti-, koulutus-, ja tutkimustyöt ovat tavallisia. DI-tutkinnossa työharjoittelun osuus koko tutkinnosta on tyypillisesti huomattavasti pienempi kuin ammattikorkeakoulun insinööri (AMK) -tutkinnossa. Diplomi-insinöörillä on ammatillinen valmius suunnittelutyöhön, mutta diplomi-insinöörin tieteellinen koulutus antaa myös laajemman näkökulman johtoa, kehittämistä ja myyntiä varten sekä tieteellisen jatkotutkinnon suorittamiseen.


title: Diplomi-insinööri

text: Diplomi-insinöörin tutkinto on yliopistotutkinto, ja perusopinnot poikkeavat luonteeltaan insinöörin ammattikorkeakoulututkinnosta. Tekniikan kandidaatin tutkinto-ohjelmaan sisältyy paljon teoreettista perustietoa muun muassa matematiikasta ja fysiikasta, joka on tarkoitettu pelkästään ylempään tutkintoon valmistautumista varten, kun taas insinöörin AMK-tutkinto painottaa enemmän ammattiaineita ja käytännön osaamista. Tutkintojen erojen vuoksi insinöörin AMK-tutkinnon suorittaneen on suoritettava maksimissaan 60 opintopistettä täydentäviä opintoja, muun muassa matematiikan ja fysiikan alalta pyrkiessään opiskelijaksi suoraan uuteen 120 opintopisteen diplomi-insinöörin tutkintoon. Täydentäviä opintoja voi joutua suorittamaan myös silloin, jos on suorittanut kandidaatin tutkinnon tai insinöörin AMK-tutkinnon eri tieteestä tai koulutusohjelmasta. Jos täydentävien opintojen määrä kasvaa yli 60 opintopisteeksi, opiskelija ohjataan hakemaan tekniikan kandidaatin (TkK) tutkintoon. Täydentävien opintojen määrä päätetään tapauskohtaisesti.


title: Diplomi-insinööri

text: Diplomi-insinöörin tutkinnon laajuus on yhteensä 300 opintopistettä, joista 180 kuuluu ensiksi suoritettavaan tekniikan kandidaatin tutkintoon (TkK) ja 120 varsinaiseen diplomi-insinöörin tutkintoon eli "maisteritason" opintoihin. Tämä sisältää opintojen lopuksi laadittavan diplomityön, jonka laajuus on 30 opintopistettä. Vanhassa järjestelmässä eli ennen 1.8.2005 opintonsa aloittaneilla tutkinnon laajuus oli 180 opintoviikkoa, johon sisältyi 20 opintoviikon suuruinen diplomityö. Vanhan järjestelmän mukaan opiskelevilla oli oikeus suorittaa tutkinto 31.7.2010 asti. Tämän jälkeen he siirtyivät automaattisesti uuden järjestelmän piiriin, jos eivät olleet jo sitä ennen vaihtaneet uuteen järjestelmään.


Diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta (DIA-valinta) on valintamenettely, jonka avulla valitaan suurin osa opiskelijoista suorittamaan tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tai arkkitehdin tutkintoa Suomen teknillisiin yliopistoihin tai tiedekuntiin.


title: Diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta

text: Koe- ja alkupisteiden perusteella valitaan DI-tutkintoa opiskelemaan 70 % paperivalinnan jälkeisestä kiintiöstä. Tässä valintamuodossa opiskelijalle lasketaan alkupisteet ylioppilastutkinnon arvosanoista samoin periaattein kuin paperivalinnassa. Lisäksi opiskelijan on osallistuttava pääsykokeisiin. DI-koulutuksessa kaikkien on osallistuttava matematiikan pääsykokeeseen. Lisäksi hakukohteet määräävät, mihin muihin kokeisiin opiskelijan on osallistuttava. Vaihtoehtoina ovat fysiikan, kemian ja yhteiskuntatieteiden kokeet.


title: Hitti

text: Hitti (englannin sanasta "hit" ’osuma’) on äänilevy, elokuva tai muu kulutushyödyke, joka on suosittu laajalla alueella tai jonkin tietyn sosiaalisen ryhmän keskuudessa.


