title: Clinton McKinnon

text: Clinton McKinnon, joskus myös Bär McKinnon (Bär, lausutaan "bear", lempinimi lapsuudesta) on yhdysvaltalainen muusikko, joka nykyään asuu Melbournessa, Australiassa. Useimmiten hän soittaa saksofonia, mutta hän on myös soittanut muita instrumentteja, kuten huilua, kitaraa, rumpuja, perkussioita, ja muita akustisia instrumenttejä. Hän tunnetaan ehkä parhaiten Mike Pattonin alkuperäisyhtyeestä, Mr. Bunglesta. Hän oli yksi Pattonin koulukavereista jotka perustivat yhtyeen 1985.


title: Chrysler Turbine Car

text: Chrysler Turbine Car oli kaasuturbiinikäyttöinen auto, jonka kaasuturbiinia Chrysler Corporation valmisti vuosina 1962-1964. Kaasuturbiini oli sodan aikana kehittynyt lentokonekäyttöön ja sen siirtäminen ajoneuvoihin oli tutkimisen arvoista. Chrysler oli aloittanut kaasuturbiinin kehittämisen 1930-luvulla. Turbiinimoottorissa ei ole hankaavia pintoja, joten se on kestävämpi kuin mäntätyyppinen polttomoottori. Turbiinimoottoria voi käyttää hyvin laajalla polttoainekirjolla, mutta lisäaineena käytetty lyijy-yhdiste, kuten tetraetyylilyijy aiheuttaa moottorin tukkeutumisen. Autoja valmistettiin 55 kpl, joista 5 oli prototyyppejä. 50 kappaleen sarja tehtiin perustuen Ghian suunnittelemiin ja valmistamiin koreihin. Tuotantosarjaan saatiin neljännenpolven turbiinimoottori, joka tuotti 130 hevosvoimaa ja vääntöä 600 Nm. Näitä autoja annettiin 203 kuljettajalle koekäyttöön. Suuren kierrosnopeuden vuoksi auto oli värinätön ja matkustajille hiljainen.


title: Hellmuth Walter

text:
Vuonna 1923 hän päätti opintonsa Technische Universität Berlin -yliopistossa. Sen jälkeen hän meni suunnittelemaan turbiineja hampurilaiseen Vulkan-yhtiöön.
Vuodesta 1930 alkaen hän toimi kieliläisessä Germania-yhtiössä. Hän kehitteli kaasuturbiinia sukellusveneen moottoriksi; tästä kehittyi Walter-voimalaite. Hän kehitti Heinkelin tehtaalle nesteajoainetta käyttävän rakettimoottorin sen He 176 -koekoneeseen. Tästä kehitettiin myöhemmin voimalaite Me 163 -rakettihävittäjään. Hän kehitti myös lentoonlähdössä lisätyöntövoimaa kehittäviä moottoreita pommikoneisiin. Rakettimoottoria käytettiin myös torpedoissa.


title: Napier Sabre (lentomoottori)

text: 1930-luvulla suunnittelijat pyrkivät ennakoimaan vaatimuksia moottoreille. Kokemus osoitti tarpeen moottorista, joka pystyisi tuottamaan yhden hevosvoiman kuutiotuumaa kohti (noin 45 kW/l). Tällainen voimanlähde tarvitiin potkurilentokoneeseen suurien polttoainekuormien kuljettamiseen pitkillä lennoilla. Oli selvää ettei tällaista ollut helppo toteuttaa.Aikakaudelle tyypillinen suuri moottori Pratt & Whitney R-1830 Twin Wasp kehitti 1 200 hv (895 kW) 1,820 kuutiotuuman / 30 litran tilavuudesta. 1930- luvun puolivälin jälkeen useat tehtaat alkoivat suunnitella 2000 hv:n teholuokan moottorieta. Näitä olivat esimerkiksi Rolls-Roycen Vulture, Sabre, sekä yhdysvaltalainen Pratt & Whitney R 2800.


title: Leonid Duškin

text: Neuvostoliiton lentotekniikka-ala oli eräs, joka puhdistettiin 1930-luvun jälkipuolella. Kun Valentin Gluško pidätettiin, Duškin sai johdettavakseen RP-318-rakettihävittäjän moottorien kehittämisen. Hänestä tuli tammikuussa 1938 oman yksikön (NII-3) johtaja. Sen tehtävä oli kehittää nestemäistä ajoainetta käyttävä rakettimoottori. Hän alkoi kehitystyön Gluškon kehitelmistä (ORM-65 ja RD-1). Hön kehitti moottoria merkittävästi siirtämällä injektorit (polttoaineen syöttö polttokammioon) moottorin päähän. Hänen RDA-300-moottorinsa käyttivät typpihappoa hapettimena, RDK-150 käytti nestehappea.


title: Francis-turbiini

text: Francis-turbiinit olivat Suomessa hyvin yleisiä pienten myllyjen ja sahojen voimanlähteinä. Niiden käytön kultakausi ajoittuu 1890-luvun ja 1930-luvun väliseen ajanjaksoon, jolloin pieniä vesilaitoksia rakennettiin ja vanhoja muutettiin turbiini-käyttöisiksi. Francis-turbiineja asennettiin vielä 1940-luvulla kyseisiin laitoksiin. Yleisimmin turbiini sijoitettiin joko puisen tai betonisen turbiini-säiliön/kammion pohjalle niin, että imuputki kulki pohjan läpi alaveden puolelle. Joissakin tapauksissa turbiineja oli saman kammion pohjalla useita. Turbiinin pystyakseli nousi veden yläpuolelle ja päättyi yleensä kulmavaihteeseen. Pystyakseli oli yleensä laakeroitu yläpäästään painelaakerilla (liukulaakeri) ja alapäästään vesivoidellulla puulaakerilla (esim ebenholtz) tai valkometallilaakerilla. Kulmavaihteen turbiinista tulevassa pystyakselissa oli suuri valurautainen kartiohammaspyörä minkä irtohampaat valmistettiin yleisimmin koivusta tai tammesta. Kulmavaihteen vaaka-akselin (yleensä valta-akseli) päässä oli vastaava mutta pienempi valurautainen kartiohammaspyörä. Vesi johdettiin turbiinikammioon patolaitteista yleisimmin puista tai betonista ränniä pitkin, joissakin tapauksissa jopa useiden kymmenien metrien päähän. Vaaka-akseliset turbiinit asennettiin vastaavalla tavalla turbiinisäiliön pohjalle. Niiden vaaka-akseli kulki suoraan turbiinisäiliön seinän läpi ulkopuolelle. Turbiinikammion seinässä oli vesitiivis läpivienti akselia varten ja akselin päässä oli suoraan kiinnioleva hihnapyörä. Tällöin energiaahukkaavia ja äänekkäitä kulmavaihteita ei tarvittu.


title: Tunturi (yritys)

text: Ensimmäiset Tunturipyörän valmistamat mopot, jotka olivat putkirunkoisia, tehtiin vuonna 1956. Jo vuonna 1958 kehitettiin uusi runkomalli, jossa oli pellistä puristettu monokokki eli itsekantava kori. Aluksi rungot ja osat tulivat alihankkijalta Saksasta, kunnes vuonna 1961 valmistus siirtyi pääasiallisesti Suomeen. Viimeinen merkittävä mallimuutos tehtiin vuonna 1966, jolloin esiteltiin uusi tuotannon loppuun (1987) saakka käytössä ollut runkomalli. Tunturi-mopoissa käytettiin Puchin valmistamaa kaksitahtista moottoria. Vaihteenvalitsin oli tangossa ja jalat lepäsivät polkimilla. Vuonna 1966 esiteltiin automaattivaihteistolla varustettu "Automat" ja vuonna 1970 jalkavaihteinen malli "Start". Polkimilla varustettua mallia alettiin kutsua "Maxiksi", kun moottoripyörämäiset jalkatapit sallittiin laissa vuonna 1970, ja ne tulivat vakiovarusteiksi myös Tunturi-mopoissa. Viimeinen tuotantomalli 1986–1987 ristittiin "Classiciksi".


title: Hesselman-moottori

text: Hesselman-moottori oli bensiini- ja dieselmoottorin välimuoto, jonka kehitti 1925 ruotsalainen insinööri Jonas Hesselman. Moottoria käytettiin 1920- ja 1930-luvuilla kuorma- ja linja-autoissa. Hesselman-moottorissa oli yhdistetty polttoaineen ruiskutus palotilaan magneetto- tai virranjakajatyyppiseen sytytysjärjestelmään sytytystulppineen.


title: Sisämoottori

text:
Ensimmäiset sisämoottorit olivat 1800-alussa käyttöönotettuja höyrykoneita. Höyrykoneen koko, paino ja tulipesä tekevät sisämoottorin ainoaksi toimivaksi ratkaisuksi.
Vuonna 1887 Gottlieb Daimler kehitti ensimmäisen toimivan bensiinimoottorin veneilykäyttöön ja testasi sitä Neckar-joella. Ensimmäiset käyttökelpoiset moottoriveneet ilmaantuivat 1890-luvulla ja olivat perämoottorin keksimiseen asti varustettuja sisämoottoreilla. Rudolf Dieselin vuonna 1897 kehittämä uusi moottorityyppi omaksuttiin pian aluskäyttöön. Alkuaikojen sisämoottoreissa suosittu moottorityyppi oli kuulamoottori ja moottoreita valmistettiin myös bensiini- ja petrolikäyttöisinä. Diesel on syrjäyttänyt nämä polttoaineet nykyään sisämoottoreissa. Akseliveto ja sisämoottori olivat sisäperämoottorin kehittämiseen asti kookkaiden veneiden pääasiallinen propulsiotapa.


