title: Suomen juutalaiset

text: Juutalaiset joutuivat vuodesta 1827 suorittamaan asepalveluksen Venäjän armeijassa, jonka mukana juutalaisia saapui 1830-luvun alussa myös Suomeen. Suomessa asui jonkin verran juutalaisia kolmella paikkakunnalla: Viipurissa, Helsingissä ja Turussa. Juutalaisten muutto muuten Suomeen estettiin Venäjän senaatin päätöksellä olla antamatta juutalaisille passeja Suomeen vuonna 1831. Silloisen kenraalikuvernööri Arseni Zakrevskin tilaaman selvityksen mukaan Suomessa asui yhdeksän juutalaisperhettä, joista Turussa asui yksi, Helsingissä kuusi ja Viipurissa kaksi. Selvityksen jälkeen lähes kaikki karkotettiin lukuun ottamatta muutamaa, jotka saivat erityisluvan jäädä. Ensimmäinen juutalainen synagoga perustettiin Suomenlinnaan 1830-luvulla. Vuonna 1837 syntynyt Rohel Lea Anker oli ensimmäinen Helsingissä syntynyt juutalainen.


title: Ortodoksijuutalaisuus

text:
Ortodoksisuuden alaryhmiä ovat ääriortodoksit, modernit ortodoksit ja hasidit. Ortodoksijuutalaisuuden piirissä on myös paljon juutalaisia, jotka kuuluvat ortodoksiseurakuntiin tai käyttävät ortodoksijuutalaisia palveluita, vaikka eivät omassa elämässään noudattaisi ortodoksijuutalaisuuden tapoja ja sääntöjä. Tämä on tyypillistä esimerkiksi Israelissa ja Suomessa.
Vuonna 2001 ortodoksijuutalaiset ja ortodoksisynagogien piirissä olevat juutalaiset muodostivat noin 50% Britannian juutalaisista (150 000), 27% Israelin juutalaisista (1 500 000) ja 13% Yhdysvaltojen juutalaisista (529 000). Niistä, jotka olivat synagogan tai juutalaisen seurakunnan jäseniä, ortodoksijuutalaisia oli noin 70% Britanniassa ja 27% Yhdysvalloissa.


title: Antisemitismi

text: Saksassa vuonna 2004 tehdyn mielipidetiedustelun mukaan yksi kolmasosa saksalaisista vastustaa antisemitismiä, 7 prosenttia kannattaa sitä, ja loput sijoittuvat näiden välille. Venäjällä 42 prosenttia ajatteli että juutalaisilla on liikaa vaikutusvaltaa, ja 28 prosenttia kaipaa keisarikunnan aikaista juutalaisten rajoitettua asuinaluetta takaisin. Juutalaisvastaisten asenteiden yleisyys ei Euroopassa riipu juutalaisten määrästä, sillä asenteet ovat usein yhtä kielteisiä sellaisissa maissa joissa juutalaisia on vähän, kuten Espanjassa, Kreikassa ja Romaniassa, verrattuina esimerkiksi Unkariin, Britanniaan ja Ranskaan, joissa juutalaisia on paljon.


title: Suomen juutalaiset

text: Vuonna 1981 lakkautettiin Tampereen juutalainen seurakunta. 1980-luvun puolivälissä Suomessa asui noin 1 150 juutalaista, joista 834 pääkaupunkiseudulla. Israelin puolustusministeri Jitzhak Rabin vieraili Helsingin juutalaisessa seurakunnassa vuonna 1986. Helsingin Jugendsalissa järjestettiin laaja juutalaisuudesta ja Suomen juutalaisista kertova näyttely, jonka kävijämääräksi ilmoitettiin 32 000. Yhdysvaltain ulkoministeri George P. Shultz vieraili Helsingin juutalaisessa seurakunnassa vuonna 1988. Suomen juutalaiset solmivat jälleen suhteet Viron juutalaisiin vuonna 1989.


title: Ruotsin juutalaiset

text: Ruotsin juutalaiset ovat Ruotsissa asuvia juutalaisia. Ensimmäiset merkittävät juutalaisyhteisöt muodostuivat maahan 1700-luvulla, ja nykyisin Ruotsissa elää noin 18 000 juutalaista. Suurin osa polveutuu toisen maailmansodan aikana maahan tulleista pakolaisista. Suurin juutalaisyhteisö asuu Tukholmassa, mutta juutalaisia asuu myös esimerkiksi Malmössä, Göteborgissa, Boråsissa, Helsingborgissa, Lundissa ja Uppsalassa.


title: Ranskan juutalaiset

text: Ranskan juutalaiset ovat Ranskassa asuvia juutalaisia. Ranskan juutalaisia on arviolta 600 000, mikä tekee maan juutalaisyhteisöstä Euroopan suurimman. Suurin keskittymä on Pariisissa, jossa asuu noin 300 000 juutalaista. Muita suuria keskittymiä ovat Marseille (80 000), Lyon (30 000), Nizza (20 000), Toulouse (20 000) ja Strasbourg (12 000). Noin 15 % Ranskan juutalaisista käy säännöllisesti synagogassa.


title: Saksan väestö

text: Saksassa on Euroopan suurin juutalaisten yhteisö. Vuonna 2004 entisen Neuvostoliiton alueilta muutti Saksaan kaksi kertaa niin paljon juutalaisia kuin Israeliin. Tällä hetkellä juutalaismuuttajien kokonaismäärä on noin 200 000. Afrikkalaista alkuperää olevia saksalaisia on noin 450 000. Suurin osa heistä tulee Pohjois-Afrikasta. Myös lähes 50 000 intialaista alkuperää olevaa ihmistä asuu Saksassa.


title: Henrik VIII

text: Henrik syntyi Greenwichissä Placentian palatsissa (myöhempi nimi Greenwichin palatsi) Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin kolmantena lapsena ja toisena poikana. Äidin puolelta hänen isovanhempansa olivat kuningas Edvard IV ja Elisabet Woodville. Edvard IV polveutui Edvard III:n toisesta pojasta Lionelista ja neljännestä pojasta Edmundista.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII (28. kesäkuuta 1491 – 28. tammikuuta 1547) oli Englannin kuningas ja Irlannin hallitsija (myöhemmin kuningas) vuosina 1509–1547. Hän oli Tudor-suvun toinen monarkki ja seurasi valtaistuimelle isäänsä Henrik VII:tä.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik syntyi vuonna 1207 kuningas Juhanan ja Isabella Angoulêmelaisen vanhimpana poikana. Juhanan kuoltua vuonna 1216 vasta yhdeksänvuotias Henrik kruunattiin hätäisesti Gloucesterissa. Paronit, jotka olivat aiemmin kannattaneet Ranskan prinssi Ludvigia (myöhempi kuningas Ludvig VIII) Juhanaa vastaan, näkivät nopeasti Henrikin olevan parempi vaihtoehto. Henrik III:sta tuli näin Englannin ensimmäinen lapsikuningas sitten normannien valloituksen vuonna 1066.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII on kuuluisa kuudesta avioliitostaan sekä siitä, että hänellä oli ehkä enemmän valtaa kuin yhdelläkään muulla englantilaisella monarkilla. Hänen tavoitteensa saada avioero ensimmäisestä vaimostaan johti Englannin ja katolisen kirkon välirikkoon, itsenäisen Englannin kirkon perustamiseen ja luostareiden lakkauttamiseen ja oli siten ensimmäinen vaihe Englannin uskonpuhdistuksessa. Hänen valtakaudellaan Wales liitettiin pysyväksi osaksi Englannin valtakuntaa.


title: Elisabet I

text:
Elisabet syntyi Greenwichin palatsissa 7. syyskuuta 1533. Hänen isänsä Henrik VIII oli odottanut saavansa kauan kaivatun miespuolisen kruununperijän. Hänen toiveensa ei toteutunut, sillä kuningatar Anna Boleyn synnytti tyttövauvan, ja prinssin syntymää juhlistavat turnajaiset ja kulkueet peruttiin. Elisabet nimettiin isoäitinsä Yorkin Elisabetin mukaan. Elämänsä ensimmäiset kolme kuukautta Elisabet eli Greenwichissä äitinsä kanssa, minkä jälkeen hän sai oman taloutensa Hatfieldiin. Palveluskuntaan kuului myös hänen sisarpuolensa Maria, jolta oli viety kuninkaalliset arvonimet ja joka tunnettiin nyt virallisesti äpäränä.
Elisabet I oli ainoa hengissä säilynyt Henrik VIII:n lapsi tämän avioliitosta Anna Boleynin kanssa. Elisabet I kasvatettiin protestantiksi ja hyvin sivistyneeksi; hän osasi puhua ja kirjoittaa kuutta kieltä: englantia, latinaa, kreikkaa, ranskaa, italiaa ja espanjaa. Nuoruudessaan Elisabet vieraili harvoin hovissa. Hän piti kuitenkin yhteyttä nuorempaan velipuoleensa Edvardiin latinankielisin kirjein. Heitä yhdisti protestanttinen usko. 1543 Elisabet palautettiin sisarpuolensa kanssa kruununperimysjärjestykseen Edvardin jälkeen. 1546 Elisabet palasi hoviin opiskelemaan uuden äitipuolensa Katariina Parrin valvonnassa. Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547, ja valtaistuimelle nousi hänen poikansa Edvard VI. Elisabet lähetettiin isänsä kuoleman jälkeen asumaan Katariina Parrin luokse Chelseaan. Katariina avioitui pian Thomas Seymourin kanssa. Seymourin käytös nuorta Elisabetia kohtaan oli kaikkea muuta kuin isällistä ja aiheutti ikäviä huhupuheita varsinkin talon palveluskunnan keskuudessa. Episodi osaltaan johti myöhemmin Thomas Seymourin teloittamiseen vuonna 1549. Tätä aiemmin kuolemansairas ja raskaana oleva Katariina oli lähettänyt Elisabetin pois taloudestaan.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Henrik oli kuningas Henrik V:n ainoa lapsi ja näin ollen hänen kruununperijänsä. Henrik syntyi joulukuussa 1421 Windsorissa ja nousi kuninkaaksi ainoastaan yhdeksän kuukauden iässä 31. elokuuta 1422, kun Henrik V kuoli yllättäen. Henrik VI:n äiti Valois’n Katariina oli ainoastaan kahdenkymmenen ikäinen ja Ranskan kuninkaan Kaarle VI:n tyttärenä häneen suhtauduttiin epäillen eikä hänelle annettu täyttä vastuuta nuoren Henrikin kasvatuksessa.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII:n sisaruksista vain kolme ei kuollut jo lapsena: Arthur, Margareeta ja Maria. Hänen isänsä nousi valtaistuimelle valtaamalla kruunun viimeiseltä Plantagenet-kuninkaalta Rikhard III:lta, joka lyötiin ja tapettiin taistelussa. Myöhemmin Henrik VII vahvisti oikeuttaan kruunuun naimalla Elisabetin, yorkilaisen kuninkaan Edvard IV:n tyttären. Vuonna 1493 nuoresta Henrikistä tuli Doverin linnan linnanpäällikkö ja "Cinque Portsin" kaupunkien "Lord Warden". Vuonna 1494 hänelle myönnettiin Yorkin herttuan arvo. Yhä ollessaan lapsi Henrikistä tehtiin myös Englannin "Earl Marshal" ja Irlannin käskynhaltija ("Lord Lieutenant of Ireland").


title: Henrik I (Englanti)

text: Henrik syntyi toukokuun 1068 ja 1069 välisenä aikana, luultavasti Selbyssä, Yorkshiressä Englannissa. Hänen äitinsä Flanderin Matilda oli kaukaista sukua anglosaksien kuninkaalle Alfred Suurelle. Matilda nimesi nuorimman poikansa setänsä Ranskan Henrik I:n mukaan. Perheen nuorimpana hänestä luultavimmin odotettiin tulevaksi piispaa ja Henrik sai hyvän koulutuksen. Henrik oli luultavasti ensimmäinen normannihallitsija, joka osasi sujuvaa englantia.


title: Henrik VIII

text: Vuonna 1501 Henrik osallistui isoveljensä Arthurin ja Katariina Aragonialaisen häihin. Vihittävät olivat tuolloin 15- ja 16-vuotiaita. Aviopari muutti Walesiin, kuten kruununperillisellä ja hänen vaimollaan oli tapana, mutta Arthur sai infektion ja kuoli. Näin vain 11-vuotiaana Henrikistä tuli kruununperillinen, ja pian tämän jälkeen hänestä tehtiin Walesin prinssi.


title: Henrik VII (Englanti)

text: Vuonna 1502 Henrik VII koki kaksi raskasta menetystä. Hänen poikansa, kruununperillinen Arthur, joka oli juuri mennyt naimisiin espanjalaisen prinsessa Katariina Aragonilaisen kanssa kuoli sairauteen Ludlowin linnassa. Vain muutamaa kuukautta myöhemmin Henrikin puoliso menehtyi lapsivuoteeseen. Kuningas pelkäsi Arthurin kuoleman myötä menettävänsä liittoon kuuluneet myötäjäiset ja sen vuoksi pyysi ja sai paavi Julius II:lta luvan, jotta nuorempi poika Henrik voisi naida Arthurin lesken. Henrik VII tuli liiton suhteen kuitenkin toisiin ajatuksiin ja avioliitto tapahtui vasta kuninkaan kuoleman jälkeen vuonna 1509. Vaikka Henrikillä oli ajatuksia mennä uudelleen naimisiin ja hankkia lisää perillisiä, näin ei kuitenkaan tapahtunut. Kuolemansa jälkeen kuninkaaksi nousi Henrik VII:n toiseksi vanhin poika Henrik VIII.


title: Niili

text: Niilin tarkkaa pituutta ei ole helppo määritellä, mutta yleinen arvio on 6 650 kilometriä. Niiliä pidetään yleisesti nykyisin maailman pisimpänä jokena. Määrittelyssä on otettu huomioon varsinaisen Niilin pisin alkujoki Valkoinen-Niili alkujokineen. Joidenkin 2000-luvulla tehtyjen mittausten valossa pisin joki olisi kuitenkin Amazon, joka on myös vesimäärältään yli 40 kertaa Niiliä suurempi. Tämä arvio ei ole kuitenkaan saanut yleistä hyväksyntää.


title: Valkoinen-Niili

text: Valkoinen-Niili (, translitteroituna: an-Nīl al-Ābyad, ) on Afrikassa Ugandan, Etelä-Sudanin ja Sudanin alueella virtaava joki, joka yhtyy Sinisen-Niilin kanssa Niiliksi. Tarkkaan ottaen Valkoisella-Niilillä tarkoitetaan vain joen osaa Bahr el Ghazalin yhtymäkohdasta pohjoiseen. Laajemmassa mielessä Valkoisen-Niilin katsotaan alkavan Victorianjärvestä, ja näin laskettuna se on 3 700 kilometriä pitkä. Toisinaan siihen kuuluvaksi luetaan myös Victoriajärveen laskeva Kagera.


title: Niinijoki (joki)

text: Niinijoki on 46 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Kokemäenjoen sivujoen Loimijoen vasemmanpuolinen sivujoki. Niinijoen suu sijaitsee 46 kilometriä ylävirtaan Loimijoen suulta. Niinijoen valuma-alueen pinta-ala on 226 km² ja se ulottuu pääasiassa vain Loimaan kaupungin alueelle. Joen valuma-alueella on vain kaksi pientä järveä, ja sen järvisyys on 0,03%.