title: Hit

text:
Hit (, myös muodossa "Heet") on historiallinen kaupunki Länsi-Irakin Anbarin maakunnassa, Eufratjoen oikeanpuolisella eli lounaisella rannalla. Maakuntakeskus Ramadi sijaitsee kaupungista linnuntietä 49 kilometriä ja pääkaupunki Bagdad 150 kilometriä itäkaakkoon. Jo muinaisen Mesopotamian aikaan Hit tunnettiin arvostetuista bitumilähteistään.
Hit on Anbarin maakunnan Hitin piirikunnan hallintokeskus. Tammikuussa 2014 julkaistussa YK:n Irakin analyysiyksikön katsauksessa Hitin piirikunnassa arvioitiin asuvan 9 prosenttia koko maakunnan väestöstä (1,482 milj. as.) eli noin 130 000 ihmistä.


title: Veikko Tiitto

text:
Oululaissyntyisen, nykyisin Oulunsalossa asuvan Veikko Tiiton musiikkiin liittyvä harrastus alkoi vuonna 1973. Veikko Tiiton musiikin tutkimuksen pääasiallisena aiheena on kotimainen kevyt musiikki ja aika ennen 1980-lukua. Hän on muun muassa kirjoittanut Populaarimusiikin Museon sivulle (www.pomus.net) henkilögalleriaan useiden musiikin vaikuttajien esittelyn (mm. Irwin Goodman, Martti Innanen, Seppo Rannikko, Jarno Sarjanen, Arvi Hänninen, Paavo Raivonen, Tapio Heinonen, Aapo Similä, Seppo Hanski, Viktor Klimenko, Vexi Salmi ja Oskari Nyström).
Vuonna 2003 Tiitto siirsi harrastuksensa omille kotisivuilleen internetissä. Sieltä löytyy hänen kokoamansa yli kahdeksankymmenen kotimaisen artistin diskografiat sekä lukuisia musiikkiaiheisia linkkejä. Varsinainen ura musiikin dokumentoijana ja kirjailijana aukeni Irwin Goodman Klubi Irwin Goodman ry:n myötä. Klubin julkaisemassa Ari Lahden toimittamassa kirjassa "Vuosikertakirja 1 - Irwin" (toinen, laajennettu painos 2006) on mukana Veikko Tiiton musiikkiaiheisia kirjoituksia sekä hänen laatimansa Irwin Goodmanin täydellinen diskografia. Vuonna 2007 ilmestyi Pop-lehden julkaisemana hänen ensimmäinen oma julkaisunsa, Veikko Lavin koko tuotannon käsittävä kirjallinen dokumentti "Veikko Lavi Diskografia 1951-2006". Muita Tiitolle läheisiä artisteja tutkimuskohteina jo mainittujen Irwin Goodmanin ja Veikko Lavin ohella ovat muun muassa Tapio Rautavaara ja Jamppa Tuominen.


title: HattiWatit

text: Kesällä 1995 Timo "Olli" Ohramaa otti solistin paikan. Saman vuoden lopulla bändi teki ensijulkaisunsa (C-kasetti) "Purkkaa ja jytää". Kasetin kappaleet ovat omaa tuotantoa lukuun ottamatta M. A. Nummisen "On Sika Kunnossa" sekä "Yksin Kotona", joka on Timo Ahosen suomennos Richard Stanleyn Hurriganes-sävellyksestä "The Phone Rang". Näiden molempien kappaleiden sovituksesta vastasi HattiWatit . Vappuna (1. toukokuuta 1998) HattiWatit olivat mukana suuressa Vappukarnevaalissa Vartiokylän ala-asteen kentällä Itä-Helsingissä. Tapahtumaan osallistuivat myös Hilarius Hiiri, Niko Ahvonen, Sani & Samuli Edelmann, sekä Nylon Beat . Ohramaa teki tällä erää viimeisen HattiWatit keikkansa 14. joulukuuta 1998, palatakseen myöhemmin takaisin bändin solistiksi. Vuonna 1998 yhtye julkaisi neljä kappaletta sisältäneen CD-levyn "HattiWatit".