title: Yhdysvaltain autoteollisuus 1950-luvulla

text: Vaikka ruotsalainen Volvo yhdistetään turvavyön uranuurtajiin, Nash-Kelvinator Corporation kokeili niitä Nash-malliston yläpäätä edustavassa Ambassador-mallissaan jo vuonna 1950. Autonostajat eivät kuitenkaan innostuneet vöistä ja Nash luopui niiden käytöstä. Vuonna 1956 Ford ja Chrysler tarjosivat turvavöitä joihinkin malleihinsa, mutta ne eivät yleistyneet. Monista muista innovaatioista varsinkin ohjaustehostin, automaattivaihteisto ja ilmastointi otettiin vastaan suurella kiinnostuksella. Automaattivaihteiston uranuurtaja oli GM, jonka kehitti ideaa jo 1930-luvulla. Se yleistyi 1950-luvun ensimmäisinä vuosina, ja vuonna 1951 lähes kaikki luksusluokan amerikkalaiset autot olivat luopuneet manuaalivaihteistostaan. Halvemmista merkeistä viidesosa Chevroleteistä oli saatavana powerglide-automaattivaihteistolla vuonna 1950, ja vuonna 1954 yli puolet autoista oli automaattivaihteisia. Tavallisin vaihteenvalitsin oli ohjauspylväässä, mutta muun muassa Packard ja Chrysler käyttivät näppäinvalitsinta. Fordille miljoonatappiot aiheuttaneessa Edselissä näppäimistö sijoitettiin ohjauspyörän keskiöön.


title: Pál Járay

text: 1920-luvun lopussa Járay perusti Zürichiin "Stromlinien Karosserie Ges." -nimisen konsultointitoimiston. 1930-luvun alussa Járay suunnitteli virtaviivaisen auton korin Tatralle malli T57:n pohjalle. Autossa oli keskusputkirunko ja nelisylinterinen ilmajäähdytetty moottori oli sijoitettu eteen. Auto ei kuitenkaan päässyt tuotantoon asti. Vuonna 1931 perustettiin "The Streamline Corporation" -niminen yritys valvomaan Járayn patentteja Yhdysvalloissa. Chrysler käytti Járayn patentteja DeSoto ja Chrysler Airflow -malleissa vuosina 1934–1936. Vuonna 1934 esiteltiin vallankumouksellinen Tatra T77, jota seurasi pari vuotta myöhemmin edelleen kehitetty T87. Nämä autot jäivät tunnetuimmiksi Járayn töiksi. Mallien suunnittelusta vastasi Tatran pääsuunnittelija, Hans Ledwinka.


title: Tetaaninen lihassupistus

text: Tahdonalaisesti ylläpidetty lihassupistus on normaali (fysiologinen) prosessi (kuten kyykky- tai laatikon kannatteluesimerkeissä), mutta tahdosta riippumatonta jatkuvaa supistumista esiintyy sekä fysiologisissa että epänormaaleissa (patologisissa) tiloissa. Lihasjänteys on terve muoto tahdosta riippumattomasta "osittaisesta" supistuksesta. Verrattuna isometriseen supistukseen (kuten laatikon kannattelu minuuttien ajan) se eroaa vain osallistuvien motoristen yksikköjen lukumäärän sekä hermoimpulssien taajuuden osalta, mutta matala määrä ja taajuus terveessä lihasjänteydessä ovatkin avaintekijöitä, joiden vuoksi kyseessä on terve tila (eikä tetaaninen). Tahdosta riippumaton ylijänteä supistus on sen sijaan patologista. Lievässä päässä haitaria ovat krampit ja spasmit, ja jopa tetania ovat usein väliaikaisia ja lieviä. Vakavassa päässä haitaria ovat dystonia, trismus, jäykkäkouristus ja muut liikehäiriöt, joissa esiintyy tahdosta riippumattomia vahvoja luurankolihaksen supistuksia.


title: Lihas

text: Sileän lihaksen solut ovat yksitumaisia ja muodoltaan sukkulamaisia. Supistumiseen vaadittava signaali tulee pääosin autonomisesta hermostosta. Yksi lihassupistus voi kestää huomattavasti pidempään kuin poikkijuovaisissa lihaksissa — jopa 5 sekuntia. Sileän lihaksen supistuminen on kuitenkin hitaampaa kuin poikkijuovaisen lihaskudoksen. Sileitä lihassoluja on esimerkiksi suolistossa, verisuonissa, sappitiehyissä, virtsajohtimessa ja kohdussa. Sileästä lihaskudoskesta voi muodostua myös erillisiä lihaksia kuten karvankohottajalihas.


title: Tetaaninen lihassupistus

text: Tetaaninen lihassupistus (tetanisaatio, tetanus tai fysiologinen tetanus erotuksena tetanus-sairaudesta eli jäykkäkouristuksesta) on jatkuva lihassupistus, joka syntyy kun luurankolihasta hermottava alfamotoneuroni lähettää aktiopotentiaaleja erittäin korkealla, riittävällä taajuudella. Tetanisaation aikana motorinen yksikkö on maksimaalisesti alfamotoneuroninsa ärsyttämä pysyen siten tovin. Jokainen hermoimpulssi saa aikaan yksittäisen lihasnykäyksen. Jos impulsseja saapuu riittävän hitaasti, lihas ehtii rentoutua niiden välissä. Korkeataajuisen stimulaation aikana lihasnykäykset tapahtuvat päällekkäin, josta seuraa tetanisaatio. Tetaaninen lihassupistus voi olla joko epäyhtenäinen (epätäydellinen) tai yhtenäinen (täydellinen). Epäyhtenäisessä tetanuksessa lihassäikeet ehtivät rentoutua vain osittain. Yhtenäisessä tetanuksessa rentoutumista ei ehdi tapahdua ollenkaan. Yhtenäinen tetaaninen lihassupistus on suurin mahdollinen yhden motorisen yksikön aktivaatio lihassupistuksen aikana. Tetanisoituna lihas pysyy vakiotilassa. Kyseessä on maksimisupistus. Tetaanisaation aikana lihas voi lyhetä, pidetä tai pysyä vakiopituisena.


title: Tetaaninen lihassupistus

text: Tetanisaatio on yleensä normaalia (esimerkiksi kannatellessa painavaa laatikkoa). Lihaksissa on yleensä jonkinasteista tetaanista toimintaa, mistä seuraa lihasjänteys, jolla ylläpidetään asentoa. Esimerkiksi kyykky vaatii tiettyjen lihasten jatkuvaa supistustilaa asennossa pysymiseksi. Tetaaninen lihassupistus voi esiintyä eri tavoin kuten isotonisena tai isometrisenä—esimerkiksi raskaan laatikon nostaminen lattialta on isotonista, kun taas laatikon kannattelu on isometristä.


title: Pissis

text: Pissis on slangin tai puhekielen sana, jota käytetään korostetun itsetietoisesti käyttäytyvistä ja provosoivasti pukeutuvista teini-ikäisistä tytöistä. Pissis eli pissaliisa liitetään stereotyyppisesti erityisesti pinnallisiin teinityttöihin, joiden elämäntapaan kuuluvat suosittu listamusiikki, merkkivaatteet ja itsetietoinen käytös. Sana "pissaliisa" on tunnettu jo 1960-luvulla: se mainitaan Hannu Salaman vuonna 1967 ilmestyneessä kirjassa "Minä, Olli ja Orvokki". "Pissis"-sanan rinnalle on tullut myös sana "lissu". Pojille vastaava nimitys on "pissalauri", ”fruittari”, "pissalasse" tai "pissalassi" ("lassis"), mutta nämä ovat paljon harvinaisempia kuin vastaavat tytöistä käytetyt sanat.


title: Latvus

text: Latvus tarkoittaa yleiskielessä kasvin, erityisesti puun, ylintä osaa eli latvaa oksineen, neulasineen tai lehtineen. Metsätieteessä latvus tarkoittaa tätä kokonaisuutta kasvavassa puussa tai kaadetun puun hakkuutähteeksi jäävää latvaosaa, kun puunrungosta on katkaistu tukit tai kuitupuut. Puu on yleensä sitä vankempi mitä rehevämpi latvus siinä on. Toisaalta lyhyen ja hento-oksaisen latvuksen omaavan puun runko on usein käyttöpuuna arvokas. Jos puiden latvukset koskettavat toisiaan, puhutaan latvusyhteydestä. Latvuskerros tarkoittaa metsikön puiden pituuden mukaan erotettavissa olevaa kokonaisuutta.


title: Laupeus

text: Laupeus sana on merkitykseltään lähellä sanoja sääliväisyys, armo ja rakkaus. Ihminen voi olla laupias ja hän voi harjoittaa laupeuden tekoja. Laupias samarialainen on eräs tunnettuja Jeesuksen käyttämiä vertauksia. Sanaan sisältyy ajatus säälistä ja myötätunnosta hädässä olevaa kohtaan. Se ei ole ainoastaan passiivista myötätuntoa, vaan aktiivista toimintaa aiheuttavaa tunnetta, joka saa ihmisen auttamaan heikommassa asemassa olevaa omalla kustannuksellaan.


title: Suonenveto

text: Suonenveto eli lihaskramppi on lihassupistus, jossa lihas supistuu ääriasentoon ja verenkierto heikkenee aiheuttaen hapenpuutteesta johtuvan kivun tunteen. Suonenveto tapahtuu tavallisesti öisin tai rankan urheilusuorituksen jälkeen. Usein kylmä vesi tai ilma voi aiheuttaa suonenvedon. Öiset suonenvedot lisääntyvät yleensä iän mukana. Noin kolmasosa 60–70-vuotiaista kärsii toistuvista suonenvedoista. Eräissä sairauksissa lihaskramppeja esiintyy normaalia enemmän, esimerkiksi munuaisten vajaatoiminnassa ja suolatasapainon häiriössä. Syytä perusterveiden ihmisten suonenvetoon ei tunneta.