title: Niinijoki (joki)

text: Sulajoen suulta ylöspäin on valuma-alueen suuruus 178 km² ja Niinijoen yläosa tästä ylöspäin on 36 kilometriä pitkä. Se kulkee nyt voimakkaasti meanderoiden ja muutamat joen kaaret ovat yhtyneet juoluoiksi. Valtatie 9 ylittää joen Mellilän alapuolella. Mellilän taajama sijaitsee Niinijoen ja Vihtonojan haarassa. Yläjuoksulla sivuhaarat ovat pieniä, koska joki jää lännessä harjumuodostuman ja idässä Petäjoen valuma-alueen väliin puristukseen.


title: Niili

text: Niili on leveimmältä kohdaltaan Edfussa 7,5 kilometriä leveä. Keskimäärin joki on 2,8 kilometriä leveä. Niilin laakso on leveydeltään enimmillään 25 kilometriä. Sudanin Manasirin autiomaassa hiekka yltää aivan joen partaalle. Niilin valuma-alue on noin 3 349 000 neliökilometriä, ja se kattaa kymmenesosan koko Afrikan pinta-alasta.


title: Niilin suisto

text: Niilin suisto eli Niilin delta on 240 kilometriä leveä ja 160 kilometriä pitkä viuhkanmuotoinen suistoalue Egyptissä Välimeren rannalla, paikassa jossa Niili laskee mereen. Suistoalue alkaa hieman Kairosta pohjoiseen. Alueella on paksu kerros joen tuomaa maata, hiekkaa ja savea. Joki tulvi suistoalueella herkästi tuhoisin seurauksin ennen Assuanin padon rakentamista.


title: Kagera

text: Kagera on joki Afrikassa. Se on 400 kilometriä pitkä. Sen lähteet ovat Burundin vuoristossa, ja se laskee Victorianjärveen. Niinpä Kagera on yksi Valkoisen Niilin lähteistä.


title: Nelsonjoki

text: Nelsonjoki () on 644 kilometriä pitkä joki Manitoban provinssin pohjoisosassa keskisessä Kanadassa. Se ulottuu Winnipegjärvestä Hudsoninlahteen ja on osa Winnipegjärven valuma-aluetta. Joki virtaa Kanadan kilpenä tunnetun kallioperäisen alueen halki ja muodostaa matkalla suuria järvialtaita, kuten Playgreen-, Cross-, Sipiwesk-, Split- ja Stephensjärvet.


title: Sininen-Niili

text: Joen pituuden Tanajärvestä Khartumiin on vaihtelevasti ilmoitettu olevan 1 450 ja 1 600 kilometrin välillä. Epävarmuus johtuu osittain siitä, että Etiopian ylängöillä se virtaa pitkän matkan lähes kulkukelvottomassa rotkossa. Etiopian virallisen tilaston mukaan Sinisen-Niilin pituus on 1 450 kilometriä, josta 800 kilometriä on Etiopian alueella. Sininen-Niili virtaa aluksi Tanajärvestä kaakkoon, sen jälkeen länteen ja lopulta luoteeseen Sudaniin. Noin 30 kilometrin päässä Tanajärvestä joki saapuu noin 400 kilometrin pituiseen kanjoniin. Tämä muodostaa vaikean liikenne-esteen Etiopian etelä- ja pohjoisosien välillä. Joen voima ilmenee selvimmin 45 metrin korkuisissa Tis Issatin putouksissa, jotka ovat noin 30 kilometrin päässä Tanajärvestä.


title: Nuolijoki

text: Joki saa alkunsa Inkerin ylängöltä Hatsinan piirin Tervolan (ven. "Tervolovo") taajaman luota sekä Lomonosovin piirin Kuippinan lähellä sijaitsevista lähteistä. Se virtaa mutkitellen kohti pohjoista ja laskee Suomenlahteen Pietariin kuuluvan Strelnan taajaman alueella. Joen leveys on 8–10 metriä ja syvyys 1,0–1,2 metriä. Keskijuoksulta lähtien se virtaa 150–250 metriä leveässä laaksossa.


title: Therese Johaug

text: Therese Johaug (s. 25. kesäkuuta 1988 Os, Hedmark, Norja) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän on olympiavoittaja ja seitsenkertainen maailmanmestari. Hän jäi kiinni dopingin käytöstä vuonna 2016 ja sai 13 kuukauden kilpailukiellon. Urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin CAS kuitenkin pidensi elokuussa 2017 kilpailukiellon 18 kuukauteen.


title: Therese Johaug

text: Norjan antidopingtoimikunta otti Johaugilta 16. syyskuuta 2016 dopingnäytteen, joka todettiin positiiviseksi. Ennen tätä dopingnäytettä Johaugia ei ollut testattu neljään kuukauteen, vaikka normaalisti urheilijoita testataan harjoitusjaksolla useasti. Johaugin informoitiin positiivisesta näytteestä 4. lokakuuta. Kansainvälinen hiihtoliitto FIS toi asian julkisuuteen 13. lokakuuta. Norjan tietotoimisto NTB uutisoi 13. lokakuuta 2016, että Therese Johaug on kärähtänyt klostebol-nimisen anabolisen steroidin käytöstä.


title: Therese Johaug

text: Norjan hiihtoliitto ja Johaug itse kertoivat, että käry johtuu Trofodermin-nimisestä voiteesta, jota käytettiin Johaugin auringon polttamien huulten hoitoon. Johaug kertoi huultensa palaneen elokuussa Norjan hiihtomaajoukkueen korkean paikanleirillä Seiser Almissa. Hänen huulensa aukesi 1. syyskuuta ja päivää myöhemmin hän meni tapaamaan Norjan hiihtomaajoukkueen lääkäri Fredrik S. Bendikseniä. Johaugin tarinan mukaan Bendiksen antoi hänelle 3. syyskuuta lääkevoidetta, joka ei tehonnut. Bendiksenin mukaan hän kävi 4. syyskuuta italialaisessa apteekissa, josta apteekin proviisori Monica Faifer myi hänelle Trofodermin-voidetta. Johaug käytti sitä 15. syyskuuta asti.


title: Therese Johaug

text: Norjan hiihtomaajoukkueen lääkäri Bendiksen kertoi dopingin käytön paljastutua, ettei tiennyt voiteen sisältäneen Wadan kielettyjen aineiden listalla olevia aineita. Hän on kuitenkin toiminut aiemmin voidetta valmistavan yhtiön lääketieteellisenä johtajana. Johaug on kertonut olevansa tarkka käyttämistään aineista, mutta hän ei silti huomannut pakkauksessa olevaa dopingiksi luokiteltavista aineista kertovaa merkintää. Bendiksenille Trofodermin-voidetta myyneen italialaisen apteekin työntekijän mukaan Trofoderminiä saa vain erikseen pyytämällä. Kohun noustua Norjan hiihtomaajoukkueen lääkäri Bendiksen erosi tehtävästään välittömästi. Monet asiantuntijat, esimerkiksi Suomen hiihtoliiton vastuulääkäri Maarit Valtonen ja hiihtovalmentaja Toni Roponen, ovat tyrmänneet Johaugin selityksen epäuskottavana. Aine, josta Johaug kärähti on sama, joka siivitti DDR:n monena vuonna olympiamenestykseen.


title: Therese Johaug

text: Norjan hiihtoliitto ei heti kohun noustua määrännyt Johaugia väliaikaiseen kilpailukieltoon, sillä heidän mukaansa tapauksen tutkinta oli kesken. Myös kansainvälinen hiihtoliitto FIS ja antidopingjärjestö Wada pidättäytyivät puuttumasta tapaukseen, ennen kuin Norjan hiihtoliitto vie asian eteenpäin. Norjan hiihtoliitto määräsi 19. lokakuuta 2016 Johaugin kahden kuukauden väliaikaiseen kilpailukieltoon dopingin vuoksi. Norjan antidopingkomitea ilmoitti 29. marraskuuta vaativansa Johaugille 14 kuukauden kilpailukieltoa. Norjan urheilun keskusjärjestö langetti helmikuussa 2017 rangaistukseksi kolmentoista kuukauden kilpailukiellon. Kansainvälinen hiihtoliitto FIS valittaa tapauksesta urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASiin. FIS piti kilpailukieltoa liian lyhyenä. CAS pidensikin elokuussa 2017 kilpailukiellon 18 kuukauteen, eli se päättyi vasta 19. huhtikuuta 2018.


title: Therese Johaug

text: Johaug on kilpaillut kansainvälisellä tasolla kaudesta 2005–2006 lähtien. Hän voitti pronssia Sapporon MM-kilpailuissa 2007 30 kilometrin perinteisen tyylin yhteislähtökilpailussa Virpi Kuitusen ja Kristin Steiran jälkeen vain 18-vuotiaana; Aino-Kaisa Saarinen oli neljäs parikymmentä sekuntia Johaugille hävinneenä. Myöhemmin samalla kaudella Johaug saavutti pronssia nuorten MM-kisojen yhdistelmäkilpailussa Tarvisiossa. Lisäksi hän oli kolmas maailmancupin yhdistelmäkilpailussa Falunissa ja voitti Norjan mestaruuden 30 kilometrillä.


title: Therese Johaug

text: Maailmancup-kaudella 2008–2009 Johaug kuului Norjan voitokkaaseen viestijoukkueeseen Jällivaarassa. La Clusaz'ssa hän oli 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kolmas. Tour de Skillä hän oli nopein Val di Fiemmen viimeisellä etapilla. Maailmancupin finaalitapahtumassa Falunissa hän oli toinen ja maailmancupin kokonaispisteissä kahdeksas. Liberecin MM-kilpailuissa hän sijoittui 10 kilometrin perinteisen kilpailussa kymmenenneksi, yhdistelmäkilpailussa kuudenneksi ja 30 kilometrin vapaalla neljänneksi. Lisäksi hän voitti Norjan mestaruuden 30 kilometrillä.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: 13. lokakuuta 2016 Norjan tietotoimisto NTB uutisoi, että edelliskauden naisten kokonaiscupin voittanut Therese Johaug oli kärähtänyt clostebol-nimisen anabolisen steroidin käytöstä. Norjan hiihtoliitto, ja Johaug itse kertoivat, että käry johtuu Trofodermin-nimisestä voiteesta, jota käytettiin Johaugin auringon polttamien huulten hoitoon. Norjan hiihtomaajoukkueen lääkäri Fredrik S. Bendiksen kertoi, että oli ostanut aineen italialaisesta apteekista, eikä tiennyt sen sisältäneen Wadan kielettyjen aineiden listalla olevia aineita. Bendiksen erosi tehtävästään välittömästi. Monet asiantuntijat, esimerkiksi Suomen hiihtoliiton vastuulääkäri Maarit Valtonen ja hiihtovalmentaja Toni Roponen, ovat tyrmänneet Johaugin selityksen epäuskottavana. Aine josta Johaug kärähti on sama, joka siivitti DDR:n monena vuonna olympiamenestykseen.


title: Linda Haglund

text: Haglund jäi kiinni dopingin käytöstä Ruotsin mestaruuskilpailuissa 1981 ja väitti suomalaisen valmentajansa Pertti Helinin syöttäneen hänelle anabolisia steroideja vitamiinipillereiden sijaan. Haglund sai puolentoista vuoden kilpailukiellon eikä onnistunut enää sen jälkeen palaamaan huipulle. Hän muutti Yhdysvaltoihin ja 1990-luvulla avioitui siellä entisen 60 metrin juoksun maailmanennätysmiehen Houston McTearin kanssa. Myöhemmin pari muutti Tukholmaan.


title: Therese Johaug

text: Kaudella 2007–2008 Johaug kuului Norjan voitokkaaseen viestijoukkueeseen sekä Beitostølenissä että Davosissa. 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuissa hän oli kolmas Tour de Skin osakilpailussa Nové Městossa sekä maailmancup-kisassa Otepäässä. Nuorten MM-kilpailuissa hän voitti kultaa 5 kilometrin perinteisen ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuissa sekä viestissä.


title: Kroatia

text: Kroatia liittyi WTO:n jäseneksi 30. marraskuuta 2000. Se anoi Euroopan unionin jäsenyyttä 2003, ja hyväksyttiin virallisesti vuonna 2004 hakijavaltioksi. Jäsenyysneuvottelujen ehtona oli yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ICTY:n kanssa. Liittymisneuvottelut alkoivat syksyllä 2005 samanaikaisesti Turkin kanssa ja päättyivät 2011. 22. tammikuuta 2012 Kroatiassa pidettiin kansanäänestys EU-jäsenyydestä. Äänioikeutetuista 44 prosenttia kävi äänestämässä, joista kaksi kolmasosaa kannatti liittymistä Euroopan unioniin. Kroatia on ollut EU:n jäsen 1. heinäkuuta 2013 alkaen.


title: Kroatian politiikka

text: Kroatia liittyi WTO:n jäseneksi 30. marraskuuta 2000. Se anoi Euroopan unionin jäsenyyttä 2003, ja hyväksyttiin virallisesti vuonna 2004 hakijavaltioksi. Jäsenyysneuvottelujen ehtona oli yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ICTYn kanssa. Liittymisneuvottelut alkoivat syksyllä 2005 samanaikaisesti Turkin kanssa ja päättyivät 2011. 22. tammikuuta 2012 Kroatiassa pidettiin kansanäänestys EU-jäsenyydestä. Äänioikeutetuista 44 % kävi äänestämässä, joista kaksi kolmasosaa kannatti liittymistä Euroopan unioniin. Kroatia on ollut EU:n jäsen 1. heinäkuuta 2013 alkaen.


title: Kroatian EU-kansanäänestys

text: Kroatia haki EU:n jäsenyyttä jo helmikuussa 2003, ja jäsenyysneuvottelut alkoivat lokakuussa 2005. Liittymisneuvotteluita ovat hidastaneet rajakiista Slovenian kanssa ja EU:n epäilys Kroatian motivaatiosta etsiä sotarikossyytettyjä. Kroatia allekirjoitti sopimuksen liittymisestä EU:n 28. jäsenmaaksi 9. joulukuuta 2011.


title: Kroatian EU-kansanäänestys

text: Kroatian EU-kansanäänestys järjestettiin 22. tammikuuta 2012, jossa kroatialaiset äänestivät Euroopan unioniin liittymisestä. Kroatia oli allekirjoittanut liittymissopimuksen joulukuussa 2011. Äänestyksessä selvä enemmistö, 66,27 prosenttia, kannatti liittymistä, joka varmisti Kroatian liittymisen Unioniin vuoden 2013 alussa.


title: Kroatia

text: Kroatian tasavalta () eli Kroatia () on valtio Etelä-Euroopassa, Adrianmeren rannalla. Sen ovat valloittaneet vuorotellen niin roomalaiset, venetsialaiset, turkkilaiset kuin Habsburgitkin. Toisen maailmansodan jälkeen se oli yksi Jugoslavian tasavalloista ja itsenäistyi vuonna 1991. Nykyisin Kroatiassa on noin neljä ja puoli miljoonaa asukasta. Suotuisan ilmaston, historiallisten nähtävyyksien ja monimuotoisen saariston ansiosta matkailusta on tullut tärkeä elinkeino. Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013.


