title: Satakunnan tykistörykmentti

text: 2. Patteri antaa koulutusta tykkimiehille monipuolisesti komentopaikkojen ja huollon eri tehtäviin. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat johtamiskontit, erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Miehistötehtävissä palvelusaika on pääsääntöisesti 165 tai 255 (lääkintämiehet) vuorokautta ja johtajatehtävissä 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä ovat mm. viestimies, mittausmies, keittäjä, kuljettaja, taistelulähetti, täydennysmies ja lääkintämies. Johtajatehtäviä ovat mm. viestiupseeri, tulitoimintaupseeri, mittausupseeri jaosjohtaja, viestimestari, lääkintäaliupseeri sekä viesti- ja huoltoryhmien johtajat.


title: Ilmasotakoulu

text: Miehistölle on tarjolla omat koulutushaaransa, joihin kuuluu viesti, kuljettaja, suojaus (sotilaspoliisi), ilmataistelu, keittäjä, lentosää, kirjuri, lääkintä sekä uusimpana erikoisalana media-ala. Viestissä koulutetaan tukikohdan viestijoukkueita. Sotilaskuljettajat koulutetaan Tikkakoskella (pois lukien vuodet 2006–2007, jolloin Ilmavoimien sotilaskuljettajakoulutus toimi Pirkkalassa).Ilmasotakoulu tarvitsee myös talous-, lääkintä- ja kuljetusaliupseereita. Kuljetus- ja lääkintäaliupseerit koulutetaan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa, josta on mahdollista päästä Reserviupseerikouluun Haminaan. Tammikuun saapumiserässä järjestetään viestin alaisena toimiva tutkalinja, jossa varusmiehiä koulutetaan pääasiassa ilmavoimien tutka-asemien (tka-as) toimitsijoiksi.Reserviupseerikoulutus alkaa maavoimien tavoin aliupseerikurssin I-vaiheen jälkeen. Erikoisaliupseerit voivat hakeutua maavoimien RUK:uun, josta he palaavat Ilmasotakouluun koulutustaan vastaaviin tehtäviin.


title: Upseeri

text:
Nykyään upseeri komennetaan noin kymmenen vuoden palveluksen jälkeen esiupseerikurssille Maanpuolustuskorkeakouluun. Kurssin jälkeen voi pyrkiä yleisesikuntaupseerin tutkintoon. Tämä on edellytyksenä everstiluutnanttia korkeampiin sotilasarvoihin etenemiseen. Korkeimpiin tehtäviin suunnitellut upseerit suorittavat ylemmän päällystön kurssin ja ylimmän johdon kurssin, jotka valmistavat puolustushaarojen ja valtakunnallisen tason komentajatehtäviin. Yleisesikuntaupseerin tutkintoon ja ylemmän johdon kursseille valitaan myös erikoisupseereita tehtävänsä perusteella.
Maanpuolustuskorkeakoulussa voi suorittaa sotatieteiden tohtorin tutkinnon.


title: Varusmiespalvelus Suomessa

text: Henkilöt, joilla on siviilissä hankittu erikoiskoulutus, määrätään mahdollisuuksien mukaan palvelemaan oman erikoisalansa tehtävissä. Tyypillisimmin tällaisia tehtäviä saavat lääkärit, jotka palvelevat joko varusmieslääkäreinä tai koulutetaan lääkintäreserviupseereiksi, ja teologit, jotka palvelevat usein varusmiespappeina. Myös asesepiksi ja elektroniikka-aliupseereiksi pyritään kouluttamaan näiden tai lähialojen ammattihenkilöstöä. Kuljetusalan ammattilaiseksi aikovat voivat suorittaa puolustusvoimissa C- ja CE-luokan ajokortit. Osa CE-kuljettajista saa edelleen ADR-kappaletavara- ja -säiliöluvat. Sotilaspoliisina, keittäjänä tai soittokunnassa voi niissäkin toteuttaa siviiliosaamistaan. Graafisen alan osaajien ja viestinnän taitajienkin ammattitaidolle on kysyntää.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellin arvo on edelleen kiistanalainen. Valistusaikana Cromwellia pidettiin häikäilemättömänä diktaattorina, joka käytti uskonnollisia syitä vain verukkeena vallan tavoitteluun. Vasta 1800-luvun puolimaissa historiantutkija Thomas Carlyle avarsi arviota Cromwellia ymmärtävään suuntaan. Carlyle korosti Cromwellin hallinneen kansan parhaaksi. Myös kuningasmieliset tutkijat myöntävät, että Cromwell oli terävänäköinen, jalomielinen ja lujatahtoinen johtaja.


title: Oliver Cromwell

text: Oliver Cromwell () oli englantilainen sotilasjohtaja ja poliitikko. Uskonnoltaan hän oli puritaani. Kukistettuaan Kaarle I:n Englannin sisällissodassa Cromwell toimi Englannin, Irlannin ja Skotlannin yksinvaltaisena hallitsijana, lordiprotektorina, vuodesta 1653 kuolemaansa asti.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellista oli tullut 1650 armeijan komentaja, ja kaikki sotilaallinen valta oli hänellä. Vaikka hän oli puolustanut parlamenttia kuningasta vastaan, hän ajautui sen kanssa ristiriitoihin. Vuonna 1653 Cromwell hajotti parlamentin ja nimitti tilalle oman hallituksensa, joka nimitti Cromwellin protektoriksi. Käytännössä Cromwell hallitsi tästä lähtien sotilasdiktaattorina.


title: Richard Cromwell

text: Richard Cromwell (4. lokakuuta 1626 – 12. heinäkuuta 1712) oli Oliver Cromwellin kolmas poika. Hän oli kahdeksan kuukautta Englannin, Irlannin ja Skotlannin lordiprotektori, mihin asemaan hallitus oli hänet Oliver Cromwellin aikana nimittänyt. Oliver Cromwellin kuoltua vuonna 3.syyskuuta vuonna 1658 häntä seurasi lordiprotektorina hänen poikansa Richard, joka ei kuitenkaan pahemmin hallitsemista välittänyt, saati nauttinut parlamentin eikä armeijan – New Model Armyn – tukea, vaan vetäytyi maatilalleen. Richard pakotettiin luopumaan vallasta vuonna 1659. Englannin protektoraatti lakkautettiin ja tasavalta elvytettiin. Tätä seuranneiden levottomuuksien aikana Skotlannin kuvernööri George Monck marssi armeijoineen Lontooseen ja pakotti pitkän parlamentin hajottamaan itsensä. Ensi kertaa yli kahteenkymmeneen vuoteen parlamentin jäsenet joutuivat vaalien eteen. Maa ajautui poliittiseen sekasortoon, ja lopulta uudelleen koottu parlamentti nimitti Englannin Kaarle II:n kuninkaaksi. Tasavallan aika oli päättynyt.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwellin luonnetta ja hallituskautta on vaikea kuvata yksiselitteisesti. Eräät painottavat hänen uskonnollista ja muuta suvaitsevaisuuttaan (muun muassa juutalaisten sallittiin palata maahan ensimmäistä kertaa Edvard I:n jälkeen) ja edistysmielisyyttään. Toisaalta on pantu merkille hänen häikäilemätön vallanhalunsa ja raa’at joukkomurhat Irlannin sotaretkellä.


title: Oliver Cromwell

text: Kuningas hallitsi maata yksinvaltaisesti. Kuninkaan ja parlamentin välit kiristyivät 1640-luvulla niin, että osapuolet alkoivat koota aseistusta toisiaan vastaan. Cromwell oli alun perin parlamenttiedustaja, joka kokosi sisällissodan alussa "rautakylki"-joukot, jotka muodostivat perustan sisällissodassa ratkaisevassa roolissa olleelle ”uuden mallin armeijalle” ("New Model Army"). Kaarle I menetti valtansa lopullisesti 1648 ja seuraavana vuonna parlamentti lakkautti monarkian. Vuonna 1649 Cromwell johti menestyksekkään sotaretken Irlantiin estääkseen Kaarle I:n valtaa tavoitellutta poikaa Kaarle II:sta saamasta siellä jalansijaa. Irlannin vastarinta murskattiin säälimättömästi ja Droghedassa ja Wexfordissa tehtiin joukkomurhat. Irlanti jaettiin lahjamaina Cromwellin sotapäälliköille ja sotilaille ja iirinkielinen kantaväestö ajettiin Connaughtiin ("to Hell or Connaught"). Kaarle II asettui Skotlantiin, jossa hän voitti Cromwellin joukot vuonna 1651. Tunkeuduttuaan Englantiin Kaarle II:n joukot kuitenkin murskattiin ja hän pakeni Ranskaan.


title: Oliver Cromwell

text: Cromwell hallitsi kuolemaansa 1658 saakka diktaattorina. Hänen poikansa Richard Cromwell peri isänsä aseman, mutta ei pystynyt säilyttämään sitä. Parlamentti kutsui syrjäytetyn vallantavoittelija Kaarle II:n takaisin, ja tämä toteutti Englannin restauraation. Cromwell haudattiin Lontoon Westminster Abbeyhin, mutta Kaarle II kaivatutti hänet ylös. Cromwell tuomittiin maanpetturuudesta ja ruumis mestattiin. Rautoihin laitettu ruumis katosi aikojen saatossa, mutta hänen irrotettu kallonsa seikkaili keräilijöiden ja museoiden kokoelmissa kolmensadan vuoden ajan, kunnes se lopulta 1960 haudattiin Cambridgen yliopiston alueelle.


title: Cromwell (panssarivaunu)

text: A27M Cruiser Tank VIII Cromwell oli yksi brittien menestyneimmistä nopeista, ns. cruiser-tankeista toisen maailmansodan aikana. Se oli ensimmäinen brittipanssarivaunu, jossa yhdistyivät kunnollinen tykki, hyvä liikkuvuus ja kohtuullinen panssarointi. Sodan loppuvaiheissa Cromwell oli brittien yleisin panssarivaunu ja se korvasi Shermanin joissakin yksiköissä. Cromwellista kehitettiin edelleen Comet. Cromwell nimettiin Englannin sisällissodan johtajan Oliver Cromwellin mukaan.


title: Oliver Cromwellin Irlannin-valloitus

text: Oliver Cromwellin vuosina 1649–1652 johtama Irlannin valloitus päätti vuodesta 1641 jatkuneen ajanjakson, jolloin suuri osa Irlantia oli ollut kapinallisten armeijoiden ja Kilkennyn konfederaation vallassa. Valloitusretki oli osa Englannin sisällissotaa ja se päätti samalla Irlannissa niin sanotun konfederaation sodan. Cromwellin valloituksen yhteydessä suorittamat julmuudet ovat tehneet hänestä pahamaineisen hahmon Irlannin historiassa.


title: Oliver Goldsmith

text: Oliver Goldsmith (10. marraskuuta 1730 – 4. huhtikuuta 1774) oli irlantilainen kirjailija, runoilija ja lääkäri. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Wakefieldin kirkkoherra" (1766), paimenrunoelma "The Deserted Village" (1770) (veljen muistolle) sekä näytelmät "The Good-Natur'd Man" (1768) ja "She Stoops to Conquer" (1771, ensiesitys 1773). Hän kirjoitti myös teoksen "An History of the Earth and Animated Nature" ja hänen kirjoittamakseen oletetaan myös satuklassikko "The History of Little Goody Two-Shoes", josta on peräisin englanninkielisessä maailmassa tunnettu ilmaus ”goody two-shoes” ('kukkahattutäti').


title: Menestys

text: Liike-elämässä menestyksellä tarkoitetaan taloudellista menestystä, joka tarkoittaa lähes samaa asiaa kuin kilpailukyky. Kilpailukykyä ja menestystä markkinoilla voidaan varmistaa muun muassa tunnistamalla ja täyttämällä markkina-aukot kilpailijoita nopeammin sekä kasvattamalla tuottoja kehityskustannuksia kohdistamalla. Yhtiöiden menestys markkinoilla on viime kädessä kiinni asiakkaiden tarpeiden ymmärtämisestä. Se edellyttää kykyä ohjata kuluttajan valintaa jakelutiessä ja näin aikaansaada nopeasti myyntiä.


title: Vapaakauppa

text: Hyötyjen syynä nähdään kilpailun ja taloudellisen tehokkuuden lisääntyminen, skaalaedut (kustannukset yhtä tuotettua hyödykettä kohden laskevat monilla tuotannonaloilla tuotannon määrän kasvaessa) ja ennen kaikkea erilaiset suhteelliset edut. Yksi merkittävä ongelma kaupan esteistä muodostuu tilanteessa, jossa kansalliset tuottajat tarvitsevat tuotantoonsa välittävää pääomaa (koneita tai komponentteja) ulkomailta, ja sen hankkiminen kallistuu kaupan esteiden vuoksi. Suhteellisen edun teorian mukaan valtion kannattaa erikoistua siihen tuotannonalaan, missä se on tehokkain ja ostaa ulkomailta ne tuotteet, mitä muut tekevät tehokkaammin. Näin kokonaistehokkuus kasvaisi ja tuotantokustannukset pienenisivät. Teorian oppi-isä on 1800-luvulla elänyt David Ricardo. Monet taloustieteilijät näkevät, että valtioiden välisen vapaakaupan hyödyt ovat samat kuin kaupan hyödyt yleensäkin, ja rajoille asetetut kaupan esteet haittaavat siinä missä maan sisäisetkin kaupan esteet.


title: Capital Asset Pricing -malli

text: William F. Sharpen (1964) tutkimuksen mukaan tasapainotilanteessa arvopapereiden hinnat muodostavat pääomamarkkinasuoran (engl. "Capital market line", CML), jossa korkeampaa odotettua tuottoa on mahdollista saada vain riskitason samanaikaisella kasvattamisella. Tasapainotilanteen syntymistä voidaan havainnollistaa Harry Markowitzin (1952) portfolioteorian "tehokkaan rintaman" avulla. Jokainen pääomamarkkinasuoran tangentilla (ks. sininen viiva kuviossa 1) sijaitseva piste on tehokas. Tehokkaan rintaman (ks. punainen kaari kuviossa 1) alapuolella sijaitsevat pisteet eivät ole tehokkaita, sillä siirtyminen pääomamarkkinasuoralle tuottaa joko saman tuoton alhaisemmalla riskillä, tai vastaavasti korkeamman tuoton samalla riskillä (ks. kuvio 1). Tämän seurauksena arvopapereiden hinnat pyrkivät asettumaan " pääomamarkkinasuoran" tangentille, minkä havainnollistaminen on helpompaa jos ajattelemme "tehokkaan rintaman" piirtämistä jokaiselle pääomamarkkinasuoran tangentilla sijaitsevalle yksittäiselle pisteelle, joita on kyseisellä suoralla loputon määrä. Jokainen rationaalinen voittoa maksimoiva taloudellinen toimija haluaa Sharpen (1964) tutkimuksen mukaan siirtyä vasemmalle (riskien minimointi) ja ylös (tuoton maksimointi) CAP-mallin suoralla oman riskinottohalukkuutensa mukaisesti. Toisin sanoen, CAPM-teorian mukaan mitä korkeampi riski sijoituksella on, niin sitä suurempi on siitä saatavan tuoton oltava. Tämä Sharpen (1964) tutkimuksen havainto on ehkä keskeisin löydös modernissa rahoitusteoriassa, ja usein sijoituksen tuoton ja riskin sanotaankin kulkevan "käsi kädessä".