title: Aito Hitti Pohjanmaa

text: Aito Hitti Pohjanmaa on suomalainen Lapualla toimiva rock-musiikkia lähettävä paikallisradio, jonka toimiluvan omistaa Etelä-Pohjanmaan Viestintä Oy. Etelä-Pohjanmaan Viestintä Oy on osa Kevyt Kanava Oy -konsernia, joka omistaa useita paikallisradioita ympäri Suomen. City Pohjanmaa on yhteistyössä puolivaltakunnallisen Radio Cityn kanssa, ja lähettää myös paljon omaa ohjelmaa, kuten paikallisia haastatteluita, sekä paikallisuutiset ja -mainokset. Aito Hitti-nimen alle radiokanava siirtyi 1. syyskuuta 2016.


title: Susanna Välimäki

text: Susanna Suvi Tuulia Välimäki (s. 11. marraskuuta 1970) on suomalainen musiikkitieteilijä, filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän väitteli Helsingin yliopistossa vuonna 2005 väitöskirjallaan "Subject Strategies in Music: A Psychoanalytic Approach to Musical Signification". Välimäen erikoisaloja ovat kulttuurinen musiikintutkimus, musiikkianalyysi ja audiovisuaalisen musiikin tutkimus. Kirjastaan "Miten sota soi? Sotaelokuva, ääni ja musiikki" (2008) hän sai Tampere University Pressin Vuoden kirja -palkinnon. Kirjastaan "Syötävät sävelet: Vieraana säveltäjien pöydissä" (2017) hänet palkittiin Kirja à la carte -kunniamaininnalla. Välimäki on ollut myös Vuoden tiedekynä -palkintoehdokkaana (2017). Elokuusta 2011 alkaen Välimäki on työskennellyt yliopistonlehtorina Turun yliopiston musiikkitieteen oppiaineessa työskenneltyään sitä ennen Helsingin yliopiston musiikkitieteen oppiaineessa.


title: Hit

text: Lokakuussa 2014 ääri-islamistisen Isisin taistelijat ottivat Hitin piirikunnan hallintaansa. Valtauksessa käytettiin hyväksi itsemurhapommituksia. Väkivaltaisuuksien johdosta 180 000 Hitin kaupungin ja lähiseudun asukasta sekä sinne turvaan hakeutunutta pakolaista pakeni seudulta itään, Ramadin kaupunkia kohti. Marraskuussa 2014 terrorijärjestön kerrottiin vanginneen ja todennäköisesti surmanneen kymmeniä miehiä ja lapsia, jotka kuuluivat paikalliseen Albu Nimr -sunniheimoon. Edellispäivinä Isisin kerrottiin surmanneen julkisin joukkoteloituksin jo satoja saman, terrorijärjestöä kohtaan vastarintaa tehneen heimon jäseniä. Keväällä 2015 uutisoitiin Isisiä vastaan käytävän taistelun voimistumisesta Hitin piirikunnassa. Terroristijärjestön kerrottiin estäneen kaupungin asukkaita, erityisesti naisia ja lapsia, pakenemasta kaupungista sekä käyttäneen heitä ihmiskilpinä. Myös Yhdysvaltain johtamien Nato-maiden liittouma on tehnyt monia ilmaiskuja seudulle.


title: Johanna Hytti

text: Hytti aloitti kansanmusiikin opiskelun Kaustisella Ala-Könni-opistolla vuonna 1996 pääaineenaan 36-kielinen Perhojokilaakson kantele. Kaustiselta Hytti siirtyi opiskelemaan Kokkolan Konservatorioon, jossa pääaineeksi vaihtui laulu. Vuonna 2001 Hytti aloitti opinnot Sibelius-Akatemiassa, josta valmistui musiikin maisteriksi vuonna 2012.


title: Ypäjän Musiikkiteatteri

text: Täällä Pohjantähden alla on tarina sukupolvista, ryhdikkäistä naisista ja urheista miehistä. Kohtalonsa ovat keskenään erilaisia ja asemansa yhteisössä erilainen, mutta työ, huolenpito ja rakkaus ovat ne jotka kantavat. Väinö Linnan luoma läpileikkaus Suomesta on syväluotaus suomalaisen ihmisen juuriin, meidän taustaamme ja lähtökohtiimme kansakuntana. Pentinkulma, Suomi pienoiskoossa. Työ, sota ja aate. Totutun ja perinteisen läpi repivät murrokset, jotka erottavat – ja yhdistävät.