title: 2010-luku

text: Euroopan unionin laajeneminen hidastui, koska vain Kroatia liittyi jäseneksi 2013. Latvia ja Liettua ottivat käyttöön euron 2014 ja 2015. EU:n laajeneminen muuttui myöhemmin hajoamiseksi, kun Iso-Britannia päätti Brexit-kansanäänestyksessä erota siitä kesäkuussa 2016. Itse eroprosessi kaikkine neuvotteluineen ja kiistakysymyksineen vie vuosia.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević valittiin ensimmäistä kertaa Serbian presidentiksi kansalliskokouksessa 1989. Vielä 1980-luvun lopulla uskottiin Jugoslavian olevan ensimmäinen Euroopan yhteisöön (nykyään EU) liittyvä Itä-Euroopan maa. Kuitenkin maan hajoamisen ja siihen liittyvien sotien vuoksi siitä irronneet maat ovat jääneet viimeisten joukkoon EU:n ulkopuolelle. Slovenia liittyi EU:hun vuonna 2004 ja Kroatia 2013.


title: Euroopan unioni

text: Kun Euroopan unioni jatkoi laajentumistaan Itä- ja Keski-Eurooppaan, unionin toimielinrakennetta ja päätöksentekoa uudistettiin ja tehostettiin. Amsterdamin sopimuksella 1997 vahvistettiin yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa sekä lujitettiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Nizzan sopimus valmisti unionia vuoden 2004 laajentumiseen. Silloin Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta valtiota: Latvia, Liettua, Kypros, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. Jäsenmaiden määrä kasvoi 27:ään vuonna 2007 kun unioniin liittyivät myös Bulgaria ja Romania. Kroatia liittyi jäseneksi vuonna 2013.


title: Kroatian historia

text: EU-jäsenyyskeskustelut saatiin päätökseen kesäkuussa 2011. Tammikuussa 2012 järjestetyssä kansanäänesyksessä kaksikolmasosaa äänestäjistä hyväksyivät liittymisen EU:hun, mutta äänestysprosentti oli vain 43,6. Kroatiasta tuli virallisesti EU-jäsenmaa 1. heinäkuuta 2013.


title: Euroopan unionin laajentuminen

text: Välimeren maista Kreikka liittyi jäseneksi vuonna 1981 ja Espanja sekä Portugali vuonna 1986. Entinen Itä-Saksa liittyi jäseneksi 1990, kun se sulautettiin Saksan liittotasavaltaan. Kylmän sodan päätyttyä unioniin liittyivät myös puoleettomina esiintyneet Itävalta, Ruotsi ja Suomi vuonna 1995, Norja hylkäsi jälleen jäsenyyden kansanäänestyksessä.


title: Positiivinen ja negatiivinen ateismi

text: Positiivinen ateismi eli vahva ateismi on tietoteoreettinen käsitys, jonka mukaan on vahvoja todisteita jumalien olemassaoloa vastaan eikä mitään todisteita puolesta. Negatiivinen ateismi eli heikko ateismi on käsitys, jonka mukaan ei ole mitään yleisiä tai erityisiä perusteita tai todisteita jumalien olemassaolon puolesta, jolloin jumalia ei tule olettaa olevan olemassa.


title: Positiivinen ja negatiivinen ateismi

text: Negatiivisten ateistien mukaan jumalan olemassaolon puolesta ei ole esitetty mitään todisteita. Positiivisten ateistien mukaan jumalan olemassaoloa voidaan pitää todistettavasti epätotena.


title: Ateismin määritelmä

text:
Filosofi Michael Scriven on muotoillut ateistin, agnostikon ja teistin määritelmän tietoteoreettisena käsityksenä, jolloin käsitys ateismin, agnostisismin ja teismin suhteen voi olla eriasteinen.
Tähän muotoiluun on lisätty Michael Martinin jaottelu positiivisiin ateisteihin ja negatiivisen ateisteihin. Positiiviset ateistit katsovat, että jumalien olemassaoloa voidaan pitää todistettavasti epätotena. Negatiiviset ateistit, joiden mielestä jumalan tai jumalien olemassaolon puolesta ei ole esitetty mitään todisteita.


title: Positiivinen ja negatiivinen ateismi

text:
Ateismista on kaksi määritelmää. Perinteisesti ateismi on ulkoista todellisuutta koskeva eli ontologinen väite, joka koskee jumalan olemassaoloa. Ateismi on siis väitelause ”jumalaa ei ole olemassa.” Ateismi ja sen vastakohta teismi ovat tällöin ainoat mahdolliset kannat: jumala on olemassa tai jumalaa ei ole olemassa. Toisessa määritelmässä ateismi on jonkin yksilön tietoa koskeva käsitys. Koska inhimillinen tieto on eriasteista, voidaan periaatteessa erottaa positiiviset ateistit, jotka kieltävät jumalan olemassaolon, ja negatiiviset ateistit, joilta puuttuu usko jumalan olemassaoloon.
Filosofi Michael Scriven on muotoillut taulukossa olevan tunnetun ateismin tietoteoreettiseen määritelmän, jossa käsitys tiedosta jumalien olemassaolosta määritellään asteikkona. Filosofi Michael Martin on muotoillut tietoteoreettisen jaottelun positiiviseen ateismiin ja negatiivisen ateismiin.


title: Negatiivinen sananvapaus

text: Negatiivinen sananvapaus on filosofian käsite, joka liittyy pohdiskeluihin positiivisen ja negatiivisen vapauden suhteesta. Negatiivinen vapaus tarkoittaa aina vapautta "jostakin", kun taas positiivinen vapaus vapautta "johonkin". Negatiivisen sananvapauden tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että itsensä julkituominen on vapaa sensuurista ja muista rajoitteista. Ihmisellä on oikeus olla vapaa sananvapautta rajoittavista rajoitteista ja siten oikeus julkituoda mielipiteensä sekä sanomansa ilman, että hänen sanomisistaan asetetaan aktiivisia sanktioita. Positiivinen sananvapaus taas tarkoittaa yleisesti oikeutta sananvapauteen eli mahdollisuuksia itsensä ilmaisemiseen kirjallisesti tai suullisesti.


title: Ateismi

text: Ateismia on puolustettu esittämällä, että jumalauskolle ei ole perusteita. Tätä on nimitetty negatiiviseksi ateismiksi. Väitettä, että on perustellumpaa olla uskomatta jumalaan kuin uskoa, on nimitetty positiiviseksi ateismiksi. Michael Martin käy teoksessa "" (1990) läpi perinteisiä perusteluja jumalan olemassaolosta, jotka Martin arvioi kestämättömiksi. Martin katsoo osoittaneensa, että negatiivinen ateismi on tosi. Martinin mukaan myös positiivinen ateismi on älyllisesti kestävä näkökanta. Martinin mukaan edes positiivinen ateismi ei vaadi täydellistä tietoa. Käsityksen puolustajien mukaan ateismissa esitetään vain, että perustelut sille, ettei jumalaa ole olemassa, ovat vahvemmat kuin perustelut sille, että jumala on olemassa. Tietoteoreettisesti positiivinen ateismi on kanta, että todisteet jumalan olemassaoloa vastaan ovat riittävät sille, että on oikeutettua olla uskomatta jumalaan.


title: Ateismin määritelmä

text: Michael Martinin tavoin myös filosofi Paul Edwards on tietoisesti poikennut määritelmästä, jonka mukaan ateisti pitää jumalan tai jumalien olemassaoloa koskevaa lausetta J epätotena. Hän määrittelee ateistin henkilönä, joka hylkää jumaliin uskon. Tällöin hylkäyksellä voi olla muitakin perusteita kuin J:n epätotena pitäminen. Michael Martin toteaa, että negatiivisen ateismin käsite on laajempi kuin Edwardsin ateismin käsite, sillä negatiivisen ateismin käsite lukee ateisteiksi myös henkilöt, joita yksinkertaisesti puuttuu usko jumalaan, eikä tämän uskon puuttumisen tarvitse olla tulosta uskon hylkäämisestä. Ilkka Niiniluodon mukaan tässä suhteessa Kari Saaren ateismin määritelmä näytön puuttumisesta seuraavana uskon puuttumisena on lähempänä Edwardsia kuin Martinia.


title: Positiivinen ja negatiivinen ateismi

text: Tunnettu teos ateismin perusteista on filosofi Michael Martinin kirja "" (1990). Teoksessa Martin käy läpi perinteisiä perusteluja jumalan olemassaolosta. Ensiksi Martin pyrkii osoittamaan, että usko jumalaan on vailla perusteita. Martinin mukaan kaikki esitetyt perinteiset jumalatodistukset ovat kestämättömiä. Martinin mukaan negatiivinen ateismi on perusteltua. Toiseksi Martin pyrkii osoittamaan, että on perustellumpaa olla uskomatta jumalaan kuin uskoa.


title: Positiivinen agnostisismi

text: Positiivinen agnostisismi on nimitys, jota on käytetty eri tavoilla. Filosofi Michael Scriven jaottelee agnostismin kannattajat kahteen ryhmään. Positiivisten agnostikkojen mukaan on runsaasti todisteita sekä jumalan olemassaolon puolesta että jumalan olemassaoloa vastaan. Negatiiviset agnostikot eivät halua ottaa kantaa jumalan olemassaoloon vaan vetoavat tietämättömyyteen.


title: Positiivinen ja negatiivinen vapaus

text: Negatiivinen vapaus on klassisen liberalismin määritelmä vapauden käsitteestä; myös libertarismi perustuu negatiivisen vapauden käsitteelle ja korostaa sitä voimakkaasti. Negatiivisessa vapauskäsityksessä tarkoitetaan vapautta ulkoa tulevasta pakottamisesta, väkivallasta ja pakkovallasta. Tässä käsityksessä ihminen siis on vapaa, jos toiset ihmiset tai yhteiskunnalliset instituutiot (kuten viranomaiset, poliittiset päätöksentekoelimet tai sääty- tai kastijärjestelmät) eivät rajoita hänen toimintaansa eli puutu hänen ruumiilliseen koskemattomuuteensa, omaisuuteensa tai sopimusvapauteen. Negatiivisen vapauden toteutumiseksi riittää, että muut eivät loukkaa näitä henkilön oikeuksia. Muiden velvollisuus rajoittuu siis vain toisten negatiivisen vapauden loukkaamattomuuteen. Muiden muassa Thomas Hobbes, John Locke ja Mill perustivat vapauskäsityksensä negatiiviseen vapauteen; käytännössä Mill tosin huomioi sosiaaliliberalistisissa kirjoituksissaan myös positiivisen vapauden tarpeen.


title: Positiivinen ja negatiivinen ateismi

text: Ateismin puolustajien mukaan edes positiivinen ateismi ei vaadi täydellistä tietoa jumalan olemassaolosta. Heidän mukaansa ateismissa väitetään vain, että perustelut sille, ettei jumalaa ole olemassa, ovat vahvemmat kuin perustelut sille, että jumala on olemassa. Heidän mukaansa positiivisessa ateismissa esitetään, että todisteet jumalan olemassaoloa vastaan ovat riittävät sille, että on oikeutettua olla uskomatta jumalaan.


title: Boris Jeltsin

text: Mihail Gorbatšov nimitti 1985 Jeltsinin politbyroon jäseneksi. Jeltsin oli NKP:n Moskovan kaupunkikomitean ensimmäinen sihteeri eli Moskovan pormestari 24. joulukuuta 1985–1987, jolloin hänet erotettiin politbyroosta ja pormestarin virasta hänen kritisoituaan Gorbatšovia ja uudistusten tahtia. Jeltsin esiintyi tuolloin Moskovassa populistina ja uudistajana. Hänet alennettiin rakentamisesta vastaavan valtionkomitean ensimmäiseksi apulaiskomissaariksi. Gorbatšovin mielestä Jeltsin oli poliittisesti epäkypsä ja vastuuton.


title: Boris Jeltsin

text: Jeltsin oli kommunistisen puolueen jäsen vuodesta 1961 heinäkuuhun 1990. Hänestä tuli 1976 Sverdlovskin alueen puoluejohtaja. Vuonna 1977 hänet määrättiin toteuttamaan Venäjän viimeisen keisarin Nikolai II:n murhapaikan Ipatjevin talon purkaminen. Myöhemmin Jeltsin on kuvaillut tapahtumaa vastenmieliseksi historian peittelyksi.


title: Putinismi

text: Putinismi juontaa juurensa Neuvostoliiton turvallisuuspoliisista KGB:stä. Venäjän presidentti Boris Jeltsin antoi vuonna 1991 Neuvostoliiton hajota, jotta saisi vallan itselleen. Jeltsinin nousu perustui viimeisen kommunistijohtaja Mihail Gorbatsovin ajaman perestroikan taloudelliseen ja poliittiseen epäonnistumiseen. Kun sitten Jeltsinistä tuli maan presidentti, hän aloitti Jegor Gaidarin avustuksella talousohjelman, joka ajoi maan taloutta ennestään alas, kun uudistus ei tuottanut toivottuja tuloksia. Samaan aikaan turvallisuuspalvelun valtaa oli heikennetty, mutta se pyrki salaa palauttamaan asemansa. Kommunistien hallitsema parlamentti nousi lopulta ilmikapinaan Boris Jeltsiniä vastaan puhemies Ruslan Hasbulatovin ja varapresidentti Alexandr Rutskoin avustuksella. Jeltsin onnistui kukistamaan kapinan armeijan avulla, ja uusi perustuslaki antoi presidentille uudet valtaoikeudet. Näin Kremlin ote alkoi taas kasvaa. Vaikka kapina kukistui, kommunistit säilyivät yhä vahvoina ja uhkana maata johtavalle Jeltsinin sisäpiirille, ”perheelle”. Talousuudistuksessa myös epämääräisin keinoin rikastuneet liikemiehet, oligarkit, auttoivat vaalirahoituksellaan epäsuositun Jeltsinin voittamaan presidentinvaalit vuonna 1996. Samana vuonna turvallisuuspalvelun silovikit nousivat virkapaikoille Pietarissa. Nyt turvallisuuspalvelu ja keskenään riitelevät oligarkit pyrkivät valtaan, ja Jeltsinin suosio heikkeni. Vuosina 1998–1999 Jeltsinin seuraajaksi veikattiin monia politiikan johtavia hahmoja, esimerkiksi Moskovan pormestari Juri Luzhkovia ja kokenut diplomaatti Jevgeni Primakovia.


title: Venäjän federaation historia

text:
Jeltsin tasapainoili taitavasti erilaisten poliittisten ryhmien välillä muutellen politiikkaansa tilanteen mukaan, mutta hänen otteensa politiikkaan alkoi herpaantua 90-luvun puolivälissä. Presidentinvaalien jälkeen Jeltsin oli usein poissa töistä ja kävi vain silloin tällöin Kremlissä. Jeltsin oli juoppo ja sairas, ja kyseltiin, että johtaako Venäjää joku muu kuin Jeltsin. Joka tapauksessa valta oli Jeltsinin sisäpiirin "Perheen" käsissä jossa oli esimerkiksi Jeltsinin tytär Tatjana Djatšenko. Jeltsin vaihtoi ministereitä mielensä mukaan. Jeltsinin hallinnossa kilpailivat Korzakovin, Barsukovin ja Soskovetsin tyyppiset isänmaalliset "haukat" ja Tšubaisin liikemiehet.
Vuonna 1995 syntyi uudestaan voimakas sisäinen turvallisuuspalvelu, FSB joka alkoi havitella valtaa maassa. Oligarkit, kuten Boris Berezovski auttoivat Jeltsinin Venäjän presidentiksi 1996, kun kommunistien Gennadi Zjuganov uhkasi voittaa vaalit. Jeltsin erotti sotahaukat hallinnostaan ja alkoi ajaa rauhaa Tšetšenian kanssa. Jeltsin nosti rauhantahtoisen kenraali Lebedin vähäksi ajaksi korkeisiin asemiin.