title: Mikrofilamentti

text: Poikkijuovaisen lihaksen lihassyyn supistuksen saa aikaan kaksi proteiinia, aktiini ja myosiini. Ne ovat järjestäytyneet tietyllä tavalla perusyksiköksi, sarkomeeriksi. Lihassupistuksen aikana filamentit itsessään eivät lyhene, vaan liukuvat lomittain toisiaan kohti lyhentäen sarkomeeria. Lihassupistus vaatii Ca2+-pitoisuuden nousun, mikä mahdollistaa aktiinimolekyylin sitoutumiskohdan paljastumisen. Lepovaiheessa aktiinia peittävät säätelijäproteiinit, kuten tropomoduliini ja troponiini, estävät myosiiniväkästen tarttumisen siihen. Supistuksen aikana ATP:tä energianaan käyttävä myosiini voi nyt tarttua aktiiniin ja siirtää sitä eteenpäin kohti sarkomeeriin keskustaa. Kalsium-pitoisuuden vähentyessä säätelijäproteiinit estävät jälleen myosiinin tarttumisen aktiinin ja lihassyy veltostuu ulkoisten voimien vaikutuksesta.


title: Lihassärky

text: Lihassärky on kipua, joka tuntuu lihaksissa. Lihassärky voi olla paikallista, säteilevää tai koko lihaksen/lihasryhmän alueella tuntuvaa. Yleisiä syitä lihassärylle ovat lihasten ylikuormitus, vamma tai stressi. Lihassärky voi olla myös taudin, esimerkiksi influenssan oire. Liiallinen rasitus, yksipuolinen liikunta tai äkillinen isku voi saada aikaan kudosvaurion, joka johtaa lihaksen tulehtumiseen. Tulehdus saa lihaksen lähettämään kipusignaalin elimistölle.


title: Pronssikausi

text: Pronssikausi oli esihistorian aikakausi, jolloin pääasiallinen metalli aseiden ja työkalujen valmistamisessa oli pronssi. Pronssia alettiin valmistaa Lähi-idässä noin 3700 eaa., josta taito levisi Eurooppaan noin 3300 eaa. Pronssikautta edelsi kalkoliittinen kausi ja sitä seurasi rautakausi.


title: ŠVAK

text:
Aseen valmistus oli edelleen työlästä, koska se valmistettiin suhteellisen pehmeistä lämpökäsittelemättömistä metalliosista, jotka koneistettiin muotoonsa. Tämä mahdollisti osien muuttaa muotoaan ennen murtumista rasituksessa, mikä takasi turvallisen toiminnan suurella tulinopeudella, mutta lyhensi aseen käyttöikää. Tämä oli tietoinen valinta suunnittelussa, sillä oli havaittu että sodassa aseella ehdittiin harvoin ampua 1000 laukausta ennen tuhoutumista onnettomuudessa tai alasammuttuna, keskarvon ollessa sadoissa. Näin voitiin valita suuri tulinopeus ilman tarpeetonta haittaa aseen kestävyydelle.
Tykkiä valmistettiin vuonna 1942 34 000 kappaletta ja 1943–1944 25 000 vuodessa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Maanomistus lienee ollut merkittävin yhteisön sosiaaliseen rakenteeseen vaikuttanut piirre. Maattomat asuivat maanomistajien kanssa tehden heille työtä. Pronssikauden tarvekalut valmistettiin yleensä puusta, luusta, kivestä tai harvoin pronssista. Näistä kaikista esinetyypeistä on tehty löytöjä, mutta arvostetuimmat löydöt lienevät metallikirveet ja -veitset. Metalliesineiden valmistajat, sepät, eivät kuitenkaan näy arkeologisessa löytöaineistossa mitenkään selvästi. Vaikka he käsittelivät kallista pronssia, eivät he itse hyötyneet siitä suuresti. Toki oli sepissäkin eroja. Taitavimmat saivat tehtäväkseen taidokkaita koru- tai esinetöitä, joista osa päätyi ainoastaan eliitin käsiin. Joidenkin seppien hautauksia on löydetty, mutta ei siinä määrin, mitä tehtävän erityisyys olisi voinut edellyttää.


title: Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana

text: Suomessa valmistettiin talvisodan aikana vain kevyimpiin kaliiberiluokkiin kuuluvia aseita. Näistä aseista kiväärikaliiberisten aseiden tuotanto oli osin jopa melko runsasta. Pistoolikaliiberisten aseiden (etenkin konepistoolien) tuotanto oli merkittävää. Näiden lisäksi tuotettiin vain vaatimaton määrä 37 mm:n pst-tykkejä (105 kpl) ja merkittävämpi määrä 81 mm:n kranaatinheittimiä (272 kpl).


title: Sten (konepistooli)

text: Stenin ainoat koneistetut osat ovat aseen lukko ja piippu, koko muu ase on prässätty, hitsattu ja niitattu teräspellistä, joten pienetkin konepajat pystyivät valmistamaan aseen osia. Pääosa aseista valmistettiin tai koottiin alihankkijoiden toimittamista osista BSA:n tehtaassa Tyselyssä (pieni erä valmistettiin BSA:n Shirleyn tehtaassa ennen syksyä 1941) ja Royal Ordnance Factoryn tehtaalla Fazakerleyssä. Stenien alkuperäisenä pinnoituksena saattoi olla sinistys, fosfatisointi tai maali.


title: Sotatalous Suomessa talvisodan aikana

text: Suomessa valmistettiin talvisodan aikana vain kevyimpiin kaliiberiluokkiin kuuluvia aseita. Näistä aseista kiväärikaliiberisten aseiden tuotanto oli osin jopa melko runsasta. Pistoolikaliiberisten aseiden (etenkin konepistoolien) tuotanto oli merkittävää. Näiden lisäksi tuotettiin vain vaatimaton määrä 37 mm:n pst-tykkejä (105 kpl) ja merkittävämpi määrä 81 mm:n kranaatinheittimiä (272 kpl).


title: Suomen sotatarvikehankinnat talvisodan aikana

text: Suomessa valmistettiin talvisodan aikana vain kevyimpiin kaliberiluokkiin kuuluvia aseita. Näistä aseista kiväärikalibeeristen aseiden tuotanto oli osin jopa melko runsasta. Pistoolikaliberisten aseiden (etenkin konepistoolien) tuotanto oli merkittävää. Näiden lisäksi tuotettiin vain vaatimaton määrä 37 mm:n pst-tykkejä (105 kpl) ja merkittävämpi määrä 81 mm:n kranaatinheittimiä (272 kpl).


title: Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuuna

text: Ruotsin lisäksi asetta valmistettiin vv. 1935–1939 myönnetyillä lisensseillä mm. seuraavissa maissa: Yhdysvallat, Englanti, Belgia, Itävalta, Kreikka, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Suomi, Tšekkoslovakia ja Unkari. Lisäksi asetta tilattiin mm. Argentiinaan, Egyptiin, Alankomaihin, Jugoslaviaan, Liettuaan, Tanskaan ja Viroon. Kaiken kaikkiaan asetta myytiin ainakin 17:än eri maahan, joista Ruotsin lisäksi mm. Puola ja Unkari valmistivat asetta myös myyntiin.


title: Sten (konepistooli)

text: Puolan vastarintaliikkeelle "Armia Krajowalle" Stenejä toimitti brittien vakoilu- ja sabotaasiyksikkö "Special Operations Executive" (SOE) ja Puolan pakolaisarmeija "Cichociemni". Vastarintaliikkeelle toimitettiin vuosien 1942 ja 1944 välillä arviolta 11 000 Sten Mk. II:ta. Sen lisäksi, aseen yksinkertaisen rakenteen vuoksi, ainakin 23 maanalaista asepajaa alkoi valmistaa aseen kopioita Puolassa. Jotkut tekivät aseesta tarkkoja kopioita, toiset niin sanottua Polski Steniä. Ne Polski Stenit, jotka tehtiin Varsovassa Ryszard Białostockin komentamalle vastarintayksikölle, valmistettiin tarkoitukseen muunnetuista, muihin tarkoituksiin valmistetuista osista ja leimattiin englantilaisilla leimoilla aseitten paikallisen alkuperän salaamiseksi. Puolassa tehtiin myös muunnettua, löyhästi Steniin perustuvaa Błyskawica-konepistoolia.


title: Erma Maschinenpistole 1935

text: Erma Maschinenpistole 1935 (EMP-35) ("tunnetaan myös ranskalaisella nimellä PM Erma Mle 1935 ja espanjalaisella nimellä WFP Mle 41/44") on saksalainen konepistooli. Aseen kehitti saksalainen asesuunnittelija Heinrich Vollmer ja sitä valmisti vuosina 1930 - 1938 asevalmistaja Erma Werke. Asetta valmistettiin lähinnä vientiin ja sitä käyttivät muun muassa espanjalaiset, ranskalaiset ja jugoslavialaiset joukot. Erma Werken lisäksi asetta valmistettiin lisenssillä Espanjassa A Coruñassa sijaitsevassa asepajassa. Ennen toista maailmansotaa asetta käytettiin taistelukäytössä ainakin Espanjan sisällissodassa.


title: Ilari Sahamies

text: Sahamies tunnetaan suomalaisen hiphop-musiikin ystävänä, ja hän on esiintynyt Uniikin musiikkivideoissa ”Pojat on poikii” ja ”Kunnon mestaan vetää” sekä Jare & VilleGallen ”Häissä”-videolla. 2013 Sahamies esiintyi myös Spektin ”Juomalaulu”-videolla. Vuonna 2014 Sahamies osti verkkohuutokaupassa kaupitellun paikan Teflon Brothers -yhtyeestä 50 000 eurolla. Hän oli mukana Teflon Brothersin ”Pämppää”-kappaleessa, joka oli kesällä 2015 suomalaisten kuunnelluin kappale Spotify-palvelussa. Syyskuuhun 2015 mennessä ”Pämppää”-kappaletta oli kuunneltu palvelussa noin 5,9 miljoonaa kertaa.