title: Työmotivaatio

text: Palkkaa pidetään yhtenä keskeisimpänä motivaation lähteistä. Yleisesti ajatellaan ihmisen tekevän töitä vain ansaitakseen elantonsa. Kun työ on henkisesti köyhää tai ruumiillisesti raskasta ja epämiellyttävää, on palkan merkitys suurempi kuin sisäisesti tyydyttävissä työtehtävissä. Viitala toteaa motivaation olevan monisyinen ilmiö, johon vaikuttavat monet tekijät palkan lisäksi. Ching (1977) on huomannut tutkimuksissaan, että perustarpeitaan tyydyttäville ihmisille palkan merkitys on suuri. Mitä suurempi palkka on, sitä vähemmän se merkitsee työntekijälle. Asemalla on huomattu olevan myös samanlainen vaikutus. Työntekijän edetessä ylemmäksi hierarkiatasoilla palkan merkitys työssä vähenee. Korkean suoritustarpeen ihmisillä palkan merkitys on vähäisempi, koska he saavat tyydytyksen sisäisesti. (Viitala 2004, 287; Ruohotie 1987, 44 - 45)


title: Talousmaantiede

text:
Krugman lanseerasi "kotimarkkinavaikutuksen" (engl. "home market effect") käsitteen, jonka mukaan taloudellisen toiminnan keskittyminen on seurausta tuotannon mittakaavaeduista: alueet joilla on eniten tuotantoa tuottavat suurimmat voitot ja siten houkuttelevat entistä enemmän tuotantoa. Krugmannin mukaan sen sijaan että tuotannolla olisi taipumusta jakautua tasaisesti ympäri maailman, se keskittyy rajalliseen joukkoon maita, alueita ja kaupunkeja, joissa väestön keskittymisen rinnalla tapahtuu tulojen nousua.
Kaupunkialueen kasvaessa myös eri hyödykkeiden kysyntä kasvaa, mikä houkuttelee alueelle uusia yrityksiä. Tätä ilmiötä kutsutaan takaisinkytkennäksi (eng. "backward linkage"). Paikallisesti tuotetut hyödykkeet syrjäyttävät tuontihyödykkeitä, mikä sekä alentaa yksikkökustannuksia että kasvattaa reaalituloja ja siten kysyntää entisestään. Alueen houkuttelevuus sekä yrityksille (alemmat kustannukset) että asukkaille (suuremmat reaalitulot) kasvaa. Hyödykekirjon ja reaalitulojen kasvun aiheuttamaa houkuttelevuutta asukkaille kutsutaan eteenpäinkytkennäksi (engl. "forward linkage").


title: Markkinoiden tehokkuus

text: Yksi kritiikin kohde liittyy Eugene Faman (1970) tehokkaiden markkinoiden hypoteesin taustaoletuksiin. Faman yksinkertaistettu teoreettinen malli olettaa, ettei kaupankäyntiin liity minkäänlaisia kustannuksia eikä veroja, vaikka käytännössä markkinoilla on transaktiokustannuksia ja veroja. Tämän kritiikin mukaan markkinoiden tehottomuutta on joskus mahdotonta hyödyntää, jos otamme huomioon kaupankäyntiin liittyvät kustannukset (kuten välityspalkkiot) ja verot. Toisin sanoen, uusi tieto ei välttämättä heijastukaan arvopapereiden hintoihin mikäli tiedon hyödyntämisessä syntyvät kaupankäyntikustannukset ylittävät riskikorjatun tuoton. Michael Jensen (1978) toteaakin, että riskikorjatun tuoton lisäksi sijoittajien täytyy ottaa huomioon muutkin kustannukset.


title: Markkinoiden tehokkuus

text: Markkinoiden tehokkuuden akateemiset juuret ovat jäljitettävissä itävaltalaisen taloustieteilijän Friedrich Hayekin (1945) tutkimukseen, jossa hän toteaa markkinoiden olevan kaikista tehokkain ja kokonaisvaltaisin tapa hyödyntää yksilöiden puutteellista, ristiriitaista ja sirpaleista tietoa alati muuttuvassa yhteiskunnassa. Sijoittajilla on täten kannustin kerätä ja käyttää hyväkseen kartuttamaansa tietoa. Kaupankäynnin seurauksena sijoittajien keskinäinen kilpailu edesauttaa markkinoita myös pysymään tehokkaana. Ranskalaisen todennäköisyyslaskentaan erikoistuneen matemaatikon Louis Bachelierin tutkimus sivusi markkinoiden tehokkuutta jo vuonna 1900 osana tohtorintutkintoonsa liittyvää väitöskirjaa: "Théorie de la spéculation’". Aikanaan Bachelierin tutkimus suurelta osin sivuutettiin, mutta Paul H. Cootnerin vuonna 1964 julkaiseman englanninkielisen käännöksen myötä hänen löydöksensä alkoivat herättää suurempaa akateemista kiinnostusta. Bachelierin tutkimusta voidaan pitää ensimmäisenä akateemisena rahoitusalan artikkelina, sekä ensimmäisenä artikkelina joka onnistuneesti ennakoi stokastisen prosessin erityistapauksen: geometrisen Brownin liikkeen. Bachelierin mukaan voimme matemaattisesti arvioida markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevien arvopapereiden (esimerkiksi osakkeiden) "pysyvää tilaa" minä hetkenä tahansa. Tämän "staattisen tilan" lähempi tarkastelu kuvastaa Bachelierin mukaan arvopaperin hintaan heijastuneita "menneitä, nykyisiä ja jopa nykyisyyteen diskontattuja tulevaisuuden odotettuja tapahtumia".


title: Markkinoiden tehokkuus

text: Markkinoiden tehokkuus () on rahoituksessa ja taloustieteessä sijoitusinformaation hyödynnettävyyttä markkinoilla kuvaileva käsite. Markkinoiden toimiessa tehokkaasti kaikki julkinen ja yrityksen arvon kannalta oleellinen uusi tieto heijastuu välittömästi ja täysimääräisesti arvopapereiden (esimerkiksi osakkeiden) hintoihin. Tehokkaan hintareaktion tulisikin siis tapahtua "heti" ja "oikein" informaation julkistamishetkellä. Markkinoiden ollessa tehokkaat kukaan yksittäinen sijoittaja ei voi säännöllisesti "voittaa markkinoita", eli saavuttaa markkinoiden riskikorjattua tuottoa ylittävää "epänormaalia tuottoa" tai "ylituottoa". Toisin sanoen, tehokkailla markkinoilla niin sanottujen "ilmaisten lounaiden" eli helppojen rahantekotilaisuuksien hyödyntäminen on vaikeaa, ellei jopa mahdotonta.


title: Venyvyys

text: Venyvyys merkitsee materiaalitieteessä kiinteän aineen kykyä muuttaa venyttävän jännityksen alaisena muotoaan ilman, että se kuitenkaan katkeaa. Sitä kuvataan usein sanomalla, että materiaali voidaan venyttää pitkäksi ja ohueksi langaksi. Venyvyyteen läheisesti liittyvä ominaisuus on taottavuus, joka merkitsee sitä, että materiaalia, varsinkin metallia, voidaan takoa tai valssata hyvin ohueksi levyksi tai kalvoksi. Nämä molemmat mekaaniset ominaisuudet ovat aineen plastisuuden ilmenemismuotoja ja osoittavat, millä tavoin ja minkä verran materiaalia voidaan muovailla niin, että kappaleen muodonmuutos jää pysyväksi, mutta kappale ei rikkoudu osiin. Nämä materiaalien ominaisuudet riippuvat myös lämpötilasta ja paineesta, mitä riippuvuutta on tutkinut muun muassa Percy Bridgman osana korkeissa paineissa esiintyvien ilmiöiden tutkimusta, josta hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Järjetön innostuneisuus

text: Järjetön innostuneisuus (), suomennettu joskus myös järjettömäksi ylenpalttisuudeksi tai järjettömäksi riemumieleksi, on rahoituksessa ja käyttäytymistaloustieteessä esiintyvä spekulatiivisen taloudellisen kuplan syntymiseen liittyvä termi. Termi on peräisin Yhdysvaltojen keskuspankin puheenjohtaja Alan Greenspanin joulukuussa 1996 pitämästä puheesta, jossa hän kuvasi sillä osakemarkkinoilla toimivien sijoittajien toimintaa. Greenspan piti puheensa päivälliskutsuilla ja se televisioitiin suorana ympäri maailmaa. Termi jäi elämään, koska heti sen lausumisen jälkeen maailman osakekurssit syöksyivät alamäkeen: Nikkei-indeksi laski 3,2 %, DAX 4 % ja FTSE 100 4 %. "Järjetön innostuneisuus" on kuvaava termi ilmiölle, joka nähtiin esimerkiksi 1990-luvulla niin sanotun IT-kuplan aikana. Ilmiö, jossa markkinat ovat nousseet poikkeuksellisen ja kestämättömän korkealle tasolle markkinapsykologian vaikutuksesta, on toistunut historiassa useita kertoja.


title: Järki

text: Järki tarkoittaa kykyä erityisesti vaativiin älyllisiin toimintoihin, ajattelu- ja käsityskykyä. Käsitettä käytetään kuvaamaan myös tietoisen mielen terveyttä ja harkintakykyä sekä järkevää, järkiperäistä ajattelua, järjellisyyttä.


title: Haukka (politiikka)

text: Suhdannepolitiikan ja julkisen sektorin budjettivajeen tasapainottamisen yhteydessä puhutaan usein "velkahaukoista" tai "velkakyyhkyistä". Sixten Korkman määrittelee Helsingin Sanomien kolumnissaan "haukkojen" janoavan Suomen valtion kolmen miljardin euron lisäsäästöjä, eli menojen leikkauksia ja/tai veronkiristyksiä, välittömästi, "kyyhkyjen" tyytyessä maltillisempaan lisäsäästöjen jaksottamiseen muutamalle vuodelle. Lauri Holappa ja Jussi Ahokas kuitenkin huomauttavat, että Korkmanin näkemys kotimaisten "velkakyyhkyjen" oletetusta tyytymisestä säästöjen jaksottamiseen eroaa merkittävästi yhdysvaltalaisista "kyyhkyistä", jotka kannattavat julkisen sektorin budjetin tasapainottamista vasta talouden palauduttua taantumasta.


title: Kuumien käsien harha

text: Kuumien käsien harha tai heittoputki-vaikutus (engl. "Hot-hand fallacy") on psykologiassa esiintyvä kognitiivinen vinouma, jonka seurauksena päätöksentekijä virheellisesti uskoo viimeaikaisen menestyksen satunnaisessa tapahtumassa (esimerkiksi kolikonheitossa) johtavan parempaan menestykseen myöhemmissäkin yrityksissä. Esimerkiksi jos henkilö on arvannut vaihtoehdon "kruuna" kolme kertaa peräkkäin oikein, niin hän saattaa uskoa omaavansa "kuumat kädet" saadakseen neljännenkin kolikonheiton oikein. Tutkijat Gilovich, Vallone & Tversky (1985) tutkivat "kuumien käsien ilmiön" esiintymistä koripalloilijoiden keskuudessa. Heidän mukaansa koripalloilijat hahmottavat satunnaiset tapahtumat hieman virheellisesti, sillä pelaajien mukaan esimerkiksi "kruunan" tai "klaavan" esiintymistodennäköisyys kasvaa "heittoputken" seurauksena. Toisaalta Gilovich, Vallone & Tversky (1985) totesivat myös, että viimeaikainen menestys tarkkuutta ja taitoa vaativissa urheilusuorituksissa, kuten koripallon hyppyheitossa, saattaa muuttaa pelaajan ulkoista käyttäytymistä ja täten parantavan henkistä itseluottamusta ja väliaikaisesti lieventävän fyysistä uupumusta.


title: Hyperventilaatio

text: Hyperventilaatio eli liikahengitys tai "(vanh.)" ylihengitys, sananmukaisesti ylituuletus, tarkoittaa olosuhteisiin nähden liian tiheää tai syvää hengitystä, jonka seurauksena on alkaloosi ja hypokalseemisen tetanian riski. Hyperventilaation aiheuttama veren hiilidioksidipitoisuuden lasku muuttaa verta normaalia emäksisemmäksi. Elimistön happo-emäs-tasapainon järkkyminen voi johtaa hengenahdistukseen, huimaukseen, puristuksen tunteeseen rinnassa, raajojen ja suun ympäristön puutumiseen tai pistelyyn, kouristuksiin ja paniikkituntemuksiin.


title: Monikemikaaliyliherkkyys

text: Monikemikaali(yli)herkkyys eli haju-, hajuste- tai tuoksu(yli)herkkyys tai yleinen kemikaaliherkistymä (, MCS) on kiistanalainen termi, jossa tavanomaisten kemikaalipitoisuuksien väitetään aiheuttavan neurologisia ja/tai hengityselinten oireita. Johtavat lääketieteelliset järjestöt kuten American Medical Association ovat todenneet, ettei kyseessä ole oikea lääketieteellinen sairaus, koska tutkimuksissa ei ole pystytty osoittamaan syy-seuraussuhdetta kemikaalialtistuksen ja monituisten oireiden välillä. Tilan ajatellaan mahdollisesti johtuvan psyykkisistä tekijöistä eli olevan luonteeltaan psykosomaattista eikä somaattista, koska sen olemassaoloa ei ole kyetty todistamaan niin sanotuilla objektiivisilla mittareilla. . Sittemmin on kuitenkin saatu jonkin verran tutkimusnäyttöä monikemikaaliyliherkkyyden somaattisesta luonteesta.


title: Hikka

text: Hikka eli nikotus () on tahdosta riippumaton äkillinen sisäänhengitys, joka johtuu nopeasta pallean supistumisesta. Hikalle tyypillisen äänen aiheuttaa äänihuulten sulkeutuminen kurkunpäässä. Nikottelun perimmäistä syytä ei tiedetä, mutta sen epäillään olevan jäänne jostain evoluution aikana ylimääräiseksi jääneestä elintoiminnosta. Kaikki ihmiset saavat hikan jossain vaiheessa elämäänsä, ja sitä esiintyy myös muilla nisäkkäillä. Hikka menee usein ohi muutamassa minuutissa. Hikka voi kestää kuitenkin kauemmin, mutta pitkittyneen hikan taustalla on usein jokin sairaus. Hikkaa voi hoitaa useilla eri kotikonsteilla, mutta niiden tehosta ei ole tieteellisiä todisteita. Pitkittynyttä hikkaa hoidetaan lääkkeillä, jotka vaimentavat ja hillitsevät, mutta eivät kuitenkaan ehkäise kokonaan hikan syntymistä.


title: Ähky

text: Ähky on hevosen vatsaontelon kiputila, jonka syyt vaihtelevat mutta saattavat olla hevoselle hengenvaarallisia. Ähkyä tavataan myös karjalla. Ähkyn syy on usein suolistoperäinen, mutta myös muut sairaudet voivat aiheuttaa vatsakipua. Ähky voi olla seurausta muun muassa liikunnan määrän tai ruokinnan muutoksista, sisäloisista tai pilaantuneesta rehusta. Hevonen tarvitsee luonnostaan runsaasti liikuntaa, joten pitkät kuljetukset tai runsas tallissa seisominen (esimerkiksi loukkaantumisen takia) voivat lisätä ähkyn vaaraa.


title: Mäkikäynnistys

text: Mäkikäynnistys (myös mäkistartti) tarkoittaa polttomoottorilla varustetun ajoneuvon käynnistämistä vetämällä, työntämällä tai laskemalla mäkeä alas, josta käytetty nimikin on peräisin. Mäkikäynnistystä käytetään tilanteessa jossa ajoneuvo ei käynnisty käynnistysmoottorin avulla, usein viallisen tai tyhjentyneen akun takia. Mäkikäynnistyksessä ajoneuvo saatetaan liikkeelle ja nopeuden ollessa riittävä nostetaan kytkinpoljin ylös vaihteen ollessa kytkettynä, jolloin auton liike-energia pyörien ja voimansiirron kautta pyörittää auton moottoria ja usein saa sen käynnistymään.