title: Boris Jeltsin

text: Boris Jeltsin syntyi 1. helmikuuta 1931 Sverdlovskissa Neuvostoliitossa. Hän kävi Puškinin keskikoulun viimeiset luokat Bereznikissä Permin alueella. Jeltsin menestyi koulussa hyvin, mutta kurittomana luonteena hän oli usein riidoissa opettajien ja isänsä kanssa. Hän myös osallistui katutappeluihin. 12- tai 13-vuotiaana Jeltsin leikki armeijan varastosta viemällään kranaatilla, joka räjäytti hänen vasemman kätensä etusormen ja peukalon. Jeltsin kävi Sverdlovskissa Uralin polyteknistä instituuttia ja opiskeli rakennusalaa. Vuosina 1955–1957 Jeltsin toimi työnjohtajana rakennustyömaalla, josta yleni lopulta eri vaiheitten kautta Sverdlovskin rakennuskombinaatin johtoon 1965.


title: Boris Jeltsin

text: Jeltsinin toista presidenttikautta leimasi hänen heikko terveytensä. Kulissien takana käytiin valtataistelua seuraavasta presidentistä. Jeltsin vaihtoi pääministereitä tiuhaan tahtiin sillä hän pelkäsi heistä tulevan hänen haastajiaan. Jeltsinillä oli huonot välit esim. Moskovan pormestariin Juri Lužkoviin. Jeltsiniäkin alettiin syyttää korruptiosta. Jeltsinin turvallisuuspalvelun kenraali Koržakovin mukaan suurliikemies Roman Abramovitš oli Jeltsinin ”perhettä” eniten tukenut oligarkki. Vastapainoksi Jeltsin tuki Abramovitšiä rikossyytteitä vastaan. Ne koskivat valtion omaisuuden anastusta. Vuonna 1998 Venäjä ajautui pahaan talouskriisin. Osin tämä yhtenäisti Venäjää, koska talousvaikeuksiin ajautuneet itsenäistymishaluiset tasavallat tukeutuivat Venäjään.


title: Venäjän federaatio 1991–1993

text: Kun kommunismi romahti Venäjällä elokuussa 1991, poliittiset puolueet saivat nyt täydellä teholla kilpailla vallasta. Presidentti Boris Jeltsin piti kuitenkin valtaa Kremlissä, ja hallitsi maata asetuksillaan. Kremlin politiikkaa tuntevan Boris Kagarlitskin mukaan Jeltsin oli demokraattia näytellyt Venäjän uusi ei-demokraattinen johtaja.


title: Boris Jeltsin

text: Boris Nikolajevitš Jeltsin (, 1. helmikuuta 1931 Butka, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 23. huhtikuuta 2007 Moskova, Venäjä) oli Venäjän ensimmäinen presidentti vuosina 1991–1999. Jeltsinillä oli myös keskeinen rooli Neuvostoliiton alasajossa, ja hänen presidenttikaudellaan Venäjällä tapahtui suuri joukko uudistuksia kohti markkinataloutta. Uudistusprosessi oli vaikea Neuvostoliiton lakkaamisen jätettyä jälkeensä suuria taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, jotka leimasivat Venäjän koko 1990-lukua. Jeltsinin kaudella syttyi Tšetšenian sota.


title: Sergei Stepašin

text: Presidentti Boris Jeltsin nimitti Stepašinin liittovaltion turvallisuuden varaministeriksi 1991–1993. Stepašin tuki Jeltsinia korkeinta neuvostoa vastaan 1993, kun panssarit hajottivat parlamentin. Hän sai mainetta "haukkana" ja Jeltsinin liittolaisena. Maaliskuussa 1994 Jeltsin nimitti hänet vastavakoilun johtoon (FSK, vuodesta 1995 FSB), missä virassa Stepašin yritti kaataa Džohar Dudajevin separatistisen tšetšeenihallituksen. Jeltsin kuitenkin erotti hänet 1995 tšetšeenijoukkojen hyökättyä Budennovskiin. Vuodesta 1997 maaliskuuhun 1998 hän toimi jälleen Tšernomyrdinin nimittämänä oikeusministerinä ja nimitettiin sisäministeriksi Primakovin hallitukseen huhtikuussa 1998. Stepašin on ollut 1994–1995 ja 1997– turvallisuusneuvoston jäsen.


title: Venäjän historia

text: Jeltsin valittiin toisen kerran presidentiksi 1996. Presidenttiä tukivat vaaleissa suurliikemiehet, oligarkit, jotka pelkäsivät vallan luisuvan kommunisteille. Samoihin aikoihin turvallisuuspalvelun silovikit alkoivat vallata virkoja Pietarissa. Jeltsin solmi rauhan Tšetšeniaan kenraali Lebedin myötävaikutuksella ja erotti sotahaukat hallinnostaan. 1990-luvun jälkipuoliskolla Venäjän politiikassa alkoi näkyä yhä selvemmin huippurikkaiden liikemiesten, oligarkkien välinen valtataistelu. Vuonna 1998 Venäjällä tapahtui pankkikriisi joka kaatoi monia pankkeja ja monet pankkitoimintaan luottaneet oligarkit menettivät varallisuutensa. Jeltsinin politiikkaa arvosteltiin epävakautta ja hajaantuneisuutta luovaksi, ja häntä syytettiin korruptiosta. Vuonna 1999 Moskovassa räjähteli pommeja ja turvallisuuspalvelutaustainen nuorehko pääministeri Vladimir Putin aloitti toisen Tšetšenian sodan. Jeltsin jäi vuoden lopussa pois presidentin virasta ja suositteli tulevaksi presidentiksi pääministeri Putinia.


title: Hätäkeskuslaitos

text: Suomessa hätäkeskukset ovat moniviranomaiskeskuksia, joissa avun hätätilanteeseen saa yhdellä puhelinsoitolla yhdestä numerosta. Suomen hätäkeskuksien kautta avun saa poliisin, pelastus-, terveys- ja sosiaalitoimen hätätilanteisiin. Ahvenanmaalla on erillinen hätäkeskus, joka toimii Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alaisuudessa. Meripelastuksella on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero, 0294 1000. Satelliittipuhelimesta voi soittaa hätäkeskuslaitokselle Keravalle satelliittipuhelinnumeroon +358 92 3550545. Puhelu ei ole maksuton eikä sitä ensisijaisteta muihin liikkeellä oleviin puheluihin mitenkään. Lisäksi numeroon +358 92 3550545 ei voi lähettää tekstiviestejä.


title: Suomen poliisi

text: Ahvenanmaalla poliisitoiminnasta vastaa maakunnan oma poliisilaitos, joka on hallinnollisesti Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen. Ahvenanmaalla sattuvissa, poliisitoiminnallisesti erittäin vaativissa tilanteissa Poliisihallitus voi määrätä toiminnan johtovastuun muille poliisiosastoille. Valtion turvallisuuteen liittyvät tehtävät kuuluvat Ahvenanmaalla valtakunnan poliisille, käytännössä Suojelupoliisille. Keskusrikospoliisi on vastaavasti toimivaltainen myös Ahvenanmaalla.


title: Ahvenanmaan hallintotuomioistuin

text: Ahvenanmaan hallintotuomioistuin () on Ahvenanmaan maakunnassa toimiva alueellinen hallintotuomioistuin. Se toimii Ahvenanmaan käräjäoikeuden yhteydessä. Puheenjohtajana tuomioistuimen istunnoissa toimii hallintotuomari, joka työskentelee myös Ahvenanmaan käräjäoikeuden käräjätuomarina. Jäseninä hallintotuomioistuimessa toimivat Ahvenanmaan käräjäoikeuden laamanni ja käräjätuomarit. Korkein hallinto-oikeus määrää lisäksi riittävän määrän varajäseniä. Hallintotuomioistuimen hallinnollinen päällikkö on Ahvenanmaan käräjäoikeuden laamanni. Ahvenanmaan hallintotuomioistuin perustettiin 1994. Sitä ennen hallinnollisena tuomioistuimena toimi Ahvenanmaan lääninoikeus.


title: Ahvenanmaan poliisilaitos

text: Ahvenanmaan poliisilaitos (), myös Ahvenanmaan poliisi, on Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alainen poliisiorganisaatio. Ahvenanmaan itsehallintolain nojalla annettu tasavallan presidentin asetus poliisihallinnosta Ahvenanmaan maakunnassa säätää Ahvenanmaan poliisin tehtäviksi ”ylläpitää yleistä järjestystä ja turvallisuutta sekä suorittaa muut poliisille kuuluvat tehtävät”, jollei niitä ole annettu Suomen poliisin valtakunnallisille yksiköille. Ahvenanmaan poliisin toimintaa säätelevät myös Ahvenanmaan maakuntalait ja maakunta-asetukset.


title: Ahvenanmaan valtionvirasto

text: Ahvenanmaan valtionvirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Virasto hoitaa sellaisia hallintotehtäviä, jotka Ahvenanmaan itsehallintolain mukaan kuuluvat valtion toimivaltaan. Sen toimialueeseen kuuluu Ahvenanmaa. Päätoimipaikka (ja myös ainoa toimipaikka) on Maarianhamina. Muista aluehallintovirastoista poiketen Ahvenanmaan valtionviraston päällikön virkanimikkeenä on maaherra, kuten entisessä läänilaitoksessa.


title: Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli

text: Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välistä merikaapelia on suunniteltu jo pitkään. Valtaosa Ahvenanmaan sähköstä on tullut Ruotsista 80 megawatin vaihtosähkökaapelia pitkin. Ahvenanmaalla on poikkeustilanteita varten myös muutamia iäkkäitä kaasuturbiinilaitoksia, mutta uusien rakentaminen olisi kalliimpaa kuin merikaapelin rakentaminen. Ahvenanmaa tuottaa käyttämästään sähköstä neljäsosan tuulivoimalla, ja suunnitteilla on suuria tuulivoimapuistoja, jolloin tuulisähköä voidaan tuoda mahdollisesti Suomeenkin uutta merikaapelia pitkin. Kaapelilla voidaan siirtää sähköä myös Suomen ja Keski-Ruotsin välillä. Ahvenanmaa kuuluu kuitenkin Ruotsin sähköverkkoon, jolloin suunnitteilla olevat Suomen valtion Ahvenanmaalle rahoittamien tuulivoimaloiden ylijäämäsähkö menee Ruotsiin alentaen siellä sähkön käyttäjän hintaa ja edistäen Ruotsin teollisuuden kilpailukykyä. Uutta merikaapeliyhteyttä ei saa käyttää manner-Suomen ja Ahvenanmaan väliseen markkinasähkön välittämiseen, mutta Eduskunnassa sekä osapuolien kantaverkkoyhtiöiden kesken on käyty neuvotteluja asiasta.


title: Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli

text: Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli eli Ål-Link on Ahvenanmaan Jomalan ja Manner-Suomen Naantalin välinen Kraftnät Åland AB:n omistama noin 160 kilometrin pituinen merikaapeliyhteys, jonka siirtokapasiteetti on 100 megawattia. Merikaapeliyhteys turvaa Ahvenanmaan sähköntarpeen poikkeustilanteissa, ja tulevaisuudessa sitä pitkin voitaisiin siirtää esimerkiksi Ahvenanmaan tuulienergiaa mantereelle. Merikaapeliyhteys vihittiin käyttöön 5. joulukuuta 2015. Kraftnät Åland solmi sopimuksen ABB:n kanssa merikaapelin rakentamisesta 13. joulukuuta 2012. Sopimuksen arvo on 100 miljoonaa euroa. Kokonaisuudessaan Kraftnät Åland investoi hankkeeseen 125 miljoonaa euroa. Päärahoittajana on Suomen valtio, joka antoi suoraa valtionavustusta 50 miljoonaa euroa ja takasi 70 miljoonan euron lainan.


title: Maakunnansyyttäjänvirasto

text: Maakunnansyyttäjänviraston perustaminen oli osa sitä muutostyötä, jolla Suomen raastuvanoikeudet ja kaupunkien syyttäjälaitos siirrettiin valtion haltuun. Ahvenanmaan poliisitoimesta huolehti ennen uudistusta osaksi valtio ja osaksi maakunnan viranomaiset. Aiemmin neljä valtion alaisuudessa toimivaa nimismiestä työskentelivät muiden töidensä ohessa syyttäjinä Ahvenanmaan kihlakunnanoikeudessa. Maarianhaminan raastuvanoikeudessa syyttäjän tehtäviä hoiti kaupunginviskaali. Ahvenanmaan syrjäisen sijainnin ja kielen vuoksi maakunnan lakimiesvirkoihin oli vaikea saada päteviä henkilöitä. Esimerkiksi Jomalan ja Sundin nimismiespiirien nimismiehinä työskenteli virkakelpoisuutta vailla olevat viransijaiset. Näistä syistä ja siksi, että syyteharkinta ja syytteen ajaminen olisi yhtenäistä, katsottiin 1977 parhaaksi keskittää maakunnan syyttäjäntehtävät yhdelle maakunnansyyttäjälle, joka hoitaisi työtään päätoimisesti. Nykyinen virkarakenne luotiin myöhemmin.


title: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

text: HUS on kuntayhtymä, jonka omistaa kaikki Uudellamaalla sijaitsevat kunnat lukuun ottamatta Pukkilaa ja Myrskylää, jotka kuuluvat Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymään. Vuoden 2009 alussa HUS:n alueella tapahtui kuntaliitoksia, ja jäsenkuntien määrä väheni kolmella. Tammisaaren ja Karjaan kaupungit sekä Pohjan kunta yhdistyivät Raaseporin kaupungiksi ja Sammatin kunta liittyi Lohjan kaupunkiin. Seuraavan vuoden alussa Loviisan kaupunkiin liitettiin Pernaja ja Liljendal sekä Ruotsinpyhtää ilman Haaviston ja Vastilan alueita. Vaikka Ruotsinpyhtää sijaitsi Itä-Uudellamaalla, se kuului Kymenlaakson sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymään. Vuoden 2013 alussa Karjalohjan ja Nummi-Pusulan kunnat liittyivät Lohjan kaupunkiin.


title: Hämeen rykmentti

text: Hämeen rykmentti (lyhenne HämR) oli Suomen puolustusvoimien Lahdessa Hennalan varuskunnassa toiminut, 1. tammikuuta 1986 perustettu joukko-osasto. Joukko-osasto lakkautettiin 31. joulukuuta 2014.Hämeen rykmentti ylläpiti Hollolassa Hälvälän harjoitus- ja ampuma-aluetta, jossa on ampumaratamahdollisuuksia myös siviileillä, Padasjoella Evon ampuma- ja harjoitusaluetta ja ns. Taruksen harjoitusaluetta sekä Asikkalan Vesivehmaalla Vesivehmaan harjoitusaluetta.


title: Hätänumero

text: 112 on varattu hätänumeroksi myös GSM-standardissa. Teoriassa missä päin maailmaa tahansa GSM-puhelimella soitettaessa numero 112 ohjaa puhelun paikalliseen hätäkeskukseen. Yleisimpiin maailmassa käytössä oleviin hätänumeroihin voidaan soittaa GSM-puhelimella, vaikka näppäinlukitus olisi päällä, puhelimen saldoraja olisi ylitetty, puhelimessa ei olisi SIM-korttia tai puhelin olisi lukittunut esimerkiksi liian monen väärän PIN-koodin tai PUK-koodin syötöstä.