title: Ultrat

text: Eri ultrakannattajien ryhmät alkoivat näkymään Suomessa vuosituhannen vaihteessa. Vaikka toiminta on pääasiassa oman joukkueen näkyvää ja kuuluvaa kannattamista sekä koti- että vierasotteluissa, on Suomessakin ultrakannattajat yhdistetty toisinaan jalkapallohuliganismiin. Näkyvimpiä ja suurimpia, muun Euroopan mittakaavassa toimivia kannattajaryhmiä ovat HIFK:n kannattajat ("Stadin Kingit") ja HJK:n kannattajat ("Sakilaiset, Ragazzi") Helsingistä. Vakiintuneita kannattajaryhmiä on myös seuraavilla joukkueilla, kuten FC Honka ("HK05"), FC Lahti (Lahti Youth Casuals), KuPS ("Kpo Crew"), Ilves ("Niilon Pojat"), VPS (Clowns from East), FC Inter ("Armada"), TPS, AC Oulu ("AC Oulun kannattajat, PKC Oulu").


title: Gospel Riders

text: Gospel Riders toimii Suomessa valtakunnallisesti. Alueosastoja sillä on yli 20. Paikkakuntia joilla kerho toimii Suomessa ovat: Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Hämeenlinna, Jyväskylä, Keuruu, Kestilä, Kokkola, Kouvola, Kukonkylä, Kuopio, Lahti, Lohja, Mikkeli, Oulu, Parikkala, Pietarsaari, Pori, Raasepori, Soini, Tampere, Turku, Viitasaari. Järjestön kotipaikkakunta on Helsinki. Suomen lisäksi sisarjärjestöjä on myös Espanjassa, Virossa ja Jerusalemissa, Israelissa. Kerho on tehnyt hyväntekeväisyyttä tukemalla lastenkotia Virossa.


title: Islam Suomessa

text: Suomessa toimii useita toisistaan riippumattomia islamilaisia uskonnollisia yhdyskuntia. Niistä vanhin on Suomen Islam-seurakunta, joka perustettiin vuonna 1925. Vuoteen 1963 saakka sen nimi oli Suomen muhamettilainen seurakunta. Sillä on noin 700 jäsentä, jotka kaikki ovat tataareja, sillä muita kansallisuuksia ei oteta jäseniksi. Yhteisöllä on moskeija Helsingissä ja rukoushuone Tampereella sekä oma palkattu imaami. Tataarien moskeija Järvenpäässä on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi rakennettu rakennus, muut ovat rukoushuoneita. Helsingin moskeijahanke nytkähti eteenpäin keväällä 2015, jolloin käynnistettiin arkkitehtikilpailu.


title: Vapaamuurarit Suomessa

text: Itsenäinen Suomen Suurloosi (Suomen Vapaiden ja Oikeutettujen Muurarien Suurloosi – Storlogen för Fria och Antagna Murare i Finland) perustettiin vuonna 1923. Nykyisin Suomessa on niin sanottuja sinisiä vapaamuurarilooseja 178 ja niissä jäseniä lähes 7 000. Ne toimivat suomen, ruotsin, englannin ja saksan kielillä. Siniset loosit antavat kolme vapaamuurariastetta, jotka muodostavat koko vapaamuurariuden perustan. Suomalaisessa vapaamuurarijärjestelmässä toimii lisäksi joukko jatkoasteiden vapaamuurarijärjestöjä, joista osa on sinisten loosien tavoin uskonnollisesti vapaamielisiä ja osa kristillisiä.


title: Suomen Big Band -yhdistys

text: Suomen Big Band -yhdistys (SBBY) perustettiin vuonna 1978 edistämään big band -musiikkia Suomessa ja tarjoamaan yhdysside suomalaisille orkestereille. Nykyään SBBY toimii yli neljänkymmenen suomalaisen big bandin katto-organisaationa järjestäen koulutusta sekä nuottimateriaalia jäsenilleen.


title: Ruotsalainen hiphop

text: Ruotsin hiphop-maailmassa itselleen nimeä tehneitä ihmisiä on paljon. Miespuoliset rap-artistit ovat jo pitkään dominoineet ruotsalaista hiphop-skeneä, vaikka naisartistit kuten Feven, Melinda Wrede ja Remedeeh ovat myös tunnettuja nimiä. Viime vuosina naiset ovat kuitenkin alkaneet vallata hiphopissa huomattavasti enemmän alaa. Muiden muassa Linda Piran, Lilla Namon ja Silvana Imamin levyjulkaisut osoittavat, että naisilla on jo nyt merkittävä rooli hiphopissa. Kansainvälistä menestystä saavuttaneita ruotsalaisia hiphop-artisteja ovat esimerkiksi Quincy Jones III, Looptroop Rockers, Max Peezay ja Million Stylez.


title: Me Itse

text: Vuoden 2016 Helmikuuhun mennessä me itse ryhmiä oli yhteensä 34 paikkakunnalla, joista aktiivisesti toimivia oli Espoossa, Eurajoella, Haapavedellä, Haukiputaalla, Harjavallassa, Helsingissä, Huittisissa, Hyvinkäällä, Ilmajoella, Jyväskylässä, Kauhajoella, Kuopiossa, Kotkassa, Lahdessa, Lapissa, Lumijoki-tyrnävä-liminka, Merikarvialla, Mikkelissä, Mäntsälässä, Pohjois-Karjalassa, Porissa, Pyhäjärvellä, Raahessa, Rantasalmella, Riihimäellä, Rinnekodilla (vaikka onkin Espoossa, niin on silti omansa), Seinäjoella, Tampereella, Teuvalla, Turussa ja Vantaalla.https://www.tukiliitto.fi/toiminta/me-itse-ry/me-itse-on-kansalaisjarjesto/me-itse-ry-tavoiteohjelma/]


title: Helsingin Vasemmistoliitto

text: Kerran kuussa järjestettävällä Left Hooks -klubilla vasemmistolaiset DJ:t tanssittavat kaupunkilaisia punkin, dubstepin, indien ja diskon tahtiin . Lisäksi Helsingissä harjoittelee ja pelaa Etelä-Suomen Vasemmistonuorten jalkapallojoukkue Merihaan Betoni, jonka "[a]inoa vaatimus on, että nauttii jalkapallosta - huipputaidot tai aikaisempi pelikokemus eivät ole välttämättömiä". Ääri-kuoro harjoittelee viikoittain ja esiintyy tapahtumissa. Kuoro on esiintynyt muun muassa asunnottomien yössä, vappujuhlissa ja taiteiden yössä.


title: Prostituutio Suomessa

text: Näkyvin myyjäryhmä ovat Suomessa työskentelevät ammattilaiset, jotka saavat pääosan tuloistaan seksin myynnistä. Päätoimisia Suomessa asuvia seksin myyjiä on arvioitu olevan noin 350 ja heistä yli puolet on suomalaisia. He työskentelevät yleensä itsenäisesti, muodostavat verkostoja keskenään ja osa myös maksaa veroa oman toiminimen kautta. Suomessa vierailevat ammattilaiset kiertävät useimmiten myös muissa maissa ja heillä saattaa olla vakituinen työpaikka jossakin esimerkiksi Pietarin tai Tallinnan laittomista bordelleista.


title: Lokan tekojärvi

text: Lokan tekojärvi on Euroopan unionin suurin tekojärvi, mikäli ei lasketa mukaan padottuja merenlahtia. Se sijaitsee Luiron yläjuoksulla Sodankylässä Lapissa. Allas on saanut nimensä sen kaakkoisrannalla sijaitsevasta Lokan kylästä, ja järvestä käytetään puhekielessä myös nimitystä Lokka. Sen avulla säädellään Kemijoen voimalaitoksille tarvittavaa vesimäärää.


title: Alquevan pato

text: Padon muodostama tekojärvi on Länsi-Europan suurimpia tekojärviä. Tekojärven pinta-ala on 250 km² ja pinnankorkeus on 152 m. Tekojärven vettä käytetään myös lähialueen maatalouden keinokasteluun. Mistään Euroopan suurimmasta tekojärvestä tai voimalasta ei silti ole kyse, sillä esimerkiksi eurooppalaisen Venäjän Kuibyševin tekojärvi, Rybinskin tekojärvi ja Volgan vesivoimalaitos altaineen ovat kooltaan monikertaisia tähän portugalilaiseen patoaltaaseen verrattuna.


title: Rybinskin tekojärvi

text: Rybinskin tekojärvi () on pinta-alaltaan Euroopan toiseksi suurin tekojärvi ja viidenneksi suurin makeanveden allas Laatokan, Äänisen, Vänernin ja Kuibyševin tekojärven jälkeen. Tekojärven pinta-ala on 4 550 neliökilometriä eli jokseenkin sama kuin Saimaan ala, ja vesitilavuus 25,4 kuutiokilometriä, joka on 2/3 Saimaan tilavuudesta. Vesitilavuudesta 16,7 km on säännösteltävää osuutta. Tekojärveen laskevien vesistöjen pinta-ala on noin 150 000 neliökilometriä.


title: Kuibyševin tekojärvi

text: Kuibyševin tekojärvi () eli "Samaran tekojärvi" on Keski-Venäjällä Volgan keskijuoksulla ja sen sivujoen Kaman alajuoksulla sijaitseva Euroopan suurin tekojärvi. Se on pinta-alaltaan (6 450 km²) Euroopan kolmanneksi suurin makeanveden allas Laatokan ja Äänisen jälkeen. Osa uudemmista lähteistä antaa pinta-alaksi 5 900 km. Saimaaseen verrattuna tekojärven pinta-ala on puolitoistakertainen. Tämä jokiuomista kasvattamalla muodostettu tekojärvi peittää 510–580 kilometrin matkan Volgan uomaa ja voi olla leveydeltään 27–30 km leveä. Epävirallisesti se tunnetaan myös "Kuibyševin merenä".


