title: Monte Cassinon taistelu

text: Oikealla sivustalla edenneet marokkolais-ranskalaiset joukot menestyivät aluksi taistellessaan aluetta puolustavaa kenraali Julius Ringelin komentamaa 5. vuoristodivisioonaa vastaan. Etenijät saivat vallattua jalansijan Monte Cifalcon alarinteeltä ja Monte Cifalcon kiertänyt 3. Algerialainen divisioona valtasi Monte Belvederen ja Colle Abaten. Ranskalaisia komentava kenraali Juin ehdotti Cassinon kiertämistä ja alueella olevien saksalaisjoukkojen piirittämistä pyytäen reservien toimittamista hyökkäyksen tueksi. Pyyntö kuitenkin torjuttiin ja alueella reservinä ollut 36. divisioonan rykmentti siirrettiin tukemaan 34. divisioonan hyökkäystä. Ranskalaisjoukot kaivautuivat 31. tammikuuta keskeyttäen hyökkäyksensä edelleen saksalaisten hallussa olleelle Monte Cifalcolle, josta oli hyvät näkymät alueella olleisiin liittoutuneiden asemiin. Kaksi marokkolaisdivisioonaa oli kärsinyt taisteluissa 2 500 miehen tappiot.


title: Monte Cassinon taistelu

text: Toinen hyökkäys alkoi helmikuussa. Tällä kertaa liittoutuneiden joukkoja oli enemmän; mukaan olivat tulleet 2. uusiseelantilainen divisioona, 4. intialainen divisioona ja 76. brittidivisioona. Saksalaisia vahvistivat laskuvarjojääkärit. Uusiseelantilaisten joukkojen komentaja Freyberg olisi halunnut aloittaa rynnäkön pommittamalla ensin raskaasti luostaria, mutta Yhdysvaltain VI armeijakunnan komentaja kenraaliluutnantti Mark Clark kielsi sen. Cassino oli tärkeä kulttuurikohde, ja Clark uskoi saksalaisten vakuuttelut siitä, etteivät nämä miehittäisi luostaria. Freyberg ei kuitenkaan uskonut. Hänen mielestään ”"yksi liittoutuneiden sotilas oli arvokkaampi kuin kaikki Cassinon aarteet yhdessä."” Freybergin mielipide voitti, ja heti kun munkit ja kaikki heidän aarteensa oli siirretty luostarista pois, liittoutuneiden koneet pommittivat sen kivimurskaksi. Toimenpide kylläkin kostautui, sillä saksalaiset miehittivät luostarin rauniot, jotka tarjosivat nyt heille hyvän suojan. Näistä asemista ammuttu ristituli tyrehdytti liittoutuneiden ensimmäiset hyökkäykset. Yöllä 16. helmikuuta kuninkaallisen Sussexin rykmentin sotilaat aloittivat yllätyshyökkäyksensä luostarin rinteillä. Saksalaiset ampuivat kolme vihreää valoammusta. Sattumalta se oli myös brittien sopima merkki vetäytymisestä, joten brittijoukot kuuliaisesti vetäytyivät. Kun erehdys tajuttiin, yritettiin vielä kerran, mutta hyökkäys torjuttiin. Uusiseelantilaiset yrittivät vallata kaupungin kukkulan juurella, mutta saksalaiset panssarit ajoivat heidät pois. Kolmen taistelupäivän jälkeen Freyberg joutui keskeyttämään hyökkäyksensä.


title: Monte Cassinon taistelu

text: Liittoutuneet aloittivat 17. tammikuuta hyökkäyksen, kun brittiläinen X armeijakunta ylitti Gariglianon aiheuttaen Saksan XVI panssariarmeijakunnan komentajalle ja Gustav-linjan kaakkoisosan puolustuksesta vastaavalle kenraali von Sengerille ongelmia. Saksan 94. jalkaväkidivisioonan puolustus joutui koville pakottaen Sengerin pyytämään apua, jolloin Kesselring lähetti Roomasta 29. ja 90. panssarikrenatööridivisioonat täydennyksinä alueelle. Kaksi vuorokautta myöhemmin brittiläinen 46. divisioona aloitti hyökkäyksen oikealla sivustalla.


title: Monte Cassinon taistelu

text: Saksalainen 1. laskuvarjodivisioona aloitti 19. maaliskuuta vastahyökkäyksen luostarista linnavuorelle esti suunnitellun liittoutuneiden hyökkäyksen jatkamisen. Liittoutuneiden hyökkäyksen tueksi siirretyt tankit tuhoutuivat ilman jalkaväen tukea. Kaupungin tilanne ei juurikaan muuttunut vastahyökkäystä seuranneiden taisteluiden aikana.


title: Monte Cassinon taistelu

text: Kenraali Juinin johtamat ”vapaat ranskalaiset”, olivat etelämpänä murtaneet 13. päivänä Gustav-linjan puolustuksen Gariglianossa. Edettyään Aurunci-vuorten yli, se valvoi viimein 17. päivän iltana koko Itristä Picoon vievää tietä. Via Casilinan sekä muidenkin saksalaisten huoltoyhteyksien katkettua, liittoutuneet olivat jo lähes motittaneet Cassinoa puolustaneet laskuvarjosotilaat, joten Kesselringin epätoivoinen vetäytymiskäsky pelasti saksalaiset 1. Laskuvarjojääkäridivisioonan viime hetkellä.


title: RFID-skimmaus

text: Huhut RFID-skimmausten yleisyydestä juontavat juurensa Yhdysvalloista, jossa tehtiin vuonna 2014 lähes puolet maailman luottokorttihuijauksista. Yhdysvalloissa käytettiin turvatonta magneettijuovateknologiaa vielä tuolloin yleisesti. Mastercard ja Visa ilmoittivat helmikuussa 2014 siirtyvänsä kaikkialla maailmassa käyttämään EMV-siruteknologiaa ja sopivat, että niiden yhdysvaltalaisissa korteissa otettaisiin käyttöön turvallinen EMV-siruteknologiaa vuoden 2015 lokakuuhun mennessä. Euroopassa sitä on käytetty vuodesta 1992. Suomessa Finanssialan Keskusliitto asetti huhtikuussa 2012 siirtymäsuunnitelman, jonka mukaan Suomessa siirrytään vuoden loppuun mennessä käyttämään SEPA-maksukortteja, joissa on kaikissa EMV-siru.


title: RFID

text: Suomessa RFID, jota silloin kutsuttiin saattomuistiksi, tuli 80-luvun puolivälin jälkeen kaupallisesti saatavaksi ja ensimmäisiä sovelluksia on jo silloin tehty erilaisiin teollisuuden kuljetinjärjestelmiin. Tällaisia ovat esimerkiksi FMS-järjestelmät, joissa on suljetussa kierrossa lavoja, ja siltanosturit, joissa vaunut voivat ohjautua eri radoille. Näissä järjestelmissä on tyypillisesti kierrossa 100-1000 tunnistetta.


title: RFID

text: Vaikka joidenkin mielestä ensimmäinen tunnettu laite on ollut Leon Thereminin Neuvostoliiton hallitukselle keksimä vakoilulaite vuodelta 1945, ensimmäinen todellinen RFID-laitteen käyttö on tapahtunut jo aiemmin. Toisen maailmansodan aikana Britanniassa käytettiin RFID-laitteita erottamaan saapuvat brittikoneet saksalaisista, koska tutka pystyi erottamaan vain koneen, ei sen tyyppiä.


title: RFID

text: Kustannusten alentuminen yleistänee RFID:n käyttöä. Lähitulevaisuudessa jotkut RFID-tägit saattavat maksaa isoina tilauksina vain 0,05–0,10 dollaria. Näin ollen RFID-tekniikka lähestyy kustannuksiltaan viivakoodien tasoa. RFID-tunnistuksen uskotaan tulevaisuudessa siirtyvän enemmän mikrotasolle, jolloin eri tapahtumia (väärennöksen ja viallisen tuotteen jäljitys) voidaan paremmin kohdistaa yksittäiseen tuotteeseen. RFID:tä voidaan hyödyntää jakelukanavan hallintavälineenä. Sillä voidaan osin korvata manuaalisia prosesseja, joilla seurataan tuotteita varastoissa ja lastauslaitureilla. (Verkotettu) RFID-portti lastauslaiturilla pystyy lähettämään tietoa ohimenevästä kontista taustajärjestelmään. Tämä saa aikaan esim. rahtikirjan automaattisen valmistumisen, joka nopeuttaa jakelua. RFID on keino automatisoida jakelukanavan hallintaa, joka tarkoittaa myös rahan säästöjä ja parempaa laadunvalvontaa.


title: RFID

text: RFID-teknologian edelleen jatkuva nopea kehitys voi jossain määrin lisätä ns. teknologiariskiä (tilannetta, jossa on investoitu olemassa olevaan teknologiaan, josta ei odotuksista poiketen tule standardia, tai jossa yhteensopivien tuotteiden kehitys joko hiipuu tai jopa loppuu kokonaan). Teknologiariskiä lisäävät myös RFID-ekosysteemin hajanaisuus ja todella nopea kehitys. Monet RFID-laiteteknologiaa kehittävät yritykset ovat kehittäneet suljettuja, ei-standardoituja tuotteita, joiden IPR-oikeudet ovat ainoastaan niillä itsellään. Nämä tuotteet voivat olla jopa kilpailevia standardoituja tuotteita parempia (esim. pidempi lukuetäisyys, parempi lukuvarmuus...). Ei-standardoidun tuotteen valinta kasvattaa teknologiariskin todennäköisyyden moninkertaiseksi ja pahimmassa tapauksessa yrityksen käsiin voi jäädä muutamassa vuodessa käyttökelvottomaksi jäävä järjestelmä.


title: RFID

text: Länsi-Uudellamaalla 12 kunnan alueella jätehuoltoa hoitava Rosk'n Roll Oy on toteuttanut vuoden pituisen pilotin, jossa jäteastioihin ruuvatut RFID-tunnisteet voidaan lukea RFID-lukijan sisältävillä, Xpress-On-kuorilla varustetuilla Nokian 5140 -puhelimilla. Tuotantokäyttöön järjestelmä tuli marraskuussa 2004. Nokialta on myös saatavissa erikseen Nokia Mobile RFID Kit. Vastaavia toteutuksia löytyy myös muilta huollon ja huolinnan aloilta. Reslink Solutions Oy on toteuttanut palveluyhtiö Rentokil Initial Oy:lle mobiilin RFID-teknologiaan perustuvan työn raportointi- ja monitorointipalvelun.


title: RFID

text: Teollisuus: Suuri RFID:in läpimurto tapahtuu teollisuuden ja yritysten logistisiin ongelmiin ja haasteisiin vastaamisessa. Hyötyjä on mahdollista saavuttaa prosessien tehostumisena, hävikkien vähentymisenä, työtehokkuuden kasvamisena ja asiakaspalvelun parantumisena. RFID-tägeillä voidaan logistiikassa seurata ajantasaisesti tavaraliikennettä, varastokiertoa sekä tehdä automaattista tunnistamista. Logistiikan suunnittelu ja ohjaus on mahdollista kohdistaa yksittäiseen tuotteeseen, ja esimerkiksi viallisten tuotteiden jäljitettävyys helpottuu. RFID-tekniikkaa voidaan soveltaa muun muassa logistiikassa konttiliikenteen tunnistuksessa. Kontista, joka sisältää tägin, voidaan helposti selvittää sen ID-numero, sisältö ja oven lukitus. Pian on mahdollista myös valvoa kontin sisältöön ja kuljetusten laatuun vaikuttavia asioita, kun tägin avulla saadaan tietoa lämpötilasta, kosteudesta, tärinästä, korroosiosta ja pilaantumisesta.


title: RFID

text: EPC-standardointi on 2000-luvulla edennyt nopeasti. RFID-teknologian standardoinnista on vastannut vuodesta 2003 lähtien GS1:n perustama voittoa tavoittelematon EPCGlobal-organisaatio, jonka vastuulla on myös viivakoodien EAN-koodien hallinnointi. Viime vuosien aikana on luotu maailmanlaajuiset EPC-teknologiastandardit. Yhtenä merkittävimmistä on tunnisteen ja lukijan välisen toiminnan määrittelevä Gen2-standardi (EPCglobal's second-generation EPC protocol), joka sisältää parannuksia lukijoiden keskinäiseen häirintään liittyviin ongelmiin. Standardi mahdollistaa sen, että siihen tukeutuvat RFID-lukulaitteet ja -tägit toimivat tulevaisuudessa RFID-sovellusten komponentteina. EPC-visiossa jokaisella tuotteella on oma koodi, joka sisältää siitä yksilöllistä tietoa. EPC-koodattujen tuotteiden liikkeistä voitaisiin kerätä tietoa ja pitää tietoja yllä EPC-tietojärjestelmässä.


title: RFID

text: Kulunvalvonta: RFID-tekniikkaa hyödynnetään jo joidenkin yritysten kulunvalvonnassa ja tulevaisuudessa sen odotetaan tulevan myös yksityishenkilöiden käyttöön. Visiona on, että yhdellä RFID-avaimella voitaisiin mahdollistaa pääsy useisiin eri fyysisiin tiloihin. Avainkäyttöisessä tunnisteessa ei ole omaa virtalähdettä, joten se on passiivinen tunniste. Kuuluu korkeampien taajuuksien tunnisteisiin, joiden taajuus on 13,56 MHz. Ne saavat virtansa lukijan muodostamasta sähkökentästä ja hyödyntävät sitä myös tiedon siirtämisessä. Näiden tunnisteiden lukuetäisyys on maximissaan 1-1,5 m. Tunnisteet maksavat halvimmillaan 0,05 €. Tunniste sisältää yhden, ainutlaatuisen sarjanumeron, jota ei voi muuttaa. Saman tunnisteen tiedot voidaan lisätä usean eri taustajärjestelmän tietokantaan, mikä mahdollistaa kulkuoikeudet useisiin eri tiloihin (kuten koti, työ, koulu). Jottei avaimen tiedot päädy vääriin käsiin, käytetään tietojen salauksessa julkisen avaimen salausmenetelmää. RFID vaatii hyvin monen tason standardointia: mm. teknologia, tietosisältö, yhdenmukaisuus, sovellukset. Korkeiden taajuuksien tunnisteille on ollut ISO/IEC 15693 standardit käytössä jo vuodesta 1999 ja ISO/IEC 18000-3 standardi julkaistiin 2006 vuoden alkupuoliskolla.


title: Insomnia (verkkopelitapahtuma)

text: Vuodesta 2007 lähtien Insomnia on hyödyntänyt kulunvalvonnassaan ja infopisteessään RFID-tekniikkaa. RFID-tägit sijoitetaan kävijöille tulostettaviin henkilökortteihin, ja tägin tunnistenumero sidotaan käyttäjätietoihin. Vuosina 2007 ja 2008 hyödynnettiin pidemmän matkan RFID-tägejä, jotka toimivat UHF-taajuudella. Vuodesta 2009 alkaen tapahtuman RFID-tekniikka on pohjautunut Mifare-yhteensopiviin HF-taajuudella toimiviin lyhyen kantaman tägeihin. Insomnia on edelleen ainoa verkkopelitapahtuma Suomessa, joka käyttää RFID-tekniikkaa tapahtumassaan tässä mittakaavassa.


title: Siesta

text: Espanjassa työaika toimistoissa on järjestetty niin, että se tekee siestan pitämisen mahdolliseksi. Esimerkiksi valtion virastoissa työskennellään klo 9-14 sekä 16.00-18.30.. Kaupatkin suljetaan yleensä klo 14 ja avataan uudestaan vasta klo 16.30. Yksityisillä työpaikoilla siestan jälkeen jatkuva työpäivä päättyy usein vasta klo 20 tai 21. Käytännössä siesta-aika kuitenkin käytetään usein siihen, että lounaalla viivytään useita tunteja, kun taas useimmissa muissa Euroopan maissa lounastunti kestää enintään 45 minuuttia.. Koska työpäivä päättyy myöhään, myös espanjalaisten yöuni jää lyhemmäksi kuin muualla Euroopassa, sillä he menevät myöhään nukkumaan. Espanjan hallitus on huonolla menestyksellä yrittänyt saada käytännön muutetuksi.