title: WLM-Organ

text: WLM Hit oli toinen kokoontaittuvalla kuljetuskotelolla varustettu "orkesteriurku" eli keikkamalli. Hit-mallissa on Trip-mallia kapeammat sormiot (4 oktaavia) ja liukutankojen lisäksi seitsemän esiasetusta (preset), kukin oman hipaisunäppäimen takana. Laitteen paino oli 60 kg, kun kotikäyttöön tarkoitetut WLM Beat -jalopuukotelomallit painoivat noin 70 kg. Kuljetusasennossa Hit-uruista muodostui 122 x 34 x 73 cm kokoinen, kulmistaan metallivahvisteinen puulaatikko. Hit-mallin voi hankkia myös ilman jalkiota, joka kytkettiin laitteeseen erillisellä liitännällä.


title: Verollepano

text: Verollepano on historiallinen valtiontaloudellinen toimitus, jossa määrätään verovelvollisten suoritettaviksi tulevat verot. Toimituksessa tutkittiin henkilön tulonlähteet sekä irtaimisto ja kiinteä omaisuus ja lisäksi määritettiin niiden arvo. Arvon perusteella määrättiin vero tai sovellettava veroyksikkö, jonka perusteella verot ja yleiset rasitukset suoritettiin.


title: Verollepano

text: "Uuden testamentin" mukaan ensimmäinen verollepano tapahtui Kyreniuksen ollessa Syyrian maaherrana. Suomea koskeva ensimmäinen täydellinen tapa verollepanon suorittamiseksi säädettiin 1690. Säännöllisen maaverotuksen myötä oli jokaiselle tilalle määrättävä veroluku, joka perustui tiluksiin ja etuisuuksiin. Veroluvuksi vakiintui manttaali. Sen perusteella määräytyi maaverojen määrä suhteessa muihin tiloihin. Säännöksiä manttaalin määräämisestä täydennettiin useasti ja verollepanotavat olivat eri osissa maata erilaiset. Verollepanossa määrätyn manttaalin suuruus oli merkittävä myös maan jakoperusteena isossajaossa ja muissakin jakotoimituksissa, kuten kylien yhteisten vesialueiden, vesijättöjen ja yhteisten alueiden jaoissa.


title: Verollepano

text: Maaverot lakkautettiin Suomessa vuoden 1925 alussa, jolloin myös verollepanon merkitys maaverojen määräämisessä loppui. Isojakokin saatiin valmiiksi koko Suomessa. Vuodesta 1916 sen nimenä oli uusjako. Viimeisenä verollepano koski Pohjois-Suomessa olevia alueita ja tiloja, jotka muodostettiin valtion maasta tai mihinkään entiseen tilaan kuulumattomasta alueesta. Tällöinkään ei noudatettu varsinaista verollepanomenettelyä, vaan manttaali laskettiin vuoden 1952 jakoasetuksen (407/1952) 42 pykälän mukaan tilan muodostamistoimituksessa. Vuoden 1951 jakolain (604/1951) 83 pykälän mukaan verollepano toimitettiin vuoden 1848 maanmittausohjesäännön määräämällä tavalla.


title: Perikato (kirja)

text: Remeksen kirjoille on ominaista ajankohtaisuus, ja niissä on usein kansainväliseen politiikkaan liittyviä juonikuvioita. Perikato kirjassa lukija herätellään ajankohtaisiin teemoihin. Kenelle Suomi kuuluu? Ovatko eurooppalaiset arvot uhattuina? Salainen konservatiivinen verkosto yrittää rajoittaa Euroopassa näkemäänsä islamisoitumista. Ryhmään on kuitenkin soluttauduttu — ja pian meneillään on maanosan tulevaisuudesta vastuuta kantavien tahojen välinen näkymätön sota. Minkä verran eurooppalaisten tulisi mukautua maahanmuuton edessä? Pitäisikö länsimaisen kulttuurin edes pyrkiä säilyttämään arvonsa? Ratkaiseva taistelu on jo alkanut.