title: Krementšukin tekojärvi

text:
Krementšukin tekojärvi (; ) on Ukrainan keskiosissa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan seitsemänneksi suurin tekojärvi ja 11. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa, ja on noin 140–250 kilometriä pääkaupunki Kiovasta kaakkoon. Tekojärvi sijaitsee osittain Tšerkasyn, Pultavan ja Kirovohradin alueilla. Tekojärvi syntyi Krementšukin vesivoimalapadon rakentamisen seurauksena Dnepriin vuosina 1959–1961.
Tekojärven pituus on 149–185 kilometriä ja leveys enimmillään 28 kilometriä (keskimäärin 13,2 km). Pinta-ala on 2 552 neliökilometriä eli runsas kaksi kertaa Päijänteen ala, ja vesitilavuus 13,5 kuutiokilometriä, joka on hieman Päijänteen tilavuutta enemmän. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun, tulvien ehkäisyyn, kalastukseen ja vesitienä. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Tšerkasy ja Svitlovodsk.


title: Euroopanvalkopyökki

text:
Euroopanvalkopyökki on tyypillinen keskieurooppalaisen lehtimetsän puulaji.
Kasvusijoiltaan se on melko rajoittunut. Se kasvaa mieluiten meri- ja väli-ilmaston rajamailla, tai lievässä meri-ilmastossa eikä viihdy kuivemmissa Itä-Euroopan, esimerkiksi Venäjän metsissä, toisaalta ei myöskään sille liian merellisillä Britteinsaarilla. Laajimmat esiintymisalueet ovat Saksa, Puola, Ranska, ja Balkanin ylängöt. Pohjoisimmillaan euroopanvalkopyökki kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Ruotsissa, eteläisimmillään Italiassa ja itäisimmillään Puolan ja Valko-Venäjän rajamailla ja Liettuassa.


title: Tatarstan

text: Suurimmat joet ovat Volga (josta 177 km on Tatarstanin alueella) ja siihen laskevat Kama, Kazanka, Mesha, Zay, Shesma ja Svijaga. Volgan ja sen sivujoki Kaman liittymä sijaitsee nykyään Euroopan suurimman tekojärven Kuibyševin tekojärven pohjoispään alla. Kamajoella sijaitseva Nižnekamskin tekojärvi kuuluu myös Volgan vesistön suuriin tekojärviin.


title: Venäjän maantiede

text: Venäjän merkittävin järvi on Siperiassa sijaitseva Baikal, jossa on 85 prosenttia Venäjän ja 20 prosenttia koko maailman sulasta makeasta vedestä. Se on noin 630 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Baikaljärven suurin syvyys on 1 642 metriä, ja järven tilavuus on 23 615,390 kuutiokilometriä. Laatokka on Venäjän toiseksi suurin järvi ja pinta-alaltaan Euroopan suurin järvi. Muita suuria järviä ovat Ääninen ja Viron rajalla oleva Peipsijärvi. Lisäksi erityisesti Euroopan luoteisosassa ja Siperian pohjoisosissa on monia pienempiä järviä, joista suurimmat ovat Valkeajärvi, Tuoppajärvi, Uikujärvi, Taimyrjärvi, Ilmajärvi ja Tšanyjärvi. Moniin jokiin on lisäksi padottu tekojärviä. Niistä suurimpia ovat Volgan Rybinskin tekojärvi ja Angaran Bratskin tekojärvi.


title: Kiovan tekojärvi

text:
Kiovan tekojärvi (, ) on Ukrainan pohjoisosassa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan 14. suurin tekojärvi ja 27. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa, ja sijaitsee eteläosiltaan 15 kilometriä pääkaupunki Kiovan ydinkeskustasta pohjoiseen. Tekojärvi on hallinnollisesti Kiovan ja Tšernihivin alueilla. Suurin rantakaupunki on voimalapadon äärellä sijaitseva Vyšhorod (runsas 28 000 as., vuonna 2017), joskin miljoonakaupunki Kiovan pohjoisraja on vain kolmen kilometriä Kiovan tekojärven voimalapadosta etelään.
Tekojärvi syntyi Dnepriin vuonna 1965 ja oli seurausta Kiovan vesivoimalaitosta palvelevien patojen rakentamisesta vuosina 1960–1966. Tekojärven keskimääräinen virtaama on 33,1 kuutiometriä vuodessa. Varsinaisen voimalapadon ohella tekojärven laidoille on rakennettu yhteensä 75 kilometriä patorakenteita. Toisen lähteen mukaan padon pituus olisi 42,3 kilometriä. Vesivoimalan 20 generaattorin yhteiskapasitetetti on 361,2 MW (toiaen lähteen mukaan 433 MW), ja voimala tuottaa vuosittain keskimäärin 0,767 TWh sähköenergiaa. Vesivoimalan luoteispuolelle on rakennettu pienehkö pumppuvoimalaitos (Kiovan pumppuvoimalaitos).


title: Luz (Mourão)

text: Kylä tuli kuuluisaksi 2000-luvulla Alquevan padon rakennustöiden takia, jonka seurauksena muodostui Euroopan suurin tekojärvi. Tekojärvi peitti alleen vanhan Luzin kylän 350 rakennusta.


title: Progressiivinen metalli

text: Sanana progressiivinen tarkoittaa sanakirjamääritelmän mukaan 1) asteittain kehittyvää, kasvavaa, etenevää sekä 2) uudistusmielinen, kehittävä, edistyksellinen. Tämä pätee myös progressiiviseen metalliin, sillä varsinkin monelle modernin ja ehkä kevyemmän progressiivisen metallin edustajalle on tyypillistä, että kappaleet "kehittyvät asteittain". Alussa on yksinkertainen melodia ja siihen lisätään elementtejä sekä kasvatetaan sitä. Vaihtelevuus on myös pääosassa, sillä progressiivinen metallikappale koostuu yleensä monesta osasta ja voi sisältää kaikkea herkän bluestulkinnan ja hyökkäävän thrash metalin väliltä.


title: Progressiivinen rock

text: Progressiivinen rock, puhekielessä proge, on 1960- ja 1970-luvun taitteessa syntynyt rockin suuntaus. Käsite ”taiderock” on varsinkin aiemmin mielletty progressiivisen rockin synonyymiksi. Progressiiviselle rockille on luonteenomaista musiikillinen kokeellisuus, joka ilmenee esimerkiksi epätavallisten instrumenttien, totutusta poikkeavien äänimaailmojen ja monimutkaisten kappalerakenteiden käytössä. Usein innoitusta on haettu klassisesta musiikista, jazzista tai eri maiden kansanmusiikista. Progressiiviselle rockille on myös leimallisesti tunnusomaista pitkät, hitaasti aukeavat kappaleet. Useimmat genren edustajat esittävät kuitenkin myös populaarimusiikille tyypillisempiä muutaman minuutin kappaleita.


title: Progressiivinen metalli

text: Progressiivinen metalli on progressiivisen rockin raskaampi muoto. Se eroaa muusta metallimusiikista monimutkaisten rumpukomppien ja tahtilajien osalta. Tyypillistä "progemetallille" on myös futuristinen soundimaailma lukuisine kitaraefekteineen ja kosketinsoitinsaundeineen. Laulu on vahvasti eläytyvää ja voi hetkessä vaihdella herkästä tulkinnasta matalaan murinaan. Lisäksi kappalerakenteet eivät ole tyypillisen suoraviivaisia vaan "kehittyviä".


title: Progressiivinen rock

text: Progressiiviselle rockille tyypillisiä ovat pitkät, rakenteeltaan monimutkaiset kappaleet. Koko vinyylilevyn puoliskon täyttävät, yli 20 minuuttia kestävät kappaleet, eivät 1970-luvun alkupuolella olleet lainkaan harvinaisia. Progeyhtyeiden keskuudessa yleisiä ovat olleet myös niin sanotut konseptialbumit, joissa yksittäiset kappaleet muodostavat harkitun kokonaisuuden, useimmiten tarinan. Tarina saattoi olla kokoonpanon luoma tai pohjautua aiempaan teokseen.


title: Polyproportionaalisuus

text: Polyproportionaalisuus eli monisuhteisuus on nykymusiikissa käytetty rytmin sävellysmenetelmä, jonka mukaan pyritään välttämään selkeää samanaikaista iskutusta ja useiden instrumenttien rytmistä unisonoa. Tällöin tietty perusaika-arvo jaetaan erilaisiin alajakoihin eri instrumenteille, jolloin esimerkiksi yksi instrumentti voi soittaa kvintolin, toinen sekstolin ja kolmas septolin. Instrumenttien väliset rytmiset rakenteet saadaan aikaan tällä tavoin varsin monimutkaisiksi, eikä kuulija enää kykene hahmottamaan yksittäisiä ääniä musiikin kokonaistekstuurista. Näin tuotetaan vaikutelma, jossa musiikin kokonaiskudos kuulostaa eräänlaiselta yhtenäiseltä "soitinkentältä" - myös silloin, kun kokoonpanossa on suhteellisen vähän instrumentteja.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivinen vero (asteittain kasvava vero) on vero, jossa veroprosentti nousee veron perusteena olevan rahasumman kasvaessa. Tuloverotuksessa progressiivinen vero tarkoittaa, että suurituloisilla on korkeampi veroprosentti kuin pienituloisilla.


title: Progressiivinen psytrance

text: Progressiivisessa psytrancessa yhdistellään elementtejä minimaalisesta elektronisesta musiikista ja psykedeelisen trance-musiikin monimutkaisemmista kuvioista. Musiikki on myös tempoltaan yleensä hieman hitaampaa. Kappaleet kehittyvät hitaasti ja genren nimen mukaisesti progressiivisesti.


title: Progressiivinen rock

text: Muusikko Bill Brufordin mukaan progressiivisen rockin syntyyn vaikuttivat sekä yhteiskunnallinen että tekninen kehitys. Brufordin mukaan progemuusikoiden tausta oli brittiläisessä keskiluokassa ja että kirkolla oli asema nuorten kiinnostumiseen ja koulutukseen musiikissa. Hän mainitsee esimerkkeinä muun muassa John Wettonin, Chris Squiren ja Peter Gabrielin. Musiikin tekniikkaan tulivat moniraitaäänitys ja kodin stereolaitteet. Lisäksi yhtyeiden lavatekniikan kehitys oli nopeaa.