title: 112-päivä

text: 112-päivä on vuosittain 11. helmikuuta Euroopassa vietettävä hätänumeropäivä, jonka tarkoituksena on tehdä tunnetuksi yleistä hätänumeroa 112 sekä kiinnittää huomiota vahinkojen ja onnettomuuksien ennalta ehkäisemiseen. 112-päivänä opastetaan lisäksi ihmisiä toimimaan oikein hätätilanteissa.


title: Hätänumero

text: Suomessa hätänumero on yleiseurooppalainen 112. Hätänumeroon voi soittaa maksutta mistä tahansa puhelimesta ilman suuntanumeroa. Soitto onnistuu myös ulkomaisesta matkapuhelinliittymästä. Hätänumeroon tulee soittaa kohdatessaan hätätilanteen, jossa epäilet hengen, terveyden, omaisuuden tai ympäristön ollessa uhattuna tai vaarassa (esim. tieliikenneonnettomuus, tulipalo tai käynnissä oleva rikos). Mikäli hätäpuheluusi ei heti vastata, älä sulje puhelinta vaan odota linjalla kunnes sinulle vastataan. Koska hätänumeroon soittaminen voi pelastaa jonkun hengen, on aina parempi soittaa hätänumeroon kuin olla soittamatta. Hätänumeroon ei kuitenkaan tule soittaa kiireettömissä tilanteissa, tiedustelutarkoituksessa tai häiriötilanteissa joissa ihmishenki ei ole vaarassa (esim. sähkökatkokset tai liikenneruuhkat). Turha soitto saattaa viivästyttää hätää tarvitsevien avunsaantia, joten pilapuheluista voi joutua maksamaan pilasta koituneet kulut ja lisäksi soittaja voidaan tuomita rangaistukseen. Hätäpuhelussa tulee ilmoittaa oma nimi, sijainti ja avuntarve sekä vastata kysymyksiin ja toimia annettujen ohjeiden mukaisesti. Hätäpuhelun saa lopettaa vasta saatuaan luvan. Mikäli mahdollista, hätäpuhelu tulisi soittaa itse.


title: 112 (luku)

text: 112 on Euroopan unionin yhteinen hätänumero.


title: Hätäkeskus

text: Hätäkeskus vastaanottaa ja käsittelee yleiseurooppalaiseen hätänumeroon 112 soitetut hätäpuhelut. Hätänumero 112 toimii kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa, ja siihen voidaan EU:n alueella soittaa maksutta kaikista kiinteistä puhelimista ja matkapuhelimista. Hätäkeskustoiminnan toteutusmalli vaihtelee eri maiden yhteyskeskustyyppisistä puhelinpalveluista Suomen hätäkeskusjärjestelmän tyyppisiin moniviranomaiskeskuksiin.


title: Hätänumero

text: Hätänumero on puhelinnumero, johon soittamalla saa yhteyden viranomaisiin, kuten pelastuslaitokselle ja poliisiin sekä terveys- ja sosiaalitoimeen hätätilanteissa. Suomessa yleinen hätänumero sekä pelastuslaitokselle, poliisille, että sosiaalipäivystykselle on 112. Myrkytystietokeskuksen numero on (09) 471 977 tai (09) 4711. Meripelastukselle on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero 0294 1000. Joissakin maissa eri palveluilla on eri numerot.


title: Hätänumero

text: Helsingissä kokeiltiin nykyisen muotoista hätänumeroa jo 1970-luvulla, mutta palvelu valtakunnallistettiin vasta vuoden 1983 alussa. Samalla hätänumeroksi yhtenäistettiin "000" koko maassa. Suomeen perustettiin yleiset hätäilmoituskeskukset, ja ne alkoivat ottaa vastaan palohälytyksien lisäksi myös sosiaali- ja terveystoimen hätäilmoituksia. Nykyiseksi 112:ksi hätänumero vaihtui vuoden 1993 alussa, kun Suomi otti käyttöön EU:n yhteisen hätänumeron, ja vanha numero 000 poistui käytöstä.


title: 112-päivä

text: Euroopan 112-päivä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009, mutta Suomessa hätänumeropäivää on vietetty jo vuodesta 1997 lähtien. Siihen liittyviä tapahtumia järjestävät hätäkeskuslaitos, poliisi, sosiaali- ja terveystoimi ja pelastustoimi. Yhteistyökumppanina on muiden muassa SPEK.


title: Eurooppatie

text: Eurooppatiet on numeroitu numerosta E01 eteenpäin. Numero merkitään tieopasteisiin valkoisella tekstillä vihreälle pohjalle. Perus- ja välitiet ovat kaksinumeroisia, joskin Itä-Euroopassa ja Aasiassa on myös kolminumeroisia perus- ja väliteitä. Tienumeroista E01–E09 etunolla tosin useimmiten jätetään pois: esimerkiksi E4 ja E04 ovat siis sama tie. Itä-länsi-suuntaisten perus- ja väliteiden numerot ovat parillisia ja pohjois-etelä-suuntaisten parittomia. Tähän sääntöön on kuitenkin poikkeuksia, kuten Tromssasta Turkuun lähes täysin pohjois-etelä-suunnassa kulkeva E8. Haarautumat ja yhdystiet ovat kolminumeroisia, ja osa niistä alkaa nollalla. E004 on siis eri tie kuin E4 (E04).


title: 112 (televisiosarja)

text: 112 on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, jota esitetään Sub-kanavalla. Sarjassa seurataan hätäkeskuksien, poliisien ja pelastuslaitoksien arkea Suomen suurimmissa kaupungeissa. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi 14. tammikuuta 2014. Toinen tuotantokausi alkoi 20. tammikuuta 2015. Kolmas kausi alkoi 19. syyskuuta 2017. "112":n uusintoja on esitetty MTV3:lla. Sarjan kertojana toimi näyttelijä Antti Reini.


title: Neerja Bhanot

text: Vuonna 1987 Intian hallitus myönsi Bhanotille postuumisti Ashoka Chakra -kunniamerkin, joka on Intian korkea-arvoisin rauhan aikana myönnettävä kunnianosoitus. Hän oli ensimmäinen Ashoka Chakran saanut nainen ja kaikkien aikojen nuorin palkinnon saaja. Ashoka Chakran lisäksi Bhanot sai Pakistanin Tamgha-e-Insaniyat -palkinnon hyväntahtoisuudesta, Flight Safety Foundationin sankaripalkinnon, Yhdysvaltain ”Justice for Crimes” -palkinnon, Yhdysvaltain oikeusministeriön palkinnon erityisestä urheudesta, Intian siviili-ilmailuministeriön palkinnon sekä Bharat Gaurav -palkinnon.


title: Neerja Bhanot

text: Neerja Bhanot (, ; 7. syyskuuta 1963 Chandigarh, Intia – 5. syyskuuta 1986 Karachi, Pakistan) oli intialainen lentoemäntä, joka työskenteli Pan Amilla purserina. Hän kuoli terroristien luoteihin yrittäessään pelastaa matkustajia Pan Amin lennolla 73, joka kaapattiin 5. syyskuuta 1986. Hänelle myönnettiin postuumisti Ashoka Chakra -kunniamerkki, joka on Intian korkea-arvoisin rauhan aikana myönnettävä kunnianosoitus. Hän oli ensimmäinen Ashoka Chakran saanut nainen ja kaikkien aikojen nuorin palkinnon saaja.


title: Neerja Bhanot

text: Bhanotin kuoleman jälkeen hänen perheensä perusti vakuutusrahoilla ja Pan Amin tuella Neerja Bhanot Pan Am Trust -rahaston. Rahasto antaa vuosittain kaksi palkintoa. Yksi niistä myönnetään matkustamohenkilökunnan jäsenelle, joka toimii kiitettävästi poikkeustilanteessa. Neerja Bhanot -palkinnon saa puolestaan intialainen nainen, joka on toiminut rohkeasti kohdatessaan sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta ja auttanut muita naisia vastaavissa tilanteissa. Palkintoon kuuluu 150 000 rupiaa, mitali ja saatesanat.


title: Neerja

text: Neerja on intialainen hindinkielinen elämäkerrallinen jännityselokuva, jonka on ohjannut Ram Madhvani. Lentoemäntä Neerja Bhanotista ja Pan Amin lennon 73 kaappauksesta kertova elokuva sai ensi-iltansa 19. helmikuuta 2016. Neerja Bhanotia elokuvassa esittää Sonam Kapoor. Muissa päärooleissa ovat Shabana Azmi, Yogendra Tiku, Shekhar Ravjiani, Kavi Shastri ja Sadh Orhan.


title: Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset

text: Mannerheim lienee eniten kunniamerkkejä saanut suomalainen. Hän on saanut lukuisia korkea-arvoisia ulkomaalaisia kunniamerkkejä ja mm. suomalaisista ritarikunnista viisi suurristiä, joista kaksi jalokivien ja miekkojen kera, sekä muita erityisen harvinaisia suomalaisia kunniamerkkejä: 1. luokan Mannerheim-risti (myönnetty vain kahdesti, Mannerheimille ja jalkaväenkenraali Erik Heinrichsille) ja 1. luokan Vapaudenmitali ruusukenauhoin (myönnetty vain kerran, Mannerheimille).


title: Fanni Luukkonen

text: Talvisodan jälkeen kesäkuussa 1940 marsalkka Mannerheim myönsi Lottaopiston silloisen kurssin päättäjäisjuhlassa Fanni Luukkoselle ensimmäisen luokan Vapaudenristin miekkoineen. Luukkonen oli ensimmäinen tämän kunniamerkin saanut nainen. Lisäksi hän sai sen punaisella eli sota-ajan nauhalla ja kaulan ympäri kannettavana kuten sotilaat. Tämän kunniamerkin on naisista hänen lisäkseen saanut vain entinen ministeri ja YK-valtuutettu Elisabeth Rehn, joka sai sen ilman miekkoja sekä keltaisella eli rauhanajan nauhalla kannettavaksi vasemmassa olkapäässä niin sanotussa naisten nauhassa eli mitalinauhasta tehdyssä ruusukkeessa.


title: Neerja Bhanot

text: Maaliskuussa 1985 Bhanotin isä järjesti hänelle avioliiton Sharjahissa asuvan miehen kanssa. Avioliitto ei kuitenkaan ollut onnellinen: aviomies vaati häneltä myötäjäisiä, näännytti häntä eikä antanut hänelle rahaa. Aviomies vaati myös, että Bhanot kunnioittaa häntä ja katkaisee siteet omaan perheeseensä. Bhanot palasi muutaman kuukauden kuluttua Intiaan ja päätti ottaa avioeron.


title: Hermann Göring

text: Göringille myönnettiin juhannuksena 1941, kolme päivää operaatio Barbarossan alkamisen jälkeen Suomen Valkoinen Ruusu suurristillä ketjuineen. Kunniamerkin luovutti Berliinissä suurlähettiläs Kivimäki. Ulkoministeri Rolf Wittingille lähettämässään ”hyvä veli” -kirjeessä Kivimäki kuvaa luovutustilaisuutta. Hän kiittää Göringiä talvisodan aikaisesta neuvosta ja ”koron kanssa” -lupauksesta. Heikki Ylikangas arvioi, että kunniamerkin luovuttaminen Göringille on jo yksin osoitus Göringin lupauksen merkityksessä talvisodan päättäneissä neuvotteluissa. Hän myös arvioi, että Saksa oli tulkinnut Suomen ratkaisut seuraukseksi siitä, että Göringin ilmoitus otettiin vakavasti ja että sitä noudatettiin. Erkki Hautamäki kertoo teoksessaan "Suomi myrskyn silmässä", joka perustuu Mannerheimin salaiseksi leimattuun S32-kansioon, että Mannerheim sai saksalaisilta 5. maaliskuuta 1940 kirjeen, jonka he olivat kaapanneet venäläiseltä kenraalikuriirilta tämän lentomatkalla Englantiin. Tämä dokumentti paljasti Englannin ja Neuvostoliiton jo 15. syyskuuta 1939 tekemän sotasopimuksen liittyen pohjoisrintaman muodostamiseksi Skandinaviaan tulevassa sodassa Saksaa vastaan. Englannin pääministeri Winston Churchill saikin kirjeen Suomesta, jonka presidentti Ryti ja Mannerheim olivat allekirjoittaneet 24. kesäkuuta 1941. Kirjeessä maan johto teki selväksi, että Suomessa oltiin tietoisia Englannin ja Neuvostoliiton salaisesta sopimuksesta.


title: Neerja Bhanot

text: Pian avioeron jälkeen Bhanot päätti hakea Pan Amille lentoemännäksi. Pan Am oli Air Indian jälkeen toinen lentoyhtiö, joka palkkasi intialaisia lentoemäntiä Aasian-lennoilleen. Vaatimukset ulkonäön ja pituuden suhteen olivat tiukat. 175-senttinen Bhanot oli yksi niistä 80 naisesta, jotka valittiin 10 000 hakijan joukosta. Mallina saadun kokemuksen ansiosta työasuun kuuluva meikkaaminen ja hiusten laitto oli hänelle helppoa. Bhanotin lentoemäntäkoulutus alkoi Miamissa, josta hänet lähetettiin myöhemmin Lontooseen koulutettavaksi purserin tehtäviin.


title: Hengenpelastusmitali

text: Hengenpelastusmitali on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä kunniamerkki, joka voidaan antaa tunnustukseksi toisen ihmisen hengen pelastamisesta uhkaavasta vaarasta joko erittäin neuvokkaalla ja rohkealla tai hengenvaaran uhalla tehdyllä teolla. Mitaleita on myönnetty vuodesta 1920 lähtien. Mitali ja sitä seuraava omistuskirja annetaan maksutta.


title: Martin Fourcade

text: Martin Fourcade (s. 14. syyskuuta 1988 Céret) on ranskalainen ampumahiihtäjä, viisinkertainen olympiavoittaja ja yksitoistakertainen maailmanmestari. Hän on voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun seitsemän kertaa peräkkäin kausien 2011–2012 ja 2017-2018 välissä ja on historian ainoa ampumahiihtäjä, joka on voittanut kokonaiskilpailun seitsemän kertaa. Tämän lisäksi hän on saavuttanut vähintään yhden henkilökohtaisen kultamitalin kahdeksassa perättäisessä arvokisassa, mikä on myös lajin kaikkien aikojen ennätys.