title: Espanjan kulttuuri

text: Päivän pääateria syödään tyypillisesti klo 14 maissa iltapäivällä, ja perheet kokoontuvat usein lounaalle kotiin. Aamiaista sen sijaan jokainen saattaa nauttia omaan tahtiinsa, ja illansuun tukevaksi välipalaksi voidaan ottaa tapaksia myös baarissa tai kahvilassa. varsinainen päivällinen syödään taas perheen kesken, tyypillisesti iltakymmeneltä.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Päivällinen syödään myöhäisiltapäivällä tai aikaisin illalla, ja ruotsin kielessä tätä ateriaa kutsutaan sanalla ’middag’. Alun perin sanaa ’middag’ käytettiin päivän täyttävimmästä ateriasta, joka syötiin keskellä päivää. Teollistumisen johdosta päivän isointa ateriaa alettiin kuitenkin syödä illalla, ja tällä tavoin sanaa ’middag’ alettiinkin käyttää iltapäivällä syötävästä ateriasta. Jos illalla syödäänkin hieman kevyempi ateria, sitä kutsutaan nimellä ’kvällsmat’ eli iltapala. Myöhäistä illallista kutsutaan nimellä ’supé’, mutta jos se syödään yöllä, sitä voidaan kutsua myös nimellä ’vickning’ eli yöpala.


title: Las Fallas

text: Las Fallas on Espanjan Valencian kaupungissa maaliskuun puolivälissä järjestettävä karnevaali. Puusta ja vahamassasta valmistetut patsaat sytytetään tuleen juhlan viimeisenä yönä, San Josén päivänä 19. maaliskuuta. Patsaiden polttaminen sai alkunsa 1700-luvulla, kun puusepät keräsivät pajoihinsa kertyneen ylimääräisen romun kaduille poltettavaksi. Polttamiseen yhdistettiin vuosien saatossa taiteellista näkökulmaa ja yhteiskunnallista satiiria. Juhlan aikana kaupungin kaduille tuodaan taidokkaasti työstettyjä patsaita, jotka viestittivät yhteiskunnallista tyytymättömyyttä. Karnevaalin nimi tulee espanjan kielen sanasta "falla", epäonnistuminen.


title: Italialainen keittiö

text: Lounas syödään aikaisintaan kello 13, usein myöhemmin. Illallinen nautitaan sananmukaisesti vasta illalla: ruokailua ei yleensä aloiteta ennen kello 19.30. On tavallista, että illallista ryhdytään tarjoilemaan lähempänä iltayhdeksää. Illallinen on tärkeä yhteenkokoontumishetki, johon kuuluu olennaisena osana seurustelu perheen tai ystävien kanssa. Pohjois-Italiassa syödään yleensä selvästi aikaisemmin kuin etelässä. Etelä-Italiassa on usein vielä tapana syödä lounasta kotona perheen kanssa myös kesken työpäivän.


title: Espanjalainen keittiö

text: Päivän pääateria syödään tyypillisesti klo 14 maissa iltapäivällä, ja perheet kokoontuvat usein lounaalle kotiin. Aamiaista sen sijaan jokainen saattaa nauttia omaan tahtiinsa, ja illansuun tukevaksi välipalaksi voidaan ottaa tapaksia myös baarissa tai kahvilassa. Varsinainen päivällinen syödään taas perheen kesken, tyypillisesti iltakymmeneltä.


title: Kuwait

text: Kuwaitilaiset syövät tyypillisesti kolme ateriaa päivässä. Aamiaisella on lihaa, kuten paistettua maksaa tai munuaisia sekä maitotuotetta kuten jogurttia. Lounaalla ja päivällisellä voi olla useita liharuokalajeja. Aavikolla vihannesten ja viljan saatavuus oli heikko, joten paimentolaiset tottuivat lihapitoiseen ruokavalioon. Elintason nousun myötä ylipainosta on tullut yleistä. Juhlaruokana on tyypillisesti kokonaisena paahdettu lammas, joka tarjotaan sahramiriisin kera. Islamin lain mukaan alkoholi on kiellettyä.


title: Espanjan sisällissota

text: Kansallismielisten terrori perustui puhdistuksen (limpieza) ajatukselle, joka oli oleellinen osa kapina-ajatusta. Tarkoituksena oli eliminoida Espanjan kansasta vasemmistolaiset ja demokraattis-liberaalit ainekset. Heinäkuusta 1936 alkuvuoteen 1937 kansallismieliset sallivat ”harkinnanvaraisen” tappamisen sodan varjolla, mutta pian eliminointi muuttui järjestelmälliseksi. Ensin ammuttiin kaikki sotavangit ja tasavaltalaisten joukossa taistelleet, seuraavaksi ammattiyhdistysjohtajat ja tasavaltalaisen hallinnon edustajat, vasemmistolaiset poliitikot sekä kaikki tunnetut tai epäillyt liberaalit ja vapaamuurarit. Teloituksia johtivat paikalliskomiteat, johon kuului yleensä suuria maanomistajia, paikallisen kansalliskaartin päällikkö ja melko usein pappi. Terrori jatkui kauan sodan jälkeen. Kansallismielisen puolen surmaamia dokumentoituja uhreja on noin 80 000, mutta ottaen huomioon rekisteröimättömät ja vielä dokumentoimattomat surmatyöt, saattaa kokonaisuhrimäärä olla jopa 200 000.


title: Iltapala

text: Myöhään syötävää iltapalaa kutsutaan yöruuaksi. Esimerkiksi Etelä-Euroopassa iltapala korvataan tavallisesti myöhään, usein vasta klo 21-22 aikaan nautittavalla päivällisellä. Tyypillisiä päivällisruokia ovat esimerkiksi liha-, kala- ja kanaruoat sekä erilaiset pastat.


title: Traaginen viikko

text: Traaginen viikko alkoi yleislakolla, joka oli suunnattu Espanjan reserviläiskutsuntoja vastaan. Valtio aikoi lähettää joukkoja Marokkoon sotimaan marokkolaisia vastaan. Kansaa ärsytti, että varakkaat saattoivat kutsunnoissa ostaa itsensä vapaiksi. Ärtymys johti kapinaan, joka syttyi ilman johtajia tai julkilausuttuja tavoitteita. Syntyi katumellakoita, tuhopolttoja ja työläiskomiteoita. Myös kirkko oli vihan kohteena ja kirkkorakennuksia tuhottiin. Ensimmäiset paikalle tuodut sotilasyksiköt koostuivat katalaaneista ja tunsivat solidaarisuutta kapinallisia kohtaan eivätkä halunneet ampua heitä kohti. Kapinan kukistajat oli tuotava armeijan yksiköistä muualta Espanjasta. Jälkiselvittelyissä 1 700 henkeä joutui sotaoikeuteen syytettynä aseellisesta kapinasta. Viisi heistä sai kuolemantuomion ja teloitettiin.


title: Viattomien lasten päivä

text: Päivää vietetään useimmissa kristillisissä maissa 28. joulukuuta. Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa kyseisenä päivänä on tapana tehdä piloja muiden maiden aprillipäivän tapaan. Ruotsissa ja Suomessa viattomien lasten päivä oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä (neljäs joulupäivä). Se oli niin sanottu pikkupyhä eli päivä, joka oli niin pyhä ettei saanut tehdä työtä mutta ei niin pyhä että olisi pitänyt viettää sitä uskonnollisen hartaasti.


title: Matematiikan filosofia

text: Matematiikan filosofian teemoja ovat muun muassa:Termit "matematiikan filosofia" ja "matemaattinen filosofia" voidaan nähdä joko samoina tai erillisinä. Viimeksi mainittu voidaan käsittää kolmella tavalla. Ensinnäkin se voidaan ymmärtää pyrkimyksenä määritellä jokin filosofinen aihealue, kuten estetiikka, etiikka, logiikka, metafysiikka tai teologia täsmällisemmässä ja tiukemmin määritellyssä muodossa. Tällainen oli tyypillistä skolastisille filosofeille sekä Gottfried Leibnizin ja Baruch Spinozan järjestelmille. Toiseksi se voidaan käsittää jonkin matemaatikon tai matemaatikkoyhteisön työfilosofiana. Kolmanneksi sen voidaan katsoa viittaavan matemaattisen filosofian lähestymistapaan, jota Bertrand Russell sovelsi teoksessaan "Introduction to Mathematical Philosophy" ("Johdanto matemaattiseen filosofiaan").


title: Matematiikan filosofia

text: Länsimaisen matematiikan filosofian juuret ovat Platonissa, joka tutki matemaattisten olioiden ontologista asemaa, ja Aristoteleessa, joka tutki logiikkaa ja äärettömyyteen liittyviä ongelmia. Antiikin kreikkalainen matematiikan filosofia sai paljon vaikutteita geometriasta. Esimerkiksi tiettynä aikana kreikkalaiset olivat sitä mieltä, ettei 1 (yksi) ole luku, vaan ennemminkin pituuden yksikkö. Varhaiset kreikkalaiset ajatukset luvuista kuitenkin joutuivat väistymään, kun irrationaaliluvut keksittiin luvun 2 neliöjuuren löytämisen myötä. Tämä johti koko kreikkalaisen matemaattisen ajattelun uudistamiseen.


title: Matematiikan filosofia

text:
Matematiikan filosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii
matematiikan filosofisia perusteita, oletuksia ja seurauksia.


title: Matematiikan filosofia

text: Matematiikan filosofia on osittain päällekkäistä metafysiikan kanssa sikäli, että jotkut siihen kuuluvat näkemykset ovat realistisia matemaattisten olioiden suhteen, ja katsovat näiden olioiden olevan olemassa joko transsendentaalisesti, fysikaalisesti tai mentaalisesti. Platonisen realismin mukaan matemaattiset oliot ovat olemassa transsendentaalisessa ei-fysikaalisten olioiden todellisuudessa. Matemaattisen empirismin mukaan matemaattiset oliot ovat tavallisia fysikaalisia olioita. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi kolmiot ovat olemassa fysikaalisesti. Intuitionismin mukaan kaikki matemaattiset totuudet ovat kokemuksellisia ja matematiikka on ihmisten suorittamaa konstruktiivista mentaalista toimintaa. Muut matematiikanfilosofiset näkökannat, kuten formalismi ja fiktionalismi, eivät myönnä matemaattisten olioiden olemassaoloa ja ovat näin antirealistisia.


title: Matematiikan filosofia

text: Logisismi on näkemys, jonka mukaan matematiikka on palautettavissa logiikkaan, ja siksi vain logiikan osa-alue. Logisistien mukaan matematiikka on tunnettavissa "a priori" ja analyyttisesti. Näin logiikka on matematiikan oikea perusta, ja kaikki matemaattiset totuudet ovat välttämättä loogisia totuuksia.


title: Matematiikan filosofia

text: Nykyaikaista matemaattista empirismiä ovat kannattaneet muun muassa W. V. O. Quine ja Hilary Putnam. Sen mukaan matematiikka on korvaamatonta empiirisille tieteille, ja jos haluamme uskoa tieteiden kuvaamien ilmiöiden olevan todellisia, meidän on uskottava myös näiden tieteiden käyttämien kuvausten vaatimiin matemaattisiin entiteetteihin. Esimerkiksi koska fysiikan täytyy puhua elektroneista selittääkseen, kuinka sähkölamppu toimii, elektronien täytyy olla olemassa; vastaavasti, koska fysiikan täytyy käyttää lukuja elektroneja koskevissa selityksissä, lukujen täytyy olla olemassa. Tällainen näkemys on naturalistinen, ja katsoo matemaattisten entiteettien olemassaolon olevan paras selitys havaintokokemuksille. Tämä kaventaa matematiikan ja muiden tieteiden välistä kuilua.


title: Matematiikan filosofia

text: Monet kreikkalaisen matematiikan ajatukset säilyivät 1600-luvulle saakka. Tuolloin huomio alkoi kiinnittyä yhä enemmän matematiikan ja logiikan väliseen suhteeseen. Tämä näkökulma oli keskiössä ennen kaikkea Gottlob Fregen ja Bertrand Russellin matematiikan filosofiassa, mutta se joutui myöhemmin kyseenalaistetuksi matematiikan kehityksen myötä. 1900-luvun matematiikan filosofiaa hallitsivat kiinnostus formaaliin logiikkaan, joukko-oppiin ja matematiikan perustaan. Vuosisadan aikana matematiikan ontologiaa ja tietoteoriaa koskevat näkemykset jakaantuivat eri koulukuntiin. Tämä on johtunut erilaisista reaktioista joihinkin uusiin yllättäviin ja intuition vastaisiin löytöihin formaalin logiikan ja joukko-opin alueilla. Tämä on johtanut epäilyksiin, jonka mukaan matematiikka sellaisena kuin se on tunnettu, ja matemaattinen analyysi erityisesti, eivät ole niin varmalla ja täsmällisellä pohjalla kuin on luultu. Jotkin suuntaukset ovat pyrkineet ratkaisemaan uudet ongelmat, jotkin puolestaan ovat katsoneet, ettei matematiikka ole oikeutettu asemaansa kaikkein luotettavimman tiedon lähteenä.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Aristoteleen matematiikan filosofia voidaan nähdä kaikkien eksaktien tai matemaattisten tieteiden filosofiana ja monella tavalla vastakkaisena platonismille. Matematiikan Aristoteles katsoi sijoittuvan metafysiikan ja fysiikan väliselle alueelle. Aristoteles itse hyödynsi matematiikkaa useilla eri tavoilla tutkielmissaan. Ensinnäkin, hän kykeni hyödyntämään hänen aikansa matemaatikkojen tekniikoita logiikassaan. Toiseksi, hän käytti matemaattisia argumentteja joidenkin teorioidensa kuvaamiseen ja todistamiseen. Tämä pätee erityisesti fysiikan alan teorioihin.


title: Matematiikan filosofia

text: Intuitionismin mukaan matematiikka on ihmismielen konstruktiivista toimintaa. Se ei koostu analyyttisestä toiminnasta, jossa olemassaolon monisyisiä syväominaisuuksia paljastetaan ja sovelletaan. Sen sijaan logiikassa ja matematiikassa on kyse sisäisesti yhdenmukaisten menetelmien soveltamisesta vielä monisyisempien mentaalisten rakenteiden ymmärtämiseksi.


title: Matematiikan filosofia

text: Matemaattinen realismi, kuten ontologinen realismi yleensä, katsoo, että matemaattiset entiteetit ovat olemassa ihmismielestä riippumatta. Näin ihmiset eivät tee matematiikassa keksintöjä, vaan ennemminkin löytöjä, ja jos kaikkeudessa olisi muita älykkäitä olentoja, ne tekisivät samoja matemaattisia löytöjä. Seurauksena on olemassa vain yhdenlaista mahdollista matematiikkaa. Esimerkiksi kolmiot ovat todellisia entiteettejä, eivät ihmismielen luomuksia.