title: Haukka (politiikka)

text: Keskuspankkien ohjauskorkojen ja rahapolitiikan määrällisen keventämisen yhteydessä puhutaan usein "rahakyyhkyistä" tai "rahahaukoista". Kauppalehden Jorma Pöysän näkemyksen mukaan voimakkainta "rahakyyhkyä" Euroopan keskuspankin (EKP) 25-jäsenisessä neuvostossa edustaa nykyinen varapääjohtaja Vítor Constâncio pääjohtaja Mario Draghin ollessa "maltillinen kyyhky", kun taas neutraalia "keskitien kulkijan" -linjaa edustaa Suomen Pankin pääjohtaja Erkki Liikanen. "Haukkojen" ja "kyyhkyjen" keskelle jääviä neutraalimpia näkemyksiä on myös kuvailtu puluiksi (engl. "Pigeon"), jotka jäävät kyyhkyjen ja haukkojen välisessä kamppailussa "tyytyväisenä istumaan keskelle aitaa". EKP:n neuvoston vähemmistöön sijoittuvista, mutta silti vaikutusvaltaisista, "rahahaukoista" voimakkainta linjaa edustavat Pöysän mukaan johtokunnan Yves Mersch sekä Saksan keskuspankin pääjohtaja Jens Weidmann sekä Hollannin keskuspankin pääjohtaja Klaas Knot.


title: Hiirikäsi

text: Hiirikäsi tai hiiriranne on ranteen ja peukalon rasitusvamma, joka aiheutuu käden staattisesta lihasjännityksestä. Rasitusvamma syntyy tyypillisesti tietokoneen hiiren pitkäaikaisesta käsittelystä, mistä se on saanut nimensäkin. Hiirikäsi ei ole lääketieteellinen diagnoosi vaan yleisnimitys erilaisille käsivarren ja käden oireille, jotka ilmaantuvat pitkäkestoisen hiirellä työskentelyn aikana tai jälkeen. Pitkälle ehtinyt rasitus voi johtaa varsinaisiin diagnosoitaviin sairauksiin, kuten jännetupen tulehdukseen, rannekanavan oireyhtymään tai tenniskyynärpäähän. Hiirikäsi voinee syntyä, jos hiirtä käytetään yli kymmenen tuntia viikossa.


title: Väinö Linna

text: Väinö Valtteri Linna (20. joulukuuta 1920 Urjala – 21. huhtikuuta 1992 Kangasala) oli suomalainen kirjailija ja tieteen akateemikko. Hänet tunnetaan erityisesti Suomen historiaa kuvaavista teoksistaan "Tuntematon sotilas" ja "Täällä Pohjantähden alla".


title: Väinö Linna

text: Maaliskuussa 1972 Väinö Linna osallistui WSOY:n yhtiökokoukseen, jota edelsi kuohunta kustantamon johdossa: hallintoneuvosto oli tammikuussa erottanut pääjohtaja Hannu Tarmion äänin 5–3; seurauksena kustannusliikkeen kirjailijat kärkiniminään Linna ja Mika Waltari asettuivat puolustamaan Tarmiota. Yhtiökokouksessa Linna määritteli puheessaan kirjailijan ja kustantajan roolit sekä kirjallisen arvovallan jota kustantajalta vaaditaan, jotta kirjailija voisi sitoa nimensä ja asemansa yhtiön asemaan. Tämän arvovallan horjuttaminen oli hänestä omiaan syömään kirjailijan ja kustantajan herkkää luottamussuhdetta. Linna päätti puheenvuoronsa toteamukseen, jonka mukaan WSOY:llä oli vaihtoehtoina joko "Tarmio tai turmio". Voimakkaat suosionosoitukset saanut puhe saattoi olla vaikuttamassa siihen, että yhtiökokous lopulta hyvin niukalla enemmistöllä päätti kumota erottamispäätöksen.


title: Väinö Linna

text: Hän kävi kuusi luokkaa silloista kansakoulua, mutta halusi töihin. Koska Urjalassa vakituinen työ oli vähissä, hän muutti 18-vuotiaana vuonna 1938 Tampereelle. Perhe oli edellisenä vuonna muuttanut Velkalasta Villamon ulkotilalle, jossa Väinö kävi tilan töissä. Tampereella nuorukainen sai sukulaistensa avulla työpaikan Finlaysonin kehräämöstä. Aluksi hän työskenteli karstaamon apupoikana eli kärrärinä, ja sitten hänestä tuli karstaaja ja korjausmies.Väpi: Linnan Väinöstä kerrottua, s. 153. Linna kuului tehtaassa tiiviiseen neljän työmiehen ryhmään, jossa olivat hänen lisäkseen Kosti Itäluoto, Rauni Ollikka ja Reino Sirén. Linnan ensimmäinen asunto oli tädin Annan luona Puuvillatehtaankadulla. Yksinäisen maalaispojan ainoat harrastukset kaupunkiympäristössä olivat lukeminen ja elokuvat. Myöhemmin Linna arveli, että ahkera elokuvien katselu näkyi hänen kirjoissaan, joita oli ollut helppo muokata elokuviksi.


title: Väinö Linna

text: Vihtori oli Urjalassa sijainneen Honkolan kartanon torpparin poika mutta sai elantonsa teurastajana, ja Linnan torppa jäi sisarelle ja tämän miehelle. Isä-Linna ei osallistunut politiikkaan, mutta kunnioitti presidentti K. J. Ståhlbergia ja tämän oikeudenmukaisuuspyrkimyksiä. Kun kirjailijalta vuosikymmeniä myöhemmin Suomen Kuvalehden yleisönosastossa kysyttiin hänen poliittisesta ajattelustaan, hän vastasi, ettei hänellä ole henkilökohtaista kantaa veljessotaan, mutta voi silti sanoa, että hänen isänsä oli lahtari.


title: Väinö Linna

text:
Vihtori Linna menehtyi reumaattiseen kuumeeseen 1928, jolloin Väinö oli seitsenvuotias, ja vastuu perheestä jäi yksin äidille. Isältä jäi niin paljon velkoja, että äiti joutui niin sanotusti muonamuijan pestiin kartanolle ja alkoi käydä töissä Velkalan ulkotilalla. Isän kuoltua perhe asui Väinön syntymäkodissa vielä vuoden, kunnes se oli myytävä. Silloin perheelle tarjottiin asuttavaksi mökki kartanon mailta. Väinö Linnan syntymäkodin paikalla ovat nykyisin jäljellä vain peruskivet, sillä paikan uusi omistaja purki rakennuksen 1950-luvulla.
Linna aloitti koulunkäynnin kahdeksanvuotiaana, mutta koska hän oli oppinut lukemaan jo viisivuotiaana hänet siirrettiin pian toiselle luokalle. Jo varhain Väinö kiinnitti huomiota kykenemällä uppoutumaan esimerkiksi lehden lukemiseen, vaikka ympärillä meluttiin. Kansakoulun kirjastosta Linna löysi "Aarresaaren" kaltaisia seikkailukirjoja sekä suomalaiset historialliset romaanit ja kertomuskokoelmat kuten "Suomalaisia sankareita" tai "Karoliinit". Pian pojan lukemisto laajeni venäläisten klassikoiden kuten Dostojevskin, Gogolin ja Tolstoin suuntaan. Linna ei ollut erityisen innokas koululainen, vaikka menestyikin hyvin. Myöhemmin hän muisteli varhaisten aineidensa olleen kieliopillisesti moitteettomia, mutta sen kummempaa eloa tai ilmeikkyyttä niissä ei ollut. Väinön vanhempi sisar, joka oli kotiapulaisena vakuutusjohtaja Aarne Kuusen perheessä Helsingissä, lähetti ja toi kotiinsa muiden muassa erilaisia nuortenlehtiä sekä perheen poikien Matin ja Pekan vanhoja vaatteita, mistä Linna myöhemmin leikillään arveli kulttuuriharrastusten tarttuneen häneenkin.


title: Väinö Linna

text: Väinö Linnan suku edusti niin isän kuin äidinkin puolelta hämäläisiä torppareita ja maatyöläisiä. Väinön isä Vihtori oli teurastaja. Hän ja Maija Linna, Maria o.s. Nyman, menivät naimisiin 1907. 20. joulukuuta 1920 Urjalassa syntyi Väinö Linna, joka oli kymmenlapsisen perheen seitsemäs. Häntä ennen oli perheessä ollut kaksi vanhempaa Väinöä, Väinö Ilmari ja Väinö Olavi, jotka kuolivat tuberkuloosiin, kuten myös Armas-veli.


title: Väinö Linnan seura

text: Väinö Linna seura ry on kirjallinen seura. Yhdistys perustettiin Urjalassa Väinö Linnan syntymäpäivänä 20. joulukuuta 1977. Sen toiminnan tarkoituksena on Väinö Linnan henkilöön ja tuotantoon kohdistuvan mielenkiinnon ja harrastuksen herättäminen ja edistäminen, Väinö Linnan elämään ja teoksiin liittyvien muistojen ja muun aineiston kokoaminen ja vaaliminen; Väinö Linnan henkilön ja tuotannon innoittaman ja muun suomalaisen luovan kirjallisuuden ja taiteen tukeminen sekä siihen liittyvän tutkimustoiminnan edistäminen sekä urjalalaisen kulttuurityön tukeminen ja edistäminen. Seurassa on noin 180 jäsentä, ja sen puheenjohtaja on FT, tutkija Outi Oja.


title: Väinö Linna

text: Teos laukaisi jatkosotaa ja suomalaisen sotilaan identiteettiä koskevan "kirjasodan". Kirjasodan synnyttämän julkisuuden ansiosta ""Tuntemattomasta"" tuli heti myyntimenestys, ja kirjailijaa alettiin kysyä erilaisiin tilaisuuksiin ja alustajaksi. Tuohon aikaan tyypillisiä olivat matineat, joihin kuului yleensä kirjailijan esittely ja tämän puheenvuoro, usein myös musiikkiesitys tai muu ohjelmanumero. Kun kirjallinen työ viimeinkin oli alkanut tuottaa maineen lisäksi rahaa, hän erosi Finlaysonin palveluksesta ja osti Hämeenkyröstä Käkisaaren tilan 1955. Väinö Linna viljeli tilaa kymmenen vuotta ja kirjoitti samalla "Pohjantähti"-trilogiaansa. Hän kuitenkin säilytti myös kaupunkiasuntonsa Tampereella. Linna myi Käkisaaren 1964 terveytensä heikennyttyä ja osti sen tilalle kesähuvilan Teiskosta.


title: Velkala

text: Kun heikosta terveydestä kärsinyt Vihtori Linna vuonna 1927 kuoli pitkään sairastettuaan, perhe joutui luopumaan kotitalostaan ja Väinö Linnan äiti siirtyi töihin Honkolan kartanon Velkalan sivutilalle, missä asunnoksi osoitettiin Vellin torpan syytinkimökki, ja lapsetkin joutuivat kukin vuorollaan kartanon pelloille töihin. Koulunsa Väinö Linna sai aloittaa lähellä kotiaan, kun Linnan torppa ajan tavan mukaan oli itsenäistyessään saanut maansa kauempaa, ja alakoulua oli ruvettu pitämään entisessä Linnan torpan päärakennuksessa mäen toisella laidalla. Vuonna 1928, kun Väinö siirtyi yläkouluun, siirettiin myös alakoulu Honkolan koulun yhteyteen, missä jo oli yläkoulu. Tällöin perhe pääsi asumaan vapaaksi jääneeseen entisen Linnan torpan päärakennukseen.


title: Väinö Linna

text: Vuonna 1946 Linna osallistui Kokoomuksen Nuorten Liiton kirjoituskilpailuun tekstillä "Köyhän työmiehen isänmaa". Raati lunasti sen ja se julkaistiin "Nuori Oikeisto" -lehdessä. Isänmaallisuus merkitsi Linnalle sitä, että oman kansan menneisyyttä, isien muistoa ja heidän hyviä tekojaan kunnioitetaan ja arvostetaan. Tekstissään esikoiskirjaansa valmisteleva Linna avasi maailmankuvaansa: maailmantalouden on oltava vapaata, mutta se tarvitsee tasapainokseen sosialismia; järjestely ei kuitenkaan saa laajentua sosialistiseksi yhteiskunnaksi.


title: Iskutilavuus

text: Iskutilavuus on mäntämoottorissa iskunpituuden ja männän poikkipinta-alan tulo. Iskunpituus on männän alakuolokohdasta yläkuolokohtaan kulkeman matkan pituus. Monisylinterisessä moottorissa iskutilavuus ilmoitetaan kaikkien moottorin sylintereiden iskutilavuuksien summana. Pienissä laitteissa, kuten mopoissa ja moottorisahoissa, moottorin iskutilavuus ilmoitetaan useimmiten kuutiosenttimetreinä, mutta suuremmissa moottoreissa litroina ja joissakin amerikkalaisissa autoissa kuutiotuumina.


title: Iskutilavuus

text: Mopon moottorin suurin sallittu iskutilavuus on 50 cm³ ja kevytmoottoripyörän moottorin 125 cm³. Tavallisen henkilöauton moottorin iskutilavuus on tyypillisesti alle 2 000 cm³ eli kaksi litraa. Iskutilavuus otetaan huomioon myös verotuksessa.


title: Grand Prix -autoilun Euroopan-mestaruussarja

text: 750 kg painoraja oli käytössä kauden 1937 loppuun asti. Kaudella 1938 otettiin uusi malli käyttöön. Ahdinta käyttäneiden autojen iskutilavuus piti olla 666–3000 cm³, kun taas autojen, joissa ei ollut ahdinta, iskutilavuus piti olla 1000–4500 cm³. Autojen piti painaa 400–850 kg. Tarkkaan vähimmäispainoon vaikutti moottorin iskutilavuus.


title: V16-moottori

text: Moottoreita käytetään muun muassa louhosautoissa, junien voimakoneena, suurimmissa (noin 200 tonnin) pyöräkuormaajissa ja kohtuullisen kokoisissa laivoissa. V16-moottoreiden iskutilavuus vaihtelee noin 10 ja 80 litran välillä. Tehoalue on noin 1 000–15 000 hevosvoimaa riippuen viritysasteesta ja iskutilavuudesta sekä käytettävästä polttoaineesta.


title: Iskutilavuus

text: Moottorista saatava vääntömomentti on usein suoraan verrannollinen iskutilavuuteen. Tosin nykyään suuremmilla ahtopaineilla saadaan pienestäkin moottorista yhtä paljon tai jopa enemmän vääntömomenttia, kuin suurempitilavuuksisilta. Tämä ei kuitenkaan aina pidä paikkaansa, sillä moottorin vääntömomenttia voidaan lisätä muutenkin kuin iskutilavuutta kasvattamalla. Esimerkiksi käytettävä polttoaine, polttoaineen ja ilman syöttö, puristussuhde ja monet muut seikat vaikuttavat saatavaan vääntömomenttiin.


title: Skootteri

text: Skootteri on pienipyöräinen moottoripyörä, jossa on metallinen runko (monokokki) kuten Vespassa tai erillinen putkirunko, johon suojapellit on kiinnitetty (Lambretta). Istuimen ja ohjaustangon väli on ainakin osittain avoin, joissakin malleissa tasainen lattia, toisissa lattia on vähintäänkin kuljettajan jalkojen kohdalla. Skootterin moottori, jonka iskutilavuus on yleensä ollut 98–200 cm³, sijaitsee perinteisissä malleissa takapyörän lähellä ja on täysin koteloitu. Uudemmissa skoottereissa moottori on istuimen alla, ja sylinteritilavuus on jopa 840 cm³. Voimansiirtotapa on hammaspyörillä toteutettu suoraveto takapyörään tai toisiovetoketju tai hihna, ja moottori on samalla kiinteä osa iskunvaimennusta. Vaihteisto on joko manuaalinen tai täysin automaattinen variaattori.