title: Verohinnanpano

text: Verohinnanpano on aiemmin Suomessa käytössä ollut menettely verohintojen määrittämiseksi. Se suoritettiin jokaisessa läänissä vuosittain lokakuun 15. päivään mennessä. Käytännön työn suorittivat maaherran tehtävään kutsumat henkilöt ja tuomiokapitulin määräämä papiston edustaja. Verohinnanpanossa laadittiin luettelo veroparseleista ja niiden hinnoista laadintavuonna ja yhdeksän edellisen vuoden keskihinta. Kruununvoudit antoivat hintailmoitukset kihlakunnittain. Läänien ilmoitusten perusteella valtioneuvosto (aiemmin senaatti) määräsi jokaiselle läänille oman keskiverohinnan. Valtioneuvoston vahvistama verohintaluettelo painettiin, pantiin julkisesti nähtäville kuntien ilmoitustauluille ja annettiin tiedoksi viranomaisille.


title: Vero

text: Vero-oikeudellisesti verolla tarkoitetaan yksityisen (verovelvollisen) julkiselle vallalle (veronsaajalle) maksamaa julkisyhteisön yksipuolisesti määräämää pakollista ja lakimääräistä rahasuoritusta, johon julkisen vallan eli veronsaajan puolelta ei liity välitöntä vastasuoritusta. Vero on siis eräänlaista vastikkeetonta pakkoperintää, josta päättää nykyisin yleensä demokratia. Veronsaaja ei suorita maksajalle siitä välitöntä vastiketta, vaan veroilla rahoitetaan julkisyhteisöjen toimintaa niiden hoitaessa keskeisiä palveluita yhteiskunnassa.


title: Jeesus

text: Luukkaan evankeliumin mainitsemaa verollepanoa ei ole pystytty yhdistämään muissa historiallisissa lähteissä mainittuihin verotustietoihin. Tämä ei ole mikään ihme, koska kreikankielisessä alkutekstissä tässä yhteydessä käytetään termiä ”apografé”, joka tarkoittaa rekisterointiä. Käskynhaltija Quirinius määräsi paikallisen verollepanon, mutta vasta vuonna 6 jaa. eli Herodeksen kuoleman jälkeen. Verotusta varten toimeenpantu henkikirjoitus tapahtuu roomalaisen tavan mukaan omalla paikkakunnalla. Tästä oli poikkeuksena maanomistus toisella paikkakunnalla, mikä evankeliumien Joosefin ja Marian tapauksessa tuntuisi epätodennäköiseltä. On ehdotettu, että Luukkaan mainitsema väestörekisteröinti olisikin tarkoittanut Rooman valtakunnan alueella asuneiden henkilöiden antamaa kuuliaisuudenvalaa keisari Augustukselle, mistä löytyy historiallisia todisteita ajanjaksolta 3/2 eaa.


title: Veronvähennys

text: Veronvähennys on historiallinen toimitus, jossa aiemmin enemmän verotetun maatilan manttaalia ja veroa vähennettiin. Sen saaminen saattoi johtua monesta syystä. Tilan verollepano saattoi perustua epätarkkoihin maan mittauksiin, verot voivat olla liian ankarat tilan tuottoon nähden, tila oli saattanut rappioitua tai autioitua sodan vuoksi tai tilan tulot olivat saattaneet ehtyä (esimerkiksi saaristotilan kalansaalis vähetä). Veronvähennyksen jälkeen uudelle vähennetylle manttaalille laskettiin uusi veroruplaluku, jonka mukaan vakinaiset maaverot suoritettiin. Myös kunnallisveroa sekä tulo- ja omaisuusveroa oli mahdollista vähentää.


title: Verokunta

text: Verokunta (ruots. "bol") oli hallintopitäjän osa, jonka asukkaat yhdessä suorittivat tietyn veromäärän. Nimitystä käytettiin Suomessa ja Ruotsissa keskiajalta 1500-luvulle. Verokunnan koko vaihteli niin, että joskus koko pitäjä muodosti yhden verokunnan, toisissa pitäjissä taas saattoi olla 2–6, jopa 20, verokuntaa. Jokaisessa verokunnassa oli oma talonpoika, joka toimi "verokuntamiehenä" eli "lukumiehenä". Hän keräsi veroparselit ja toimitti ne voudille. Kaarle IX lakkautti verokuntamiesjärjestelmän 1602, mutta näitä miehiä käytettiin monin paikoin sen jälkeenkin.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: Makuaisti

text: Makusilmut ovat sipulimaisia rakenteita, jotka sisältävät makusoluja. Makusolut uusiutuvat läpi elämän. Kun sylkeen liuenneet makuaineet pääsevät makuhuokosten kautta kosketuksiin makusolun kanssa, ne reagoivat joko makureseptorien tai ionikanavien kautta. Tämä aikaansaa jännitevaihteluita, jotka edelleen käynnistävät kemiallisia reaktioita. Lopulta reaktiot muodostavat impulsseja aivoihin joko chorda tympani tai glossopharyngeal-hermon kautta.