title: Vincenzo Bellini

text: Vincenzo Bellini (3. marraskuuta 1801 Catania, Sisilia – 23. syyskuuta 1835 Puteaux, Pariisi) oli italialainen oopperasäveltäjä, lyyrisen oopperan mestari ja bel canton lipunkantaja. Bellinin ensimmäinen menestys oli "Il Pirata", jonka La Scala oli tilannut häneltä vuonna 1827. Nykyään hänen mestariteoksenaan yleisimmin pidetään "Normaa", jonka säveltäjä loi vuonna 1831. Bellinin musiikki on hyvin tunteikasta, mahtipontista ja melodista. Bellinin oopperoissa varsinkin tenorien, mutta myös sopraanojen osat ovat hyvin vaativia. "Puritaanien" säveltämisen jälkeen Bellini sairastui ja kuoli vain 33-vuotiaana Pariisin lähistöllä. Hänet haudattiin myöhemmin kotipaikkakunnalleen Cataniaan. Bellinin musiikki, kuten koko bel canto, koki renessanssin 1950-luvulla, ja tähtisopraanot kuten Montserrat Caballé ja Maria Callas rakensivat uraansa laulaen useita Bellinin rooleja. Vaikka Bellinin musiikki on pysynyt tämänkin jälkeen suosiossa, oopperalavalla sitä näkee harvemmin kuin voisi olettaa, koska musiikki asettaa esiintyjille kovia vaatimuksia. Libreton hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kirjoitti Felice Romani.


title: Vincenzo Galilei

text: Vincenzo Galilei (1520 – 2. heinäkuuta 1591) oli italialainen luutisti, säveltäjä ja musiikkiteoreetikko. Hän oli Galileo Galilein isä. Vincenzo Galilei syntyi Santa Maria a Montessa ja kuoli Firenzessä. Hänen sävellyksiinsä kuuluu muun muassa kaksi kirjaa madrigaaleja ja luuttumusiikkia. Osassa hänen luuttukappaleistaan on mukana laulu.


title: Vincenzo Campi

text: Campi syntyi huomattavaan taiteilijaperheeseen. Hän oli italialaisen renessanssitaidemaalari Galeazzo Campin poika, ja Giulion ja Antonion nuorempi veli. Vincenzon ja Antonion on arveltu saaneen koulutuksensa heidän vanhemman veljensä Giulion työpajassa, joka oli merkittävä taidemaalari ja arkkitehti ja työskenteli Cremonassa. Joitakin tietoja on säilynyt Vincenzon varhaisista vuosista, joista yhden mukaan taiteilija työskenteli muotokuvan parissa (teos hävinnyt), joka esitti arkkiherttua Ernestiä ja hänen veljeään Itävallan Rudolfia heidän oleskellessaan Cremonassa vuonna 1563.


title: Silvio Berlusconi

text: Berlusconi syntyi Milanossa 29. syyskuuta 1936. Hän kasvoi keskiluokkaisessa perheessä. Hänen isänsä Luigi työskenteli Banca Rasini -pankissa ja äitinsä oli aluksi kotona lasten kanssa, mutta meni myöhemmin töihin sihteeriksi Pirellin rengasyhtiöön. Berlusconin sisar Antonietta syntyi 1943 ja veli Paolo vuonna 1949.


title: Vincenzo Nibali

text: Vincenzo Nibali (s. 14. marraskuuta 1984 Messina) on italialainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa Bahrain-Merida -tallia. Hän on voittanut kaksi kertaa Italian ympäriajon sekä kerran Ranskan ja Espanjan ympäriajon. Hän aloitti ammattilaisuransa Fassa Bortolo -tallissa 2005, edusti Liquigasia 2006–2012, Astana Teamia 2013–2016 ja Bahrain-Meridaa vuodesta 2017.


title: Benito Mussolini

text: Benito Mussolini syntyi 29. heinäkuuta 1883 Predappio-nimisessä pikkukylässä Bolognan ja Riminin rajamailla Forlìn maakunnassa. Hän sai kolme etunimeään Meksikon presidentin Benito Juárezin sekä kahden italialaisen sosialistin mukaan. Hänen isänsä Alessandro Mussolini oli ammatiltaan seppä ja sittemmin ravintoloitsija, joka tunnettiin innokkaana sosialistina. Mussolinin äiti oli opettaja. Perhe asui ahtaasti ja oli köyhä.


title: Guglielmo Marconi

text: Marconi syntyi hänen isänsä omistamassa palazzo Marescalchissa (nyk. Palazzo Orlandini), Bolognassa, Italian kuningaskunnassa vuonna 1874. Hänen isänsä oli italialainen maanomistaja Giuseppe Marconi ja hänen äitinsä oli irlantilainen Annie Jameson, irlantilaisen viskimerkin Jamesonin perustajan tytär. Giuseppe oli aiemmin vuonna 1855 solminut avioliiton bolognalaisen naisen kanssa. Suhde päättyi kuitenkin vuotta myöhemmin, kun Giuseppen aviopuoliso kuoli synnytettyään Luigi-nimisen pojan. Leskeksi jäänyt Giuseppe muutti poikansa kanssa hänen isänsä luokse tämän ostamalle tilalle Villa Griffonelle, joka sijaitsi 11 kilometriä Bolognasta Pontecchiossa. Giuseppen isä huolehti silkkiperhosten toukkien kasvattamisesta, kun Giuseppe sai tehtäväkseen huolehtia tilan maista. Eräänä päivänä Giuseppe tapasi Bolognassa tulevan vaimonsa, joka oli tullut Italiaan opiskelemaan laulamista kun häntä oli kielletty laulamasta lontoolaisessa oopperatalossa. Ongelmana oli kuitenkin se, että 17 vuotta Annieta vanhempi Giuseppe oli italialainen ja jäänyt leskeksi, joten Jamesonin vanhemmat eivät hyväksyneet suhdetta. He onnistuivat kuitenkin pitämään toisiinsa yhteyden salaisen kirjeenvaihdon kautta ja he avioituivat Ranskassa toukokuussa vuonna 1864, jolloin Annie tuli täysi-ikäiseksi. Vuosi suhteen solmimisen jälkeen syntyi Alfonso Villa Griffonessa ja yhdeksän vuotta myöhemmin Guglielmo Bolognassa.


title: Wes Bentley

text: Bentley syntyi Jonesborossa, Arkansasin osavaltiossa. Bentley varttui Little Rockissa ja myöhemmin Sherwoodissa, Arkansasissa. Hänellä on kolme veljeä, isoveljet Jamey ja Philip sekä pikkuveli Patrick. Hänen vanhempansa isä David Bentley ja äiti Cherie Bentley ovat metodisteja. Valmistuttuaan Sylvan Hills High Schoolista, jossa kävi myös lukion omaa teatterikurssia, hän lähti opiskelemaan New Yorkiin, Juilliard Schooliin, mutta opiskeltuaan vuoden hän jätti opinnot kesken keskittyäkseen näyttelemiseen.


title: Ronnie Spector

text: Veronica Bennett syntyi 10. elokuuta 1943 New Yorkissa. Hänen isänsä oli irlantilaista sukua ja äitinsä cherokee ja afroamerikkalainen. Pikkusisko Estellesta tuli myös laulaja ja Veronican yhtyetoveri.


title: Leonardo da Vinci

text:
Leonardo syntyi 15. huhtikuuta 1452 ”yön kolmantena tuntina” toscanalaisessa Vincin kukkulakaupungissa Arno-joen laaksossa Firenzen alueella. Ensimmäiset viisi vuottaan hän eli läheisessä Anchianon kylässä. Hän oli firenzeläisen notaarin Messer Piero Fruosino di Antonio da Vincin ja talonpojan tyttären Caterinan avioliiton ulkopuolella syntynyt poika. Caterinan henkilöhistoriaa ei tiedetä, ja siitä on esitetty erilaisia teorioita, kuten että hän olisi ollut orja Lähi-idästä tai Afrikasta, tai lähellä Vinciä asunut orpotyttö. Leonardolla ei ollut nykyisenkaltaista sukunimeä: ”da Vinci” tarkoittaa yksinkertaisesti ”Vincistä”, ja hänen koko syntymänimensä kuului ”Leonardo di ser Piero da Vinci”, eli ”Leonardo, (Mes)ser Pieron poika Vincistä”. Hänen lapsuudestaan ei juurikaan ole säilynyt tietoa, mutta Giorgio Vasari ja muut ovat tehneet siitä oletuksia. Viisivuotiaana hän muutti isänsä, isovanhempiensa ja setänsä Francescon kotiin Vinciin, jossa hänen isänsä oli mennyt naimisiin 16-vuotiaan Albiera-nimisen tytön kanssa. Albiera rakasti Leonardoa, mutta kuoli varhain.
Leonardo kirjasi myöhemmin muistiin vain kaksi sattumusta lapsuudestaan. Toista hän piti enteenä: leija putosi taivaalta ja leijui hänen kehtonsa yläpuolella niin, että sen pyrstösulat osuivat hänen kasvoihinsa. Toinen sattumus tapahtui, kun hän oli tutkimusretkellä vuorilla. Hän löysi luolan, ja kertoi tunteneensa toisaalta pelkoa luolan sisällä mahdollisesti asustelevaa hirviötä kohtaan mutta toisaalta uteliaisuutta saada selville, mitä luolassa oli.


title: J. V. Snellman

text: Snellman syntyi Tukholman satamassa "Patience"-laivalla vuonna 1806. Hänen isänsä oli ruotsinkielinen pohjalaismerikapteeni Christian Henrik Snellman ja äitinsä Maria Magdalena (o.s. Röring). He asuivat Södermalmin kaupunginosassa, jossa asui myös muita merimiehiä ja heidän perheitään. Kun Suomi liitettiin Venäjään vuonna 1809, Snellmanin vanhemmat muuttivat Keski-Pohjanmaalle, Kokkolaan, joka tuolloin oli merkittävä kauppa- ja merenkulkukaupunki. Kokkolassa Snellman vietti vuodet 1813–1816 veljiensä Christian Gerhardin ja Carl Augustin, sekä siskojensa Magdalenan, Marian ja Annan kanssa. Johan Vilhelmin äiti kuoli 34-vuotiaana vuonna 1814 kuudennen lapsensa Annan synnytykseen.


title: J. V. Snellman

text: Johan (Juhana) Vilhelm Snellman (12. toukokuuta 1806 Tukholma, Ruotsi – 4. heinäkuuta 1881 Kirkkonummi, Suomen suuriruhtinaskunta) oli suomalainen filosofi, kirjailija, sanomalehtimies ja valtiomies, yksi vaikutusvaltaisimmista fennomaaneista 1800-luvun Suomessa. Hän vaikutti merkittävästi suomen kielen asemaan ja Suomen markan käyttöönottoon. Häntä pidetään Suomen kansallisfilosofina ja yhtenä tärkeimmistä kansallisista herättäjistä.


title: Anna Snellman-Kaila

text: Anna Lovisa Snellman-Kaila (o.s. Snellman; 18. toukokuuta 1884 Viipuri – 5. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Snellman-Kailan vanhemmat olivat J. V. Snellmanin poika, senaattori Anders Henrik Snellman, sekä Anna Maria Alfthan. Snellman-Kaila oli avioliitossa Eino Kailan kanssa, ja tästä liitosta heille syntyi vain yksi poika, suurlähettiläs ja pankinjohtaja Olli Kaila.


title: J. V. Snellmanin kotimuseo

text:
J. V. Snellmanin kotimuseo on Kuopion keskusta-alueella, Väinölänniemen kaupunginosassa sijaitseva kotimuseo. Museossa on esillä J. V. Snellmanin (1806-81) perheen kotitaloa kalustuksineen ja esineistöineen. Snellman asui Kuopion vuosinaan (1845-49) pääsääntöisesti tässä talossa.
Kotimuseona toimiva aumakattoinen rakennus on valmistunut 1827 ja tunnettiin "Oppmanin talona". Se on rapattu hirsirakennus, jossa J.V. Snellman asui 1845-1849. Rakennus edustaa 1800-luvun puolivälin kuopiolaista säätyläisperheen asuintaloa. Snellman toimi Ylä-alkeiskoulun rehtorina Kuopiossa 1843-1849. Samoina vuosina hän toimitti suomenkielistä Maamiehen Ystävää ja ruotsinkielistä Saimaa sekä sittemmin Litteraturbladetia. Snellmanin kotitalo kunnostettiin vuonna 1981. Rakennus kuuluu osana "Kuopion Snellmanin puiston, tuomiokirkon ja puukorttelien" nimellä tunnettuun valtakunnallisesti merkittävään rakennettuun kulttuuriympäristöön (RKY) ja sijaitsee myös Kuopion kansallisen kaupunkipuiston alueella.


title: J. V. Snellman

text: Kesällä 1822 Snellman vietti lomaansa Alahärmässä, jonne hänen isänsä oli muuttanut uuden vaimonsa kanssa. Snellmanin äitipuolella oli Rautalammilla asunut nuorempi sisko nimeltä Anna Kristiina, joka kävi aina silloin tällöin tapaamassa sisartaan. Snellman oli vain 16-vuotias, mutta se ei estänyt häntä ja vanhempaa Annaa rakastumasta toisiinsa ja menemästä kihloihin. Annalla oli kuitenkin kaksi kilpakosijaa, jotka tuhosivat rakastavaisten yhteyden varastamalla ja tuhoamalla heidän kirjeensä. Kilpakosijat myös kertoivat rakastavaisille perättömiä juttuja toisistaan.


title: J. V. Snellman

text: 18. marraskuuta 1845 Snellman meni naimisiin kuopiolaisen apteekkarin tyttären Johanna Lovisa Wennbergin (14. tammikuuta 1828 – 4. kesäkuuta 1857) kanssa. Avioliitosta syntyivät lapset Hanna (s. 22.11.1846), Anders Henrik (s. 16.8.1848), Johan Ludvig (s. 14.3.1850), Wilhelm (s. 6.10.1851) ja Karl (s. 1855). Anders Henrik Snellman (k. 1911) toimi senaatin oikeusosaston jäsenenä vuosina 1905–1909 ja Karl Snellman (k. 1928) tie- ja vesirakennuslaitosten ylihallituksen ylitirehtöörinä vuosina 1909−1925. Karl Snellman sai todellisen valtioneuvoksen arvonimen vuonna 1917. Johan Ludvig Snellmanista (k. 1909) tuli senaatin esittelijäsihteeri ja Wilhelm Snellmanista (k. 1933) lääkintöneuvos.


title: J. W. Snellman G:son

text: Snellmanin isä oli Suomussalmen ja vuodesta 1811 Utajärven kappalaisena toiminut Johan Gerhard Snellman (1769–1821) ja äiti Charlotta Fredrika Planman. Isänsä kuoltua 1821 Snellman joutui muuttamaan sukulaistensa luo Ouluun ja aloittamaan jo 12-vuotiaana uran kauppa-apulaisena Kokkolassa. Snellman lähti merille 16-vuotiaana ja hänestä tuli merikapteeni 1832. Samana vuonna hän asettui asumaan Uuteenkaarlepyyhyn toimien siellä laivuriporvarina.


title: Teo Snellman

text: Teo Kaarlo Snellman (28. huhtikuuta 1894 Tampere – 14. lokakuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen lähetystöneuvos, kääntäjä, kasvissyönnin edistäjä ja poliitikko. Vuosina 1940–1944 Snellman johti Suomen Kansallissosialistista Työjärjestöä. Snellman oli J. V. Snellmanin pojanpoika. Teo pitikin isoisäänsä Johan Vilhelmiä sekä Eino Leinoa, Väinämöistä ja Mikael Agricolaa Suomen ensimmäisinä kansallissosialisteina.


title: J. V. Snellman

text: Snellman kykeni vaikuttamaan Kuopiostakin käsin koko maan asioihin. Näkyvimmässä osassa olivat hänen perustamansa sanomalehdet. Ne sisälsivät voittopuolisesti kansallismielistä valistusta ja yhteiskuntakritiikkiä. Yhdistävänä tekijänä oli vahva sivistyksellinen ote. Vuodesta 1844 Snellman julkaisi ruotsinkielistä "Saima", sekä suomenkielistä "Maamiehen Ystävä" -viikkolehteä. Viranomaisten 1846 lakkauttaman "Saima"-lehden tilalle hän perusti lehden "Litteraturblad för allmän medborgerlig bildning".