title: Kuorma-auto

text: Jakeluliikenteessä moottoritehot ovat pääsääntöisesti alle 220 kW (300 hv). Näiden moottorien iskutilavuus on usein välillä 5–9 litraa. Mikäli kuorma-autoa on tarkoitus käyttää ajoneuvoyhdistelmän vetoautona, moottorina on usein 300–520 kW:n (400–700 hv:n) 11–18-litrainen moottori. Jos ajoneuvoyhdistelmällä ajetaan usein täydellä 76 tonnin yhdistelmämassalla ja erityisesti vaikeissa olosuhteissa, vetoauton moottoriksi valitaan usein jonkin verran perusmallia tehokkaampi versio. Nykyisen asetuksen mukaan kuorma-auton moottorin tehon pitää olla vähintään 5 kW per tonni. 76 tonnin painoisen ajoneuvoyhdistelmän vetoon vaaditaan siis vähintään 380 kW:n tehoinen moottori.


title: Skootteri

text: Skoottereissa on nykyään useimmiten automaattinen variaattorivaihteisto ja automaattinen kytkin, joten kuljettaja voi keskittyä pelkästään ajamiseen. Perinteisissä malleissa voimansiirto tapahtui manuaalisella vaihteistolla, vaihteiden vaihtaminen tapahtui ohjaustangossa olevalla valitsimella. Nykyaikaisissa skoottereissa moottorin iskutilavuus vaihtelee 49cm³ ja 850 cm³ välillä ja moottorit ovat kaksi- tai nelitahtisia.


title: Sisämoottori

text:
Perämoottorit ja sisäperämoottorit ovat varsinkin perämoottoritekniikan kehittyessä vallanneet merkittävän osan pienten ja keskikokoisten veneiden markkinoista ja sisämoottoria tavataan nykyään lähestulkoon yksinomaan dieselmoottoreina kookkaissa purje- ja moottoriveneissä, tai perinteisillä malleilla tehdyissä puuveneissä. Laivoissa sisämoottori on aina ollut ainoa mahdollinen propulsioratkaisu moottoreiden koon vuoksi.
Moottoreiden iskutilavuus ja sylinterimäärä vaihtelevat purjeveneiden ja avopuuveneiden muutaman hevosvoiman ja yhden sylinterin moottoreista aina suuriin tuhansien hevosvoimien V-moottoreihin laivakäytössä. Alkujaan moottorit olivat kaksitahtisia, mutta nykyään suuria laivamoottoreita pienemmät ovat kaikki nelitahtisia. Aiemmin dieselsisämoottorit olivat vapaasti hengittäviä. Nykyään dieselsisämoottorit ovat pienimpiä malleja lukuun ottamatta ahdettuja.


title: Traktori

text: Nykyaikaisen traktorin moottori on yleensä 3-, 4- tai 6-sylinterinen vesijäähdytteinen, usein turboahdettu suorasuihkutusdiesel. Ruiskutus ohjataan useimmissa traktoreissa sähköisesti. Yhteispaineruiskutus (common rail) ja moniventtiilitekniikka ovat yleistymässä kiristyvien päästönormien takia. Iskutilavuus sylinteriä kohti on yleensä hieman yli 1 litra eli tyypillinen nelisylinterinen moottori on 4,0–4,5-litrainen.


title: Kai Jämsä

text: Kai Jämsä on pitkään tehnyt uutta soololevyä. Siltä etukäteen julkaistu promosingle ”Sordiino päällä” oli Radio Suomen soittolistan ykkösenä maaliskuussa 2011. Syyskuussa 2011 samaan suoritukseen ylsi kappale ”Jätimme oven raolleen”. "Sordiino päällä" ja "Jätimme oven raolleen" ilmestyivät uudella soololevyllä Harvoja ja onnekkaita vuonna 2012. Kai Jämsältä ilmestyi vuonna 2014 joululevy Joulutaivas ja vuonna 2016 uusin soololevy Aika on.


title: Melu

text: Suomen lainsäädännössä melu määritellään ääneksi, joka on terveydelle haitallista tai joka merkityksellisesti vähentää ympäristön viihtyisyyttä taikka merkityksellisesti haittaa työntekoa. Toisen määritelmän mukaan melu on ääntä, jonka ihminen kokee epämiellyttäväksi tai häiritseväksi. Melua voidaan pitää myös "ei-toivottuna" äänenä. Melu on eräs päästömuoto. Eri määritelmät katsovat melua eri näkökulmasta. Lainsäädännön määritelmä korostaa yhteiskunnalle aiheutuvaa haittaa, kun taas jälkimmäisissä korostuu melun kokemisen subjektiivisuus. Sama ääni voi olla toisen korvissa nautittavaa kuunneltavaa, kun taas toinen aistii sen meluna.


title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Laulusävelmillä tarkoitetaan kansanlauluihin kuuluvia lyyrisiä ja loppusointuun riimitettyjä laulelmia, joiden käyttö alkoi Suomen länsiosassa olla yleistä 1800-luvun alkupuolella. Laulut ovat sisällykseltään lyyrisiä, ja niitä lauletaan säepareittain. Ensimmäisessä säeparissa esitettiin tai tulkittiin luonnonkuva, mietelmä tai jonkinlainen yleinen havainto, ja tähän vastattiin jälkimmäisessä parissa tunnelman tai toteaman muodossa. Sävelmä on tavallisesti nelisäkeinen parillinen lauseke, jota nimitetään rekirytmiksi. Sävelmää toistetaan säepareja kertaamalla ja toistamalla riimikohtia säkeistöluvun mukaan. Riimitetyissä lauluissa on jo selkeää ulkomaalaista vaikutetta, muun muassa saksalaisia balladeja sekä ruotsalaisia piiri- ja leikkilauluja.


title: Sävellys

text: Sävellys on yleisnimitys sävelletyille musiikkiteoksille. Sävellyksen tekijää kutsutaan säveltäjäksi. Etenkin populaarimusiikin yksittäisistä sävellyksistä käytetään usein nimeä "kappale", puhekielessä myös "biisi" (< ). Tekijänoikeuslaissa käytetään nimitystä "sävellysteos" kaikkien musiikinlajien teoksista.


title: Esilaulaja

text: Vuorolaulussa esilaulaja on soolo-osan laulaja, jonka esittämän säkeen muut joukkolaulantaan osallistujat kertaavat joko sellaisenaan tai liittävät siihen saman tai uudistuvan kertosäkeen. Jo muinaisessa Kreikassa tunnettiin ryhmälaulanta, jossa kuoro toisti esilaulajan säkeet. Tavan tunsivat myös germaaniset, romaaniset ja slaavilaiset kansat. Juutalaisessa temppelilaulussa ja vanhassa kristillisessä kirkkolaulussa käytetään laulutapaa, jossa ryhmä vastailee solistille joko lyhyin tai pitemmin osuuksin. Tällaisen esitystavan nimitys kristillisessä kirkossa on responsorinen laulu. Seurakunnan tapahtumissa laulettavaa yhteislaulua kutsutaan kaikulauluksi, jos esilaulaja tai esilauluryhmä laulaa säkeen ja seurakunta toistaa sen. Näin pienten lasten ja harvoin kirkossa käyvien ihmisten on helpompi osallistua jumalanpalvelukseen.


title: Laulu (teos)

text: Musiikki voimistaa sanojen antamaa viestiä ja sallii niiden esittämisen intohimolla ja voimalla, jota on vaikea saavuttaa pelkällä puheella. Siksi ihmisääntä ja musiikkia on yhdistetty toisiinsa ympäri maailmaa jo muinaisista ajoista lähtien. Laulutavat eroavat kulttuureittain ja myös kulttuurien sisällä: joissakin kulttuureissa arvostetaan ”rentoa ja luonnollista äänen väriä, jossa laulun sanat äännetään väljästi, kun taas muissa kulttureissa pidetään parempana pitkälle harjoiteltua, jännittynyttä ääntä ja tarkasti lausuttuja sanoja.”


title: Smile (The Beach Boysin albumi)

text: Kuten albumin nimi (”hymy”) kertoo, huumori oli eräs avainelementeistä. Smilen sanoituksissa on sanaleikkejä ja monimerkityksellisiä sanontoja. Esimerkiksi ”Vega-Tables”, jossa lauletaan "I'm gonna do well, my vegetables, cart off and sell my vegetables", kohta ”cart off” on kaksikielinen viittaus saksan kielen perunaa merkitsevään sanaan "Kartoffeln". Eräässä vaiheessa Wilsonilla oli ilmeisesti ajatus tehdä erillinen huumorilevy ja useita äänityksiä tehtiin tätä varten. Nämä eivät kuitenkaan onnistuneet ja idea haudattiin. Tästä projektista syntyi ilmeisesti esimerkiksi "Smiley Smile" -albumin ”She's Goin' Bald”, joka Smilella tunnettiin nimellä ”He Gives Speeches”.


title: Tule luo

text: ”Tule luo” on rauhallinen, mollissa kulkeva iskelmä, jonka kertosäkeessä tempo hieman nopeutuu ja komppi muuttuu humpan kaltaiseksi. Kansainväliseen finaaliesitykseen otettiin mukaan kaksi harmonikkaa lisäämään suomalaisväriä. Kappaleen sanoituksessa ei ole lainkaan etuvokaaleita "y, ä "ja "ö." Katri Helenan vakavasti esittämää kappaletta pidettiin suomalaisissa lehdistöarvioissa hieman vanhanaikaisena ja ”sievästi sanottuna iättömänä” (Anna 11/1993). Myös säveltäjä Matti Puurtinen korosti laulun ”kansallista muttei sentään kalevalaista” lähtökohtaa (Apu 9/1993), ja solisti luonnehti kappalettaan ”tavalliseksi suomalaiseksi iskelmäksi” (Katso 19/1993b).


title: Sävel

text: Sävel on ääni, jonka yksi taajuus eli sävelkorkeus on selvästi muita taajuuksia voimakkaampi desibeleinä mitattuna. Häly ja kohina eivät siten ole säveliä, koska niillä ei ole tunnistettavaa sävelkorkeutta. Tietyntaajuista ilman värähtelyn siniaaltoa kutsutaan joskus "puhtaaksi säveleksi" tai puhtaaksi ääneksi. Useammin puhtaalla sävelellä tarkoitetaan soittimella hyvin soitettua ääntä, jossa yläsävelet täydentävät pääasiallista taajuutta kullekin soittimelle ominaisella tavalla saaden aikaan eri soittimille tyypilliset sointivärit.


title: Audiofiili

text: Termiä käytetään myös halventavasti myös merkityksessä, että henkilö pyrkii hyvään äänentoistoon, jonka laatua hän ei voi kuvailla muilla kuin subjektiivisilla termeillä, tarkoittaa että henkilö on vakuuttunut pelkästään omiin tuntemuksiinsa pohjaten siitä, että jokin tietty äänentoistojärjestelmä kuulostaa paremmalta kuin toinen. Esimerkiksi monet hyvän äänentoiston ystävät pitävät LP-levyjä CD-levyjä parempina; voidaan osoittaa että ääni toistuu eri järjestelmissä eri tavalla, mutta "paremmuutta" ei voida osoittaa, voidaan vain esittää mielipide. Lisäksi joidenkin pitkälle erikoistuneiden laitteiden ja äänenlaatua parantavien laitteiden (esimerkiksi kalliiden kaapelien) vaikutusta äänen laatuun on vaikea osoittaa tieteellisin keinoin.


title: Vinyylilevy

text: Vinyylilevyt olivat yleisin musiikin myyntimuoto vuosikymmenien ajan, kunnes 1980-luvun lopulla digitaaliset CD-levyt alkoivat yleistyä. Vinyylilevyt ovat kuitenkin koko ajan nauttineet suosiota joissain piireissä, esimerkiksi underground-rockissa sekä hip-hop- ja konemusiikissa erityisesti DJ-käytössä. Viime vuosina vinyylin suosio on kasvanut jonkin verran romahduksen jäljiltä, ja esimerkiksi jotkin tavaratalot ovat ottaneet vinyylilevyt jälleen valikoimiinsa. Pienemmistä erikoislevykaupoista vinyylejä on saanut aina. Samoin kirjastojen musiikkiosastolta voi löytyä vinyylilevyjä ja niitä voi myös yleensä lainata.


title: Vinyylilevy

text:
Vinyylilevyjä myytäessä levyn kunto arvioidaan yleensä vakiintuneen kuntoluokituksen mukaan. Siinä arvioidaan, kuinka kulunut, rikkoutunut tai sotkeutunut levy ja sen kansi ovat. Luokitus on yleinen vinyylilevyjen arvioinnissa, sillä pienetkin naarmut voivat vaikuttaa levyn sointiin, mutta toisaalta levy voi olla soittokelpoinen vielä pahaltakin näyttävinkin jäljin. Vinyylilevyt ovat CD-levyihin verrattuna herkkiä naarmuuntumaan. Kuntoluokitusta käytetään kuitenkin toisinaan myös CD-levyihin sekä esimerkiksi kirjoihin tai lehtiin. Levy ja kansi arvioidaan yleensä erikseen, esim. EX-/VG+. Lisäksi arvioinnissa käytetään apuna - ja + merkkejä, esimerkiksi M- on uudenveroinen mutta kertaalleen kuunneltu levy.
Myös muun kokoisia levyjä on olemassa, mutta ne ovat hyvin harvinaisia.


title: Musiikki

text: Äänentoiston ja tallennuksen kehitys on pitkälti muuttanut musiikin luonteen toistamattomasta akustisesta elämyksestä tallennetuksi tuotteeksi, jota levitetään erilaisten medioiden välityksellä. Pisimpään käytössä olleet levitysmediat ovat radio ja televisio. Äänilevyt, esimerkiksi vinyylilevyt, ovat yhä käytössä, mutta niitä ei juurikaan enää valmisteta, kuten ei C-kasettejakaan. Tosin, esimerkiksi uudelleen nousseen suosion ansiosta rockyhtyeiden, kuten Led Zeppelin, vanhoja albumeja on alettu julkaista uusintapainoksina vinyylinä. Myös jotkut suomalaiset yhtyeet, kuten Apulanta ja Viikate, ovat julkaisseet näinä päivinäkin osan levyistään vinyylinä. Eniten uutta musiikkia myydään nykyään CD- ja DVD-levyillä sekä Internetin kautta. Internetistä ostetun musiikin voi tallentaa CD:lle, mediasoittimeen tai tietokoneelle valintansa mukaan, ja siitä voi helposti tehdä lisäkopioita. Kopioinnin helppous on nostanut uudella tavalla esiin tekijänoikeuskysymykset. Laittoman kopioinnin lisääntyminen on vähentänyt musiikkiteollisuuden tuottavuutta merkittävästi.


title: Waltari (yhtye)

text: Waltari on suomalainen vuonna 1986 Helsingissä perustettu crossover- ja metalliyhtye. Bändi perustettiin alun perin taistelemaan rock'n'rollin monimuotoisuuden ja vallankumouksellisuuden puolesta sekä rockin henkistä taantumista vastaan. Laulaja-basisti Kärtsy Hatakan sanoittamat laulut kertovat ihmisen sisäisen vapautumisen ja avomielisyyden uudelleen löytämisestä. Myös maailman raakuus ja ahdistus huokuu paikoitellen lyriikoista välillä sarkastisessa muodossa – vastoinkäymiset on tarkoitettu voitettavaksi. Huomattavin elementti musiikissa on crossoveriksi taipuva tyylisuuntien laajuus: hallitsevimpia elementtejä metallipohjaisessa musiikissa ovat muun muassa elektroninen musiikki, pop, rap, funk, kansanmusiikki ja taidemusiikki. Waltarin musiikille pohjan luovat metallityylitkin vaihtelevat, ja esimerkiksi vuoden 1996 albumi "Yeah! Yeah! Die! Die! Death Metal Symphony in Deep C" on yhdistelmä death metalia ja klassista musiikkia.