title: Martin Fourcade

text: Fourcade voitti Oslon MM-kilpailuissa 2016 kultaa pikakilpailussa, takaa-ajossa, normaalimatkalla ja sekaviestissä sekä sai hopeaa yhteislähtökilpailussa. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti hopeaa sekaviestissä ja pronssia pikakilpailussa ennen kuin voitti takaa-ajon maailmanmestaruuden. Normaalimatkalla hän sai pronssia ja viestissä hopeaa. Yhteislähtökilpailussa hän sijoittui viidenneksi.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2011–2012 Fourcade voitti ensimmäistä kertaa maailmancupin kokonaiskilpailun, jonka lisäksi hän voitti myös pikakilpailu- ja takaa-ajocupit. Yhteislähtöcupissa hän oli kolmas ja normaalimatkan cupissa neljäs. Joulukuussa 2011 hän voitti Östersundissa normaalikilpailun ja takaa-ajon ja oli toinen Hochfilzenin pikakilpailussa. Tammikuussa 2012 Fourcade oli Nové Měston pikakilpailussa kolmas ja takaa-ajossa toinen ja Antholzissa pikakilpailun ja yhteislähdön kolmas. Helmikuussa hän voitti Kontiolahden pikakilpailun ja oli takaa-ajossa toinen. Maaliskuussa Fourcade sai maailmancupin pisteitä voitettuaan Ruhpoldingin MM-kisoissa pikakilpailun, takaa-ajon ja yhteislähdön. Kauden päättäneessä Hanty-Mansijskin osakilpailussa hän voitti sekä pikakilpailun että takaa-ajon.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2014–2015 Fourcade voitti neljännen kerran peräkkäin maailmancupin kokonaiskilpailun. Hän voitti myös takaa-ajocupin. Hän voitti myös pikakilpailun ja takaa-ajon cupit, sijoittui normaalimatkan cupissa toiseksi ja yhteislähtöcupissa kolmanneksi. Fourcade voitti Östersundin pikakilpailun ja takaa-ajon. Hochfilzenissä hän voitti takaa-ajon ja oli Pokljukassa yhteislähdössä toinen ja tajaa-ajossa kolmas. Tammikuussa 2015 hän voitti Oberhofissa pikakilpailun ja yhteislähdön. Helmikuussa hän oli Nové Městossa takaa-ajon kolmas ja voitti Oslossa normaalimatkan ja oli pikakilpailussa toinen. Maaliskuussa maailmancupiin kuuluneissa Kontiolahden MM-kisoissa Fourcade voitti normaalimatkan. Kauden päättäneessä Hanty-Mansijskin osakilpailussa hän voitti pikakilpailun ja samalla pikakilpailucupin.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2013–2014 Fourcade voitti jälleen maailmancupin kokonaiskilpailun sekä pikakilpailun, takaa-ajon ja yhteislähdön cupit. Kauden alussa hän voitti Östersundssa normaalikilpailun ja pikakilpailun ja oli Hochfilzenin pikakilpailussa toinen ja voitti takaa-ajon. Annecyn pikakilpailussa Fourcade sijoittui kolmanneksi. Tammikuussa Oberhofissa Fourcade voitti yhteislähdön ja oli pikakilpailussa ja takaa-ajossa kolmas. Maaliskuussa hän oli toinen Pokljukan yhteislähdössä sekä Kontiolahden pikakilpailussa ja takaa-ajossa ja voitti Oslon yhteislähdön.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2010–2011 Fourcade oli maailmancupin kokonaiskilpailussa kolmas sijoittuen 12 kertaa kolmen parhaan joukkoon. Takaa-ajon ja yhteislähdön cupeissa hän sijoittui toiseksi, normaalimatkan cupissa kolmanneksi ja pikakilpailucupissa neljänneksi. Hän oli joulukuussa 2010 kauden avanneessa Östersundin osakilpailussa kolmas sekä normaalikilpailussa että pikakilpailussa. Tammikuussa hän sijoittui Ruhpoldingissa toiseksi normaalikilpailussa, pikakilpailussa ja takaa-ajossa ja voitti samassa kuussa Antholzin yhteislähdön. Helmikuussa 2011 Fourcade oli Presque Islen pikakilpailussa toinen, voitti Fort Kentin yhteislähdön ja oli takaa-ajossa toinen. Maaliskuussa Fourcade oli Hanty-Mansijskin MM-kisoissa pikakilpailun toinen ja voitti takaa-ajon. Kauden päättäneessä Oslon osakilpailussa hän oli takaa-ajon kolmas.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2012–2013 Fourcade voitti ylivoimaisesti maailmancupin kokonaiskilpailun. Hän hallitsi myös yksittäisiä matkoja voittaen pikakilpailun, takaa-ajon, normaalimatkan ja yhteislähdön cupit. Kauden avauskilpailuissa Östersundissa Fourcade voitti normaalimatkan ja takaa-ajon ja oli Hochfilzen pikakilpailussa toinen ja takaa-ajossa kolmas. Pokljukan pikakilpailussa ja takaa-ajossa hän oli kolmas. Tammikuussa 2013 Fourcade voitti Ruhpoldingin pikakilpailun ja yhteislähdön. Nové Měston MM-kisoissa hän voitti normaalimatkan ja oli toinen pikakilpailussa ja takaa-ajossa. Oslossa hän oli yhteislähdön ja pikakilpailun toinen voittaen takaa-ajon. Maaliskuussa Fourcade voitti Sotšin normaalikilpailun ja pikakilpailun. Kauden lopussa hän voitti vielä Hanty-Mansijskin yhteislähdön ja pikakilpailun ollen takaa-ajossa kolmas.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2009–2010 Fourcade saavutti viisi maailmancupin palkintosijaa, joihin kuuluu myös toinen sija Vancouverin olympialaisten yhteislähdössä helmikuussa 2010. Maaliskuussa Fourcade oli Kontiolahdella kolmas pikakilpailussa ja voitti takaa-ajon saavuttaen samalla ensimmäisen maailmancup-voittonsa. Hän voitti myös Oslon pikakilpailun ja takaa-ajon voittaen takaa-ajocupin ja sijoittuen maailmancupin kokonaiskilpailussa viidenneksi.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2015–2016 Fourcade voitti maailmancupin kokonaiskilpailun viidennen kerran peräkkäin. Hän voitti lisäksi kaikki lajicupit: normaalimatkan, pikakilpailun, takaa-ajon ja yhteislähdön. Hän voitti Östersundin pikakilpailun ja takaa-ajon. Hochfilzenissä hän oli pikakilpailussa toinen ja voitti takaa-ajon. Pokljukassa hän sijoittui takaa-ajossa toiseksi. Ruhpoldingin ensimmäisenä viikonloppuna hän sijoittui takaa-ajokilpailussa toiseksi ja voitti yhteislähdön. Viikkoa myöhemmin hän voitti normaalimatkan ja oli yhteislähdössä toinen. Canmoressa Fourcade voitti pikamatkan. Presque Islessa hän oli pikamatkalla kolmas ja voitti takaa-ajon. Oslon MM-kilpailuissa hän voitti pikakilpailun, takaa-ajon ja normaalimatkan sekä oli toinen yhteislähdössä.


title: Martin Fourcade

text: Kaudella 2018–2019 Fourcade voitti Pokljukan normaalimatkan. Hochfilzenissä hän oli pikakilpailussa toinen ja voitti takaa-ajon.


title: Ryan Potulny

text: Potulnyn isoveli Grant pelasi omalla urallaan ammattilaisena AHL:ssä ja Saksassa sekä myös Ryanin joukkuetoverina Minnesotan yliopistossa. Hän oli Ottawa Senatorsin varaus vuodelta . Nykyään Grant toimii Minnesotan yliopistojoukkueen apuvalmentajana. Veljesten serkku Paul Gaustad pelasi urallaan yli 700 NHL-ottelua.


title: Ryan Potulny

text: Ryan Potulny (s. 5. syyskuuta 1984 Grand Forks, Pohjois-Dakota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EHC Linzissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Hän on aiemmin pelannut NHL:ssä yhteensä 126 runkosarjaottelua tehopistein 22+27=49 ja keräten 54 jäähyminuuttia.


title: Ryan Potulny

text: Kesäkuussa 2008 Flyers kauppasi Potulnyn Edmonton Oilersiin vaihdossa Danny Syvretiin. Noin viikkoa myöhemmin hän teki Oilersin kanssa vuoden mittaisen sopimuksen. Potulny pelasi kauden 2008–2009 suurimmaksi osaksi AHL-joukkue Springfield Falconsissa, jonka varakapteenina hän toimi. Potulny voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 38+24=62. Hän sijoittui koko AHL:n maalipörssissä kolmanneksi. Potulny pelasi kauden aikana myös ssa. Hän pelasi kauden aikana NHL:ssä kahdeksan ottelua tehden kolme syöttöpistettä. Heinäkuussa 2009 Potulny teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Oilersin kanssa. Kauden 2009–2010 hän pelasi suurimmaksi osaksi NHL:ssä, jossa Potulny teki 64 runkosarjaottelussa tehot 15+17=32. Hän jakoi Oilersin sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Sam Gagnerin kanssa.


title: Ryan Potulny

text: Philadelphia Flyers varasi Potulnyn kolmannella kierroksella 87. pelaajana . Vuosina 2003–2006 hän kävi Minnesotan yliopistoa. Potulny pelasi ensimmäisellä yliopistokaudellaan 2003–2004 vain 14 ottelua marraskuussa 2003 tulleen polvivamman vuoksi. Hän voitti kauden päätteeksi WCHA:n mestaruuden.


title: Ryan Potulny

text: Kaudeksi 2015–2016 Potulny siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Pelicansiin. Hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 13+23=36. Potulny oli myös Jan Latvalan ohella Pelicansin ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi Tšekin Extraligan HC Hradec Královén joukkueeseen. Marraskuussa 2016 Potulny siirtyi sieltä loppukauden sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EHC Linziin.


title: Ryan Potulny

text: Potulny teki kaudeksi 2013–2014 kaksivuotisen sopimuksen KHL-joukkue Avangard Omskin kanssa. Häntä oli suostuttelemassa joukkueeseen mm. myös NHL:n kaikkien aikojen tehokkain eurooppalaispelaaja Jaromír Jágr. Potulny ei kuitenkaan päässyt aloittamaan KHL-kauttaan, sillä hän loukkasi olkapäänsä pahasti harjoitusottelussa Metallurg Magnitogorskia vastaan ja hänen sopimuksensa näin ollen purettiin elokuussa 2014. Kuntouduttuaan syyskauden ajan Potulny palasi joulukuussa 2013 takaisin Hershey Bearsiin loppukauden kattaneella AHL-sopimuksella. Elokuussa 2014 hän teki vapaana agenttina AHL-sopimuksen Hartford Wolf Packin kanssa.


title: Ryan Potulny

text: Heinäkuussa 2011 Potulny teki vapaana agenttina kaksivuotisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Hän pelasi molemmat sopimuskautensa kokonaan farmijoukkue Hershey Bearsissa. Potulny oli kaudella 2011–2012 joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 33+32=65. Hän jakoi AHL:n maalipörssin kolmannen sijan Syracuse Crunchin Kyle Palmierin kanssa. Kevään 2012 pudotuspeleissä Potulny jakoi tehoilla 2+2=4 Bearsin sisäisen pistepörssin voiton Chris Bourquen kanssa ja sisäisen maalipörssin voiton Boyd Kanen kanssa. 1. huhtikuuta 2012 Potulny valittiin AHL:n viikon pelaajaksi. Kaudella 2012–2013 hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja oli Bearsin paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 19+22=41.


title: Ryan Potulny

text: Kaudella 2004–2005 Potulny jakoi 24 osumallaan Minnesotan sisäisen maalipörssin voiton Danny Irmenin kanssa ja he sijoittui WCHA:n maalipörssissä neljänneksi. Hän oli myös 41 tehopisteellään joukkueensa kolmanneksi paras pistemies. Potulny valittiin kauden päätteeksi WCHA:n kolmanteen tähdistökentälliseen. Kaudella 2005–2006 hän voitti koko liigan piste- ja maalipörssin tehoilla 38+25=63. Potulny valittiin kauden päätteeksi WCHA:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja lopputurnauksen tähdistökentälliseen. Hän oli myös ehdokkaana koko NCAA:n vuoden yliopistopelaajalle myönnettävän Hobey Baker Awardin voittajaksi, mutta palkinto meni lopulta Denverin yliopiston Matt Carlelle.


title: Ryan Potulny

text: Syyskuussa 2010 Potulny teki vapaana agenttina vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 500 000 dollarin arvoisen sopimuksen Chicago Blackhawksin kanssa. Hän pelasi enimmäkseen farmijoukkue Rockford IceHogsissa, jonka kolmanneksi paras maalintekijä Potulny oli 18 osumallaan. Hän pelasi kolme ottelua Blackhawksin NHL-joukkueessa, kunnes siirtorajan kynnyksellä, helmikuussa 2011 seura kauppasi Potulnyn ja toisen kierroksen varausvuoron Ottawa Senatorsiin vaihdossa Chris Campoliin ja valinnaiseen seitsemännen kierroksen varausvuoroon. Hän pelasi loppukaudella seitsemän NHL-ottelua, mutta pelasi suurimman osan kevätkaudestaan Binghamton Senatorsissa. Potulny voitti koko kevään 2011 pudotuspelien pistepörssin ja jakoi maalipörssin voiton Hamilton Bulldogsin Nigel Dawesin kanssa tehoilla 14+12=26. Hän voitti kauden päätteeksi Calder Cupin.


title: Ryan Potulny

text: Potulny kävi high schoolin kotikaupungissaan Grand Forksissa Red River High Schoolissa. Spokane Chiefs varasi hänet 148. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa 2000, mutta Potulny ei kuitenkaan koskaan siirtynyt CHL:ään. Hän siirtyi kaudeksi 2001–2002 USHL-junioriliigan Lincoln Starsiin, jonka toiseksi paras pistemies Potulny oli Dirk Southernin jälkeen tehoilla 23+34=57. Kaudella 2002–2003 hän voitti koko USHL:n pistepörssin ja jakoi syöttöpörssin voiton Sioux City Musketeersin Brandon Polichin jälkeen. Potulny sijoittui myös liigan maalipörssissä toiseksi edellään vain Waterloo Black Hawksin Joe Pavelski sekä lukemalla +32 tehotilastossa toiseksi edellään vain Sioux City Musketeersin Justin Fletcher. Hän voitti myös kevään 2003 pudotuspelien piste- ja syöttöpörssin tehoilla 6+11=17. Potulny voitti kauden päätteeksi Clark Cupin. Hänet valittiin kauden päätteeksi USHL:n vuoden pelaajaksi, vuoden hyökkääjäksi, ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja USA Hockey palkitsi Potulnyn Dave Tyler Junior Player of the Year Awardilla.


title: Toronto Maple Leafs

text: Maple Leafsin ja Canadiensin välillä on ollut jo NHL:n alusta asti vahva vihamielisyys toisiaan kohtaan. Tämä juontuu siihen, että Toronto on Ontarion pääkaupunki, kun taas Montreal on ranskankielisen Québecin pääkaupunki. Joukkueita pidetään ”ikuisina vihamiehinä”.Toronto on sanonut jäädyttävänsä pelaajan numeron, jos tämä on antanut merkittävän panoksen Toronto Maple Leaf Hockey Clubille ja kokenut uran päättävän onnettomuuden kuuluessaan Maple Leafsin joukkueeseen. Barilko menehtyi vuonna 1951 pienlentokoneen putoamisessa, ja Baileyn ura päättyi Eddie Shoren taklauksesta vuonna 1933. 1993 Leafs alkoi kunnioittaa suurimpia pelaajiaan julistamalla näiden käyttämät pelinumerot ”kunnianumeroiksi” niiden jäädyttämisen sijaan. Tähän luokkaan on nimetty seuraavat pelaajat (lueteltu pelaajan numero, nimi, Maple Leafs -kaudet ja kunnianumeron myöntämisen päivä):


title: NHL-kausi 1917–1918

text: NHL-kausi 1917–1918 oli historian ensimmäinen NHL-kausi. Kaudella pelasi yhteensä neljä eri joukkuetta; Ottawa Senators, Toronto Arenas, Montreal Canadiens ja Montreal Wanderers. Joukkueista Wanderers luopui sarjapaikastaan kesken kauden tulipalon tuhottua sen kotihallin Westmount Arenan. Tuolla kaudella NHL:n pääpalkinto ei ollut Stanley Cup, vaan O'Brien Trophy, joka annettiin parhaalle NHL-joukkueelle. Stanley Cup oli tuolloin jääkiekkoilun pääpalkinto, josta taistelivat NHL:n voittanut joukkue sekä PCHA:n ("Pacific Coast Hockey Association") mestari. Historian ensimmäisen O'Brien Trophyn ja samalla Stanley Cupin voitti Toronto Arenas, jonka nimi on nykyään Toronto Maple Leafs.