title: House

text:
Progressiivinen house sai alkunsa Englannissa 1990-luvun alkupuolella ”elävöittämään” perinteistä house-musiikkia ja tuomaan siihen enemmän tanssittavuutta. Progressiivisessa housessa kappaleet ovat usein pitkiä ja tempo saattaa olla hiukan housea hitaampi. Yksi merkittävimmistä tunnusmerkeistä on kappaleen jatkuva kehittyminen ja kappaleet voivat sisältää elementtejä trance-musiikista, mutta säilyttävät silti housemaisen tunnelman. Muita tunnusmerkkejä ovat soundit, jotkat ovat yleensä matalammalla oktaavilla ja massiiviset ”padit”. Jossain määrin tätä genreä voi pitää myös housen ja trancen välimuotona.
Progressiivista housea maailmalla ovat vuosien saatossa tunnetuksi tuoneet DJ:t ja artistit kuten John Digweed, deadmau5, Hardwell, Sasha, Danny Rampling, Underworld sekä Leftfield.


title: Progressiivinen rock

text: Frank Zappan tuotannossa oli kuultu rohkeasti kokeellisia sävellyksiä jo vuonna 1966 ilmestyneestä esikoislevystä "Freak Out!" alkaen. The Beatlesin albumeista vuonna 1967 ilmestynyt "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band" on usein nähty levynä, joka lopullisesti avasi portit kokeelliselle populaarimusiikille. Vuonna 1968 levytetty Jimi Hendrixin 13 minuuttia pitkä kappale ”1983” voitaisiin jo tyylinsä puolesta laskea progressiivisen rockin lajiin. Myös The Moody Bluesin tuotannosta voidaan löytää selvästi progressiivisia piirteitä. Yhtye oli ensimmäisiä, jotka yhdistivät musiikkiinsa klassisen orkesterin albumilla "Days of Future Passed" (1967). Procol Harum otti musiikkiinsa selviä klassisia vaikutteita. Albumit olivat taiteellisia kokonaisuuksia, vaikka ne eivät olleet teemallisia kokonaisuuksia kuten The Moody Bluesilla.


title: Birch Bayh

text: Bayh syntyi Terre Hautessa. Hän pyrki Yhdysvaltain demokraattisen puolueen ehdokkaaksi vuoden 1976 presidentinvaaleihin, mutta ehdokkaaksi valittiin lopulta Jimmy Carter.


title: Liberaalinen Kansanpuolue

text: Vuoden 1968 presidentinvaalissa LKP:lla ei ollut nimettyä ehdokasta. Vuoden 1978 presidentinvaalissa puolue tuki Urho Kekkosta. Vuoden 1982 presidentinvaalissa LKP asetti ehdokkaakseen sitoutumattoman Helvi Sipilän, joka oli Suomen presidentinvaalien historian ensimmäinen naisehdokas. Ennen Sipilän valintaa LKP:n varapuheenjohtaja Paavo Nikula ehdotti, että LKP asettuisi tukemaan vaalissa SDP:n ehdokasta, pääministeri Mauno Koivistoa, mutta muu puolueväki torjui ehdotuksen jyrkästi.


title: Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue

text: SKYP:n puheenjohtaja Eino Haikala sai kunnian olla SKYP:n presidenttiehdokkaana vuoden 1978 vaaleissa. Haikala ei saanut presidentinvaalissa yhtään valitsijamiestä. Vuodesta 1979 alkaen SKYP:n puheenjohtaja oli valtiotieteen maisteri Anssi Keski-Vähälä. SKYP osallistui itsenäisesti myös presidentinvaaleihin 1982 ehdokkaanaan myös kristillisen liiton ehdokkaana ollut Raino Westerholm. Westerholm ei kuitenkaan saanut valitsijamiehiä sen enempää omalta puolueeltaan kuin SKYP:ltäkään. Ennen Westerholmin valintaa SKYP oli ilmoittanut valitsevansa ehdokkaakseen eduskunnan puhemiehen Johannes Virolaisen, mikäli Ahti Karjalainen valittaisiin Keskustapuolueen presidenttiehdokkaaksi. SKYP perui kuitenkin ilmoituksensa todettuaan, että Keskusta "näytti tarvitsevan Virolaisen omaksi ehdokkaakseen".


title: Urho Kekkonen

text: Vuoden 1978 presidentinvaalit olivat riemuvoitto istuvalle presidentille. Kun myös Kansallinen Kokoomus asetti Kekkosen ehdokkaakseen, hän sai neljän suuren puolueen tukemana 82 prosenttia äänistä ja 260 valitsijamiestä. Kauneusvirheeksi jäi Kekkos-koalition kannalta vain yhden kokoomusloikkarin lipeäminen Suomen Kristillisen Liiton ehdokkaan Raino Westerholmin taakse. Kesällä 1978 Kekkonen ja puolustusvoimain komentaja kenraali Lauri Sutela torjuivat Suomessa vierailleen Neuvostoliiton puolustusministerin, marsalkka Dmitri Ustinovin ehdotuksen Suomen ja Neuvostoliiton yhteisistä sotaharjoituksista.


title: Kaisu Weckman

text: Weckman oli kansanedustajana 1966–1976 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän siirtyi Kansaneläkelaitosen johtajaksi tammikuun lopussa 1976 kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli SKDL:n Ulla-Leena Alppi. Weckman oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1968 presidentinvaaleissa ja hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1968. Hän oli myös Suomen kommunistisen puolueen keskuskomitean jäsen vuodesta 1963 ja Tekstiili- ja vaatetustyöväen liiton liittovaltuuston varapuheenjohtaja.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1975 Kuoppamäki oli eduskuntavaalien ehdokkaana Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen riveissä, mutta ei tullut valituksi. Ehdokkuus sai kuitenkin paljon julkisuutta. Ääniä Kuoppamäki sai noin 3 000. Vaalikampanjan aikana hän levytti kappaleen ”Lippu salkoon”, joka soi puolueen tilaisuuksissa. Vuonna 2004 Kuoppamäki pyrki Euroopan parlamenttiin kokoomuksen ehdokkaana. Hänen keräämänsä 4 138 ääntä eivät kuitenkaan riittäneet meppipaikkaan. Kuoppamäki on ilmoittanut, ettei aio enää lähteä mukaan puoluepolitiikkaan. Presidentinvaaleissa 2012 Kuoppamäki oli Sauli Niinistön tukija.


title: Suomen kansan itsenäisyysrintama

text: Vuoden 1994 presidentinvaalissa rintama asetti ehdokkaakseen Keijo Korhosen keräämällä 20 000 kannattajan nimet. Korhosta tukivat muun muassa Ilkka Hakalehto (sit), Pentti Kettunen (smp), Annikki Koistinen (kesk), Leo Meller, Heikki Mustonen (vas), Paavo Niinikoski (kesk), Pekka Puska (kesk), Sakari Talvitie ja Ville Tikkanen (sdp). Korhonen sai vaalissa 186 936 ääntä (5,8 %) ja hän oli viides yhdentoista ehdokkaan joukossa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Urho Kekkonen toimi Suomen tasavallan presidenttinä koko 1960-luvun. Suomessa pidettiin vuonna 1962 presidentinvaalit, joissa oli ehdolla Urho Kekkonen, jota tuki Maalaisliitto, Ruotsalainen kansanpuolue, ja Suomen kansanpuolue. Kekkonen sai 145 valitsijamiestä ja voitti vaalit. Paavo Aitio oli SDKL:n ehdokas, Rafael Paasio SDP:n ja Emil Skog Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liiton (TPSL) ehdokas. Kokoomus oli SDP:n kanssa niin sanotussa Honka-liitossa, ja sen presidenttiehdokas oli Rafael Paasio.


title: Urho Kekkonen

text: Tasavallan presidentiksi Urho Kekkonen valittiin vuonna 1956, jolloin hän voitti valitsijamiesäänin 151–149 vastaehdokkaansa, sosiaalidemokraattien K.-A. Fagerholmin. Presidentinvaaleissa Kekkonen oli saanut taakseen 88 valitsijamiestä, joten hän tarvitsi tukea muilta valitsijamiesryhmiltä. Ratkaiseva tuki oli, että SKDL:n valitsijamiesryhmä äänesti häntä yksimielisesti, samoin enemmistö Kansanpuolueesta. Puuttuvaa ”yhden äänen” antajaa ei ole koskaan saatu selville luotettavasti. Mahdollisena pidetään myös sitä, että ääniä annettiin rintaman yli useita ja molemmilta puolilta. KGB-kenraali Viktor Vladimirovin mukaan Kekkosen voiton takasi Neuvostoliiton lahjonta, puuttuvat äänet ostettiin ja Kekkosen valinta varmistettiin. Yhdysvallat kieltäytyi onnittelemasta Kekkosta. Ulkoministeri John Foster Dulles lausui, että ”Kekkosen virkaanastumisen johdosta emme esitä onnitteluita”.


title: Suomen presidentinvaali 1956

text: Suomen presidentinvaalin 1956 voitti Maalaisliiton pääministeri Urho Kaleva Kekkonen, jonka merkittävin kilpailija oli SDP:n eduskunnan puhemies K.-A. Fagerholm, joka hävisi ratkaisevassa äänestyksessä vain kahden äänen erolla. Kokoomuksen ehdokkaana oli Suomen Lontoon-suurlähettiläs Sakari Tuomioja, SKDL:n ehdokkaana kansanedustaja ja entinen ministeri Eino Kilpi, RKP:n ehdokkaana puolueen puheenjohtaja, entinen pääministeri Ralf Törngren ja Suomen Kansanpuolueen ehdokkaana Helsingin ylipormestari Eero Rydman.