title: Vesala (albumi)

text: "Helsingin Sanomien" arviossa toimittaja Jarkko Jokelainen antoi levylle neljä tähteä viidestä. Hänen mukaansa Vesalan ”kaihomielinen popmusiikki” on lähellä PMMP:tä, mutta kallistuu enemmän elektronisen musiikin kuin vimmaisen rockin puolelle. Jokelaisen mukaan Vesala on ottanut vaikutteita Gösta Sundqvistilta ”Tytöt ei soita kitaraa”- ja ”Ruotsin euroviisut” -kappaleisiin, joista ensimmäisen ”kertosäkeen suomalaiskansallinen kuvasto ja suloisen surullinen melodia ovat silkkaa – – Sundqvistia”. Vaikka levyllä kokeillaan uusia musiikkityylejä, keskeisintä levyllä ovat hänen mukaansa tarttuvat poplaulut.


title: Viritys (musiikki)

text: Viritys musiikissa tarkoittaa soittimen säätämistä oikeaan vireeseen. Soittimien vireellä viitataan tuottamien äänien värähtelytaajuuteen. Yleensä musiikkia soitetaan länsimaisen järjestelmän mukaisesti, jolloin sävelille on ennalta määritelty tarkat värähtelytaajuudet. Jos soitin poikkeaa tästä vakiovirityksestä, on se epävireessä. Joillekin soittimille, kuten kitaralle, on olemassa myös useampia vaihtoehtoisia virityksiä. Sävelten suhteellisen virityksen lisäksi tärkeää on sävelten absoluuttinen vire. Esimerkiksi usein a-sävel on taajuudeltaan 440 Hz tai 442 Hz, ja muut sävelet suhteutetaan tähän.


title: Villi Itä − kalevalainen rapsodia

text: Levyn alaotsikon mukaan kyseessä on kalevalainen rapsodia, albumin musiikki on tehty tilauksesta vuoden 1985 Kajaanin Runoviikon "Sana ja sävel kalevalaisessa Kajaanissa" -tapahtumaan, jolloin vietettiin Kalevalan 150-vuotisjuhlavuotta. Yhtyeen johtohahmo Sakari Kukko on kertonut, että musiikin lähtökohtana ovat karjalaiset ja inkeriläiset runosävelmät. Levyn lähes koko materaali on mukana myös Sakari Kukon vuonna 2000 ilmestyneellä albumilla "Kalevala Spirit".


title: Volyymisota

text: Ilmiön taustalla on monia tekijöitä, mutta se on lähtöisin CD-levyn ja sitä myötä sähköisessä muodossa olevan musiikin suosion kasvusta. Koska CD-julkaisujen myötä nauhoituksia eivät enää koskeneet analogisten medioiden kuten vinyylilevyjen ja kasettisoittimien fyysiset rajoitteet, äänenvoimakkuutta pystyttiin kasvattamaan aina äänen säröytymiseen asti. Ajan myötä tapa yleistyi levy-yhtiöiden keskuudessa, koska kukaan ei halunnut kuulostaa kilpailijaansa hiljaisemmalta. Samanaikainen kehitys musiikin kuuntelutottumuksissa vähensi musiikin kuuntelijoiden kiinnostusta aiheeseen: äänenlaatu jää toissijaiseksi, kun kuuntelu tapahtuu kannettavan tietokoneen kaiuttimilla tai korvakuulokkeilla meluisalla kadulla. Musiikkitallenteiden tuotannossa tekninen henkilökunta ymmärtää äänekkyyden kasvattamisen vaikutuksen äänitteen laatuun, mutta päättävät henkilöt kiinnostuvat enemmän myynnistä.


title: Signmark

text: Vuoriheimo aloitti musiikin teon vuonna 2004, mutta runoja hän on viittonut lapsesta saakka, kuten myös kääntänyt lauluja viittomakielelle. Esiintyessään Signmark viittoo rytmikkäästi, sillä viittomakielisessä räppäyksessä loppusoinnut ovat samankaltaisia käsimuotoja ja viittomia. Ne vastaavat puhutun kielen riimejä. Bassot ovat kuurolle räppärille tärkein elementti, sillä ne auttavat seuraamaan musiikin kulkua ja rytmittämään laulua. Ilmeet tukevat viittomakielistä ilmaisua ja improvisaatio on olennainen osa pakettia.


title: The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars

text: Albumin vinyyliversion takakannessa on merkintä ”To be played at maximum volume” eli ”soitettavaksi täysillä”.


title: Kerubi

text: Kerubit ovat kristillisessä mytologiassa esiintyviä enkelihahmoja. Kerubit mainitaan usein Vanhassa testamentissa ja kerran myös Uudessa testamentissa. Nimi kerubi on peräisin assyrian sanasta kirubu "olla lähellä". Tällä viitataan siihen, että kerubit ovat Jumalan lähimpiä seuralaisia ja palvelijoita. Kerubi-sanan alkuperän on nähty myös viittaavan joko esirukoilijapappiin tai eläinhahmoiseen olentoon, jollaiseksi se esimerkiksi Hesekielin kirjassa (1:5-12) kuvataan. Keskiaikaisen katolisen teologian mukaan kerubit ja serafit olivat enkeleiden hierarkiassa ylimpänä. Kirkkotaiteessa kerubi esitetään yleensä nelisiipisenä.


title: Kerubi

text: Taidehistoriassa kerubeiksi kutsutaan toisinaan puttoja, pullukoita pikkuenkeleitä, joita varsinkin barokin aika suosi. Tällainen hahmo on varsin kaukana Hesekielin kirjassa mainitusta tetramorfista, nelihahmoisesta enkeliolennosta, jolla on ihmisen, leijonan, härän ja kotkan kasvot. Tästä hahmosta on myös johdettu Raamatun neljän evankelistan vertauskuvat: Matteus on ihminen, Markus on leijona, Luukas on härkä ja Johannes on kotka.


title: Kerubiveisu

text: Kerubiveisu (; muinaiskirkkoslaaviksi "Херувімскаѧ пҍснь" 'kerubien (enkelten) laulu') on ortodoksiseen pyhän Johannes Krysostomoksen liturgiaan kuuluva tropari, joka veisataan liturgian kahteen osaan jakavan ns. suuren saaton edellä. Kerubiveisu lisättiin liturgiaan keisari Justinus II:n määräyksestä vuoden 573 paikkeilla. Veisun katsotaan kuvaavan näkymättömien kerubien läsnäoloa jumalanpalveluksessa.


title: Kuuba

text: Kuuban näkyvimmät uskonnot ovat katolilaisuus ja afrokuubalaiset synkretistiset uskonnot kuten santería. Katolisuus liittyy maassa historiallisesti eurooppalaisuuteen, Espanjaan ja Portugaliin, ja afrokuubalaiset uskonnot tulivat maahan orjuuden myötä. Afrokuubalaisten uskontojen harjoittajia vainottiin maassa aina 1990-luvulle saakka, sillä niitä on pidetty ”noituutena”. Kuubassa on myös etenkin protestantteja, juutalaisia ja muslimeja.


title: Jyväskylän Katulähetys

text: Jyväskylän Katulähetyksessä vallitsee ekumeeninen ajattelutapa, käsitys, jonka mukaan elävässä uskossa olevia ja siten pelastuvia on useissa kristillisissä suuntauksissa, vaikka toissijaisissa opinkohdissa onkin eroavaisuuksia. Yhdistyksessä siis uskotaan, etteivät toissijaiset opinkohdat kuten esimerkiksi se, onko kastettava vauvat vai vain uskonsa tunnustaneet ja onko kastettava upottamalla vai valelemalla, ratkaise pelastusta. Näin ollen siihen kuuluu ihmisiä sekä evankelis-luterilaisesta kirkosta, ortodoksikirkosta että vapaista suunnista.


title: Belize

text: Kristinusko on Belizen selvästi suurin usko. Vuoden 2010 tilastojen mukaan 40,4 prosentteja oli katolisia, 8,5 prosenttia helluntailaisia, 5,5 prosenttia seitsemännen päivän adventisteja, 4,6 prosenttia anglikaaneja ja 3,8 prosenttia saksankielisiä mennoniittejä. Muita protestantteja on 6,6 prosenttia ja muita kristittyjä 6,0 prosenttia.


title: Kathryn Kuhlman

text: Kathryn Kuhlman (9. toukokuuta 1907 – 20. helmikuuta 1976) oli yhdysvaltalainen, baptistikirkkoon kuulunut uskonnollinen julistaja ja uskolla parantaja. Hänen katsotaan edustaneen yhteiskristillisyyttä ja ekumeenisuutta. Kuhlman lukeutui karismaattiseen liikkeeseen. "Hänen palvelutyönsä oli yksi karismaattisen liikkeen johtavimmista palvelutöistä, ellei kaikkein johtavin", toteaa helluntailais-karismaattisen kristillisyyden historiaa tutkinut yhdysvaltalainen saarnaaja Roberts Liardon.


title: Ubikviteetti (teologia)

text:
Katolinen kirkko ajautuu transsubstantiaatio-opissaan tohtori Lutherin mukaan harhaan siinä, että se leipä muuttuu rituaalin kellon kilautuksen hetkellä Jeesuksen ruumiiksi, vaikka se todellisuudessa on edelleen pelkkää leipää, ja se maistuu leivältä. Ei se materia siitä kelloa kilauttamalla muuksi muutu.
Muut protestantit, kuten zwingliläiset ja kalvinistit, mutta varsinkin yltiöpäiset ns. hurmahenget, "die Schwärmerer", ajautuvat tohtori Martti Lutherin mukaan harhaan siksi, koska he opettavat, että "tämä leipä ainoastaan symbolisoi Kristuksen ruumista, olematta kuitenkaan Kristuksen ruumis." Ehtoollisleipä ei ole Kristuksen ruumiin symboli, vaan Kristuksen ruumis. Samalla kun luterilainen puree öylättiä, samalla hän myös puree rikki Kristuksen luut ristinpuulla.


title: Katolinen kirkko

text: Ruusukon rukoileminen ei kirkon mukaan ole mitään muuta kuin Kristuksen kasvojen katselua Marian kanssa. Se on yksi perinteisistä kristillisen rukouksen teistä, jotka soveltuvat Kristuksen kasvojen kontemplaatioon. Näin sitä kuvasi paavi Paavali VI: ”Koska ruusukko perustuu evankeliumiin ja pitää keskuksenaan ihmiseksi tulemisen ja ihmisten pelastuksen salaisuuksia, on sitä pidettävä täysin kristologisia tunnuksia kantavana rukouksena. Sen luonteenomainen piirre, litaniamainen enkelin tervehdyksen ’Terve Maria’ toistaminen, tuo lakkaamatta kunniaa myös Kristukselle, johon viime kädessä kohdistuu enkelin sanoma ja Kastajan äidin tervehdys: ’siunattu sinun kohtusi hedelmä’ (Luuk. 1:42). Sanojen ’Terve Maria’ toistaminen on enemmänkin – se on kuin kangas, jolla salaisuuksien mietiskely kehittyy. Kristus, johon jokainen enkelin tervehdys viittaa, on nimittäin sama Kristus, jonka peräjälkeen lausutut salaisuudet osoittavat Jumalan Pojaksi ja Neitsyen Pojaksi.”


title: Kiribati

text: Maan suurin uskonto on kristinusko, vaikkakin siihen usein sekoittuu paikallisia kansanuskomuksia. Vuoden 2005 väestönlaskennassa katolisia oli 55 %, protestantteja 36 %, mormoneita 3,1 %, Bahaita 2,2 %, adventisteja 1,9 % ja muita 1,8 %.


title: Ukkosen ennakointi

text: Välitöntä ukkosta ennustaa valtavan suuren korkean valkean pilvivallin tai pilven lähestyminen, jossa näkyy tumma alasosa sinimustana. Vaikkei pilvi vielä jyrisisikään, on syytä hakeutua suojaan. Ukkospilvet voivat olla valtavia kumpupilviä, tai alasinpilviä.


title: Ukkonen

text: Lämpöukkosen mahdollisuudesta vuorokauden sisään kertovat vallinharjapilvi ja kokkarepilvi. Taivaan suhteellisen vaalea sini ja se, että kaukana olevat pilvet näkyvät vain hämärästi. Lämpöukkosta enteilee taivaalla näkyvien kumpupilvien kasvu leveyttään suuremmiksi, tornimaisiksi, ja valtavan suuret kumpupilven möhkäleet ("Cumulus congestus") ennakoivat mahdollista ukkosta parin tunnin kuluessa, varsinkin jos niitä näkyy kuumana kesäisenä iltapäivänä tai kesäiltana. Viimeistään "Cumulonimbuksen" ilmestyminen jonnekin taivaan osaan voi merkitä pikaista ukkosta, mutta vain siinä tapauksessa, että pilvi tulee kohti. Pikaista ukkosta voi myös ennustaa tummapohjaisen tai tumman, satavan pilven tuleminen kohti. Lämpöukkosta voi ennakoida monet taivaalla näkyvät alasinpilvet ja/tai kukkakaalin muotoiset valtavat vuorimaiset pilvimöykyt. Kaukainen sade joka näkyy pilven alla tummina pystysuorina tai vinoina maahan ulottuvina viiruina tai ohi mennyt sadekuuro voi ennustaa lämpöukkosta, varsinkin jos siihen liittyy ilman viileneminen ja kostuminen.


title: Sade

text:
Huonoa säätä enteilevä taivas on sävyltään kesällä monesti likaisenharmaa. Sateen edellä ilmestyy taivaalle tummia pilviä tai tumma/tummeneva pilvipeite paksunee. Aina tummat pilvetkään eivät enteile sadetta. Toinen merkki alkavasta sateesta on korkeista pilvistä koostuvan pilvirintaman lähestyminen. Sadetta voivat ennustaa myös yhä korkeammaksi nousevat kumpupilvet.
Kaukainen sade voi himmentää sumumaisena tai juovaisena takana olevaa taivasta. Sade näkyy monesti satavan pilven alla tummina pystysuorina juovina, tai vaaleina juovina tummaa taustaa vasten. Juovat voivat olla hitsautuneet tummaksi alueeksi, joka ulottuu pilven alta maahan asti. Sade tulee, jos satavan näköinen pilvi näyttää lähestyvän pilvien liikkeiden mukana.
Juuri ennen sadetta linnut lentävät matalalla, taivas on suureksi osaksi tummanharmaitten pilvien peitossa ja pilvenriekaleita nähdään. Sade itsessään voi ennustaa kesällä ukkosta, varsinkin jos on lämmintä."PW" kuvaa ilmakehäluotaimissa mitattua satamiskelpoisen veden määrää. PW yli 4,4 lupaa suurta sadetta, alle 2,5 heikohkoa sadetta.


title: Suolapulssi

text: Suolapulssit hapettavat Itämeren pääaltaan syvänteiden vesiä, mutta samalla työntävät vanhaa suolaista, hapetonta ja hyvin ravinteikasta vettä Suomenlahdelle. Tutkijat arvioivat, että ravinnemäärän kasvun takia Suomenlahdelle voi olla tulossa erittäin pahoja sinileväkukintoja kesinä 2017 ja 2018. Joulukuussa 2018 sinilevää havaittiin Suomenlahdella myös keskellä talvea. Pohjanlahdella tällaista vaikutusta tuskin nähdään, koska Itämeren pääaltaan suolainen ja ravinteikas syvä vesi ei pääse merkittävästi virtaamaan pääaltaasta Pohjanlahdelle sen suulla sijaitsevien matalikkojen (merenpohjan kynnysten) vuoksi. Huomattavien leväkukintojen muodostuminen myös Selkämeren eteläosaan on siitä huolimatta mahdollista. Mikäli tulisi suolapulssi, jonka vaikutukset ulottuisivat myös Selkämerelle, sen seuraukset voisivat Syken ryhmäpäällikön mukaan olla Selkämerelle katastrofi.