title: J. V. Snellman

text: Perhe muutti Kuopiosta Helsinkiin vuonna 1849. Aleksanteri II:n tultua suuriruhtinaaksi 1855 Snellman palasi "Litteraturbladin" toimittajaksi. Aleksanteri II:n aikana olot muuttuivat vapaammiksi, ja vuonna 1856 Snellmanille avautui Helsingin yliopiston siveysopin sekä tieteiden järjestelmän professorin virka. Snellmanin solmima avioliitto päättyi vaimon kuolemaan lapsivuoteelle vuonna 1857.


title: Half-Life

text: Kun työ oli saatu päätökseen, Valve esitteli uudistetun "Half-Lifen" vuoden 1998 E3-messuilla, missä "Half-Life" voitti kaksi Game Critics Awards -palkintoa kategorioista ”paras toimintapeli” ja ”paras tietokonepeli”. "Half-Life" julkaistiin lopulta 19. marraskuuta 1998.


title: Half-Life

text: Half-Life (tyyliteltynä HλLF-LIFE) on Valve Corporationin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Sierra Entertainment julkaisi alun perin vuonna 1998 Windowsille. Myöhemmin peli käännettiin myös PlayStation 2:lle. Sega Dreamcastille suunniteltu versio saatiin valmiiksi, mutta sitä ei koskaan julkaistu. Linux- ja OS X -versiot julkaistiin tammikuussa 2013.


title: Half-Life: Opposing Force

text: Peli julkaistiin 1. marraskuuta 1999, ja myöhemmin myös Valven omalla Steam-jakelualustalla. Se julkaistiin osana Sierran "Half-Life: Generation" -pelikokoelmaa 22. maaliskuuta 2002. Kokoelmaan sisältyi emopeli "Half-Life" ja sen suosittu, myöhemmin virallistettu modi "Counter-Strike". Lisäosa julkaistiin myöhemmin myös "Half-Life 1 Anthology" -kokoelmapaketin mukana.


title: Half-Life

text: "Half-Lifen" takana olivat tietokoneohjelmoijat Mike Harrington ja Gabe Newell, jotka olivat entisinä Microsoftin työntekijöinä hankkineet itselleen miljoonaomaisuuden. Vuonna 1996 he perustivat yhdessä pelitalo Valve Softwaren ja alkoivat suunnitella yrityksen ensimmäistä tietokonepeliä. Harrington ja Newell päättivät tehdä siitä ensimmäisen persoonan ammuntapelin, koska "Doomin" ja "Quaken" suosion myötä ammuntapelit kuuluivat yleisimpiin ja suosituimpiin tietokonepeleihin.


title: Half-Life 2

text: "Half-Life 2":n kehittäminen alkoi jo vuonna 1999, mutta syyskuussa 2003 Valven tietokoneet joutuivat tietomurron kohteiksi ja pelin lähdekoodi vuoti internetiin. Pelin kehitys oli muutenkin myöhässä, joten koodivuoto johti pelin julkaisun lykkäämiseen. "Half-Life 2" julkaistiin 16. marraskuuta 2004. Peli osoittautui suurmenestykseksi niin arvosteluissa kuin myyntilistoillakin.


title: Half-Life 2: Deathmatch

text: Kun "Half-Life 2" julkaistiin, kriitikot valittelivat moninpelin puutetta. Kaksi viikkoa "Half-Life 2:n" julkaisun jälkeen Valve julkaisi "HL2: Deathmatchin" Steam-palvelussaan. Peli julkaistiin myös Source SDK -ohjelman kanssa. Tällöin pelaajat voivat luoda omaa sisältöä, kuten karttoja, hahmoja sekä aseita peliin.


title: Half-Life 2

text: Half-Life 2 (tyyliteltynä HλLF-LIFE ja lyhennettynä HL2) on Valve Corporationin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on jatko-osa "Half-Lifelle". Peli ilmestyi alun perin Microsoft Windowsille, mutta myöhemmin siitä julkaistiin myös Xbox-versio. Peli julkaistiin Xbox 360:lle ja PlayStation 3:lle "The Orange Box" -pelikokoelmassa, jossa on alkuperäisen "Half-Life 2":n lisäksi myös lisäosat "" ja "" sekä pelit "Portal" ja "Team Fortress 2". Pelistä on myöhemmin julkaistu myös OS X- (2010) ja Linux-versiot (2013).


title: Half-Life: Blue Shift

text: Peli julkaistiin 1. kesäkuuta 2001. "Blue Shift" ja tarkat mallit ja tekstuurit sisältävä Half-Life High Definition Pack julkaistiin elokuussa 2005 Valven Steam-palvelussa. Peli julkaistiin myöhemmin osana Sierran "" -pelipakettia ja "Half-Life 1 Anthology" -pakettia. "Anthology"-pakettiin kuuluu myös alkuperäinen "Half-Life", sen toinen lisäosa "", sekä "Team Fortress Classic".


title: Half-Life

text: Half-Life: Uplink on "Half-Lifen" yksinpelidemo, joka julkaistiin 12. helmikuuta 1999. Uplink esittelee pelin vihollisia, hahmoja ja aseita, mutta se ei varsinaisesti liity valmiin pelin tapahtumiin toisin kuin ensimmäinen demo "Half-Life: Day One". "Uplink"-demo on leikattu "Lambda Core" -nimisestä kehitteillä olleesta osiosta "Half-Lifeen", jota ei kuitenkaan otettu mukaan valmiiseen peliin.


title: Half-Life

text: Vuonna 1997 Valve esitteli "Half-Lifen" suurelle yleisölle E3-messuilla Los Angelesissa, missä peli äänestettiin messujen parhaimmaksi. Alun perin "Half-Life" oli tarkoitus julkaista yhdessä "Quake II:n" kanssa vuoden 1997 joulukuussa, mutta Valve oli tyytymätön "Half-Lifen" pelisuunnitteluun ja päätti viivyttää pelin julkaisua vuodella. Pelin jokainen kartta, hahmomalli ja skriptattu kohtaus suunniteltiin uudestaan, minkä ohella Valven ohjelmoijat parantelivat pelin tekoälyä ja karttasuunnittelua.


title: Merkurius

text: Merkurius on hitaasti pyörivä sisäplaneetta. Pitkän pyörähdysajan ja kaasukehän puutteen johdosta lämpötila Merkuriuksen pinnalla vaihtelee satoja asteita sen mukaan, ollaanko päivä- vai yöpuolella. Pintalämpötila vaihtelee 90–740 kelvinin eli −173 – +467 °C välillä ja on keskimäärin 452 kelviniä eli 179 °C. Aurinko on Merkuriuksesta katsoen keskimäärin 2,5 kertaa niin suuri kuin Maasta katsoen, mutta tämä Auringon näennäinen läpimitta vaihtelee huomattavasti, koska Merkuriuksen rata on soikea. Aurinko on Merkuriuksesta katsottuna 6,5 kertaa kirkkaampi kuin Maassa ja Auringon säteilyintensiteetti on siellä 9,13 kW/m². Aurinko aiheuttaa Merkuriukseen vuorovesivoiman, joka on 17 % suurempi kuin Kuun aiheuttama vuorovesivoima Maassa.


title: Merkuriuksen tutkimus

text: Merkurius on maankaltainen kiviplaneetta, jolla on kraattereiden täyttämä pinta. Se on Aurinkoa lähin aurinkokunnan planeetta, ja kiertää tähden 88 vuorokaudessa. Merkuriuksen pintalämpötilat vaihtelevat voimakkaasti: korkeasta 340 celsiusasteesta kylmään −140 celsiusasteeseen. Merkuriuksella on myös planeetoista pienin säde ja toiseksi suurin tiheys (Maan jälkeen).


title: Merkurius

text:
Merkurius (symboli:) on aurinkokunnan pienin ja Aurinkoa lähin planeetta. Sen kiertoaika Auringon ympäri on planeetoista lyhyin: 88 vuorokautta. Akselinsa ympäri se pyörähtää 59 vuorokaudessa. Merkurius on kuiva, kuollut ja käytännössä kaasukehätön maankaltainen kiviplaneetta. Sen törmäyskraatterien täyttämä pinta muistuttaa Kuun pintaa. Kaasukehän puutteen takia planeetan lämpötilan vaihtelut ovat suuria: ne vaihtelevat noin 100 K:n (−173 °C) yölämpötiloista 700 K:n (427 °C) päivälämpötiloihin.
Merkurius on taivaan kirkkaimpia kohteita ja se on tunnettu esihistoriallisesta ajasta lähtien. Sen nimi tulee roomalaisen mytologian Mercuriuksesta, joka oli varkaiden ja kauppiaiden jumala sekä jumalten sanansaattaja.


title: Kasvihuoneilmiö

text: Venuksen kaasukehä on niin tiheä, että paine pinnalla on 92 kertaa korkeampi kuin Maassa. Kaasukehä koostuu lähes yksinomaan hiilidioksidista (96,5 %). Kasvihuoneilmiö on pääsyynä siihen, että lämpötila planeetan pinnalla ylittää lyijyn sulamispisteen . Kaasukehä pidättää niin hyvin lämpöä, että planeetan lämpötila ei juurikaan vaihtele päivän ja yön puolella. Merkuriuksessa, jossa kaasukehää ei ole ja vuorokausi on liki kaksi kuukautta, päivän lämpötila nousee 530 °C yölämpötilaa korkeammaksi. Kuukauden kestävän yön aikana Merkuriuksen pinta säteilee lämmön avaruuteen kaasukehän estämättä.


title: Merkurius

text: Rautaydin kattaa 42 % planeetan tilavuudesta, kun Maalla vastaava luku on 17 %. Maa on Merkuriusta hieman tiheämpi, koska se on 20 kertaa suuremman massansa takia puristunut enemmän kasaan. Merkuriuksen suuri rautaydin saattaa johtua siitä, että Aurinkokunnan syntyvaiheessa suuri kappale törmäsi planeettaan suurella nopeudella ja heitti osan planeetan silikaattivaipasta pois. Tämän törmääjän massa olisi ollut arviolta kuudesosa Merkuriuksen massasta. Toisten tutkijoiden mukaan alkuaurinko olisi kuumentanut Merkuriuksen korkeaan lämpötilaan ja höyrystänyt siitä osia pois.


title: Merkurius

text:
Merkurius on halkaisijaltaan vain 1,4 kertaa Maan Kuun kokoinen, ja se on nykyään pienin virallinen planeetta Pluton pudottua pois planeettojen joukosta. Sen massa on 6 % Maan massasta. Planeetta on esimerkiksi Saturnuksen kuuta Titania pienempi. Merkuriuksen tiheys on 5,43 g/cm eli se on yksi tiheimmistä planeetoista. Merkuriusta muistuttavan Kuun tiheys on vain 3,34 g/cm. Vertailun vuoksi Maan tiheys olisi kokoonpuristumattomana 4,0 g/cm.
Merkuriuksella uskotaan olevan valtava rautaydin, joka aiheuttaa magneettikentän, voimakkuudeltaan noin 1 % Maan magneettikentästä. Kentän kaltevuus pyörähdysakselia vastaan on 7 %. Toinen magnetismin lähde voi olla jäännemagnetismi. Rautaydin muodostaa 60–70 % planeetan massasta ja silikaattikuori ja vaippa yhdessä 30 %. On arvioitu, että Merkuriuksen ytimen säde on 1 800–1 900 km ja silikaattivaipan paksuus 500–600 km. Näin rautaytimen säde on 75 % planeetan säteestä.


title: Merkuriuksen tutkimus

text: MESSENGER on paljastanut paljon uutta tietoa Merkuriuksen ominaisuuksista. Se paljasti todeksi vuosikymmeniä kiistellyn teorian, että planeetta oli aiemmin ollut vulkaanisesti aktiivinen. Luotain havaitsi myös, että Merkuriuksen ydin on yllättävän suuri: jopa 85 % planeetan säteestä. Lisäksi aiemmin oli luultu, että planeetan sisus olisi jäähtynyt niin viileäksi, että sen ydin olisi kiinteä. MESSENGERin mittaukset planeetan painovoima- ja magneettikentistä kuitenkin viittaavat ainakin osittain nestemäiseen ytimeen. Luotain on myös tutkinut teoriaa, jonka mukaan Merkuriuksen navoilla olisi kiinteää vesijäätä. Päteviä todisteita tästä ei kuitenkaan ole saatu.


title: Merkurius

text: Merkuriuksen pinnasta on ennen vuotta 2008 kartoitettu vain noin 45 %. Kraatterit ovat Merkuriuksen pinnan silmiinpistävin piirre. Niitä on pinnassa eri kokoisia. Törmäyskraattereista suurin, 1 500 km:n läpimittainen "Caloriksen allas" on Kuun laavakenttiä, "meriä", muistuttava rengasmainen muodostuma. Sen reunusvuoret kohoavat 2 km:n korkeuteen. Caloriksen altaan vastakkaisella puolella kuori on rikkoutunut törmäyksen shokkiaaltojen heijastuttua planeetasta, noin 100 km:n läpimittaiselta alueelta. Merkuriuksessa on myös vuoria, laaksoja, harjanteita, jyrkänteitä ja tasankoja sekä eri tavoin heijastavia alueita. Kraattereista lähtee monesti säteittäisiä viiruja. Harjanteiden pituus on jopa satoja kilometrejä ja vuorten korkeus jopa noin 3 km. Tämän mukaan Merkurius on melko tasainen paikka. Vuorten oletetaan syntyneen Merkuriuksen kutistuessa 0,1 %. Merkuriuksessa on saattanut olla tulivuoria, mutta tämä ei ole varmaa. Jotkut tutkijat väittävät havainneensa Merkuriuksen napa-alueilta merkkejä jäästä, jota olisi kraatterien pohjalla.


title: Merkurius

text: Näennäinen kirkkaus muuttuu voimakkaasti näkymisjakson kuluessa. Itäisessä elongaatiossaan Merkurius on kirkkaampi näkyvyyskautensa alussa ja läntisessä päinvastoin. Merkurius näkyy paljain silmin, mutta helpoimmin se näkyy kiikarilla. Kaukoputkella näkyvät Merkuriuksen vaiheet. Kaukoputkella on myös mahdollista havainnoida planeettaa päivätaivaalta. Tällöin päästään eroon ilmakehän häiriöistä, jotka normaalisti haittaavat planeetan havainnointia matalalta ilta- tai aamutaivaalta, sekä tietenkin Merkuriuksen elongaation aiheuttamista rajoituksista sen näkyvyydessä. Toisin kuin Venus, Merkurius on kuitenkin hyvin vaikea löytää valoisalta päivätaivaalta. Löytämisessä tietokoneohjattu ns. goto-kaukoputki on hyvin suureksi avuksi.


title: Merkurius

text: Merkuriuksen kaasukehä on äärimmäisen ohut, ja sen magneettikenttä on hyvin heikko. Kaasukehä on syntynyt aurinkotuulen irrottamasta pintamateriaalista. Kaasukehässä on enimmäkseen heliumia, natriumia ja happea sekä pieniä määriä vetyä ja kaliumia. Merkuriuksella on myös pitkä avaruuteen ulottuva natriumpyrstö, joka havaittiin vuonna 2001. Kaasukehän paine on noin kaksi miljoonasosaa Maan vastaavasta.


title: Tanska

text: Tanskan tanskankielinen nimi "Danmark" mainitaan ensimmäisen kerran 900-luvulla pystytetyissä Jellingin riimukivissä vanhassa muodossaan "tanmaurk". Nimitystä "Denamearc" käytti kuitenkin jo norjalainen Othere (Ottar) hänen vieraillessaan kuningas Alfred Suuren luona Englannissa vuonna 890. Hieman myöhemmin apotti Regino Prümilainen (k. 915) mainitsi nimen "Denimerca" teoksessaan "Chronica". Nimi "Danmark" koostuu kahdesta osasta. "Dan" viittaa tanskalaisiin ("danir") ja sanalla "mark" on useita eri mahdollisia merkityksiä. Yksi niistä on ”raja-alue”, vaikka ei tiedetäkään tarkkaan mihin raja-alueeseen sillä on alun perin viitattu. Yhden teorian mukaan nykyinen Tanska on käsitetty raja-alueena Ruotsiin nähden. Teoria perustuu 500-luvulla eläneen historioitsija Jordanesin kertomukseen siitä, kuinka nykyisen Tanskan saaret asutettiin Ruotsista käsin. Jordanes itse ei kuitenkaan käyttänyt nimeä "Danmark". Toisen teorian mukaan nimitys on peräisin frankeilta, jotka käyttivät termiä "mark" raja-alueista, jotka vaativat erityistä silmällä pitoa. "Danmark" viittaisi näin alun perin alueeseen Eiderjoella Jyllannin eteläosassa.