title: Makuaisti

text: Ihmiset ja muut nisäkkäät kykenevät erottamaan ainakin viisi eri perusmakua: makea, hapan, suolainen, karvas ja umami. Laajalle levinnyt käsitys "kielikartasta", jonka mukaan tietty osa kielestä vastaisi tietystä makuaistimuksesta, on suurelta osin virheellinen. Kielen herkkyydessä on alueellisia eroja, mutta kaikki maut voidaan maistaa millä tahansa kielen makusilmuja sisältävällä osalla.


title: Kielinysty

text: Makusilmuja on sieni-, lehti- ja vallinystyissä. Näiden nystyjen nimet tulevat niiden muodosta.


title: Merimakkarat

text: Merimakkarat ("Holothuroidea") eli merikurkut ovat makkaran muotoisia, meressä eläviä piikkinahkaisiin luettavia selkärangattomia eläimiä. Merimakkaroiden luokkaan kuuluvia lajeja tunnetaan noin 1400. Merimakkaroiden hengityseliminä ovat peräsuoleen liittyvät vesikeuhkot, kaksi viemärisuolesta ruumiinonteloon ulottuvaa haaraista putkea. Niillä on nahkaa muistuttava, haarakkeeton ruumis, josta puuttuvat muille piikkinahkaisille ominaiset piikit, kalkkilevyt (ossikkelit) ja pedikellaariat. Suuta ympäröivät lonkerot, ja imujalkoja on runsaasti varsinkin vatsapuolella. Lonkeroiden kiinnittymiskohdassa on kalkkia sisältävä rengas, ja näitä renkaita on löytynyt fossiileina. Pienimmät lajit ovat alle sentin mittaisia, suurin laji, "Synapta maculata", voi kasvaa yli viisimetriseksi.


title: Kielinysty

text: Kielinystyt eli papillit ovat kielen pinnalla olevia nystyjä, joiden tehtävä voi olla joko mekaaninen tai niissä voi sijaita makuaistimuksen aikaansaavia makusilmuja. Kielinystyjä ovat rihmanysty, keilanysty, vallinysty, lehtinysty, linssinysty ja sieninysty, joista valli-, sieni- ja lehtinystyissä on makusilmuja. Ihmisillä suurimpia nystyjä ovat vallinystyt, jotka sijaitsevat suun takaosassa auran muotoisessa muodostelmassa. Kielinystyjen esiintyminen, koko ja lukumäärä eroaa eri eläinlajeilla.


title: Mutaluikka

text: Mutaluikka ("Eleocharis mamillata") on monivuotinen, sarakasvien heimoon kuuluva tuulipölytteinen kasvilaji. Mutaluikka on ulkonäöltään "tulitikkumainen" ja muistuttaa muita, vastaavannäköisiä luikkalajeja. Mutaluikan juurakosta kasvava varsi on vihreä ja lehdetön. Varren päässä oleva kukinto on 1–2 cm pitkä, ruskea, yksittäinen tähkä. Mutaluikan kukat ovat kaksineuvoisia, ja kukinnan aikaan kukkien osat tulevat tähkästä esiin. Mutaluikka kukkii heinä-elokuussa.


title: Maksaruohot

text: Maksaruohot ("Sedum") on maksaruohokasveihin kuuluva suku, johon kuuluu noin 400 lajia. Maksaruohot ovat mehikasveja, joiden mehevät lehdet mahdollistavat niiden kasvamisen kuivilla seuduilla. Suvun edustajat ovat levinneet pohjoiselle pallonpuoliskolle. Kasvutavaltaan maksaruohot ovat pystykasvuisia matalia ruohoja tai mattomaisia maanpeittokasveja. Tähtimäisessä kukassa on yleensä viisi (harvoin neljä tai kuusi) terälehteä ja kaksin verroin heteitä. Kukka on lajista riippuen väriltään keltainen, valkoinen, vaaleanpunainen tai punainen. Suomessa esiintyy luonnonvaraisena seitsemän lajia ja useita lajeja kasvatetaan koristekasveina esimerkiksi kivikkopuutarhoissa, mistä niitä on paikoitellen siirtynyt myös luontoon puutarhakarkulaisina. Maksaruohojen kukat houkuttelevat perhosia.