title: Ukkosen ennakointi

text: Ukkosen mahdollisuus on sadetutkan mukaan kohonnut, jos kohti näyttää tulevan kasvavia kuuropilviä. Ukkosen mahdollisuus on suuri, jos alle 100n kilometrin päähän syntyy suurehkoja terävärajaisia rankan sateen alueita, jotka ovat useammin ukkospilviä. ukkosen mahdollisuus on suuri, vaikka ensimmäiset tutkassa alle 100 km:n päässä olevat pilvet eivät tulisikaan kohti, vaan menisivät pois. Näiden pilvien vaneveteen voi kesällä alle tunnin sisään kehittyä ukkosia. jos sadetutkassa tulee vaikkapa pilvien yleisestä tulosuunnasta alle 45 asteen päähän iso ukkospilvi, pilvi voi tulla päälle, koska ukkonen voi liikkua eri suuntaan kuin muut pilvet.


title: Pimeä nousee (elokuva)

text: Tukikohtaa on hajota liitoksistaan, mutta Pimeä ei pääse sisään. Yhtäkkiä Stantonien perheen ääniä alkaa kuulua oven takaa. Will lankeaa houkutukseen ja avaa oven, jolloin Pimeä pääsee sisään. Ratsastaja luo tumman pilven, johon imee yksitellen vastarintaa yrittävät Ikivanhat. Will on epäonnistunut, koska yksi tunnus puuttuu. Kun Williä lähdetään imemään, hän muistaa Merrimanin sanat: "uhrattu sielu voi vapauttaa Valon". Will tajuaa, että kuudes tunnus on hänen sielunsa. Hän pääsee vapauttamaan Valon ja Pimeä kukistuu. Will saa Ikivanhat pois pilvestä. Vedestä nousee myös hänen viikon ikäisenä kadonnut isoveljensä Tom, jonka Ratsastaja oli kidnapannut. Elokuva loppuu kohtaukseen, jossa Will ja Tom pääsevät yhdessä kotiin.


title: Ukkosen ennakointi

text: Kaukokartoitusvälineistä ukkosta voi ennustaa säätutkilla, salamanpaikantimilla ja jossain määrin myös satelliittikuvilla. Tiheä salamointi pilvien tulosuuntaisella puoliskolla ennustaa ukkosta, ja myös rankka sade tutkakuvassa pilvien tulosuunnassa. Ukkospilvet näkyvät monesti melko terävärajaisina pyöreinä tai soikeina rankan sateen alueina. varsinaisia kaukokartoituslaitteita voi täydentää muilla hiukan samaan tapaan toimivilla laitteilla, esimerkiksi radion rätinä keskipitkillä tai pitkillä aalloilla kertoo kohtalaisen lähellä olevasta ukkosesta.


title: Ilmastonmuokkaus

text: Pilvien heijastavuutta voitaisiin kasvattaa niin sanotuilla pilvien valkaisumenetelmillä. Näiden menetelmien vaikutuksen on arvioitu olevan suurin merialueilla, joilla pilvien vesihöyryn tiivistyminen on luonnostaan heikompaa ilman vähäisemmän hiukkaspitoisuuden takia. Pilvien valkoisuutta voitaisiin lisätä luomalla niille runsaasti tiivistymisytimiä, esimerkiksi suihkuttamalla ilmakehään merivettä, jonka sisältämän merisuolan hiukkaset toimivat pilvissä tiivistymisytiminä.


title: Cumulonimbus capillatus

text:
Cumulonimbus capillatus on kuuro- tai ukkospilvi, jossa on selvästi näkyvää kuituista rakennetta, joka voi olla alasimen muotoinen. Jos pilvessä on selvä alasin, kannattaa käyttää nimitystä "Cumulonimbus incus". Kuituisuuden ilmestyminen korkeisiin kumpupilviin ennustaa kesällä monesti ukkosta tai rankkoja sadekuuroja.
Usein pienikin cirruspilveä muistuttava hahtuva isossa kumpupilvessä ennustaa ukkosta.


title: Pilvi

text: Pilvien muodostumiseen tarvitaan kosteutta ja sopivan matala lämpötila. Muodostumiseen ei riitä kuitenkaan pelkkä sopiva kosteus, vaan siihen tarvitaan myös pieniä tiivistymisytiminä tunnettuja hiukkasia. Ne antavat vesihöyrylle pinnan, johon sitä voi kiinnittyä. Suhteellinen kosteus voi nousta helposti yli sadan prosentin, jos tiivistymisytimiä ei ole saatavilla. Tällaiset olosuhteet ovat harvinaisia, sillä tiivistymisytimiksi kelpaavat monet erilaiset hiukkaset, kuten metsäpaloista, tulivuorten purkauksista tai ihimisen toiminnasta syntyneet pienet hiilihiukkaset, sulfaatti- ja nitraattiyhdisteet ja ilmakehään päätynyt merisuola.


title: MAN (yritys)

text:
Vuonna 1841 rautatiekaluston valmistaja Johann Friedrich Klett perusti Klett & Co:n, joka oli MAN:n edeltäjä. Teollistuminen ja auton kehitys tekivät luotettavat ja taloudelliset moottorit tarpeelliseksi. MAN sijoitti dieselmoottoriin. Vuonna 1893 Rudolf Diesel sai patentin sytytysmenetelmälleen. MAN rakensi toimivan dieselmoottorin vuonna 1897.
Dieselin myötä muutkin ottivat käyttöön polttoaineen suoraruiskutuksen sen aikaisten suurikokoisten kompressoreiden tilalle. Kompressorit puhalsivat ilma-polttoaineseoksen sylinteriin. Diesel kuvasi myös pumppusuuttimen, mutta tarpeellisten materiaalien puutteen takia ei hänellä ollut mahdollisuutta rakentaa sellaista.
Vuonna 1898 yhtiöt "Maschinenbau-AG Nürnberg" (perustettu 1941) ja "Maschinenfabrik Augsburg AG" (perustettu 1940) yhdistyivät muodostaen "Vereinigte Maschinenfabrik Augsburg und Maschinenbaugesellschaft Nürnberg A.G., Augsburg ("Yhdistyneet konetehtaat Augsburg ja Nürnberg Oy")". Vuonna 1908 yhtiö nimettiin uudelleen "Maschinenfabrik Augsburg Nürnberg AG":ksi, tai lyhyesti, M·A·N.


title: Suoraruiskutus

text: Suoraruiskutus (myös suorasuihkutus) on polttomoottorin polttoaineen syöttöjärjestelmä, jossa polttoaine annostellaan suuttimilla suoraan palotilaan. Järjestelmä on hyvin yleinen dieselmoottoreissa, mutta se on myös yleistynyt 2000-luvulla ottomoottoreissa. Polttoaineen syötöstä suuttimiin voi huolehtia joko erillinen jakajapumppu sylinterikohtaisine polttoaineputkineen, sylinterikohtaiset pumppusuuttimet tai yhteispaineruiskutus.


title: Voitelujärjestelmä

text: Painevoitelujärjestelmä käyttää voiteluaineena voiteluöljyä, jota voidaan kierrättää pumpun avulla. Voitelujärjestelmä toimii siten, että moottorin öljypumppu pumppaa öljyä säiliöstä öljykanaviin. Pääöljykanavassa öljypumpun jälkeen on yleensä öljynsuodatin ja mahdollisesti myös lämmönsiirrin. Öljynsuodatin erottelee hienot epäpuhtaudet voiteluaineesta. Säiliössä ennen öljypumppua on karkeasuodatin, eli sihti. Öljykanavissa öljy virtaa voideltaviin kohteisiin (laakerit, sylinterit, venttiilit yms) suorittamaan tehtävänsä ja palaa takaisin säiliöön valumalla, kun kanavista tuleva uusi öljy työntää edellämenevää öljyä ulos. Takaisin säiliöön valuva öljy lähtee uudelleen kiertoon. Voitelujärjestelmässä vallitsevaan paineeseen vaikuttaa pumpun lisäksi voiteluaineen viskositeetti ja kanavien aiheuttama virtausvastus. Viskositetti aiheuttaa virtausvastusta ja täten aiheuttaa voitelujärjestelmään paineen, suurempi viskositeetti aiheuttaa yleensä suuremman paineen.


title: Luonnonkapitalismi

text:
Esimerkiksi maailman sähkönkulutuksesta noin 3/5 käytetään erilaisten sähkömoottoreiden pyörittämiseen. Suurin osa moottoreista toimii erilaisina pumppuina, jotka käyttävät suurimman osan energiasta kamppailussa kitkaa vastaan. Kirjoittajat kertovat esimerkkinä miten eräässä muoviteollisuuden tehtaassa saavutettiin 14 pumpun järjestelmässä 92 %:n energiasäästöt tavanomaiseen järjestelmään verrattuna seuraavilla yksinkertaisilla toimilla:
Yleensä putkien halkaisijaa ei uskalleta kasvattaa, koska isompien putkien hankintahinta on korkeampi kuin pumppauksessa säästetyn energian hinta. Tarkastelemalla kuitenkin kokonaisuutta havaitaan, että hankintahinta korvautuu välittömästi, koska suuremmat putket tarvitsivat pienemmät ja halvemmat pumput. Järjestelmän rakentaminen oli lisäksi nopeampaa, yksinkertaisempaa ja tilaa säästävämpää kuin perinteinen malli olisi ollut.


title: Taajuusmuuttaja

text: Yhtenä suurimpana etuna taajuusmuuttajan käytössä on energian säästö kun moottoria käytetään aina prosessin tarpeen mukaisella nopeudella. Energian säästö on erityisesti huomattava pumppu- ja puhallinkäytössä, joissa energian tarve pienenee suhteessa nopeuden kolmanteen potenssiin. Taajuusmuuttajalla aikaansaatu säästö on merkittävää myös tilanteissa, joissa kanavassa virtaavan nesteen tai kaasun virtausta muuten säädeltäisiin kuristamalla. Monissa pumpuissa säästöt ovat yli 50 % ja tämä merkitsee suurilla pumppaustehoilla myös suurta rahasäästöä. Taajuusmuuttajien käyttö lisääntyykin voimakkaasti juuri tästä syystä. Taajuusmuuttajan lisäetuina saavutetaan sähköverkon ja käyttölaitteistojen rasitusten pieneneminen (esimerkiksi kiihdytys- ja hidastustilanteet).


title: Valmet 565

text: Hydrauliikan pumppu siirrettiin moottorin oikealle sivulle. Kylmäkäynnistyksen helpottamiseksi pumppu voitiin kytkeä irti. Uuden sijoituksen ansiosta saavutettiin suuri etu vaativiin urakointitehtäviin, sillä kampiakselin etupää jäi vapaaksi ylimääräistä hydrauliikkapumppua varten. Eräs pumppusovellutuksia oli hydrostaattinen ryömintävaihde, joka mahdollisti portaattoman nopeudensäädön alueella 0–30 km/h.


title: Pakoputkisto

text: Turboahdetun moottorin pakosarjan suunnittelu riippuu käytetystä ahtamistavasta. Tasapaineahtamisessa pakosarjaan suunnitellaan suuri säiliö, joka tasaa pakokaasujen painepulssit. Turboahtimen turbiini kokee täten lähes vakiopaineen. Impulssiahtamisessa pakokaasujen painepulssit johdetaan vaimentumattomana turbiinille. Moottorin sytytysjärjestyksestä ja sylinteriluvusta riippuen tiettyjen sylinterien pakokaasukanavat yhdistetään, ja turboahtimelle tulee yleensä kaksi kanavaa. Henkilöautoissa käytetään impulssiahtamista sen nopean heräämisen vuoksi. Tyypillisessä turboahdetun 4-sylinterisen henkilöauton pakosarjassa yhdistetään sylinterit 1-3 ja 2-4.


title: Voitelujärjestelmä

text: Voitelujärjestelmä ottaa käyttötehonsa moottorilta ja täten lisää moottorin polttoaineenkulutusta. Energiatehokkuutta parannettaessa voidaan käyttää muuttuvatilavuuksista öljypumppua, jonka tuottamaa tilavuusvirtaa säädetään moottorin voiteluainetarpeen mukaan ja näin säästetään energiaa. Tilavuusohjattu pumppu voi säästää 160 wattia energiaa, mikä tarkoittaa noin 1 % polttoaineensäästöä EU-kulutussyklissä. Vielä suurempi, 1,25 kW säästö öljypumpun tehontarpeessa saavutetaan 6000 1/min kierrosalueella.


title: Ohjaustehostin

text: Hydraulinen järjestelmä toimii hihnavetoisella pumpulla, jota ajoneuvon moottori pyörittää. Pumppu luo hydraulista painetta ja kaksitoiminen mäntä vie voiman ohjaustangolle. Voiman määrää säädetään ohjauspyörään kytketyillä venttiileillä. Haittapuolena on energian kulutusta aiheuttava pumpun vastus myös silloinkin kun ohjauspyörää ei käännetä. Toisena haittapuolena on se, että moottorin sammuessa ajon aikana ohjaustehostin lakkaa toimimasta. Tämän takia vaihde vapaalla tai kytkinpoljinta painaen rullaaminen on vaarallista.


title: Nestekytkin

text: Voimanlähde, joka ajoneuvokäytössä on tyypillisimmin polttomottori tai sähkömoottori, laittaa pumppupyörän pyörivään liikkeeseen. Kuoren sisällä pumppupyörän siivekkeet saavat hydrauliikkanesteen liikkeeseen, joka on toroidiaalinen. Kolmeulotteisena liikkeen voi käsittää esim. munkkirinkilää tai auton sisärengasta vastaavana muotona. Tämä pyörivä nestevirtaus saa turbiinipyörän liikkeeseen, jolloin moottorin voima saadaan siirtymään eteenpäin. Pyörivä nestevirtaus on lisäksi kierteinen, seuraavista seikoista johtuen:Kun nestekytkimiä valitaan eri sovelluksiin, eräs huomionarvoinen seikka on turbiinin "stall speed". Termille ei ole olemassa käyttökelpoista suomenkielistä vastinetta. Suomennoksena englannin kielen sana "stall" kuvaa voiman hiipumista ja lentokoneen sakkausta. Stall speed on se moottorin kierrosluku jolla turbiini ottaa kokonaan kiinni ja vääntömomentti voittaa esim. rengasta paikallaan pitävät vastusvoimat. Vastusvoimat ovat auton massa lisättynä muilla mahdollisilla vastuksilla, ts. jos autoa pidetään esim. jarrulla paikallaan. Siihen asti kunnes turbiinin vääntömomentti voittaa vastuksen, kaikki moottorilta tuleva energia muuttuu nestekytkimellä lämpöenergiaksi. Liiallinen lämpeneminen johtaa hydrauliikkanesteen ominaisuuksien huonontumiseen ja turbiinivaurioon.


title: Käävät

text: Käävän monivuotinen sienirihmasto elää puun sisällä. Itiöemä kasvaa puun ulkopinnalla joko pinnanmyötäisenä eli resupinaatisena, selvästi kasvualustastaan ulkonevana eli pileaattisena tai jotkin lajit näiden sekamuotona (puoliresupinaattinen). Itiöemällä ei yleensä ole jalkaa. Kääpien itiöemät voivat olla joko yksivuotisia tai monivuotisia. Monivuotisten kääpien, kuten taulakäävän ("Fomes fomentarius"), itiöemät saattavat kasvaa varsin kookkaiksi. Usein käävän elämän lopettaa emäpuun lahoaminen pois, mutta myös käävillä on loisia. Jalalliset käävät kasvavat tavallisesti maassa. Kääpien tunnusmerkkinä on itiöemän alapinnan pillistö, joka kuitenkin poikkeaa tattien pillistöstä selvästi. Heltallisia kääpiä tunnetaan myös, esimerkiksi koivunhelttakääpä ("Trametes betulinus").