title: Tanskan maantiede

text: Tanska käsittää suurimman osan Jyllannin niemimaasta sekä noin 480 saarta, joista asutettuja on vajaa sata. Mistään kohdasta Tanskaa ei ole merelle matkaa yli 50 kilometriä. Jyllannin niemimaa rajoittuu lännessä Pohjanmereen, pohjoisessa Skagerrakiin, idässä Kattegatiin ja Itämereen. Pohjoisin osa niemimaasta kuuluu Tanskaan, eteläinen osa Saksaan. Tanskan saarista suurimpia ovat Fyn ja Sjælland, jotka sijaitsevat Itämeren ja Kattegatin välissä. Saaret erottavat salmet ovat Jyllannin niemimaan ja Fynin välinen Vähä-Belt, Fynin ja Sjællandin välinen Iso-Belt sekä Sjællandin ja Ruotsin-puoleisen mantereen välinen Juutinrauma. Salmien yli on nykyään sillat: Vähä-Beltin silta valmistui vuonna 1935, Ison-Beltin silta vuonna 1998 ja Juutinrauman silta vuonna 2000. Suunnitteilla on myös silta yli Femen-Beltin Saksan puolelle.


title: Tanska

text: Tanska käsittää suurimman osan Jyllannin niemimaasta sekä noin 480 saarta, joista asutettuja on vajaa sata. Mistään kohdasta Tanskaa ei ole merelle matkaa yli . Jyllannin niemimaa rajoittuu lännessä Pohjanmereen, pohjoisessa Skagerrakiin, idässä Kattegatiin ja Itämereen. Suurin osa siitä kuuluu Tanskaan, eteläisin osa Saksaan. Tanskan saarista tärkeimpiä ovat Fyn ja Sjælland, jotka sijaitsevat Itämeren Kattegatiin yhdistävien salmien välissä. Nämä salmet ovat Jyllannin ja Fynin välinen Vähä-Belt, Fynin ja Själlannin välinen Iso-Belt sekä Själlannin ja Ruotsin puoleisen manteren välinen Juutinrauma (Øresund). Kaikkien näiden salmien yli johtaa nykyään sillat. Vähä-Beltin silta valmistui 1935, Iso-beltin silta 1998 ja Juutinrauman silta vuonna 2000. Suunnitteilla on myös ollut silta tai tunneli yli Femen-Beltin Saksan puolelle.


title: Brommen kulttuuri

text: Brommen kulttuuri 12 500–9 000 vuotta eaa. oli jääkauden päättymisen aikainen metsästyskulttuuri Skandinaviassa. Se on saanut nimensä Tanskan Själlannissa sijaitsevan löytöpaikan mukaan. Brommen lisäksi kulttuurille tyypillisenä pidettyä esineistöä on löydetty noin 50 paikasta. Toisaalta on kyseenalaistettu, riittävätkö nämä varsin yleiset esinelöydät määrittelemään erillisen kulttuurin.


title: Tanska

text: Tanska on perustuslaillinen monarkia ja monipuoluedemokratia. Nykyinen Tanskan perustuslaki on vuodelta 1953 ja se noudattaa vallan kolmijako-oppia. Maan valtionpäämies on kuningatar tai kuningas, joka edustaa Tanskaa ulkomailla ja toimii hallitustyössä, mutta jolla ei ole kuin lähinnä muodollista poliittista valtaa. Nykyinen kuningatar on Margareeta II. Hän astui valtaistuimelle vuonna 1972. Tanskan parlamentti on nimeltään Folketinget eli kansankäräjät, ja sillä on 179 jäsentä, jotka valitaan suhteellisella vaalitavalla. valitaan itse Tanskasta, kaksi Färsaarilta ja kaksi Grönlannista. Kansanedustajista 135 valitaan paikallisista vaalipiireistä ja loput maan alueelta puolueiden saamien äänimäärien perusteella. Vaalit järjestetään vähintään joka neljäs vuosi, mutta myös pääministeri voi hajottaa kansankäräjät tätä aiemmin.


title: Tanska olympialaisissa

text: Tanskan menestyksekkäimmät urheilumuodot ovat olleet purjehdus, 12 kultamitalia, sekä pyöräily ja soutu, joissa maa on saanut seitsemän kultaa. Eniten kultamitaleja on voittanut Paul Elvstrøm, joka purjehti kultaa neljissä peräkkäisissä olympialaisissa Lontoosta 1948 Roomaan 1960. Soutaja Eskild Ebbesen on saanut kolme kultaa ja kaksi pronssia 1996–2012. Viisi mitalia ovat saavuttaneet myös ampujat Lars Jørgen Madsen (1900–1920) ja Niels Larsen (1912–1924). Tanskan toistaiseksi ainoan talvikisamitalin on saavuttanut naisten curlingjoukkue Naganossa 1998.


title: Tanska

text: Tanskan kuningaskunta () eli Tanska () on perustuslaillinen monarkia Pohjois-Euroopassa. Sillä on vain yksi rajanaapuri, maan eteläpuolella sijaitseva Saksa, mutta Ruotsista sen erottaa vain kapea Juutinrauman salmi. Norja sijaitsee Skagerrakin salmen takana maan pohjoispuolella. Tanska on laajuinen, joten se on pinta-alaltaan selvästi pienin Pohjoismaa, jos Grönlantia ei lasketa sen pinta-alaan. Tanskassa asuu noin viisi ja puoli miljoonaa asukasta ja sen pääkaupunki on Kööpenhamina.


title: Aurignacin kulttuuri

text: Kulttuuri on saanut nimensä "Aurignacin" luolasta joka sijaitsee Toulousessa, Ranskassa. Ranskan Dordognen maakuntaan, josta on tehty runsaasti luolalöytöjä. Aurignacin kulttuuri ei levinnyt Tanskaan eikä laajassa mitassa Etelä-Englantiin, luultavasti jääkauden ankarien olojen takia. Pohjoisin Aurignacin asutus oli Pohjois-Keski-Saksassa Dassaun seuduilla, Etelä-Belgiassa ja Pohjois-Ranskassa, ja onpa pari pientä keskusta löydetty läntisestä Etelä-Englannista.


title: Tanskan kuningaskunta

text: Tanskan kuningaskunta () tai Tanskan valtakunta on kolmesta autonomisesta osasta koostuva perustuslaillinen monarkia. Tanskan valtakuntaan kuuluvat Tanska, Färsaaret ja Grönlanti. Alueen hallinnollinen keskus sijaitsee Tanskassa. Osien suhteet on määritetty dokumentissa nimeltä "Rigsfællesskabet". Kolmesta alueesta vain Tanska kuuluu Euroopan unioniin.


title: Tanska

text: Kuningas Kristian IV rakennutti monia kauniita taloja ja kaupunkeja, mutta arvioi voimansa väärin ja hävisi merkityksellisiä sotia. 1600-luvulla Tanska kävi monta tappiollista sotaa Ruotsia vastaan ja menetti Itämeren valta-aseman sille. Saarenmaan, Gotlannin ja Öölannin lisäksi nykyisen Etelä-Ruotsin maakunnat Skåne, Blekinge ja Halland olivat pitkään osa Tanskaa, mutta ne jouduttiin luovuttamaan suurvallaksi nousseelle Ruotsille Pohjan sodan jälkeen Roskilden rauhassa 1658. Vuonna 1814 Napoleonin sotien jälkeen Tanska joutui luovuttamaan Norjankin Ruotsille.


title: Bysantin keisari

text: Bysantin keisarit eli Itä-Rooman keisarit hallitsivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakuntaa. Myös eräät Bysantin keisarinnat, kuten Irene, Zoe ja Theodora, hallitsivat valtakuntaa yksinään. Tarkkaa rajaa Itä-Rooman valtakunnan ja Bysantin valtakunnalle ei voida asettaa. Ensimmäiseksi Bysantin keisariksi voidaan laskea vaikkapa Konstantinus Suuri (ensimmäinen kristitty keisari), Valens (Adrianopolin taistelua pidetään joskus keskiajan alkuna), Arcadius (Theodosius I oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari), Zenon (oli keisarina kun Länsi-Rooman Romulus Augustus syrjäytettiin) tai Herakleios (joka uudisti hallintoa merkittävästi).


title: Bysantin valtakunta

text:
Erillinen Itä-Rooman hallintoalue syntyi, kun keisari Diocletianus jakoi Rooman valtakunnan kahtia vuonna 293. Syynä jakoon oli se, että laaja valtakunta oli käynyt vaikeaksi hallita. Diocletianus loi tetrarkia-järjestelmän, jossa oli kaksi keisaria ("augustus"), toinen lännessä ja toinen idässä, ja kummallakin nuorempi hallitsijakumppani eli "alikeisari" ("caesar").
Tämä vallanjako jatkui aina siihen asti, kun keisari Konstantinus Suuresta tuli koko valtakunnan hallitsija vuonna 324. Konstantinus valitsi uudeksi pääkaupungikseen Byzantionin kaupungin, Megaran entisen siirtokunnan, ja kaupungin uudeksi nimeksi tuli Konstantinopoli ("Konstantinoupolis", "Konstantinoksen kaupunki"). Kaupungin sijainti nähtiin strategisesti keskeisenä, koska siitä oli mahdollista pitää yhteyksiä sekä länteen että itään. Pääkaupungin siirron myötä Roomassa toimineet hallintoinstituutiot, kuten senaatti, siirrettiin sellaisinaan Konstantinopoliin. Samalla kaupungissa käynnistettiin lukuisia rakennusohjelmia ja se varustettiin vahvemmilla muureilla.


title: Ensimmäinen ristiretki

text: Bysantin keisarin asemaa ihannoitiin läntisessä Euroopassa maallisten hallitsijoiden keskuudessa. Itä-Rooman jäljittelijänä kunnostautui Kaarle Suuri, joka loi suurvallan Länsi-Eurooppaan. Kaarle toivoi pääsevänsä kiistattomaan valta-asemaan, muttei onnistunut pyrkimyksissään täysin. Länsi-Eurooppaan syntyi samalla keisarien ja paavin välinen valtataistelu. Kiistaa käytiin myös lännen ja idän välillä, kun Kaarle Suuri oli kruunattu ”roomalaisten keisariksi”, mutta Bysantissa keisarin arvonimeä ei hyväksytty muille kuin omalle keisarille. Bysantin keisari Mikael I lopulta suostui kutsumaan lännen hallitsijaa keisariksi, muttei kuitenkaan roomalaisten keisariksi. 800-luvun lopulla läntinen keisarikunta hajosi, mutta se elvytettiin vuonna 962, kun paavi Johannes XII kruunasi Saksan kuninkaan Otto I:n Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijaksi. Läntinen Eurooppa poikkesi siinäkin suhteessa Bysantista, että aiemmassa oli monitahoinen hallintahierarkia, kun taas jälkimmäisessä valta oli keskittynyt keisarille.


title: Aleksios I Komnenos

text: Aleksios I Komnenos (, noin 1048 tai 1057 – 15. elokuuta 1118) oli Bysantin keisari vuosina 1081–1118. Aleksios kuului Paflagoniasta kotoisin olleeseen mahtavaan Komnenosten sukuun. Hänen isänsä oli Johannes Komnenos, joka oli keisari Isaak Komnenoksen veli, eli Isaakin veljenpoika Aleksios ei ollut ensimmäinen keisari Komnenos suvusta. Hän kuitenkin perusti yli satavuotisen dynastian Komnenos -suvusta, joka aloitti Bysantin valtaanpaluun Itä-Välimeren suurvaltana.


title: Latinalainen keisarikunta

text: Flanderin kreivi Balduin IX:stä tuli ensimmäinen latinalainen keisari, kun hänet valittiin tehtävään lähinnä venetsialaisten tuella. Pisalaiset ja genovalaiset kannattivat tehtävään Boniface de Montferrat'ta frankkilaisten ristiritarien kannatuksen jakautuessa. Balduin kruunattiin keisariksi 16. toukokuuta 1204. Kreikkalaisten Bysantin valtakunta jatkoi olemassaoloaan Nikaian keisarikuntana, Epeiroksen despotaattina ja Trebizondin keisarikuntana sekä myöhemmin vielä Thessalonikan keisarikuntana. Latinalaisen keisarikunnan kukistuttua Bysantin valtakunta elpyi lähes entisen vahvuiseksi.


title: Keisari

text: Bysantin viimeisen keisarin veljentytär Sofia Palaiologos nai vuonna 1472 Moskovan suuriruhtinaan Iivana III:n, joka alkoi ajaa ajatusta Venäjästä Bysantin seuraajavaltiona. Ajatus Kolmannesta Roomasta konkretisoitui munkki Filofein kirjeessä Iivanan seuraajalle Vasili III:lle. Tämän poika Iivana IV Julma kruunautti itsensä tsaariksi, joka oli slaavilainen muoto keisarista, 16. tammikuuta 1547. Tämän jälkeen Moskovan hallitsijat käyttivät jo Iivana III:n ja Vasilin ajoittain käyttämää titteliä vakituisesti. 31. lokakuuta 1721 Pietari I kruunautti itsensä länsimaalaisittain keisariksi (Vserossijski Imperator). Hän perusteli tittelin nimenvaihdoksen vuonna 1717 löydetyllä kirjeellä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarilta Maksimilian I:ltä Vasili III:lle vuodelta 1514, jossa tämä käyttää Vasilista läntistä keisarinimitystä. Venäjän hallitsijatittelin vuonna 1721 tapahtunut nimenmuutos on joskus johtanut virheelliseen käsitykseen, että tsaari olisi ollut jonkinlainen keisaria alempi titteli. Venäjä oli keisarikunta vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen asti.


title: Ikonoklasmi Bysantin keisarikunnassa

text: Häntä seurasi hänen poikansa Theofilos, joka nimitti patriarkaksi tiukan ikonoklastin Johannes Grammatikoksen. Alkoi viimeinen ikonien puolustajien vainojen aika. Se päättyi v. 842, kun keisari Theofilos kuoli. Keisarin alaikäinen pojan holhoojahallitsijaksi tuli leskikeisarinna Theodora. Hän oli ikonien puolustaja. Keisarinna erotti patriarkka Johannes Grammatikoksen, jonka tilalle nimitettiin ikoneja kannattava teologi Meletios. Hän kutsui koolle kirkolliskokouksen, joka palautti voimaan vuoden 787 Nikean kirkolliskokouksen ikonien puolustajia tukevat päätökset. Ikonoklastit julistettiin anateemaan eli kirkonkiroukseen. Näin Bysantin keisarikunnan ikonoklastinen riita oli lopullisesti ratkaistu ikonien puolustajien eduksi. Lyhyitä katkoja lukuun ottamatta riita oli kestänyt yli sata vuotta, ja se jätti syvät jäljet ortodoksisen kirkon historiaan.


title: Rusien–Bysantin sota (988)

text: Bysantin valtakunnan keisarina oli vuodesta 976 lähtien ollut nuori Basileios II, joka oli hallituskautensa alusta lähtien ollut vaikeuksissa häviten bulgaareille sodissa sekä omien sotapäälliköidensä kapinoinnin takia. Ensin häntä vastaan asettui Itäisen Armeijan komentaja Bardas Skleros. Häntä vastaan keisari lähetti 978 entisen kapinallisen Bardas Fokas nuoremman, joka oli sotajoukkojen suosikki. Bardas Fokas nuorempi voitti taistelut ja julisti itsensä keisariksi vuonna 987. Vuoden 988 alussa kapinallisten sotajoukot olivat jo lähestymässä Bysantin pääkaupunkia Konstantinopolia, josta heidät erotti enää Bosporinsalmi. Samaan aikaan bulgarialaiset ryöstelivät Bysanttia lännessä (syyrialaisen historioitsijan 1000-luvulta Jahja Antikiolaisen mukaan).