title: Toronto Blueshirts

text: NHL:n silmissä kaudella 1918 Torontossa toimi kaksi ammattilaisseuraa, joista toinen oli Livingstonen omistama Blueshirts ja toinen oli taas NHL:n sisällä toiminut joukkue. Näin NHL vältti Livingstonen oikeustoimet, sillä NHL:n sisällä toiminut torontolaisjoukkue oli oma entiteettinsä, eikä NHL:n säännöt kieltäneet joukkueiden pelaajia pelaamasta muissa, liigan ulkopuolisissa joukkueissa.


title: NHL-kausi 1919–1920

text: NHL-kausi 1919–1920 oli National Hockey Leaguen historian kolmas kausi. Sen aikana neljä joukkuetta pelasi kukin 24 runkosarjaottelua. Kausi oli jaettu kahteen osaan, joista kumpikin käsitti 12 ottelua. Liiga sai uuden joukkueen Quebec Bulldogsin aloittaessa toimintansa NHL:ssä. Lisäksi edellisellä kaudella liigasta talousongelmien vuoksi vetäytynyt Toronto Arenas sai uudet omistajat ja alkoi toimia nimellä Toronto Saint Patricks. Uuden nimen tarkoituksena oli houkutella kaupungin suuren irlantilaisväestön jäseniä käymään joukkueen kotipeleissä.


title: Toronto Maple Leafs

text: NHL perustettiin vuonna 1917 yhdestä syystä – NHL:n edeltäjässä NHA:ssa pelanneen Toronto Blueshirtsin omistajan Eddie Livingstonen savustamiseksi ulos. Häntä syytettiin epärehellisestä pelaamisesta omaan sekä joukkueensa pussiin. Koska uutta liigaa ilman torontolaista edustajaa ei juuri voitu kuvitella, kaupunkiin perustettiin uusi seura, Toronto Arenas. Joukkueet NHL:n ensimmäisellä kaudella olivat Toronto Arenas, Montreal Canadiens, Ottawa Senators ja Montreal Wanderers. Arenas voitti Stanley Cupin uuden liigan ensimmäisellä kaudella.


title: NHL-kausi 1966–1967

text: NHL-kausi 1966–1967 oli National Hockey Leaguen historian 50. kausi. Sen aikana kuusi NHL-joukkuetta pelasi kukin 70 runkosarjaottelua. NHL koostui viimeisen kerran niin sanotuista Original Six -joukkueista, jotka ovat Boston Bruins, Chicago Black Hawks, Detroit Red Wings, Montreal Canadiens, New York Rangers ja Toronto Maple Leafs, sillä seuraavalla kaudella liigaan liittyi kuusi uutta joukkuetta. Stanley Cupin voitti Punch Imlachin valmentama Toronto Maple Leafs, joka kukisti finaalisarjassa Montreal Canadiensin otteluvoitoin 4–2. Kyseessä oli Toronton seurahistorian 13. Stanley Cup -mestaruus. Maple Leafsia edustanut Dave Keon arvostettiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi ja sai Conn Smythe Trophyn.


title: Steve Shutt

text: Toronto Marlboros Ontario Hockey League -sarjassa (OHL) oli Shuttin ensimmäinen seura. 1971 Shutt nimettiin liigan kakkostähdistöön ja seuraavana vuonna sen ykköstähdistöön. NHL-seura Montreal Canadiensin varaama Shutt aloitti joukkueessa kaudella ; hänestä tuli olennainen osa viisi Stanley Cupia 1970-luvulla voittaneessa organisaatiossa. Kaudella Shutt oli NHL:n paras maalintekijä, kun Canadiens teki NHL-historiaa häviämällä runkosarjassa vain 8 ottelua 80:stä. Jacques Lemairen ja Guy Lafleurin kanssa hän muodosti NHL:n tuolloisen huippuketjun ja hänen 60 maaliaan olivat liigan vasemman laitahyökkääjän paikan ennätys. Ennätyksen rikkoi Luc Robitaille tehtyään 63 maalia runkosarjakaudella .


title: Toronto Blueshirts

text: Vuonna 1919 oli selvää, ettei NHA:ta enää uudelleenperustettaisi. Oikeudenkäynnit Livingstonen kanssa kuitenkin ajoivat Arena Gardensin taustayrityksen konkurssiin. Tällöin joukkue myytiin joukkueen managerina toimineen Charlie Querrien johtamalle sijoittajaporukalle, jolloin joukkue sai uuden nimen, St. Patricks. Tämä seura sittemmin muuttui Toronto Maple Leafsiksi kauden 1926-27 puolivälissä.


title: Jeff O’Neill

text: Kesällä 2005 O'Neill siirtyi Carolinasta Toronto Maple Leafsiin. Miehen aikomus oli hieman vaisusti sujuneiden parin viimeisimmän kauden jälkeen ottaa paikkansa NHL:n huippulaitureiden joukosta. Siviilielämän murheet kuitenkin leimasivat O'Neillin kautta, ja flegmaattinen laituri ei saanut aikaan juuri mitään, ja joutui Toronton fanien hampaisiin. Toronton joukkueeseen oli hankittu silloin myös muita kovia vahvistuksia mm.Eric Lindros ja Jason Allison ja odotukset olivat korkealla, mutta joukkue jäi pudotuspelien ulkopuolelle. Toinen kausi Leafsissa ei sujunut myöskään erityisen hyvin, joukkue jäi taas ulos pudotuspeleistä ,ja O'Neill teki vain 20 maalia ja 42 tehopistettä 74 ottelussa.


title: NHL-kausi 1927–1928

text: Yhdysvaltalaiset joukkueet sekä niiden myötä kohonneet palkat vaikuttivat Ottawa Senatorsiin, joka toimi liigan ylivoimaisesti pienimmällä talousalueella, minkä seurauksena seura joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Niinpä Ottawa myi oikean tähtilaitahyökkääjänsä Hooley Smithin Montreal Maroonsille 22 500 dollarilla ja sai samalla oikean laiturin Punch Broadbentin takaisin. Puolustaja Ed Gorman myytiin puolestaan Torontoon. Osa Ottawan ongelmista johtui siitä, että joukkueen faneilla oli tapana käydä katsomassa vain niitä pelejä, joissa vastustajana oli kanadalainen joukkue.


title: Mel Gibson

text: Gibson on australialaisen äidin ja yhdysvaltalaisen isän kuudes lapsi (perheessä oli yhteensä 11 lasta). Gibsonin perhe muutti Australiaan 1968 Melin ollessa 12-vuotias. Isä Hutton Gibson sanoo voittaneensa runsaasti rahaa "Jeopardy!"-tietokilpailussa ja vieneensä perheensä Australiaan suojellakseen näitä joutumasta Vietnamin sotaan ja yhdysvaltalaisessa yhteiskunnassa nousevan moraalittomuuden vuoksi. Mel Gibson piti aina Yhdysvaltain kansalaisuutensa.


title: Mel Gibson

text: Mel Colm-Cille Gerard Gibson (s. 3. tammikuuta 1956 Peekskill, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja -tuottaja. Hän syntyi New Yorkin Peekskillissä vuonna 1956 ja muutti vanhempiensa mukana kaksitoistavuotiaana Australiaan, jossa hän aloitti näyttelijänopinnot. Gibson teki läpimurtonsa vuonna 1979 elokuvassa "Mad Max", ja kahdessa jatko-osassa hän uudisti roolinsa Max Rockatanskyna. Vuonna 1987 "Tappava ase", jossa hän esitti Los Angelesin poliisin etsivä Martin Riggsiä, teki Gibsonista kansainvälisen elokuvatähden.


title: Mel Gibson

text: Mel Gibson avioitui Robyn Mooren kanssa 7. kesäkuuta 1980. Pariskunnalla on seitsemän yhteistä lasta: Hannah (s. 1980), kaksoset Edward ja Christian (s. 1982), Willie (s. 1985), Louis (s. 1988), Milo (s. 1990) ja Tommy (s. 1999). Gibson on katolilainen. Hänen vaimonsa on anglikaani. Robyn Moore haki avioeroa Gibsonista huhtikuussa 2009 kolmen vuoden asumuseron jälkeen.


title: Jim Morrison

text: Isä Steve oli laivastoupseeri, ja perhe muutti toistuvasti osavaltiosta toiseen. Ensimmäiset kolme vuottaan Jim asui äitinsä kanssa Meksikonlahden rannalla Clearwaterissa, kun isä oli Tyynellämerellä lentotukialuksella. Sen jälkeen perhe asui Washingtonissa ja Albuquerquessa New Mexicossa. Kun Jim oli seitsenvuotias, perhe muutti takaisin Washingtoniin, ja kun isä lähetettiin komennukselle Korean sotaan, äiti ja lapset muuttivat Los Angelesin lähelle Claremontiin. Sieltä he muuttivat takaisin Albuquerqeen, missä Jim kävi seitsemättä ja kahdeksatta luokkaa 1955–1957. Jimin yhdeksäs kotikaupunki oli Alameda Kaliforniassa, minne perhe muutti syyskuussa 1957.


title: Bubber Miley

text: James ”Bubber” Miley syntyi Aikenissa, Etelä-Carolinassa 3. huhtikuuta 1903. Perhe muutti New Yorkiin Jamesin ollessa kuusivuotias. Hänen isänsä oli amatöörikitaristi ja hänen sisarensa lauloivat ammattimaisesti lauluyhtyeessä (South Carolina trio), ja perhe tuki myös häntä musiikillisia harrastuksissa. Kouluaikanaan Miley opiskeli aluksi pasuunan soittoa, mutta vaihtoi myöhemmin instrumentikseen trumpetin.


title: James Brown

text: James Brown syntyi 3. toukokuuta 1933 16-vuotiaalle äidille ja 22-vuotiaalle isälle, jotka asuivat pienessä puuhökkelissä. Neljän tai viiden vuoden vanhana Brown muutti vanhempiensa kanssa Georgian Augustaan, jossa he asuivat parissa eri talossa jakaen aina paikan Brownin tätien kanssa. Vanhempien avioliitto oli vaikea ja äiti Susie jätti lopulta perheensä muuttaen New Yorkiin. Lapsena James vietti päiviä kuljeksien kaduilla, koulu jäi kesken seitsemännellä luokalla. Hän oli kiinnostunut musiikista ja esiintyi erilaisissa oman aikansa kykykilpailuissa saavuttaen jonkin verran menestystä. James opetteli pianon, kitaran ja huuliharpun soittoa sekä erilaisia tansseja, joilla hän viihdytti sodan aikana Camp Gordonin leirissä sotaan valmistautuneita joukkoja. Muusikko Louis Jordanin näkeminen filmillä antoi Brownille ratkaisevan inspiraation hakeutua musiikkialalle.


title: Jim Cummings

text: Cummings syntyi Youngstownissa, Ohiossa, jossa hän kävi 12 vuotta katolilaista koulua. Jo tuolloin Cummings imitoi muun muassa eläinten ääniä. Hän muutti 19-vuotiaana New Orleansiin pyrkiäkseen muusikoksi. Samalla hän suunnitteli muutamiin Mardi Gras -karnevaaleihin lauttoja. Vuonna 1979 Cummings päätti vaimonsa kanssa muuttaa Kaliforniaan, jossa hän työskenteli videoliikkeessä vuosina 1979–1984. Viimeisenä vuotenaan Cummings teki oman demo kasetin, jossa oli hänen luomiaan eri ääniä animaatioihin. Lähetettyään sen muutamille yhtiöille Don Bluthin omistama yhtiö kiinnostui demosta ja myöhemmin vuonna 1984 hän pääsi tekemään ensimmäisen koe-esiintymisensä, jonka jälkeen alkoi Cummingsin ura ääninäyttelijänä.


title: Gerry Mulligan

text: 14 vuoden iässä Gerry Mulligan muutti perheineen ensin Detroitiin ja sieltä Pennsylvanian Readingiin. Siellä hän alkoi ottaa klarinettitunteja tanssimuusikko Sammy Correntilta, joka myös kannusti poikaa sovitusten tekoon. Mulligan liittyi itsekin tanssiyhtyeeseen soittamaan saksofonia. Perheen seuraava osoite oli läheinen Philadelphia, jonka katoliseen poikakouluun Mulligan oli mukana kokoamassa isoa orkesteria ja alkoi tehdä sille sovituksia. 16-vuotiaan nuorukaisen sovitustaidot kantautuivat paikallisen radioaseman omistajan korviin, ja tämä pyysi Mulligania tekemään sovituksia radioasemansa vakioyhtyeelle.


title: Mel Brooks

text: Vuonna 1939 perhe muutti vuodeksi Brighton Beachiin, mutta palasi sen jälkeen Williamsburgiin. Melvin opetteli lukioaikoinaan soittamaan rumpuja. Koulunkäynnistä hän ei ollut kiinnostunut ja sai heikkoja arvosanoja, toisin kuin isoveljensä. Hän alkoi käydä teini-ikäisenä kesätöissä Catskillvuorten juutalaisissa lomakeskuksissa ja sai samalla tilaisuuksia esiintyä koomikkona ja rumpalina. Vakituisen koomikon sairastuttua Kaminsky sai tuurata tätä päivittäisellä kahden tunnin ohjelmapaikalla, mikä antoi hänelle tilaisuuden kehittää stand up -koomikon taitojaan. Hän otti myöhäisteini-iässä taiteilijanimekseen Melvin Brooks, joka tuli hänen äitinsä tyttönimestä Brookman. Etunimensä hän lyhensi myöhemmin. Tuohon aikaan moni juutalainen viihdyttäjä otti itselleen amerikkalaisenkuuloisen nimen vaikuttaakseen vähemmän etniseltä.


title: James Gavin

text: James Gavin syntyi 22. maaliskuuta 1907 Brooklynissä New Yorkissa. Hänen äitinsä oli irlantilainen maahanmuuttaja Katherine Ryan. Kahden vuoden ikäisenä hänet laitettiin brooklyniläiseen orpokotiin, josta hänet adoptoitiin. Hänet adoptiovanhempansa olivat Martin ja Mary Gavin Mount Carmelista, Pennsylvaniasta. Adoptioisä Martin Gavin oli hiilikaivostyöläinen ja köyhyyden vuoksi Jamesin oli jätettävä koulu kesken, jotta hän voisi auttaa perheen elättämisessä. 17-vuotiaana hän karkasi kotoa yöjunalla New Yorkiin.


title: Kinkerit

text: Kinkerit, lukukinkerit tai lukuset olivat rippikoulua edeltäneitä opetus- ja kuulustelutilaisuuksia Suomen maaseutualueilla. Kinkereillä opeteltiin muun muassa lukemaan ja luettiin katekismusta sekä Raamattua. Opettajana toimi usein pappi, kanttori tai lukkari. Yleisesti kinkereitä järjestettiin kansakoulujen yleistymiseen asti. Nykyään niitä järjestetään edelleen maaseudulla. Kaupungeissa kinkeritoiminta on hiipunut. Paikallisesti niillä on edelleen merkitystä sosiaalisina tilaisuuksina sekä seurakunnan toiminnan ja toimihenkilöiden esittelytilaisuuksina. Kinkereitä järjestettiin vuonna 2005 noin 3000.