title: Käävät

text: Jotkut käävät, kuten männynkääpä ("Phellinus pini"), voivat olla merkki vanhasta metsästä, sillä ne eivät elä nuoressa ja terveessä puussa. Nuoressa metsätalousmetsässä kääpiä ja kääpälajeja on varsin vähän. Osa käävistä vaatii kasvualustakseen kuolleen maapuun, ja vaativimmat lajit jopa jonkin toisen kääpälajin esilahottaman rungon. Yksivuotisissa lajeissa sen sijaan on hyvinkin yleisiä ja vaatimattomia lajeja. Pinovyökääpä ("Trametes ochracea") esiintyy hyvin yleisesti jopa muutaman sormen paksuisilla kuolleilla lehtipuun rungoilla.


title: Mietoistenlahti

text: Mietoistenlahden kasvillisuus on monipuolista, vaikka laidunnuksen väliajalla ruovikot levisivätkin laajalle. Kääpän puoliavoin perinnebiotooppi Laajoen suistossa on kasvistoltaan arvokkain. Vähä-Kääpän pohjoisosissa on umpeenkasvusta huolimatta jäljellä sekä niittyjä että metsäkasvillisuutta. Koivua ja tervaleppää kasvavassa Iso-Kääpässä puolestaan kasvaa erilaisia luhta- ja rantakasvillisuusyhdyskuntia. Monet putkilokasvit, kuten rentukka, vesisara, luhtasara ja kurjenmiekka sekä korpikastikka muodostavat Iso-Kääpässä laajoja yhtenäisiä kasvustoja. Kääpien kuivemmat alueet ovat nurmilauhavaltaisia.


title: Raesärkät

text: Rummakonkankaan edustavassa luonnonmetsässä kasvaa reheviä kuusi- ja mäntysekametsiä, joilla on ikää osin yli 100 vuotta. Se onkin verrattain vanhaa lähiseudun metsiin nähden. Lahopuita on runsaasti ja Rummakonkankaalta on löytynyt valtakunnallisesti uhanalaisia kääpiä. Liito-orava elää alueella. Rummakonkangas on myös linnustollisesti hyvin merkittävää seutua. Pesiviin lintulajeihin kuuluu useita vanhan metsän ja kololintulajeja, kuten pikkusieppo ja pohjantikka.


title: Kääpiöpalmu

text: Kääpiöpalmu on pensasmaisesti kasvava laji, joka voi kuitenkin kasvaa jopa 4,5-metriseksi, mutta jotkut jäävät vain 1,5-metrisiksi. Kääpiöpalmun ulkonäkö vaihtelee huomattavasti. Toiset kasvattavat monia juuriversoja ja saattavat levitä tuuheina peräti 4,5 metrin levyisinä pensaina, kun taas jotkut yksilöt kasvavat korkeudeltaan ja leveydeltään vain hieman yli metriin.


title: Kynäkataja

text: Kynäkataja on ainavihanta, kasvupaikasta riippuen pieni tai keskisuuri puu, joskus pensasmainen. Se kasvaa enintään noin 30 metriä korkeaksi. Puulla on usein vain yksi haarautumaton runko. Latvus on muodoltaan nuorena yleensä kapean kartiomainen, mutta vanhemmiten se leventyy ja pyöristyy. Puu voi elää satoja vuosia vanhaksi; vanhimman tunnetun yksilön on määritetty olevan noin 940 vuotta vanha.


title: Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

text: Lahottajasieniin kuuluvia kääpiä käytetään yleisesti vanhojen, suojeluarvoltaan korkeiden metsien tunnistamiseen luontoinventoinneissa. Metsätaloudelle herkkien kääpien esiintyminen kertoo laajemmin lahopuusta riippuvaisten eliölajien tilasta ja alueen lahopuujatkumosta.


title: Käenkaali

text:
Käenkaali eli ketunleipä, joskus myös revonrieska ("Oxalis acetosella") on monivuotinen, 5–10 cm korkea, hento monivuotinen ruoho, joka kasvaa Suomessa yleisenä Etelä- ja Keski-Suomen lehdoissa ja lehtomaisissa metsissä harvinaistuen Rovaniemen ja Kuusamon korkeudelle asti, jota pohjoisempana se ei kasva.
Käenkaalin hento, suikertava, suomuinen maavarsi kasvaa vaakasuoraan suikertaen. Suomut ovat lehtikantoja. Kukkavana ja lehdet nousevat suoraan maavarresta. Lehdet ovat ohuet kolmisormiset, vaaleanvihreät lehdet, jotka kasvavat ruusukkeina ja talvehtivat. Vastaherttaiset lehdykät, 1–2 cm, painuvat alaspäin öiseen aikaan ja huonolla säällä.


title: Jättituija

text: Jättituijaa on pidetty ekologisessa sukkessiossa kliimaksilajina. Se kestää huonosti metsäpaloja. Jättituija kasvaa paremmin metsän suojassa kuin avoimella paikalla ja kestää nuorena hyvin varjostusta. Puu alkaa tuottaa käpyjä yleensä noin kymmenen vuoden iässä. Se voi lisääntyä myös kasvullisesti oksien tai kaatuneiden runkojen juurtuessa. Joillakin lajin esiintymisalueilla kasvullinen lisääntyminen on yleisempää kuin uusien yksilöiden siemenestä kasvaminen.


title: Kellopeippi

text: Kellopeippi kasvaa noin metrinkorkuiseksi. Sen kukat ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia ja se kukkii kesä–syyskuussa. Luonnossa kellopeippiä tavataan monenlaisilta kasvupaikoilta, kuten niityiltä, preerialta, puronvarsilta, soramailta sekä ratapenkereiltä. Puutarhassa kellopeippi menestyy kosteassa, happamassa ja läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Korkeaksi kasvavat yksilöt saattavat tarvita tukemista.


title: Funk

text: Funk on 1960-luvun lopussa syntynyt ja 1970-luvulla kultakautensa kokenut afroamerikkalaisen musiikin tyyli. Soulmusiikista kehittyneelle funkille luonteenomaista on erityisen vahvasti synkopoitu rytmi. Kappaleet voivat koostua vain yhdestä riffistä, joskin paljon monimutkaisemmatkin rakenteet ovat yleisiä. Funkissa korostuu pyrkimys intensiivisen rytmin luomiseen loputtomiin toistettavien riffien avulla. Soittimet ovat usein samat kuin soulmusiikissa eli mukana on yleensä puhallinsektio. Myöhemmässä funkissa alettiin käyttää syntetisaattoreita. Bassokitara saa funkissa usein merkittävän roolin. Funk vaikutti voimakkaasti diskomusiikin ja rapin syntyyn.


title: Funk

text: Funk-musiikkia on pyritty toisinaan luokittelemaan toisaalta intensiivisempään ja raaempaan tyyliin, jota on nimitetty esimerkiksi "hardcore funkiksi", sekä toisaalta soundeiltaan pehmeämpään tyyliin, jota on kutsuttu nimellä "sophisticated funk". Juuri Brownin funk-musiikki edusti ensin mainittua suuntausta, kun taas esimerkiksi Brothers Johnsonin ja Earth, Wind & Firen kaltaiset yhtyeet tekivät enemmän jälkimmäiseen suuntaukseen kuuluvia popmaisempia funk-levyjä.


title: Funk

text: Funkin yksinkertaiset kappalerakenteet olivat selvä vastakohta 1960-luvun yhä monimutkaisemmille jazz-tyyleille. Funk keskittyi sen sijaan intensiivisen rytmin luomiseen. Jazz-muusikot, etenkin fuusiojazzin parissa työskennelleet, ottivat vaikutteita funk-rytmeistä. Tämä vaikutus näkyy toisinaan edelleen vahvana modernissa jazzissa. Trumpetisti Miles Davis ja hänen kanssaan työskennellyt pianisti Herbie Hancock olivat keskeisiä funk-rytmejä käyttäneitä jazz-muusikoita. Usein käytetään sanaa "jazz-funk" viitatessa funk-rytmeihin perustuvaan jazz-musiikkiin.


title: Funk

text: Edeltäjäänsä, 1960-luvun souliin, verrattuna funk käyttää monimutkaisempia rytmejä, mutta kappalerakenteet ovat yksinkertaisempia koostuen yksinkertaisimmillaan vain yhdestä tai kahdesta riffistä (riffin vaihtuminen voi nousta kappaleen kohokohdaksi). Funk-musiikki on yleensä hyvin tanssimiseen sopivaa, ja sen perusideana on useimmiten luoda mahdollisimman intensiivinen groove. Taitavasti soitettuna rytmillä saadaan usein liki hypnoottinen vaikutus.


title: Fuusiojazz

text: Fuusio ei ole varsinaisesti musiikintyyli, koska se tarkoittaa periaatteessa mitä tahansa musiikkia, jossa jazz-muusikot yhdistävät jazzin ja jonkin popmusiikin tai etnisen musiikin tyylin piirteitä keskenään. Voidaan erikseen puhua esimerkiksi ”jazz-rockista”, ”jazz-funkista” tai ”world-fusionista”. Fuusio on siis ennemminkin musiikillinen traditio tai lähestymistapa kuin yksittäinen tyylisuuntaus. Tyypillistä fuusiolle ovat melkein aina jazzille ominaiset pitkät, improvisoidut soolot. Sanaa "fuusiojazz" voidaan käyttää, kun halutaan painottaa fuusion yhteyttä jazz-traditioon. Loppuliite "jazz" pudotetaan usein pois silloin, kun on kyse musiikista, joka ei kuulosta juuri lainkaan perinteiseltä jazzilta.


title: Funk

text: Yksi funk-musiikin näkyvimmistä piirteistä on muusikoiden tyypillinen värikäs ulkoasu. Usein suositaan afrolettejä sekä huomiota herättäviä asuja. Useille funk-yhtyeille tyypillistä oli rennompi tyyli kirjavine vaatteineen siinä missä muut R&B -artistit olivat yleensä tyylitellymmän oloisia kiiltelevissä puvuissaan. Yksi funkin parhaiten muistetuista pukeutujista on basisti Bootsy Collins, jonka tavaramerkkinä olivat tähtien muotoiset silmälasit (ja bassokitara). Myös musiikkina funk on usein humoristista ja/tai eroottisuutta korostavaa. George Clintonin yhtyeiden levyillä huumori on alati näkyvästi esillä. Ohio Players taas lienee paras esimerkki erotiikan korostamisesta 1970-luvun R&B:ssä. Yhtye aiheutti huomiota levyjen rohkeilla kansikuvillaan, joista monet olivat S&M -henkisiä. Useat funk-yhtyeet viljelivät tuotannossaan myös poliittisia teemoja. Esille nostettuja aiheita olivat esimerkiksi rasismin vastustaminen, sosiaalipolitiikan alaan kuuluvat ongelmat sekä sodanvastaisuus.


title: Funkrock

text: Tyylin uusi tuleminen tapahtui Yhdysvalloissa 1980-luvun jälkipuoliskolla ja 1990-luvun alussa, jolloin se yhdistettiin ns. vaihtoehtorockiin. Tässä funkrockin toisessa tulemisessa vaikutteita haettiin nyt myös hip hop -musiikista. Tyylin tunnetuin edustaja oli tuolloin Red Hot Chili Peppers (joka tosin myöhemmillä levyillään on siirtynyt selvästi poispäin funkista). Sen ohella suosittuja funkrock-yhtyeitä olivat tällöin esimerkiksi Fishbone, Living Colour, Primus ja Jane's Addiction. Näiden yhtyeiden musiikissa oli mukana myös raskaan rockin elementtejä, ja joskus käytetäänkin termiä funk metal. Funkrockin toista aaltoa lähellä oleva tyyli on rap rock. Rage Against The Machine on yksi tunnetuimpia funk-riffejä, metallia ja hip hopia yhdistelleitä yhtyeitä 1990- ja 2000-luvuilla.


title: Funk

text: Monet funk-levyt sisältävät varsinaisen funkin lisäksi myös soulballadeja, joskus myös diskoa. "Funk"-sanaa käytetään usein väärässä yhteydessä viittaamaan kaikkeen 1970-luvun mustaan popmusiikkiin. Todellisuudessa monet 1970-luvun soulartistit eivät levyttäneet varsinaista funkia juuri lainkaan. Samoin usein funk-yhtyeenä mainittujen Tower of Powerin ja Earth, Wind & Firen useimmat levyt sisältävät enemmän soulia ja R&B-balladeja kuin varsinaista funkia. Rockyhtyeellä Grand Funk Railroad ei ole mitään tekemistä funkin kanssa, muutamaa "Closer to Home" levyn kappaletta lukuun ottamatta.


title: Funk

text: Laulajat jatkavat funkissa soulmusiikille tyypillistä "sielukasta" vokaalityöskentelyä. Tähän liittyen funk-levyille on usein mahtunut mukaan hitaita soulballadeja. Samalla funk alkoi viedä vokaalityöskentelyä yhä enemmän huudahdusten, chantien ja iskevien hokemien suuntaan. Usein lyriikaksi funk-kappaleessa riittävät iskulauseenomaiset mantrat, joita toistetaan loputtomiin. Tällöin laulamiseen voi osallistua koko yhtye. Esimerkkeinä läpi kappaleen toistuvista lauseista voidaan mainita vaikka James Brownin "Talkin' Loud - And Sayin' Nothing" tai George Clintonin "Shit! Goddamn! - Get Off Your Ass And Jam".