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin kulta-aikana voidaan pitää niin kutsutun makedonialaisen dynastian aikaa vuosina 867–1056. Dynastian aikana Bysantista onnistuttiin jälleen rakentamaan suurvalta, ja se valtasi takaisin maita, joita arabit olivat valloittaneet idässä ja slaavit Balkanilla. Myös eteläinen Italia valloitettiin, ja keisari Johannes I Tzimiskes ulotti taistelut aina Jerusalemiin asti. Vuonna 1014 keisari Basileios II (keisarina 976–1025) kukisti Bulgarian. Voittoisien sotien ja vahvojen hallitsijoiden ansiosta Bysantti oli sekä sotilaallisesti että taloudellisesti vahva, ja pääkaupunki Konstantinopoli oli loistelias kulttuurin ja vallan keskipiste. Kauppa ja käsityöläisyys kukoistivat, Konstantinopoliin perustettiin uusia kouluja, kiinnostus antiikin kulttuuriin ja filosofiaan heräsivät uudelleen, ja maallinen kirjallisuus ja muu kulttuuri elpyivät. Samalla bysanttilainen sivistys levisi myös naapurikansojen alueille.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin perintöä jatkoivat Latinalaisen keisarikunnan ympärillä sijainneet valtiot: Nikaian keisarikunta, jota hallitsi Laskaris-suku; Trebizondin keisarikunta, jota hallitsivat Komnenokset; sekä Epeiroksen despotaatti, jota hallitsivat Angelokset. Kaikki nämä kolme valtiota pyrkivät valtaamaan Konstantinopolin takaisin ja hakivat tähän tukea lännestä Venetsian vastustajilta, ennen kaikkea Genovalta. Theodoros Laskariksen johdolla Nikaia sai vähitellen valtansa alle muut valtiot. Vuonna 1261 Nikaia valtasi takaisin Konstantinopolin Mikael Palaiologoksen (keisarina Mikael VIII) johdolla. Mikaelin perustamasta Palaiologosten hallitsijasuvusta tuli valtakunnan viimeinen.


title: Ikonoklasmi Bysantin keisarikunnassa

text:
Toinen ikonoklastinen kausi alkoi v. 813, kun keisariksi nousi Leo V Armenialainen. Keisarin ensimmäinen ikonien puolustajia vastaan suunnattu toimenpide oli patriarkka Nikeforoksen erottaminen. Hänen tilalleen asetettiin ikonoklastinen teologi Teodotos. Jälleen munkit olivat pääosassa ikonien puolustajina. Konstantinopolin Studionin luostarin arkkimandriitta Theodoros Studites ilmoitti keisarille, ettei hänen valtaoikeuksiinsa kuulu sotkeutua kirkon asioihin. Keisari Leo V kutsui koolle
toisen ikonoklastisen kirkolliskokouksen Konstantinopoliin v. 815. Ikonoklasmista tehtiin jälleen Bysantin valtiokirkon virallinen oppi. Ikonien puolustajien vainot alkoivat jälleen. Esimerkiksi edellä mainittu kirkkoisä Theodoros Studites vangittiin. Vainot kuitenkin päättyivät äkillisesti v. 820, kun keisarillisen henkivartioston upseeri Mikael ”Änkyttäjä” murhautti keisarin.


title: GoldenEye 007

text: "Goldeneye 007:n" valikkojärjestelmä on suunniteltu näyttämään MI6:n kansiolta. Jokaisella tallennuspaikalla on oma kansionsa, joiden kautta valitaan pelattava tehtävä. Tehtäviä voidaan pelata kolmella eri vaikeusasteella: Agentilla (helppo), Secret Agent (keskivaikea) ja 00 Agent (vaikea). Vaikeusasteen päätettyään saa pelaaja luettavakseen tehtävänannon, joka sisältää tietoa ja päämääriä kyseisestä tehtävästä. Mikäli pelaaja valitsee vaikeamman vaikeusasteen, nousee vaikeuden lisäksi myös tehtävien määrä.


title: GoldenEye 007

text: "Goldeneye 007" suunniteltiin julkaistavaksi alun perin Nintendon tuottamalle SNES:ille, ennen kuin peli päätettiin julkaista tehokkaammalle Nintendo 64:lle. Aluksi pelistä suunniteltiin raiteillakulkevaa ja valopyssyräiskintää muistuttavaa peliä, mutta myöhemmin genre vaihdettiin ensimmäisen persoonan ammuntapeliksi.


title: GoldenEye 007

text: Elokuvassa ei näe seuraavia tehtäviä, joissa 007 menee satelliitinohjausasemaan Severnajaan Venäjällä, missä Natalya Simonova ja Boris Grishenko työskentelevät, sekä ”Silo”-tehtävä (joka tapahtuu kaksi vuotta ennen päätarinaa, joka tapahtuu luultavasti 1993), jossa Bond tutkii Kirgisiassa sijaitsevan ohjuksen testilaukaisua, jonka uskotaan peittelevän GoldenEye-nimellä tunnetun satelliitin laukaisua. Tämä avaruuspohjainen ase lähettää voimakkaan sähkömagneettisen pulssin mihin tahansa Maan kohteeseen saaden aikaan oikosulun kaikissa sähköisissä laitteissa kantomatkan sisällä. Kiertoradaltaan se voi uhata mitä tahansa Maan kaupunkia. "Ourumov" näyttäytyy Silo-tasolla.


title: GoldenEye 007 (vuoden 2010 videopeli)

text: GoldenEye 007 on Eurocomin kehittämä ja Activisionin julkaisema James Bond -aiheinen ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka perustuu vuoden 1995 elokuvaan "007 ja kultainen silmä". Peli julkaistiin vuonna 2010 Wiille ja Nintendo DS:lle sekä vuotta myöhemmin PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Peli on uusintaversio vuoden 1997 pelistä "GoldenEye 007".


title: 007 ja kultainen silmä

text: Yhdeksän vuotta myöhemmin Bond seuraa Xenia Onatoppia (Famke Janssen), entistä Neuvostoliiton hävittäjälentäjää Monacoon. MI6 tunnistaa Onatoppin pietarilaisen Janus-rikossyndikaatin jäseneksi ja antaa Bondille tehtäväksi seurata tämän toimintaa. Onatopp ja hänen rikostoverinsa varastavat Tiger-helikopterin protoyypin, Bondin turhaan yrittäessä estää heitä. Helikopteri lennätetään hylätylle satelliittien ohjausasemalle Severnajaan, Venäjälle, jossa kehitetään GoldenEye-satelliittiasetta. Onatopp ja kenraali Ourumov varastavat GoldenEyen ja tappavat laitoksessa työskennelleet ohjelmoijat. He laukaisevat Petjan, toisen GoldenEye-satelliiteista, joka räjäyttää elektromagneettisen pulssin, ja täten tuhoaa ohjauskeskuksen ja sitä partioivat venäläiset MiG-hävittäjät sekä peittää jäljet varkaudesta. Kaksikon mukaan lähtee myös Janukselle työskentelevä ohjelmoija Boris Grishenko (Alan Cumming). Laitoksen tuhosta selviytyy yksi henkilö, ohjelmoija Natalia Simonova (Izabella Scorupco), joka pakenee Pietariin. Pietariin lähtee myös Ourumov, joka väittää Venäjän puolustusneuvostolle ja -ministerille iskun takana olleen siperialaiset separatistit. Nämä uskovat Ourumovin valehtelevan, mutta antavat tälle vastuun löytää Simonova. Onatopp sieppaa Simonovan, kun tämä yrittää tavata Grishenkoa.


title: 007 Spectre

text: MI5:n johtaja Max "C" Denbighin (Andrew Scott) mielestä 00-ohjelma on turha, ja nykyaikana tiedustelutehtävät pitäisi tehdä tietotekniikkaa enemmän hyödyntäen. Hän saa sisäministeriltä luvan lopettaa 00-ohjelman 72 tunnin kuluttua. M saa myös selville, että C vakoilee MI6:n agentteja.


title: GoldenEye 007

text: Peli sisältää kaksi lisätehtävää, jotka avataan pääsemällä peli läpi vaikeimmilla vaikeusasteilla. Ensimmäinen tehtävä, ”Aztec Complex”, perustuu "Kuuraketti"-elokuvaan. Kyseinen tehtävä avataan pääsemällä peli läpi Secret Agent -vaikeuasteella. Tehtävässä Bond lähetetään Teotihuacaniin tutkimaan Drax-korporaation luvattomia avaruuslaitteita, joista ainakin yksi on varastettu NASA:lta. Tehtävässä nähdään myös Bondin arkkivihollinen, Rautahammas, joka yrittää estää Bondia suorittamasta tehtäväänsä.


title: GeForce 7 -sarja

text: Vuoden 2006 keväällä Nvidia toi markkinoille 7950 GX2 -näytönohjaimen. Näytönohjaimessa on kaksi kappaletta G71-grafiikkaprosessoreita. Näytönohjaimessa on yksi kuusipinninen lisävirtaliitin. 7950 GX2:n käyttö ei vaadi emolevyltä SLI-tukea, sillä siinä on vain yksi PCI-E X16 -liitin. Näytönohjaimia voi halutessaan laittaa kaksi SLI-tilaan, mikäli emolevy tukee sitä. 7950 GX2 -näytönohjaimen molemmissa piirilevyissä on 8 muistipiiriä. 7950 GX2 näytönohjaimen grafiikkapiiri on G71, jonka kellotaajuutta on laskettu alaspäin. Grafiikkapiiri on valmistettu 90 nm:n prosessilla. Näytönohjaimen suurin tehonkulutus on 143 wattia. Pikseliliukuhihnoja näytönohjaimessa on 24 kappaletta ja ne ovat kuudessa neljän liukuhihnan rykelmässä. Verteksiyksiköitä on 8 kappaletta, joten grafiikkapiiri kykenee suoritutmaan kuudestastoista rasterioperaatiosta. Muistiväylä on 256-bittinen. Molemmille grafiikkapiireille on varattu 8 PCI-E -linjaa. Näytönohjaimessa on sisäinen kytkinpiiri, joka hajauttaa linjat.


title: GoldenEye 007

text: Hiiviskely on myös tärkeä osa peliä; taistelu suuria vihollisjoukkoja vastaan voi olla vaarallista, joten pelaaja pääsee helpommalla eliminoimalla sotilaita ja turvakameroita huomaamattomasti. Joitain James Bond -elokuvien esineitä löytyy pelistä, kuten 007:n laserkellon Kultaisessa silmässä, jossa on myös sähkömagneettinen ominaisuus, joka nähtiin elokuvassa "Elä ja anna toisten kuolla".


title: Samsung Galaxy S III

text: Puhelimen näyttö on monikosketusta tukeva kapasitiivinen HD Super AMOLED (PenTile) -kosketusnäyttö, resoluutio on 1280×720 toistaen 16 miljoonaa väriä. Näytön pinta on Corning Gorilla 2 -lasia ja puhelimen kuoret muovia. Prosessori on 1,4 gigahertsin kellotaajuudella käyvä Exynos-neliydinprosessori. Keskusmuistin määrä on 1 gigatavu. Kameran kennon tarkkuus on 8 megapikseliä, ja sillä voi kuvata 1080p-videokuvaa. Puhelinmalli käyttää micro-SIM -korttia.


title: Myoglobiini

text: Myoglobiini eli lihaspuna on hemoglobiinin kaltainen rautapitoinen proteiini poikkijuovaisissa lihassoluissa, joka turvaa lihassolun hapensaannin kovassa rasituksessa. Myoglobiini luovuttaa hapen lihaksille vasta, kun lihassolun hapen osapaine on lähellä nollaa. Normaalisti myoglobiini toimii solujen happivarastona ja varmistaa lihaskudosten tehokkaan hapensaannin verestä. Suuren myoglobiinin määrän ansiosta jotkin nisäkkäät pystyvät sukeltamaan pitkiä aikoja. Myoglobiini antaa lihaksille niiden punaisen värin.


title: Myoglobiini

text: Myoglobiini kuuluu yhdessä muun muassa hemoglobiinin ja elektroninsiirtoketjussa toimivan sytokromin kanssa hemoproteiineihin, jotka kaikki sisältävät hemiryhmän. Myoglobiini koostuu yhdestä 153 aminohappoa sisältävästä polypeptidiketjusta ja hemiryhmästä. Happi sitoutuu myoglobiinin hemiryhmän kaksiarvoiseen rautaioniin. Proteiinin sekundäärirakenne koostuu kahdeksasta alfa-kierteestä. Proteiinin tertiääristä, pallomaista rakennetta pitävät koossa hydrofobisten eli vettähylkivien sivuketjujen pyrkimys osoittaa sisäänpäin.


title: Bilirubiini

text: Bilirubiini on hemoproteiinien aineenvaihduntatuote. Hemoproteiineja ovat esimerkiksi hemoglobiini, myoglobiini ja elektroninsiirtoketjussa toimiva sytokromi. Bilirubiini on rasvaliukoinen, joten elimistö ei saa eritetyksi sitä sellaisenaan, vaan se joutuu enterohepaattiseen kiertoon eli kiertää suoli-porttilaskimo-maksa-suoli-reittiä. Plasman albumiini kuljettaa bilirubiinin maksaan, missä se konjugoituu glukuronihapon kanssa vesiliukoiseksi bilirubiinidiglukuronidiksi (CHNO). Maksasta bilirubiinidiglukuronidi erittyy sapen väriaineeksi, ja poistuu sitten elimistöstä ulosteen mukana. Bilirubiinidiglukuronidi aiheuttaa ulosteeseen tumman värin, jota vauvojen ulosteessa ei vielä ole. Suoleen tulevan bilirubiinidiglukuronidin hydrolysoituminen ja pelkistyminen tummiksi väriaineiksi alkavat vasta suolen mikrobikasvuston muututtua.


title: Methemoglobiini

text: Methemoglobiini eli ferrihemoglobiini (lyh. MetHb) on hemoglobiinin muoto, jossa hemoglobiinin hemin sisältämä kahdenarvoinen rauta-ioni (Fe) on hapettunut kolmiarvoiseksi rauta-ioniksi (Fe). Methemoglobiini ei voi hemoglobiinin tavoin kuljettaa punasoluissa happea. Methemoglobiini aiheuttaa suurina määrinä vereen ruskean värin. Normaalitilanteessakin veressä on pieniä määriä methemoglobiinia, mutta punasolujen sisältämä methemoglobiinireduktaasi pelkistää kolmiarvoisen rauta-atomin kaksiarvoiseen muotoon.


title: Hemoglobiini

text: Hemoglobiini eli verenpuna (lyh. Hb) (CHNSFeO) muodostaa kolmasosan punasolusta. Se on rautapitoinen happea sitova proteiini. Se kuljettaa punasolujen mukana pääosin happea, mutta jonkin verran myös hiilidioksidia. Hemoglobiinipitoisuuden määritys verinäytteestä kuuluu perusterveydenhuollossa useimmin tehtäviin verikokeisiin, sisältyen osakokeena perusverenkuvaan (PVK). Suomessa pitoisuus ilmoitetaan yksikössä grammaa/litra. Jos hemoglobiiniarvo on alle normaalin, kutsutaan tilaa anemiaksi. Suomessa vuonna 2003 käyttöön otetut kansalliset aikuisten (16 vuotta täyttäneet) viitearvot ovat miehillä 134–167 g/l ja naisilla 117–155 g/l. Hemoglobiinin muoto muuttuu sen sitoessa happimolekyylejä. Tällöin hemoglobiinia nimitetään oksihemoglobiiniksi. Kun happea ei ole sitoutuneena hemoglobiiniin, sitä kutsutaan deoksihemoglobiiniksi. Deoksihemoglobiinin proteiiniosat sitovat hiilidioksidia.