title: Lukuseurat

text: Lukuseurat olivat 1700- ja 1800-luvulla toiminut organisaatiomuoto, jota pidetään yleisten kirjastojen esimuotona. Lukuseurat olivat eräänlaisia osuustoiminnallisia yrityksiä, joiden tarkoituksena oli hankkia luettavaa jäsenilleen, jotka sitten kierrättivät kirjoja keskenään. Aloitteentekijöinä olivat virkamiehet, vapaiden ammattien harjoittajat ja porvarit.


title: Puukkojunkkarit (kirja)

text: Puukkojunkkarit on Santeri Alkion kirjoittama realismia edustava aikalaiskuvaus vuodelta 1894. Se on säilyttänyt paikkansa yhtenä kansalliskirjallisuutemme kulmakivistä. Aikeistaan laatia tämän kaltainen eteläpohjalainen kansalliseepos Alkio kertoi kustantajalleen Werner Söderströmille kesällä 1893. Puukkojunkkari-ilmiön syväluotaaminen oli rohkea veto, jollaista kukaan ei ollut vielä lähtenyt yrittämäänkään. Kun Alkio valmisteli "Puukkojunkkareitaan", kääntyi hänen katseensa sinne, missä rajuimmat tappelut oli käyty ja missä korskeimmat puukkojunkkarit olivat esiintyneet. Alkio ei kuitenkaan pyrkinyt luomaan tarkkaa historiakertomusta vaan käytti kirjailijan vapauksiaan kirjaa tehdessään. Hänen teostensa rakenne kuten "Puukkojunkkareidenkin" on jykevä ja kuvaustapansa avointa.


title: Jalkapuu

text: Pappi saattoi kuljettaa jalkapuun lukukinkereillekin mukanaan joko käyttöön tai pelotteeksi. Ilmajoella nimismies toi tällaisia laiskalukijoita rautakahleissa rippikouluun ja kirkkoherra laittoi heitä lukukinkereillä pöydän alle istumaan. Tammelassa joutui vuonna 1786 äiti jalkapuuhun siksi, ettei hänen 19-vuotias poikansa oppinut lukemaan.


title: Lukuseurat Suomessa


title: Lukuseurat

text: Lukuseuroja oli kokonainen kirjo löyhistä muutaman ihmisen piireistä aina satoja jäseniä kattaviin seurapiiriklubeihin. Lukuseurat olivat yksi niistä keinoista, joilla ihmiset koettivat saada tarpeeksi lukemista köyhtymättä ja löytää yhteyden muihin lukeviin ihmisiin. Lukuseurat olivat myös ensimmäisiä säätyrajojen ylittäviä yhdistystoiminnan muotoja. Lukuseurojen ja lukuhalun, saksaksi Leselust, samanaikaista nousua on pidetty merkittävänä lukemiseen liittyvänä tekijänä 1700-luvun lopulla.


title: Karkurit

text: "Karkurit" sai hyvän aikalaisvastaanoton. Teosta pidettiin parempana kuin "Nummisuutareita" ja "Kullervoa". Muun muassa Kaarlo Bergbom ja Eliel Aspelin antoivat sille kiitettävän arvion. Kritiikki muuttui kuitenkin varsin pian tylymmäksi: Albin Lönnbeck arvioi "Karkurit" vuonna 1883 "Kiven heikoimmaksi tuotteeksi". Vuonna 1915 Viljo Tarkiainen lyttäsi teoksen. Rafael Koskimies piti 1944 "Karkureita" "literäärinä aivokummituksena", heiveröisenä ja epäonnistuneena. Vuonna 1974 Koskimies arvioi teosta jo huomattavasti positiivisemmin ja 1980-luvulla "Karkureiden" ansiot nähtiin entistä selkeämmin.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Jouni Hagström

text:
-"Olen lähempänä kuin luuletkaan",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet hetkien 1992), Risto Autio (Kotikatu 1999),
(Televisiosarja Kotikadun tunnusmusiikkia).


title: Ӗ

text: Ӗ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa. Ӗ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta е lisäämällä siihen lyhyysmerkki. Kirjain on samannäköinen kuin latinalaisen kirjaimiston ě.


title: Maasika

text: Maasika ("Orycteropus afer") on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä keskikokoinen ja ulkonäöltään hieman sikaa muistuttava nisäkäs. Maasika elää maalla ja liikkuu tavallisesti öiseen tai hämärään aikaan. Se syö ravinnokseen pieniä hyönteisiä, kuten termiittejä ja muurahaisia, mistä kielii muun muassa sen parikymmensenttinen, ohut ja tahmea kieli. Hampaita maasika ei tarvitse ravinnon syömiseen, eikä sillä niitä olekaan kuin muutama. Sen jalat ovat voimakkaat ja kynnet terävät, joiden avulla se pystyy kaivamaan kovaakin maata ja rikkomaan termiittikekoja. Maasika on niin tehokas kaivaja, että se kaivaa pehmeää maata samassa ajassa enemmän mihin muutama lapioiva ihminen pystyy. Eläimen ravintotottumukset ja ulkoiset piirteet ovat niin lähellä Etelä-Amerikassa eläviä vajaahampaisia, että se ennen luokiteltiin kuuluvaksi tähän lahkoon ja vieläpä samaan sukuun eteläamerikkalaisten muurahaiskarhujen kanssa. Nykyisen käsityksensä mukaan se kuuluu kuitenkin erilliseen putkihampaisten lahkoon ja on tämän lahkon viimeinen elossa oleva laji. Nykyään tunnetaan 17 erilaista maasian alalajia.


title: Maasika

text: Maasika on kaikkiruokainen, mutta sen pääasiallinen ravintoa ovat termiitit tai muurahaiset. Päästäkseen termiitteihin paremmin käsiksi, maasiat joutuvat rikkomaan termiittikekojen seinämiä. Vantterat eturaajat ja vahvat kynnet ovat suureksi avuksi kekojen kovien seinämien hajottamisessa. Termiitit maasika nappaa noin kolmikymmensenttisellä, tahmealla ja ohuella kielellä. Joskus maasika saattaa laittaa kärsänsä pesäaukon suulle ja imeä aukon läheisyydessä olevat termiitit suuhunsa. Tarkan haju- ja makuaistin turvin maasika tonkii maata keon ulkopuolella kulkevien termiittien toivossa. Lisäksi maasialla on nenän väliseinään kiinnittynyt elin, jolla se mahdollisesti pystyy aistimaan maanalaista liikettä. Yön aikana maasian sanotaan pystyvän syömään noin 50 000 hyönteistä.


title: Maasika

text: Termiittien ja muurahaisten lisäksi maasika syö muita pieniä hyönteisiä sekä hiiriä. Vesitasapainoa maasika ylläpitää syömällä "Cucumis humifructus" -kurkkukasvia. Maasika auttaa kasvia levittämään siemeniä, sillä se hautaa ulosteensa pesäkolon ulkopuolelle.


title: Maasika

text: Maasika on erakkoluonteinen yöeläin. Se lähtee kolostaan liikkeelle illalla pian auringonlaskun jälkeen etsimään ruokaa. Vain harvoissa tapauksissa ne lähtevät liikkeelle päiväsaikaan. Yöeläiminä ne ovat värisokeita, mutta erinomaisen hajuaistinsa ansiosta maasika löytää termiittikeoille. Vaikka maasika on hidas liikkuja, kaivajana se on todella nopea. Maasika käyttää kynsiään myös pesäkolojen tekemiseen. Pesä on yleensä 2–3 metriä syvä (noin 45 asteen kulmassa), mutta voi olla jopa 13 metriä pitkä ja siihen kuuluu yleensä vain yksi sisäänkäynti. Joillain yksilöillä sisäänkäyntejä voi olla useita. Mennessään pesään nukkumaan, ne tukkivat sisäänkäynnin, jättäen vain pienen ilma-aukon tunnelin kattoon. Sadesäällä maasika saattaa joutua kaivamaan uuden pesän, mihin se pystyy vain yhdessä yössä. Hylättyyn maasian pesään muuttaa monesti pahkasika, lintu, hyeena tai muu pienempi nisäkäs kuten sivettieläin tai jänis.


title: Maasika

text: Maasika on keskikokoinen maalla elävä nisäkäs. Se painaa keskimäärin 40–64 kilogrammaa, ja sen pituus vaihtelee 170–230 senttimetrin välillä, josta hännän pituus osuus on 45–63 cm. Nimestä huolimatta maasika ei ole läheistä sukua sioille, joita se kyllä hyvin etäisesti muistuttaa lähinnä koon ja kärsän puolesta.


title: Maasika

text: Maasika on levinnyt suurimpaan osaan Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Se viihtyy parhaiten Afrikan savanneilla ja muualla puolikuivilla alueilla. Se ei elä Afrikan sarven alueella eikä se viihdy metsäisillä alueilla, joten sitä ei tavata Afrikan sademetsissä, vaikka muutamia havaintoja Kongon metsissä elävistä maasioista onkin tehty. Vaikka maasikaa metsästetään sekä lihan että hampaiden takia, laji on elinvoimainen, mutta paikallisesti se ei ole kovin yleinen missään. Maasiat suosivat yleensä paikkoja, joissa maa on pehmeää, vettä ja termiittejä on saatavilla tarpeeksi ja maasto avointa.


title: Maasika

text: Ulkonäöllisten ja rakenteellisten samanlaisuuden vuoksi maasika luokiteltiin alun alkaen Etelä-Amerikassa elävien vajaahampaisten lahkoon, jossa se sijoitettiin tarkemmin samaan "Myrmecophaga"-sukuun muurahaiskarhun kanssa. Kehityshistoriallisesti luokittelu on väärä, sillä eläimet eivät ole edes läheistä sukua keskenään, vaan samanlaiset piirteet ovat syntyneet konvergenttisen evoluution tuloksena. Tarkemman anatomisen tutkimuksen myötä maasika sijoitettiin täysin omaan lahkoon, putkihampaisiin, mille molekyylibiologian tutkimukset ovat antaneet vahvistavia tuloksia.


title: Maasika

text: Maasian tärkeimmät luonnolliset viholliset ovat leijona, hyeena ja leopardi. Nuorempia yksilöitä uhkaa yleensä pesään tunkeutunut python. Myös ihminen tappaa maasikoja ravinnoksi. Uhkaavassa tilanteessa maasika kaivautuu maahan. Hitaana eläimenä se ei aina ehdi juoksemaan karkuun ja jos aika ei riitä kaivamiseen, se heittäytyy selälleen ja puolustautuu kynsillä. Häntää viskomalla se voi myös häätää uhan pois.


title: Maasika

text: Hajuaisti on erinomainen, mistä kertoo hajuja käsittelevän aivolohkon laajenema. Lisäksi maasialla on nisäkkäistä suurin määrä "endoturbinalia"-lamelleja (yhdeksän). Silmät ovat ruumiinkokoon nähden pienet ja verkkokalvolla on ainoastaan sauvasoluja eli maasika on värisokea. Heikkoa näkökykyä kompensoi terävä kuulo- ja hajuaisti.


title: Maasika

text: Maasikojen paritteluaika vaihtelee alueittain. Kongon seudulla maasiat parittelevat huhti-toukokuussa ja synnyttävät seitsemän kuukautta myöhemmin. Etiopiassa maasiat sen sijaan synnyttävät jo touko-kesäkuussa. Maasika saa kerralla yhden, noin kaksi kilogrammaa painavan poikasen. Poikanen pysyy pesässä ensimmäiset kaksi viikkoa, jonka jälkeen se lähtee seuraamaan emoa ruoanhakumatkoille. Imettäminen kestää noin neljä kuukautta ja kolmen kuukauden iässä poikanen syö ensimmäisen kerran kiinteää ravintoa. Urospuolinen poikanen lähtee pesästä jo kuuden kuukauden ikäisenä, mutta naaraspuoliset poikaset pysyttelevät emon luona seuraavan poikasen syntymiseen saakka. Tällöinkään se ei katkaise siteitä emoonsa, vaan perustaa lähialueelle oman pesän ja lähtee öisin emonsa kanssa ruoanhakuun.


title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeter syntyi Trestissä (joka kuuluu nykyään Tšekin tasavaltaan, mutta tuolloin Itävalta-Unkariin), ja aloitti uransa tunnetun talousteoreetikon, Eugen von Böhm-Bawerkin, opetuksessa. Schumpeteristä tuli antropologian professori Czernowitzin yliopistoon (joka kuuluu nykyään Ukrainaan, mutta oli tuolloin saksankielinen) vuonna 1911. Hän siirtyi myöhemmin Grazin yliopiston professoriksi ja toimi tuossa virassa ensimmäiseen maailmansotaan asti. Vuosina 1919–1920 hän toimi Itävallan valtiovarainministerinä ja vuosina 1920–1924 hän oli Biederman Bank -nimisen liikepankin johtaja. Näissä viroissa Schumpeter ei saavuttanut suurempaa menestystä. Vuosina 1925–1932 hän oli professorina Bonnin yliopistossa. Natsien nousun myötä hän siirtyi Yhdysvaltoihin, Harvardiin, jossa hän opetti vuosina 1932–1950 eli kuolemaansa asti. Schumpeteria ei pidetty erityisen hyvänä opettajana, koska hän yritti aina laittaa suuren määrän asiaa yhteen luentoonsa. Kuitenkin hän sai oppilaidensa joukosta uskollisten seuraajien koulukunnan.


title: Joseph Schumpeter

text: Joseph Alois Schumpeter (8. helmikuuta 1883 – 8. tammikuuta 1950) oli alun perin itävaltalainen, sittemmin yhdysvaltalainen taloustieteilijä, joka luetaan alansa vaikutusvaltaisimpiin edustajiin 1900-luvun ensimmäiseltä puoliskolta.


title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeterin postuumisti julkaistu "History of Economic Analysis" (Taloustieteellisen analyysin historia, ei suom. ) osoittaa hänen suuren oppineisuutensa, joskin joitakin hänen esittämiä näkemyksiä on pidetty jopa hieman omituisina. Esimerkiksi Schumpeter piti 1700-luvun suurimpana taloustieteilijänä Adam Smithin asemasta Turgotia. Osa Schumpeterin mielipiteistä selittyy osin sillä, että hänen mielestään taloustieteellisellä analyysillä on yksi yleinen järjestelmä, jonka perustajana hän pitää Leon Walrasia. Muut taloustieteilijät arvioidaan kirjassa sen perusteella, kuinka pitkälle heidän työstään voidaan löytää Walrasin teorian piirteitä. John Maynard Keynesiä ja David Ricardoa Schumpeter arvosteli liiallisesta nojautumisesta abstrakteihin malleihin, joissa muuttujat muutamaa lukuun ottamatta olivat muuttumattomat. Tällaisista malleista saa sen käsityksen, että yksi vaikutus aiheuttaa aina samat seuraukset. Schumpeterin mukaan pitkälle abstrakteista malleista ei kuitenkaan voida kovinkaan luotettavasti vetää johtopäätöksiä talouspolitiikan suhteen.


title: Joseph Greenberg

text: Greenberg opiskeli antropologiaa Northwestern Universityssa, missä hän suoritti tohtoritutkinnon 1940. Sotien jälkeen hän opetti lyhyen aikaa Minnesotan yliopistossa, kunnes hänet nimitettiin professoriksi Columbian yliopiston. Stanfordin yliopisto palkkasi Greenbergin professoriksi vuonna 1962 ja hän toimi antropologian laitoksen johtajana 1971–1974. Greenberg nimitettiin Linguistic Society of American johtajaksi 1976. Hän sai useita tieteellisiä palkintoja ja tunnustuksia.