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Kaninkola

text: Kaninkolan kantatilojen määrä on vaihdellut rajusti. Kylässä oli 1560-luvulla seitsemän kantatilaa, joiden määrä väheni myöhemmin kahteen. Tilat Mäikkä ja Knaapi jaettiin isojaon yhteydessä kahtia, jolloin kantatilojen määrä tuplaantui. 1800-luvun kirkonkirjoissa on mainittu vielä uudempia kantatiloja. Torppia kylässä ei ole ollut montakaan, mutta suurin torppa Paavola on muodostanut hetkellisesti oman kylänkin. Kylän vuokratilat ja torpat itsenäistyivät 1920-luvulla.


title: Viitala (Peräseinäjoki)

text: Viitalan kylän osa-alueita ovat vanhojen kantatilojen mukaan nimetyt Pappilanmäki, Flinkkilänmäki, Kanto, Annala ja Koivistonmäki. Seinäjokivarren kyläasutus Viitalan ja Kihniän kylissä kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Viitalan rivikylä alkaa etelässä heti Peräseinäjoen kirkonkylän pohjoispuolelta. Seinäjoen jokiuoman mutkia noudatteleva maantie kulkee kylän läpi, ja sen molemmin puolin talot ovat tiiviinä nauhana. Yhtenäisin talonäkymä sijoittuu kylän eteläosaan Pappilanmäkeen ja Koivistonmäkeen. Sen varrella sijaitsevat Pappilan päärakennus, rippikoulutupa, Peräseinäjoen ensimmäinen kansakoulu sekä 1800-luvun lopulla rakennetut Flinkkilän ja Keski-Flinkkilän päärakennukset.


title: Säpilänniemi

text: Säpilänniemessä on ollut useita vanhoja kantatiloja mäkitupineen ja torppineen. 1800-luvun loppupuolella niemeen nousi useita pieniä työläismökkejä. Niissä asui paitsi maatyöläisiä, myös erilaisia käsityöläisiä kuten räätäleitä, suutareita ja seppiä. Vuonna 1907 valmistui Raitioon oma työväentalo. Säpilästä oli kotoisin myös kansanedustajana 1950–1970 -luvuilla toiminut sosiaalidemokraatti Tyyne Paasivuori.


title: Häntälä (Somero)

text: Kylän vanhoja kantataloja ovat olleet Äijälä, Seppälä, Anttila, Naula ja Unkila. Kylän vanha tontti on sijainnut kylänmäen etelärinteessä nykyisen Häntäläntien varressa lähellä nykyisen Murronkulmantien risteystä paikalla, jonka luona vielä nykyäänkin sijaitsevat Yli- ja Ali-Naulan talot ja jonkin matkan päässä Seppälä.


title: Suo

text: Suomessa ei luonnontilaisia soita enää ojiteta metsätalouskäyttöön, mutta vanhoja ojituksia ylläpidetään ja täydennetään. Kunnostusojituksia tehdään vuosittain noin 60000 hehtaarilla. Kunnostusojitusten määrä vanhoilla alueilla on kuitenkin kasvussa, mutta niitä ei suositella tehtäväksi luonnoltaan arvokkaissa kohteissa. Ojitettuja soita on yritetty pelastaa uhanalaisille lajeille ojia tukkimalla.


title: Puutalo

text: Suomessa on muihin Euroopan maihin verraten suhteellisesti vähän säilyneitä vanhoja rakennuksia. Ennen vuotta 1921 valmistuineita rakennuksia on Suomen rakennuskannasta viisi prosenttia. Vanhin säilynyt Suomen ei-kirkollinen puurakennus on Kokkolan vanha pedagogio (1696) ja vanhin puukirkko Vöyrin kirkko (1626).


title: Vanhojen metsien suojeluohjelma

text: Ohjelmaan kuuluvien kohteiden pinta-alasta on perustettu suojelualueiksi tai valtion omistuksessa 99 prosenttia. Kohteet sijaitsevat pääosin Pohjois- ja Itä-Suomessa. Valtioneuvosto on tehnyt kolme periaatepäätöstä vanhojen metsien suojelusta. Oulu–Kuusamo–Kajaani-linjan eteläpuolisia valtion maiden vanhoja metsiä päätettiin suojella noin 23 000 hehtaaria vuonna 1993. Tätä ohjelmaa täydennettiin vielä noin 3 900 hehtaarilla 1995. Valtioneuvosto päätti suojella Pohjois-Suomen valtion mailla 293 600 hehtaaria 1996. Lisäksi yksityismaiden vanhoja metsiä päätettiin suojella noin 8 500 hehtaaria.


title: Vanhojen metsien suojelualue

text: Vanhojen metsien suojelualue on Suomessa Metsähallituksen valtion maille perustama suojelualue. Ennen vastaavaa aluetta nimitettiin muun muassa luonnonhoitometsäksi. Ensimmäiset vanhojen metsien suojelualueet perustettiin vuonna 1994. Ne sisältyvät myös Natura 2000 -ohjelmaan. Vanhojen metsien suojelualueita on Suomessa yhteensä 100 km².


title: Vankiselli

text: Euroopassa vessattomia sellejä on käytössä lähinnä Itä- ja Etelä-Euroopassa sekä Suomessa, mutta ei muissa Pohjoismaissa. Suomessa oli käytössä 736 vessatonta selliä vuonna 2007. Määrä laski 222 selliin vuonna 2011. YK:n kidutuksen vastainen komitea (CAT-komitea) on useasti antanut Suomelle huomautuksen paljusellien käytöstä. Komitean mukaan vankien on päästävä vessaan vuorokauden ajasta riippumatta. Naisvankeja ei Suomessa enää sijoiteta kahden hengen paljuselleihin, miesvankeja kyllä.


title: Euro

text: Nykyisin vanhoja kansallisia käteisrahoja on edelleen vaihtamatta euroiksi miljardien eurojen arvosta, yksin Suomessakin yli 200 miljoonaa euroa vastaava määrä. Syitä tähän on useita: rahoja on muisto- ja keräilykappaleina, lojumaan jääneinä (esim. pikkukolikoina, joita ei ole viitsitty lähteä vaihtamaan), unohtuneissa kätköissä, tuhoutuneina, ja myös rikollisten käsiin jääneenä pimeänä rahana, jota ei rahanpesukontrollin tiukennuttua ole saatu vaihdettua euroiksi. On jopa ihmisiä, jotka eivät hyväksyneet euroon siirtymistä ja ovat säästäneet vanhaa rahaa siinä toivossa, että se palautettaisiin vielä uudelleen käyttöön.


title: Suojeluspyhimys

text: Suojeluspyhimys on pyhimys, jonka uskotaan suojelevan esimerkiksi jotakin tiettyä paikkakuntaa, kirkkoa, ammattikuntaa tai yksityistä henkilöä.


title: Mikyys ja tämyys

text:
"Mikyys" eli olion ”se mitä jokin on” tarkoittaa partikulaarisen olion (esimerkiksi ihmisyksilön) universaliteettia eli yleislajisuutta, eli niitä ominaisuuksia, jotka se jakaa muiden saman lajin ("species") olioiden (esimerkiksi kaikkien muiden ihmisten) kanssa. Se vastaa siis kysymykseen ”mikä se on?”. Mikyys vastaa Aristoteleen substanssin käsitettä ja olemusta ("essentia").
"Tämyys" tarkoittaa olion partikulariteettia tai individualiteettia eli yksilöllisyyttä, eli niitä ominaisuuksia tai luonteenpiirteitä, jotka tekevät siitä yksilöolion (esimerkiksi ne tekijät, jotka tekevät tietystä ihmisestä tunnistettavan yksilön).


title: Pyhitys

text: Pyhitys (, kadash, kreik. hagiadzoo) myös hengellinen kasvu, on tapahtuma uskovan elämässä, jossa itse uskova tai jokin muu asia erotetaan Pyhäksi Jumalalle epäpyhästä. Kristillisyydessä pyhityksen vaikuttaa Pyhä Henki . Uskovan elämässä pyhitys on, tai tulisi olla, jatkuva tapahtuma. Pyhitys on liitto Jumalan kanssa. Pyhityksen kautta uskovan elämä on vapautettu pyhän piiriin. Se on Jumalalle erotettua ja Jumalan omaa. Pyhitys on myös katumusta ja parannusta; epäpyhästä elämän tavasta, tottumuksesta, sanoista, teoista, ajatuksista, näennäisestä uskosta, harhaluulosta tai epäuskosta.


title: Sitoumus

text: Sitoumus on yksipuolinen oikeustoimi, jolla henkilö tai oikeushenkilö lupautuu varmasti tekemään tai tekemättä jättämään jotakin. Sitoumus on velvoittava lupaus. Sen lähikäsitteitä ovat sopimus, takuu ja velvoite. Sitoumuskirjaksi nimitetään asiakirjaa, jonka sisältönä on jonkun tekemä sitoumus. Sitoumus on oikeudellisesti niin velvoittava, että toinen on siihen vetoamalla oikeutettu vaatimaan suoritusta. Tällaisia sitoumuksia ovat esimerkiksi testamentti ja lahjanlupaus. Sitoumuksen kiistämisen rikoslaki (39/1889, 38:7, kumottu lailla 769/1990) katsoi aiemmin rangaistavaksi teoksi. Sen mukaan rangaistiin sakolla tai alle kuuden kuukauden vankeudella, jos joku vastoin parempaa tietoaan kielsi allekirjoituksensa tai sitoumuskirjansa.


title: Rikosoikeus

text: Oikeushyvät ovat rikosoikeudella suojeltavia etuja, jotka on perinteisesti käsitetty läheisesti henkilöön liittyviksi - esimerkiksi henkilökohtainen vapaus, mutta nykyään sellaisiksi käsitetään laajemmin myös esimerkiksi yleinen turvallisuus ja markkinoiden häiriintymätön toiminta. Oikeushyvien suojelun periaatteen mukaan kriminalisoinnin tulee suojella jotain tarkasti määriteltävissä olevaa ja suojelemisen arvoista oikeushyvää. Periaatteen edustama näkemys on ollut vallalla 1800-luvulta asti, vaikka rikosoikeudellisessa lainsäädäntökäytännössä on ollut nähtävissä muunkinlaisia suuntauksia. Perusoikeuksiin suhteutettuna periaatteen sisältö on hieman muuttunut, mutta säilynyt ytimeltään alkuperäisenä. Perusoikeudet tarjoavat vähintäänkin esimerkinomaisen luettelon joistain oikeushyvinä mahdollisesti suojeltavista asioista, ja niitä on pyritty suhteuttamaan oikeushyviin. Suhteuttamisen tarve johtuu siitä, että perustuslakivaliokunnankin muotoilun mukaan rikosoikeudellista järjestelmää on käytettävä vain silloin, kun sille on painava yhteiskunnallinen syy ja perusoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttävä peruste. Tällainen peruste voi olla esimerkiksi tietyn perusoikeuden suojaaminen.


title: Suojelusenkeli

text:
Lastenpsykologian ja -psykiatrian, sekä erityisesti varhaisen vuorovaikutuksen ja kiintymyssuhdeteorian näkökulmasta on myös esitetty eräitä tulkintoja (suojelus)enkeleistä. Muun muassa Lieberman ym. ovat esittäneet, että suojelusenkelin hahmo edustaa sekä lapselle että myöhemmin aikuiselle sitä (jungilaisesti tulkiten arkkityyppistä) hoivan antajan, äidin ja isän tai muun tärkeän kiintymyssuhdeobjektin hahmoa, joka suojaa, kantaa käsillään, pitää kädestä, ohjaa ja opastaa sekä erityisesti tyynnyttää lasta läheisyydellään ja sanoillaan emotionaalisesti haastavissa tilanteissa. Myös virsien sanat "kanna käsilläsi", "pidä lähelläsi", "käsi enkelin kädessä" ja "isän käsillä" tai "isän sylissä" on nähty viittaavan tähän alkuperään. Esimerkkinä tästä voisi toimia esimerkiksi tunnettu laulu "Suojelusenkeli":
Maan korvessa kulkevi lapsosen tie, Hänt' ihana enkeli kotihin vie.
niin pitkä on matka, ei kotia näy, vaan ihana enkeli vierellä käy.


title: Maasäteily

text: Maasäteily eli maansäteily tarkoittaa oletettua energiakenttää, johon niin sanotun taikavarvun väitetään reagoivan. Termin on tehnyt tunnetuksi saksalainen Gustav von Pohl, joka 1930-luvulla väitti maasäteilyn aiheuttavan syöpää. Hänen mukaansa Aurinkokunta on verrattavissa atomiin, jossa Aurinko vastaa ydintä ja planeetat elektroneja. Tämän mukaan maapallon pinnalla olisi negatiivinen sähkövaraus, kuten elektroneilla, ja maapallon sisällä oleva magma lähettäisi sähköisesti negatiivista säteilyä, joka johtuu maan pinnalle vesisuonia ja malmikerrostumia pitkin. Maasäteilyä on väitetty myös kosmiseksi, avaruudesta tulevaksi säteilyksi, joka vahvistuu sen heijastuessa Maassa olevista malmeista tai vesisuonista.


title: Paikallissija

text: Paikallissija on yleisnimi sijamuodoille, jotka ilmaisevat "sijaintia" tai sen muutosta, sekä abstraktimmin "omistusta", "välinettä", "aikaa", "tapaa" tai "syytä". Suomessa paikallissijat jakautuvat jossain olemista ja paikallaan pysymistä ilmaiseviin olosijoihin ja siirtymistä ilmaiseviin suuntasijoihin, jotka taas jakautuvat jostain etääntymistä ilmaiseviin erosijoihin ja jonkin suuntaan siirtymistä ilmaiseviin tulosijoihin. Paikallissijoja käytetään paljon ajan määreiden yhteydessä, eikä näiden sanojen nykymerkitysten mahdollinen alkuperä konkreettisissa paikan ilmauksissa ole ilmeistä. Paikallissijoja onkin vaihtoehtoisesti nimitetty obliikvisijoiksi.


title: Vajaamielisyys

text: Vajaamielisyys (älyllinen kehitysvammaisuus, oligofrenia) on aiemmin käytetty termi, joka tarkoittaa synnynnäistä tai syntymän jälkeen ennen 18 vuoden ikää alkanutta älykkyysosamäärän normaalia alempaa tasoa. Nykyään sanaa kartetaan ja käytetään mieluummin sanaa "kehitysvammaisuus". Aiemmin tämä ei ollut mahdollista, koska kehitysvammaisuus käsitettiin nykyistä laajemmin. Nykyään ketään pelkästään ulkoisesti poikkeavaa ihmistä ei pidetä kehitysvammaisena. Vajaamieliset jaettiin "debiileihin" (vastaava termi kehitysvammaisten jaossa lievästi kehitysvammainen), "imbesilleihin" (vastaava termi kehitysvammaisten jaossa vaikeasti kehitysvammainen) ja "idiootteihin" (vastaava termi kehitysvammaisten jaossa syvästi kehitysvammainen).


title: Viisumi

text: Viisumi ("lat. vīsum = nähty → vidēre = nähdä" ) on kohdemaan viranomaisen (yl. konsulaatin tai suurlähetystön) antama suositus rajaviranomaiselle päästää viisuminhaltija rajan yli. Useimmat valtiot vaativat periaatteessa kaikilta maahan saapuvilta ulkomaalaisilta viisumin, mutta käytännössä monien valtioiden välillä on sovittu vastavuoroisesta viisumivapaudesta. Yli 30 maata on sopinyt Suomen kanssa vastavuoroisesta viisumivapaudesta. Viisumi oikeuttaa lyhytkestoiseen oleskeluun maassa, pidempiaikaiseen tarvitaan maan viranomaisten myöntämä oleskelulupa.


title: John Jacob Astor IV

text: John Jacob Astor IV (13. heinäkuuta 1864 – 15. huhtikuuta 1912) oli yhdysvaltalainen liikemies, joka kuoli RMS "Titanicilla". Hän oli vanhaa amerikkalaista suurliikemiessukua. Suvun rahallinen menestys alkoi 1700-luvun lopulla, kun John Jacob Astor I rikastui huomattavasti tontti- ja turkiskaupoilla. John Jacob Astor I testamenttasi muun muassa 400 000 dollaria Astor-kirjaston perustamiseen, joka on nyt osana New Yorkin kaupunginkirjastoa. John Jacob Astor IV oli kaksi kertaa naimisissa. Ava Lowle Willingin kanssa solmitusta avioliitosta hänellä oli poika Vincent ja tytär Ava. Vuonna 1912 hän meni 47-vuotiaana toisen kerran naimisiin vasta 19-vuotiaan Madeleine Forcen kanssa. Astorin omaisuus oli hänen kuollessaan noin 86–87 miljoonaa dollaria (nykyrahassa jopa 2,2 miljardia dollaria).


title: Astoria

text: Astoria sijaitsee Suurella merikadulla (, "Bol’šaja morskaja ulitsa") Iisakin aukiolla. Aivan hotellin vieressä kohoaa Iisakin kirkko ja Nikolai I:n ratsastajapatsas. Aukiolla sijaitsee myös Marian palatsi, jossa toimii Pietarin kaupunginneuvosto.


title: Astoria-sali

text: Astoria-sali on juhlahuoneisto Helsingin Punavuoressa Ison Roobertinkadun varrella. Astoria-juhlasali valmistui aikoinaan elokuvateatteriksi. Nykyisin tila toimii Astoria-nimisenä juhlatilana, jossa voi järjestää jopa 500 henkilön cocktailtilaisuuksia tai 50–250 henkilön istuvia illallisia. Tilat soveltuvat myös messujen, konserttien sekä näytelmien järjestämiseen.