title: Myotiliini

text:
Myotiliini on lihaksen niin kutsutuissa  Z-levyissä sijaitseva proteiini, joka toimii omalta osaltaan lihaksen sarkomeerien rakenteen säilyttäjänä ja organisoijana. Myotiliinin poisto johtaa sarkomeerin rakenteen tuhoutumiseen. Myotiliini sitoutuu alfa-aktiniiniin, joka puolestaan on tärkeä aktiinisäikeitä järjestyksessä pitävä proteiini. Lisäksi myotiliini sitoutuu filamiini C:hen, F-aktiiniin ja FATZ-nimiseen proteiiniin.
Myotiliinimutaatiot aiheuttavat erilaisia lihassairauksia. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaiset lihasdystrofiat, kuten Limb-girdle –tyyppinen dystrofia, jotka johtavat lihasten surkastumiseen. Lihassurkastumia aiheuttavat virheellisen myotiliinin lisäksi myös mutaatiot monissa muissa lihasproteiinien geeneissä.


title: Neuroligiinit

text: Neuroligiinit (NLGN) ovat postsynaptisia soluunkiinnittymismolekyylejä, jotka sitoutuvat presynaptisiin neureksiineihin. Neuroligiinit ovat synapsien avainmolekyylejä, jotka toimivat hermoimpulsseja vastaanottavissa soluissa ja linkittyvät viestintuojien neureksiinimolekyyleihin. Koko synapsi perustuu näiden kahden proteiinin vuorovaikutukseen. Rakenteellisesti neuroligiinit kuuluvat α/β-hydrolaasiperheen proteiineihin. Ihmisillä neuroligiinejä tunnetaan viisi: NLGN1, 2, 3, 4X ja 4Y. Neuroligiinejä on tutkittu autismin kirjon häiriöön liittyen. Vuoden 2017 lopulla on saatu selville että neurologiselle kehitykselle tärkeä Y-linkittynyt neuroligiini 4 (NLGN4Y) -proteiini liittyy osaan miesten homoseksuaalisuustapauksista.


title: Hemoglobiini

text: Hemiin liittyneiden proteiinien rakenne vaihtelee eläinlajeittain sekä joillakin lajeilla iän mukaan. Kaikilla nisäkkäillä on alkiokaudella erilainen hemoglobiini kuin aikuisella yksilöllä, joissa hemiin liittyneiden proteiinien rakenne on erilainen. Ihmisellä, märehtijöillä, sialla ja kanilla on sikiökaudella vielä kolmas erilainen hemoglobiini. Alkiokauden hemoglobiinista käytetään lyhennettä Hb E, sikiökauden hemoglobiinista lyhennettä Hb F ja aikuiskauden hemoglobiinista lyhennettä Hb A. Alkiokauden hemoglobiinia esiintyy vain hyvin varhaisessa sikiövaiheessa. Sikiövaiheen hemoglobiini korvautuu syntymän jälkeen muutamassa viikossa aikuisiän hemoglobiinilla. Sikiövaiheen hemoglobiini sitoo happimolekyylejä mieluummin kuin aikuisiän hemoglobiini, kun taas aikuisiän hemoglobiini luovuttaa happimolekyylinsä mieluummin. Sian aikuisiän ja sikiövaiheen hemoglobiineilla ei ole eroa happiaffiniteetissa.


title: Gliotoksiini

text: Gliotoksiini on mykotoksiini, jolla on antibakteerisia ja antiviraalisia ominaisuuksia. Sitä ei käytetä kliinisessä käytössä toksisuutensa vuoksi. Yhdisteen tuottajaksi tiedetään ainakin "Aspergillus fumigatus". Gliotoksiini muokkaa ihmisen immuunivasteita ja saa aikaan apoptoosia erilaisissa solutyypeissä.


title: Kalmoduliini

text: Ihmisen kalmoduliini on 148 aminohaposta koostuva, molekyylimassaltaan noin 17 kDa kokoinen proteiini, joka koostuu neljästä toistuvasta samanlaisesta yksiköstä. Kalmoduliini koostuu pääasiassa polaarisista aminohapoista, jotka muodostavat niin kutsutun EF-käsirakenteen. Polaaristen aminohappojen lisäksi proteiinissa on muutama hydrofobinen aminohappo. EF-käsi on rakenne, joka koostuu kahdesta α-kierteestä, joita yhdistää silmukka. Kaikki alayksiköt kykenevät sitoutumaan yhteen kalsiumioniin, ja kalsiumionin sitoutumiskohta on kierteitä yhdistävässä silmukassa. Kun kalsiumionit sitoutuvat kalmoduliiniin, muuttuu proteiinin konformaatio siten, että hydrofobiset aminohapot tulevat esille. Nämä hydrofobiset aminohapot sitovat kalmoduliinin muiden proteiinien α-kierteisiin. Sitoutumista tapahtuu, kun kalsiumionikonsentraatio soluissa on yli 500 nmol/l.


title: Dualismi (filosofia)

text:
Dualismi (latinan sanasta "duo" ’kaksi’) on oppi kahtalaisuudesta tai kahtiajaosta. Filosofiassa dualismilla tarkoitetaan kaksijakoista käsitystä todellisuudesta.
Filosofiassa, tarkemmin ontologiassa, dualismilla tarkoitetaan kahden itsenäisen alkuperusteen eli substanssin olettamista. Yleensä tällä viitataan maailman kaksijakoisuuteen hengen ja materian välillä. Näin ajatteli muun muassa René Descartes. Maailmassa voidaan näin ajatella olevan niin henkeä kuin materiaa. Vaikka perinteisesti henkisen puolen on ajateltu liittyvän jollakinlailla jumaluuteen, voidaan sillä käsittää myös maailman abstraktit ilmiöt ottamatta kantaa siihen, ohjaako jokin niitä tai mistä antimateria on peräisin. Abstraktioihin voidaan laskea myös tunteet erotettuina fyysisistä reaktioista. Maailman kaksijakoisuuden voidaan ajatella ulottuvan siis myös tunteen ja järjen vastakohtaan.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Dualismilla tarkoitetaan kaksijakoista käsitystä todellisuudesta. Mielenfilosofiassa se on näkemys, jonka mukaan mieli ja ruumis ovat erillisiä. Sen lähtökohtana on väite, että henkiset ilmiöt ovat ei-fysikaalisia. Länsimaisessa filosofiassa dualismi esiintyy ensimmäisenä Platonin ja Aristoteleen teoksissa. He katsoivat, että ihmisen ”järkeä” (mielen tai sielun kyky) ei voinut identifioida samaksi kuin ruumis eikä selittää sen kautta.


title: Monoteismi

text: Monoteismi eli yksijumalisuus on käsitys, jonka mukaan on olemassa yksi jumala. Monoteismi esiintyy useissa muodoissa, esimerkiksi:Monoteismi on vastakkainen ilmaisu polyteismille, jonka perusta on käsitys monista jumalista. Dualismi tarkoittaa teismin yhteydessä käsitystä, että on kaksi itsenäistä jumalista olentoa tai ikuista periaatetta, joista toinen on hyvä ja toinen paha. Dualismia edustavat esimerkiksi zarathustralaisuus ja manikealaisuus.


title: Mielenfilosofia

text: Dualismi ja monismi ovat kaksi päälinjaa, joiden puitteissa mielen ja ruumiin ongelmaa on pyritty ratkaisemaan. Dualismin mukaan mieli ja ruumis ovat erillisiä toisistaan. Ajatus voidaan löytää viimeistään Platonilta, Aristoteleelta ja hindulaisen filosofian samkhya- ja jooga-koulukunnilta, mutta nykyaikaisen filosofian tuntemassa muodossa sen muotoili Descartes 1600-luvulla. Descartesin kannattaman substanssidualismin mukaan mieli on itsenäisesti olemassa oleva substanssi. Ominaisuusdualismin mukaan mieli on joukko itsenäisiä ominaisuuksia, jotka ”nousevat” aivoista (emergenssi) ja joita ei voida palauttaa pelkästään aineeseen. Sitä ei kuitenkaan katsota erilliseksi substanssiksi.


title: Dualismi (filosofia)

text: Uskonnonfilosofiassa dualismilla tarkoitetaan kahden yhtä alkuperäisen alkuolennon tai alkuvoiman, usein hyvän ja pahan, olettamista.


title: Kartesiolainen dualismi

text: Kartesiolainen dualismi on saanut nimensä alkuperäiseltä keksijältään, René Descartesilta. Hänen alkuperäinen kysymyksensä liittyi filosofiseen ongelmaan tietoisuuden ja ruumiin suhteesta: tietoisuudella ja ruumiilla on selvä yhteys. Tietoinen päätös nostaa kahvikuppi saa käden liikkeelle. Toisaalta ruumiimme, silmiemme havaitsema kahvikuppi piirtyy verkkokalvoillemme ja aivot rekisteröivät sen hahmon, minkä seurauksena tietoisuutemme havaitsee kahvikupin. Kartesiolaisen dualismin perusajatukset mielen ja ruumiin erosta ja niiden välisestä toiminnallisesta yhteydestä Descartes esitti teoksessaan "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta" (1641). Mielen ja ruumiin yhteistoimintaa, erityisesti aistimuksia ja tunteita, Descartes käsitteli lähemmin teoksessa "Sielunliikutukset" (1649).


title: Kartesiolainen dualismi

text: Kartesiolainen dualismi on ontologiseen filosofiaan liittyvä näkökulma, jonka mukaan on olemassa kahdenlaisia, toisistaan perustavalla tavalla eroavia tosiolioita: toisaalta fyysiset, aineelliset oliot, toisaalta henkiset olennot, kuten ihmisen tietoinen sielu. Opin alkuperäisversiossa aineen perustavimmaksi ominaisuudeksi katsottiin ulottuvuus ja hengen perusominaisuudeksi ajattelu. Ihmisellä on sekä aineellinen ruumis että henkinen sielu, joten ongelmalliseksi muodostui sen selittäminen, miten ne perustavasta erilaisuudestaan huolimatta voivat läheisesti vaikuttaa toisiinsa.


title: Mieli–ruumis-ongelma

text: Pääargumentti dualismin puolesta on se, että se vaikuttaa vetoavan tavallisten filosofisesti kouluttautumattomien ihmisten terveeseen järkeen perustuvaan intuitioon. Jos kysytään, mitä mieli on, ihmiset yleensä samaistavat oman mielensä omaan minäänsä, persoonallisuuteensa, sieluunsa tai muuhun vastaavaan. Ihmiset mitä todennäköisimmin kieltävät, että mieli olisi yksinkertaisesti sama kuin aivot, tai toisin päin. He näkevät tällaisen ratkaisuvaihtoehdon liian mekanistisena tai vain käsittämättömänä. Ihmisen on helppo kuvitella olevansa olemassa myös ruumiittomana, ja jopa vaikka fysikaalista todellisuutta ei olisi lainkaan olemassa. Myös filosofit hyväksyivät aiemmin laajalti, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta, että mieli on jotain ruumista parempaa ja metafyysisesti ikään kuin ”ohjaajan paikalla” ruumiiseen nähden.


title: Dualismi (filosofia)

text: Länsimaisen dualismin juuret ovat antiikin Kreikan ajattelussa sekä tiedeyhteisöissä. Tällöin dualistista maailmankatsomusta ei juurikaan kyseenalaistettu. Tämän aikaiset luonnontietelijätkin olettivat lausunnoissaan antimaterian, yleensä jonkinlaisen alkuvoiman tai jumaluuden olemassaolon, mutta ilmoittivat tutkivansa mieluummin materiaa. Filosofian piirissä antimaterian sekä materian suhteesta on käyty keskustelua vuosituhannet; ovatko substanssit rinnakkaiset vai tulisiko toinen olevista olettaa hallitsevaksi, onko toinen substansseista alkuperäisempi kuin toinen ja ovatko ne syntyneet toisistaan vai itsenäisesti. Lisäksi keskustelua on käyty niiden vaikutuksista toisiinsa. Mikäli substanssit toimivat eri tasoilla, vaikuttavatko ne toisiinsa ja miten. Näin saivat alkunsa termit "fysiikka" ja "metafysiikka" kuvaamaan materian tutkimuksen ja antimaterian tutkimuksen välistä eroa. Aristoteles käytti pian eriytyvistä tieteenaloista nimityksiä ontologia (eli olemassaolon ja olemassa olevan tutkiminen) sekä teologia (eli jumalan ja jumalallisten asioiden tutkiminen ja jumalalliseen liittyvät kysymykset). Näitä hän käsitteli teoksessaan "Metafysiikka".


title: Funktionalismi (mielenfilosofia)

text: Funktionalismi on pohjimmiltaan, Blockin määreellä, "laajasti ottaen metafyysinen" kanta, jonka vastakohtana olisi "kapeasti ottaen ontologinen" kanta. Tämä tarkoittaa sitä, ettei funktionalismi ole niin kiinnostunut siitä "mitä on olemassa" kuin siitä, "mikä luonnehtii" tiettyjä henkisiä tiloja, kuten kiputiloja, sellaisina tiloina kuin ne ovat. Aiemmat yritykset vastata mielen ja ruumiin ongelmaan ovat kaikki pyrkineet vastaamaan kumpaankin kysymykseen: dualismin mukaan on olemassa kaksi substanssia, ja henkisiä tiloja luonnehtii niiden aineettomuus; behaviorismin mukaan on olemassa yksi substanssi, ja henkiset tilat olivat käyttäytymistaipumuksia; ja fysikalismin mukaan on olemassa yksi substanssi, ja henkiset tilat ovat fysikaalisia tiloja.


title: Tintti

text: Tintti () on sarjakuvataiteilija Hergén luoman "Tintin seikkailut" -sarjakuvan päähenkilö. Tintti on nuori lehtimies ja matkailija, jonka rinnalla kulkevat uskollinen koira Milou, hänen paras ystävänsä kapteeni Haddock, professori Tuhatkauno ja monet muut hahmot. Tintti on hyvin neuvokas ja monitaitoinen, ja luonteeltaan hän on monin tavoin ihanteellinen. Tintti seikkaili lehtisarjakuvassa ensimmäisen kerran vuonna 1929.


title: Tintin seikkailut: Yksisarvisen salaisuus

text: Nuori toimittaja Tintti (Jamie Bell) ja hänen koiransa Milou käyskentelevät markkinoilla eräässä eurooppalaisessa kaupungissa. Tintti ostaa halvalla "Yksisarvinen"-nimistä kolmimastoista purjelaivaa esittävän pienoismallin, mutta saa välittömästi kimppuunsa pahaenteisen Ivan Ivanovitšch Sakarinin (Daniel Craig) sekä salaperäisen Barnaby Dawnesin (Joe Starr), jotka yrittävät kumpikin ostaa pienoismallin häneltä. Tintti kieltäytyy myymästä laivaa ja vie sen kotiinsa. Laiva menee kuitenkin rikki Miloun ja erään naapurin kissan ottaessa yhteen, ja laivan katkenneen maston sisältä putoaa pergamenttirulla. Milou huomaa rullan, muttei onnistu ilmoittamaan siitä Tintille. Sillä välin epäpätevät etsivät Dupond ja Dupont (Simon Pegg ja Nick Frost) ovat jäljittämässä valloilleen päässyttä taskuvarasta, Aristeides Sellististä (Toby Jones). Tintti käy tapaamassa Sakarinia Moulinsartin linnassa ja saa kuulla, että hänen ostamastaan laivasta on olemassa kaksi pienoismallia.