title: Maksasammalet

text: Maksasammalet ("Marchantiophyta") on yksi kasvikunnan kaarista. Aiemmassa luokittelussa maksasammalet oli kaari sammalten alakunnassa. Ne ovat pieniä sekovartisia tai lehdellisiä kasveja. Niiden lehdissä ei ole keskisuonta. Suomessa elää 231 maksasammallajia, koko maailmassa lajeja on yhteensä 6 000-8 000.


title: Malatit

text: Malatit ovat maitiaisnesteellisiä liaaneja eli puuvartisia köynnöksiä. Niiden lehdet ovat vastakkain, ja lehtiparia yhdistää selvä varren poikki kulkeva juova. Kukinto on varren haaran päässä tai lehtihangassa sijaitseva huiskilomainen viuhko, ja siinä on kookkaita kukkia, joiden suojina on verhiömäisiä tukilehtiä. Verhiö on syväliuskainen, ja sen sisäpinnan tyvellä on vähintään viisi rauhasta; verholehdet ovat tavallisesti teriötorvea pidempiä. Teriö on valkoinen ja laakea, tyviputki pitkä ja lieriömäinen, tyvestään laajeneva. Heteet kiinnittyvät teriöputken alakolmannekseen, ja ponnet ovat nuolimaisia ja vartalon päähän tarttuvia. Kukassa on myös rengasmainen tai putkimainen kehrä eli diskus, joka liuskaisena tai hammaslaitaisena ympäröi sikiäintä. Se koostuu kahdesta erillisestä emistä, joissa on paljon siemenaiheita. Vartalo on lyhyt, sen kärki kartiomainen ja halkoinen. Hedelmä on tuppilo, jossa on litteitä siemeniä, jotka ovat aluksi karvaisia.


title: Mehilehdet

text: Mehilehdet ("Cotyledon") on maksaruohokasveihin kuuluva mehikasvisuku, jossa on yhdeksän lajia. Niitä esiintyy luonnossa aavikoilla Itä-Afrikassa, eteläisessä Afrikassa ja Arabian niemimaalla. Mehilehdet ovat monivuotisia, ruohovartisia tai puolipuutuneita sukkulenttisia kasveja. Niiden punaiset, keltaiset tai oranssit kukat ovat kellomaiset ja yleensä nuokkuvat. Muutamia mehilehtien lajeja viljellään huonekasvina.


title: Kielikylpy

text: Kielikylpy on opetusmenetelmä, jossa vierasta kieltä (”kylpykieltä”) käytetään tarkoituksellisesti lapsen ympäristössä, yleensä koulussa tai päiväkodissa. Esimerkiksi koulussa eri oppiaineita voidaan opettaa kylpykielellä. Kielikylpyä käyttävää päiväkotia voidaan nimittää myös kielipesäksi, etenkin jos kylpykielenä on katoamisuhan alainen vähemmistökieli.


title: Kielikylpy

text: Tutkimusten mukaan kielikylpy on tehokas opetusmenetelmä, eikä se haittaa äidinkielen kehitystä. Kielikylvyn avulla on mahdollista saavuttaa toiminnallinen kaksikielisyys. Tämä tarkoittaa sitä, että oppilaat ymmärtävät kylpykieltä yhtä hyvin kuin syntyperäiset kielen puhujat, mutta lukeminen ja kirjoittaminen ei yllä samalle tasolle. Kaikki kielen osa-alueet eivät myöskään kehity tasapuolisesti, vaan sanaston, kieliopin ja kielen sosiaalisen vaihtelun hallinta jää heikommaksi. Toisaalta kielikylvyn avulla saavutetaan parempia oppimistuloksia kuin millään muulla kielenopetuksen menetelmällä, ja lisäksi kielikylpyoppilaalle kehittyy myönteinen asenne kylpykielen kulttuuria kohtaan.