title: Paniikki

text: Paniikki eli pakokauhu on usein jonkin asian pelosta seuraava kiihtynyt ja voimakkaan pelon hallitsema tunnetila, jossa ihminen ei pysty toimimaan järkevästi. Paniikki syntyy usein siten, että jokin ärsyke laukaisee (aiheetta tai aiheesta) äärimmäistä hätää käsittelevät aivotoiminnot. Tällöin vereen erittyy stressihormonia erityisen paljon, sydämen syke kiihtyy, ja henkinen toiminta ohjautuu lähes täysin vaistotasolle keskittyen vaaratilanteesta selviytymiseen yksinkertaisia, myötäsyntyisiä vaistoja ja refleksejä noudattaen. Paniikki usein ruokkii itseään jonkin aikaa siten, että tietoisuuden eri osat lähettävät toisiltaan saamiaan vaaraan ja pelkoon liittyviä viestejä toisilleen. Tätä voisi vertauskuvallisesti kuvata siten, että pelon tunne ruokkii pelon ajatuksia, jotka taas ruokkivat pelon tunnetta.


title: Paniikki

text: Huomatessaan reagoivansa paniikilla omaan paniikkiinsa voi ihminen alkaa pelätä paniikkia esimerkiksi sosiaalisessa tilanteessa. Tämä pelko voi itsessään pahentua paniikiksi asti, jolloin noidankehä käynnistyy. Mikäli paniikki syntyy jollekin henkilölle useasti jo paniikin itsensä pelkäämisestä, kyseessä on paniikkihäiriö.


title: Mediapaniikki

text: Mediapaniikki tarkoittaa median aiheuttamaa (moraalista) paniikkia. Media voi tässä tarkoittaa melkein mitä tahansa viestinnän kenttää, vaikkapa internetiä, pelejä, sosiaalista mediaa, elokuvia, aikakauslehtiä. Mediapaniikissa pelätään siis jonkin median välineen, kuten pelien mahdollisia seurauksia. Tyypillisiä mediapaniikin aiheuttamia huolen aiheita ovat seksuaalinen ahdistelu ja väkivaltainen käyttäytyminen. Toisin kuin moraalisessa paniikissa, mediapaniikilla ei yleensä ole vaikutusta politiikkaan. Mediapaniikin luonteeseen kuuluu, kuten moraaliseen paniikkiin, että mediapaniikki syntyy nopeasti ja laantuu nopeasti. Voidaan puhua "uutuuden pelosta". Esimerkiksi pelätään jotain täysin uudenlaista peliä. Mediapaniikissa lehdistö usein lietsoo tätä pelkoa vielä lisää. Esimerkiksi otsikoissa liioitellaan ja stereotypisoidaan (määritetään "yhteinen vihollinen") jopa siinä määrin, että kirjoitus ei ole enää totuuteen perustuvaa.


title: Tutkain

text: Tutkain-sana merkitsee terävää kärkeä, piikkiä tai pistintä, kudontaterminä (monikossa: "tutkaimet") loimilankojen loppupäitä. Sana esiintyy tunnetussa sanonnassa "On turha potkia tutkainta vastaan". Sanonta on peräisin Raamatun vanhemmista suomennoksista. Vanhassa kirkkoraamatussa, kohdassa Apostolien teot 9:5 sanonta on muodossa "Työläs on sinun potkia tutkainta vastaan". (Uudessa kirkkoraamatussa tutkain on korvattu sanalla "pistin".) Tässä raamatunkohdassa tutkain-sanan yleensä selitetään tarkoittavan maataloustyökalua, teräväpäistä keppiä, jota käytetään esimerkiksi vetohärkien ohjaamiseen.


title: Akuutti (tarke)

text:
Useissa kielissä akuutilla osoitetaan painotetun tavun vokaali:Useissa romaanisissa kielissä sekä myös kelttiläisessä gaelin kielessä akuuttia käytetään erottamaan eri vokaaliäänteitä toisistaan. Akuutti merkitsee yleensä suljetumpaa vokaalia kuin vastaava vokaali graviksella varustettuna tai ilman tarketta. Ranskaa lukuun ottamatta se esiintyy vain painollisessa tavussa.
Akuuttia muistuttava, mutta siitä erotettava merkki esiintyy muutamissa kielissä myös konsonanttien päällä ja merkitsee liudentunutta konsonanttia.


title: Paasto

text: Ortodoksisessa kirkossa paasto merkitsee pidättäytymistä tietyistä ruoista ja myös toisten ihmisten loukkaamisesta sanoin ja teoin. Se merkitsee myös erottautumista sellaisista tottumuksista tai taipumuksista, jotka erottavat ihmisen Jumalasta. Paastoa harjoitetaan henkisen kasvun vuoksi eli pyrkimyksenä on saavuttaa sen avulla Jumalan kaltaisuus. Paastoa käytetään myös valmistauduttaessa suureen kirkolliseen juhlaan.


title: Hämäläismurteet

text: "Se ol päivä tuos yhlej ja kahlev välil, oltih oppimestarin kans makkaruksii jauhamas, mäntyjauhoo ja. Sittes se sano että, käyläh nys siel kattomas, sit kummitust, ku ei ot täss iltasel tultu käytyy. Siitte, mentih sinnej ja, istuttih siin ol viilapenkki, ikkunan kohlal ja, tuoli ol siit kummassakii villapenkim päässä. Siin istutaa vähän aikaa, sitte nakkas sellasen, savempalasen ninku muurist olis lohennu. Se tul noi, laupiost, osu leipäsalkoh ja siit putos permahtoh. Ja sit siinn ol sellai vanhanaikain kansinkertain kaappi ja, sielt kaapin takaa nurkast ja, nakkas hiataa, aina ikkunal läpitte, se näky oikei hyväst ku, niinkun olisi kourallaa, heittänys sit." - Taavi Lahtinen 1939.


title: Ҋ

text: Ҋ ääntyy kiltinänsaamessa soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Sen asemesta voidaan käyttää myös kirjainta ј.


title: Ң

text: Ң ääntyy kalmukin, kazakin ja kirgiisin kielessä velaarisena nasaalina /ŋ/. Samaa äännettä merkitään marissa kirjaimella ҥ.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Kansanäänestys

text: Kansanäänestys on yleinen äänestys jostain asiasta, johon kaikki vaaleissa äänioikeutetut kansalaiset saavat osallistua. Useimmiten sanalla viitataan kansallisella tasolla järjestettäviin äänestyksiin. Kansanäänestys voi olla "neuvoa-antava" tai "sitova". Kylmän sodan jälkeisessä maailmassa kansanäänestysten määrä on lisääntynyt: vuodesta 1991 alkaneen 15 vuoden jakson aikana niitä on järjestetty yksin Euroopassa yli 300 kappaletta. Sveitsissä kansanäänestyksillä on pitkät perinteet ja niillä määrätään sitovasti hallitusta ja kansanedustuslaitosta.


title: Kansanäänestys

text: Usein kansanäänestyksellä viitataan päätöksentekomenetelmään, jossa normaalisti kansanedustuslaitoksen toimivaltaan kuuluvasta asiasta, kuten laista, päätetään kansanäänestyksellä. Ellei maan perustuslaki automaattisesti määrää asioista päätettäväksi kansanäänestyksellä, sellaisen järjestäminen edellyttää, että lakia säätävä laitos, yleensä kansanedustuslaitos kokonaisuudessaan tai sen alempi kamari, säätää lain, jonka mukaan käsiteltävänä oleva ehdotus saa lainvoiman, mikäli se hyväksytään kansanäänestyksessä.


title: Kansanäänestys

text: Kansanäänestys, joka toimitetaan yksinomaan vallanpitäjien (presidentin, hallituksen, eduskunnan) aloitteesta, kutsutaan plebiskiitiksi. Usein, esimerkiksi Suomessa, plebiskiitti on muodoltaan vain "neuvoa-antava kansanäänestys", jolloin äänestystulos ei ole sitova. Tällöin plebiskiitti on enemmänkin mielipidemittaus.


title: Kansanäänestys

text: Suomen perustuslain 53 § mahdollistaa neuvoa-antavien kansanäänestysten järjestämisen, mikäli niistä päätetään erikseen lailla. Sitovaa kansanäänestystä Suomen lainsäädäntö ei tunne. Neuvoa-antava kansanäänestys on Suomessa järjestetty kahdesti: 29.-30. joulukuuta 1931 kieltolain lakkauttamisesta sekä 16. lokakuuta 1994 Euroopan unioniin liittymisestä. Kummassakaan tapauksessa asiaa ei ratkaistu äänestyksellä, vaan päätöksen teki lopulta eduskunta. Kuitenkin kummassakin tapauksessa kansanäänestys puolsi eduskunnan päätöstä. Lisäksi Suomessa on järjestetty lukuisia paikallisia kansanäänestyksiä esimerkiksi kuntaliitoksista. Suomessa nykyään myös kunnissa voidaan järjestää neuvoa-antavia äänestyksiä, jotka eivät sido kunnanvaltuustoja eivätkä korvaa niiden päätöksentekoa. Suomessa tällaisia äänestyksiä on järjestetty yli 50 kappaletta. Ensimmäinen niistä järjestettiin Tuusulassa 12. toukokuuta 1991.


title: Kansalaisaloite

text: Lisäksi Italian perustuslaki tuntee viisi erilaista kansanäänestysmenettelyä. Näistä merkittävin on niin sanottu kumoava kansanäänestys, jossa on kyse mahdollisuudesta järjestää kansanäänestys normaalissa järjestyksessä hyväksytyn ja voimassa olevan lain tai hallituksen asetuksen kumoamisesta ("referendum abrogativo"). Kumoava kansanäänestys on järjestettävä, jos sitä vaatii vähintään 500 000 äänioikeutettua kansalaista tai vähintään viisi maakuntaneuvostoa. Äänestystuloksen pätevyys edellyttää, että yli puolet äänioikeutetuista äänestää. Verotusta, budjettia tai armahdusta koskevista laeista kansanäänestystä ei voi järjestää. Lisäksi kansainvälisten sopimusten ratifiointi ja Italian liittyminen kansainvälisiin tai ylikansallisiin organisaatioihin on rajattu kansanäänestyksen ulkopuolelle.