title: Luettelo Tintti-sarjakuvien sivuhahmoista

text: Lohikäärmeen pojat värväävät Tintin palvelukseen, minkä jälkeen valepukuinen Tintti soluttautuu Sininen lootus -nimiseen oopium-luolaan, missä Mitsuhirato oleskelee. Kun Mitsuhirato poistuu oopium-luolasta, Tintti varjostaa häntä Shanghain ulkopuolelle, missä Mitsuhirato kätyreineen räjäyttää Shanghain ja Nankingin välisen rautatien. Tuhotyön jälkeen japanilaiset ilmoittavat tiedotusvälineille valheellisen kertomuksen, jonka mukaan tuhotyön takana olisi ollut kiinalainen rosvojoukkio. Tintti kuitenkin jää kiinni ja Mitsuhirato ruiskuttaa häneen raidjaidjahia, mutta Mitsuhiraton tietämättä eräs Lohikäärmeen poikien jäsen on salaa vaihtanut uutteen vedeksi. Kun Mitsuhirato huomaa, ettei aineella ole minkäänlaista vaikutusta Tinttiin, hän yrittää epäonnistuneesti ampua ja puukottaa hänet, mutta myös hänen pistoolia ja veistä on sabotoitu. Itsepuolustukseksi Tintti lyö nyrkillä Mitsuhiratoa, joka kuitenkin väittää Kiinassa toimiville japanilaisille viranomaisille, että Tintti olisi yrittänyt murhata hänet.


title: Tintti Tiibetissä

text: Lähellä sijaitsevan buddhalaisen Khor-Biyongin luostarin munkki, Autuas Salama, saa näyn heidän tulostaan. Tintti lähettää Miloun hakeman apua luostarista. Kaksi päivää myöhemmin Tintti, Haddock ja Tharkey heräävät luostarista ja kertovat munkkien johtajalle, Suurelle Ihanuudelle, miksi olivat vuorilla. Suuri Ihanuus yrittää neuvoa Tinttiä luopumaan etsinnöistään. Autuas Salama saa kuitenkin uuden näyn, ja Tintti alkaa uskoa Tšangin elävän luolassa, jossa "Migou" eli Jeti asuu.


title: Mustan saaren salaisuus

text: Tintti palaa takaisin palossa tuhoutuneelle talolle. Hän huomaa pihalla salaisen valojärjestelmän. Silloin hän myös tajuaa silputun viestin tarkoituksen: valot kertovat mihin lentokoneen täytyy pudottaa lasti. Tintti sytyttää valot ja jää yöksi odottamaan lentokonetta. Kun lentokone pudottaa lastinsa Tintti menee tutkimaan sitä, mutta Müller ja hänen apurinsa Ivan yrittävät napata hänet. Tintti saa kuitenkin pidätettyä heidät, mutta he pakenevat. Müller ja Ivan pakenevat lentokentälle ja lentävät karkuun. Tintti lähtee lentokoneella heidän peräänsä ja Dupond ja Dupont toisella koneella. Tintin lennolle tulee sumua ja hän joutuu laskeutumaan.


title: Mustan saaren salaisuus

text: Matkalla Tintti joutuu melkein pidätetyksi ja murhatuksi. Tintin päästyä putoamispaikalle, Milou johdattaa hänet metsään. Metsästä löytyy lentäjien vaatteet ja silputtu viesti. Tintti ja Milou lähtevät Eastdowniin. Matkalla Eastdowniin Tintti huomaa viestissä mainitun J. W. Müllerin talon. Hän menee talon pihalle, jossa Müller nappaa hänet. Tintti viedään Müllerin taloon, jossa Tintti pääsee karkuun. Tintti joutuu kuitenkin huoneeseen, jonka ilmassa on nukutusainetta. Tintti pyörtyy ja talossa syttyy tulipalo. Tintti saadaan pelastettua ja vietyä sairaalaan.


text: J. W. Müller (tai tri Müller) on konnamainen saksalainen tohtori, joka ammatista huolimatta harjoittaa erilaisia rikollisia toimia, kuten rahanväärennystä ja sabotaasia. Hänen ensiesiintymisensä on albumissa "Mustan saaren salaisuus", missä hän kuuluu kansainväliseen rikollisryhmään, joka levittää väärennettyjä seteleitä Englannissa. Rikollisen uransa ohella Müller toimii englantilaisen mielisairaalan johtajana, ja hän käyttää asemaansa lavastaakseen vastustajansa mielisairaiksi ja antamalla heille ”hoitoa”, joka tekee uhristaan mielenvikaisen. Kun Tintti yrittää tunkeutua Müllerin kotitaloon, hänen jalkansa jää kiinni ketunrautaan ja hän joutuu Müllerin vangiksi. Tintti kuitenkin onnistuu vapauttamaan itsensä Müllerin laittamista siteistä, ja Tintin ja Müllerin välisen tappelun seurauksena talossa syttyy tulipalo ja rakennus vaurioituu pahoin. Müller itse onnistuu pakenemaan, mutta Tintti jäljittää hänet skotlantilaisella Ben Moren saarella sijaitsevaan vanhaan linnaan, missä hän lopulta onnistuu pidättämään Müllerin ja muut rahanväärentäjät.


title: Kultasaksinen rapu

text: Tintti on kävelyllä koiransa Miloun kanssa. Milou alkaa penkoa roskapönttöä ja saa kuonoonsa avatun raputölkin. Pian Tintti ja Milou tapaavat ystävänsä etsivät Dupontin ja Dupondin. Etsivät kertovat olevansa tutkimassa väärennettyjen kolikoiden tapausta. Dupont ja Dupond haluavat näyttää paperit, jotka ovat saaneet jo kokoon tutkimuksissaan. Papereita etsittäessä Tintti löytää laatikon, jossa on erään hukkuneen miehen tavarat, jotka häneltä oli löydetty. Tintti ottaa jotakin laatikosta, ja lähtee juoksemaan. Dupont ja Dupond juoksevat Tintin kiinni ja Tintti selittää heidän juostessa: paperinpala, jonka hän oli ottanut, oli samanlainen kuin raputölkin etiketti, jonka Milou oli huomannut. Tölkki ei ole kuitenkaan enää roskapöntössä.


text: Bobby Smiles on albumissa "Tintti Amerikassa" esiintyvä yhdysvaltalainen gangsteri ja Al Caponen rikollisjärjestön kanssa kilpailevan rikollisjoukkion johtaja. Kun Tintti on tarinan alussa kohdannut Caponen, Smiles ottaa Tintin vastaanotolleen ja pyytää lehtimiestä työskentelemään Smilesin rikollisjärjestölle gangsterina. Tintti kuitenkin kieltäytyy, joten Smiles pudottaa hänet ansaluukun läpi kammioon, joka täyttyy myrkkykaasulla. Kaasun vaikutuksesta Tintti tukehtuu ja Smilesin miehet paiskaavat hänet Michiganjärveen. Pian Smilesille kuitenkin paljastuu, että kammio täytettiin erehdyksessä myrkkykaasun sijasta nukutuskaasulla, ja hän lähettää gangsterinsa järven rannalle tappamaan Tintin. Tintti kuitenkin onnistuu poliisien kanssa pidättämään gangsterit, jolloin Smiles päättää salamurhata Tintin. Smilesin värväämä salamurhaaja ampuu Tintin, mutta Smilesin tietämättä salamurhaaja ampuikin Tintin näköisen nukkehahmon.


text: Kun Tintti, Milou ja kapteeni Haddock jäjlittivät Tuhatkaunon Topolinon tämän Nyonin kotiin, he löysivät sidotun Topolinon talon kellarikerroksesta. Topolino kertoi Tintille ja Haddockille Tuhatkaunon keksinnöstä, minkä jälkeen Tintti totesi Topolinon tainnuttaneen ”Tuhatkaunon” olleen huijari. Hetkeä myöhemmin Zturpon agenttien asentama ja ajastama aikapommi räjähti rakennuksen kellarissa ja tuhosi suurimman osan Topolinon kodista, mutta Topolino sekä Tintti kumppaneineen selviytyivät hengissä räjähdyksestä.


title: Mustan saaren salaisuus

text: Tintti on kävelyllä Miloun kanssa, kun hän huomaa, että läheiselle pellolle laskeutuu rekisteröimätön lentokone. Tintti menee katsomaan konetta, mutta toinen lentäjistä ampuu häntä. Tintti joutuu sairaalaan, jonne Dupont ja Dupond tulevat. Duponteille tulee soitto sairaalaan, jossa kerrotaan Eastdownin lähelle pudonneesta rekisteröimättömästä lentokoneesta. Dupont, Dupond ja Tintti lähtevät putoamispaikalle.


title: Katalonia

text: Katalonian puheenjohtaja Carles Puigdemont ilmoitti järjestävänsä kansanäänestyksen itsenäistymisestä 1. lokakuuta 2017. Espanjan hallitus pitää kansanäänestystä laittomana ja sisäministeri Juan Ignacio Zoidon mukaan se aikoo estää äänestyksen kaikin keinoin. Katalonia taas ilmoitti julistautuvansa itsenäiseksi yksipuolisesti, jos kansanäänestystä ei pystytä järjestämään.


title: Katalonia

text: Kolmen vasemmistopuolueen ensimmäinen kausi 2003–2006 toi joitakin muutoksia muun muassa sosiaali- ja ympäristöpolitiikan alalla. Lisäksi vaalikaudella laadittiin ja käsiteltiin uutta itsehallinnon peruskirjaa. 18. kesäkuuta 2006 Katalonia hyväksyi uuden itsehallintolain kansanäänestyksessä, jossa 73,9 % äänesti lain puolesta ja 20,8 % vastaan. Äänestysprosentti oli alhainen: 49 %. Kausi oli myös riitainen ja skandaalien täyttämä ja se päättyi ennenaikaisiin vaaleihin sen jälkeen, kun ERC erotettiin aluehallituksesta.


title: Katalonia

text: Katalonia (, , ) on itsehallintoalue Espanjassa. Sitä rajoittavat pohjoisessa Ranska ja Andorra, idässä Välimeri, etelässä Valencian itsehallintoalue ja lännessä Aragonian itsehallintoalue. Sen pääkaupunki on Barcelona.


title: Katalonia

text: Kataloniassa on oma, vuonna 1983 perustettu julkisen palvelun televisioyhtiö, joka aloitti säännöllisen lähetystoiminnan vuonna 1984. TV3 oli Espanjan ensimmäinen autonominen televisioyhtiö. Sillä on alueellisesti suuri merkitys. Toimintaa rahoitetaan budjettivarojen lisäksi mainostuotoilla. Katalonian televisioyhtiön toiminta on laajentunut erityisesti 2000-luvulla digitaalisten televisiolähetysten aloittamisen myötä, ja nykyisin sillä on televisiokanavat TV3, Canal 33, nuorten ja lasten teemakanava Canal 3XL, vuonna 2010 aloittanut urheilukanava, kansainvälinen kanava TV3Cat ja uutiskanava 3/24. Sen lisäksi yhtiöllä on radiotoimintaa hoitava Catalunya Ràdio, jolla on useita eri kanavia, kuten Catalunya Ràdio, iCatFM ja Catalunya informació.


title: Espanjan vallankumous (1936)

text: Vallankumous uloittui lähinnä Katalonian, Aragonian ja Andalusian maakuntien alueelle sekä myös joihinkin muihin osiin Levantea. Kataloniassa noin 75% taloudesta oli työntekijöiden hallussa. Erityisen tunnettu oli anarkosyndikalistisen CNT-ammattiliiton hallitsema Barcelona, jota englantilainen kirjailija George Orwell kuvasi vuonna 1938 ilmestyneessä sotareportaasissaan "Katalonia, Katalonia". CNT:n lisäksi uudistuksia organisoi lähinnä FAI -anarkistiryhmä, sekä jossakin määrin myös sosialistinen UGT -ammattiliitto. Vallankumouksen erikoisuuksiin kuului, että sitä vastustivat Neuvostoliiton tukemat kommunistit, jotka kampanjoivat yksityisomistuksen lakkauttamista vastaan. Heidän mukaansa kapitalismi piti lakkauttaa vasta voitetun sisällissodan jälkeen, mutta todellisena syynä olivat kommunistien omat valtapyrkimykset.


title: Katalonia

text: Espanjan toisen tasavallan perustamisvaiheen aikana Katalonia ennätti julistautua itsenäiseksi tasavallaksi vuonna 1931, mutta Espanjan keskushallinto ei tunnustanut yksipuolista julistusta. Seuraavana vuonna hallitus myönsi Katalonialle itsehallinnon, mutta perui sen 1934 epäonnistuneen itsenäistymisyrityksen jälkeen. Itsehallinto palautettiin 1936 Kansanrintaman voitettua vaalit, jolloin Lluís Companys palasi Katalonian johtoon. Espanjan sisällissodassa Katalonia puolusti Espanjan tasavaltaa kenraali Francon johtamia kapinallisia vastaan. Kapinalliset valloittivat Barcelonan tammikuussa 1939, ja sota päättyi kapinallisten voittoon 1. huhtikuuta 1939, jolloin Franco julistautui yksinvaltiaaksi.


title: Katalonia

text: Historiallinen Katalonia ulottuu pohjoisessa Pyreneiden yli sisältäen Roussillonin historiallisen kreivikunnan, joka on kuulunut Ranskaan (Pyrénées-Orientalesin departementti) vuodesta 1659, jolloin solmittiin Pyreneiden rauha Ranskan ja Espanjan välillä. Katalonialaiset nationalistit nimittävät aluetta yhä nimellä "Catalunya Nord", Pohjois-Katalonia.


title: FC Barcelona

text: Katalonia sai Espanjan toisen tasavallan aikana itsehallinnon, mutta menetti sen pian sisällissodan myötä. Francon aikana katalaanien ainoaksi ilmentymäksi jäi FC Barcelona, jota katalaanit pitävät epävirallisena maajoukkueenaan. Kun Barcelonan kotiottelua on kulunut 17 minuuttia ja 14 sekuntia, Katalonian itsenäisyyttä kannattavat fanit ryhtyvät laulamaan: ”In, inde, independència!” Tämä Katanolian itsenäisyyttä vaativa huuto juontaa juurensa Espanjan perimyssotaan, jossa Barcelonaa puolustaneet joukot joutuivat antautumaan vuonna 1714 espanjalaispiirittäjille ja Katalonia joutui Espanjan kuningas Filip V:n hallintaan. Katalonian itsenäisyyttä kannattavat Barcelonan fanit heiluttavat sen peleissä esteladoja, joilla näytetään tukea Katalonian itsenäisyydelle.


title: Katalonia

text:
Katalonian viralliset kielet ovat katalaani ja espanja, Val d’Aranissa myös oksitaani.
Katalonia rajoittuu pohjoisessa Pyreneiden vuoristoon, ja sitä edeltävään vuoristoiseen niin sanottuun Esi-Pyreneiden alueeseen. Pyreneiden korkeimmat huiput alueella yltävät noin 3 000 metriin. Katalonian länsiosissa on laaja tasankoalue, joka muuttuu vaihtelevammaksi rannikkoa lähestyttäessä. Tasankoa rikkovat useat jokiuomat, kuten Ebro. Pääkaupunki Barcelonaa ympäröi Collserolan vuorijono.


title: Katalonia

text: Katalonia on Espanjan taloudellisesti vauraimpia alueita ja teollisesti kehittyneimpiä alueita. Sen osuus koko Espanjan bruttokansantuotteesta on noin 19 prosenttia. Katalonian talous on kooltaan verrattavissa Portugaliin. Teollisuusvallankumous Espanjassa alkoi Katalonian alueen tekstiiliteollisuudesta, joka kehittyi Barcelonan kaupungissa ja vesivoiman ansiosta sisämaan jokilaaksoissa, kuten Llobregat-joella. Tekstiiliteollisuus ajautui kriisiin 1960- ja 1970-luvuilla, minkä jälkeen sen osuus teollisuustuotannosta on pudonnut huomattavasti.