title: Kielikylpy

text: Kielikylpy perustuu ajatukseen, että lapsi omaksuu kylpykielen samalla tavalla kuin äidinkielen: kuulemalla sitä ympäristössään ja käyttämällä sitä todellisissa viestintätilanteissa. Kielikylpyopetuksen tavoitteena on kaksikielisyys, eli lapset oppivat toisen kielen ilman että heidän äidinkielensä kärsii. Kielikylpy kestää yleensä vuosia, ja opettajien pitäisi olla kaksikielisiä. Myös kodin ja koulun välinen yhteistyö on tärkeää.


title: Suomen kylät

text: Yökylä on käsite, joka tarkoittaa kylää, jolla on ollut velvollisuus kestitä päätietä kulkevia kuninkaan miehiä sekä kuningasta. Kyseistä kunniaa jaettiin kylille jotka olivat valtateiden läheisyydessä sopivan välimatkan etäisyydellä toisista yökylistä. Toisin sanoen yökylä toimitti samaa virkaa kuin nykyajan huoltoasemat autoilijoille.


title: Kiila (heraldiikka)

text: Kiila (suomalaisessa heraldiikassa aiemmin säde) on heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus, joka on vastaava kuin kärki, mutta kapeampi. Kuten kärjen, myös kiilan normaaliasento on suomalaisessa heraldiikassa ylöspäin. Muut suunnat mainitaan kiilan yhteydessä: palkittainen kiila osoittaa kohti oikeaa yläkulmaa, vastapalkittainen kiila (aiemmin vasensäde) kohti vasenta yläkulmaa, palkittainen kumokiila (kumosäde vasemmalle) kohti vasenta alakulmaa ja vastapalkittainen kumokiila (kumosäde oikealle) kohti oikeaa alakulmaa.


title: Kieli (anatomia)

text: Kieli () on suuontelon pohjassa sijaitseva erisuuntiin risteävistä poikkijuovaisista lihaksista muodostunut elin, joka auttaa pureskelemista ruoan esikäsittelyssä. Kieli on kehon nopein tahdonalainen lihaskimppu, ja samalla se on tärkein artikulaatioelin. Lisäksi sillä on koirilla tärkeä tehtävä lämmönsäätelyssä. Koiran läähättäessä kielen runsas verisuonisto on laajentuneena ja lämpöä poistuu ympäröivään ilmaan. Kielen pinnassa on makuaistimuksia välittäviä soluja eli makureseptorisoluja, jotka sijaitsevat makusilmuissa. Makusilmuja on kielen limakalvon lisäksi muuallakin suuontelossa sekä nielussa. Kielen takaosan makureseptorisolut aistivat parhaiten karvaan, reunaosat happaman ja suolaisen sekä etuosa makean maun. Kielen etuosan makuhermona toimii muiden toimintojensa ohella kasvohermo (seitsemäs aivohermo). Kielen takaosan makuhermona toimii puolestaan kieli-kitahermo (yhdeksäs aivohermo).


title: Kyyttö

text: Kyyttö tarkoittaa raidallista tai juovikasta. Sanaa käytetään kuvaamaan nautojen väritystä, jossa eläimen kyljet ovat tummat ja selkäpii, joskus myös vatsanalus, on valkoinen. Suomessa sana kyyttö on vakiintunut väriltään kyytöksi vakiintuneen itäsuomenkarjan toiseksi nimeksi, joka kuitenkin on oma rotunsa. Kyytöllä on kuitenkin voitu viitata kansanperinteessä moniin muihinkin asioihin, esimerkiksi rukiinjyviin (jotka tuleentuessaan vaalenevat ensin yhdeltä kyljeltä). ”Kyyttösilmä” puolestaan on viitannut ihmiseen, jolla on viirumaiset tai kierot silmät.


title: Kiikku (digitaalitekniikka)

text: Kiikku on digitaalitekniikassa komponentti, joka säilyttää sille asetetun loogisen tilan, eli muistaa yhden bitin. Säilytettävän bitin arvo riippuu kiikun tyypistä, tulojen tilasta ja lähtöjen edellisestä tilasta. Kiikkupiirit koostuvat loogisista porteista, joista osa on takaisinkytketty muisti-ilmiön aikaansaamiseksi. Digitaalisia järjestelmiä suunniteltaessa kiikuista muodostetaan rekistereitä eli useamman bitin tallentavia muistikomponentteja. Esimerkiksi suorittimien nopeat SRAM-tyyppiset rekisterit ja välimuistit on toteutettu kiikuilla.