title: Kansakunta

text: Anthony D. Smithin määritelmän mukaan kansakunta on ihmisyhteisö, jolla on nimi, joka elää kotimaassaan ja jolla on yhteisiä myyttejä ja yhteinen historia, yhteinen julkinen kulttuuri, yhtenäinen talous sekä yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet. Kansakunnan ei välttämättä tarvitse hallita aluettaan vähintään autonomisena yksikkönä, vaan riittää että se pyrkii hallinnolliseen autonomiaan ja asuu myyttien määräämässä kotimaassaan. Kansakunta on suppeampi käsite kuin etninen yhteisö. Ne eroavat siinä, että kansakunnassa on oltava kokonainen yhteinen julkinen kulttuuri mutta etnisessä ryhmässä eri väestöryhmillä voi olla vain jokin yhteinen kulttuuripiirre. Toinen ero on siinä, että etnisen ryhmän sisällä voi kansakunnasta poiketen olla suuriakin eroja oikeuksien ja velvollisuuksien suhteen esimerkiksi eri säätyjen kesken.


title: Nationalismi

text: Nationalismin voi laajasti määritellä käsitykseksi, että kansakunta on poliittisen järjestäytymisen keskeinen periaate. Sellaisenaan se perustuu kahteen ydinolettamukseen. Ensinnäkin ihmiskunnan katsotaan olevan luonnostaan jakautunut erillisiin kansakuntiin. Toiseksi katsotaan että kansakunta on sopivin ja ehkä jopa ainoa laillinen poliittisen vallan yksikkö. Klassinen poliittinen nationalismi on sen vuoksi pyrkinyt saattamaan valtionrajat yhteneväisiksi kansakuntien rajojen kanssa. Kansallisvaltiossa kansallisuus ja kansalaisuus vastaavat siis toisiaan. Nationalistit ajattelevat, että kansallisvaltio on poliittisen järjestymisen korkein ja toivottavin muoto, sillä se tarjoaa sekä kulttuurisen koheesion että poliittisen yhtenäisyyden. Nationalismi ei kuitenkaan aina liity separatismiin, sillä joillekin nationalistisille kansoille, kuten baskeille, voi riittää poliittinen itsehallinto ilman itsenäistä valtiotakin.


title: Kansanviisaus

text: Kansanviisaus tarkoittaa yleisimmin kansanomaisia, ei-tieteellisiä tietoja tai käsityksiä maailmasta, jotka eivät kuitenkaan ole suoranaisesti myyttisiä tai yliluonnollisia. Tosin jotkut laskevat kansanviisauksiksi myös yliluonnolliset käsitykset ja monenlaiset kulttuuri-ilmiöt, varsinkin, jos sanaa pidetään vastineena englannin termille "folklore". Folklorea vastaa kuitenkin paremmin termi kansanperinne. Kansanviisaudet sitovat yleensä jonkin syyn johonkin seuraukseen, esimerkiksi tietynlaiset pilvet tietynlaiseen tulevaan säähän tai jonkin yrtin käytön paranemiseen. Kansanviisauksien avulla voi tehdä likimääräisiä ennustuksia ilmiöistä, kuten säästä tai naisen käytöksestä. Kansanviisauksista osa on havaittu maailmaa tarkkailemalla. Niiden päätelmät eivät kuitenkaan vastaa luotettavuudessa tai ennustuskyvyssä tieteellisiä teorioita, jotka on hankittu tieteellisen tutkimuksen keinoin.


title: Kansanäänestys

text: Suorassa demokratiassa enemmistö päättää asioista. On väitetty, etteivät politiikassa ratkaistavat kysymykset ole riittävän yksiselitteisiä ratkaistaviksi kansanäänestyksellä. Informaation jakaminen jokaisesta päätöksestä erikseen on tärkeä osa suoran demokratian prosessia. Uhkana on pidetty myös historiasta tunnettua niin sanottua bonapartismia, jossa vallanpitäjä pyrkii kansanäänestysten avulla syrjäyttämään edustuksellisen demokratian. Sen takia kansalaisaloite on tärkeämpi kuin ylhäältä annettu aloite. Itse asiassa hallituksen aloitteesta suoritetut kansanäänestykset erikoistapauksissa pitäisi kieltää kokonaan. Kansanäänestysten kalleuteenkin on kiinnitetty huomiota ja pelätty niiden usein toistuessaan aiheuttavan "vaaliväsymystä".


title: Tieteen yleistajuistaminen

text: Tieteen yleistajuistaminen (myös kansantajuistaminen ja popularisointi) tarkoittaa tieteellisen tutkimuksen tulosten esittelyä ei-asiantuntijan ymmärtämässä muodossa. Yleistajuistetussa muodossa eri tieteenalojen ammattikieli puretaan yleiskielelle niin, että ne ovat tavallisen yleisön ymmärrettävissä. Asiat esitetään jättäen yksityiskohdat vähemmälle huomiolle mutta kuitenkin niin, että esitettävän asian pääkohdat ja periaatteet tulevat esille niin sanotun suuren yleisön ymmärtämässä muodossa.


title: Museokokoelma

text: Konservoinnin tekee konservaattori yhteistyössä kohteen tuntevan tutkijan kanssa. Konservointia ei pysty tekemään ilman asiantuntemusta, ja konservaattorin tulee tuntea myös alan eettinen säännöstö. Konservoinnin tulee olla myös tieteellisesti perusteltua ja tutkittua, ja sen vaiheet on dokumentoitava. Lisäksi peruuttamattomia muutoksia on yleensä vältettävä eikä konservointia tule tehdä, jos sen seurauksista ei ole varmaa tietoa, ja vaurioituneet osat on korjattava, jos mahdollista.


title: Konservaattori

text: Konservaattori on ammatti, jonka harjoittaja vastaa kulttuuriomaisuuden eli esimerkiksi museoesineiden tai muun kulttuurihistoriallisen omaisuuden säilyttämisestä ja hoitamisesta eli konservoinnista. Konservaattorilta vaaditaan erikoistumisalan esineistön ja kulttuurikohteiden tekniikoiden ja historian tuntemusta. Työ vaatii tarkkuutta, huolellisuutta sekä konservoinnin eettisten asenteiden omaksumista. Konservaattorien yleisimpiä työpaikkoja ovat museot, kirjastot ja arkistot.


title: Konservointi

text: Konservointi on esineen tai rakennelman käsittelemistä niin, että sen säilyminen turvataan. Konservointia tekevät alan koulutusta saaneet asiantuntijat, konservaattorit, jotka usein erikoistuvat johonkin materiaaliin tai kohdetyyppiin. Konservaattorit työskentelevät muun muassa interiöörien, taideteosten, paperin, valokuvien, tekstiilien, huonekalujen ja erilaisia materiaaleja olevien esineiden parissa.


title: Konservaattori

text: Konservaattoriksi opiskellaan nykyisin ammattikorkeakoulussa. Suomessa koulutusta tarjoaa Metropolia Vantaalla. Rakennuskonservointia on aiemmin voinut opiskella myös Seinäjoen ammattikorkeakoulussa. Konservaattorin ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on 240 opintopistettä (160 opintoviikkoa) ja sen suorittamiseen kuluu yleensä neljä vuotta. Opintojen aikana erikoistutaan johonkin tiettyyn konservoinnin osa-alueeseen, esimerkiksi maalaus-, esine-, tekstiili-, paperi- tai huonekalukonservointiin.


title: Röntgenhoitaja

text: Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa. Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa. Röntgenhoitajat työskentelevät yhteistyössä röntgenlääkäreiden eli radiologien kanssa.


title: Konservaattori

text: Konservoinnin alan kehittämisestä ja konservaattoreiden osaamisen seurannasta vastaa Suomessa Pohjoismaisen konservaattoriliiton Suomen osasto ry.


title: Museokokoelma

text: Konservointi aloitetaan aina kuntotarkoituksella ja materiaalimäärittelyllä. Kun nämä asiat on selvitetty, varsinaiset konservointitoimenpiteet pystytään määrittelemään. Kuntotarkoitus pitää tehdä myös, kun museosta tehdään lainauksia ja kun lainauksia palautetaan. Konservaattorin tulee tarkistaa myös museoon tulevat lainat.


title: Museokokoelma

text: Ehkäisevää konservointia varten konservaattorit osallistuvat muun muassa tilojen suunnitteluun, näyttelyiden rakentamiseen ja kuljetuksiin. Jotkut kohteet joudutaan konservoimaan heti niiden tullessa museoon; tällaisia kohteita ovat esimerkiksi maalöydöt sekä vedenalainen ja luonnontieteellinen materiaali. Tuhoutumisvaara on selvä syy aloittaa konservointi, mutta sitä tehdään myös esteettisistä syistä. Erityisesti taidemuseoissa kohteen ulkonäkö on tärkeää. Lisäksi kohteita joudutaan konservoimaan, jotta niitä voidaan tutkia paremmin tai käyttää opetustoiminnassa.


title: Potentiaalienergia

text: Potentiaalienergia eli asemaenergia kuvaa kappaleen kykyä tehdä työtä asemansa ansiosta. Potentiaalienergiasta puhutaan, kun kappaleeseen vaikuttaa jokin konservatiivinen voima. Voima on konservatiivinen, jos se riippuu vain kappaleen paikasta ja sen tekemä työ kappaleen siirtyessä tietystä paikasta toiseen on riippumaton kappaleen kulkemasta reitistä. Tällöin se ei muuta energiaa lämmöksi. Konservatiivisia voimia ovat muun muassa gravitaatiovoima ja jousivoima. Myös voima, jolla staattinen sähkökenttä vaikuttaa sähkövarauksiin, on konservatiivinen. Sitä vastoin esimerkiksi kitka ei ole konservatiivinen voima, sillä se muuttaa liike-energiaa lämmöksi.


title: Museojuridiikka

text: Suomessa museosektorin puitesäännöstöjä ovat museolaki ja museoasetus, jotka luovat puitteet ja lähtökohdat museotoiminnalle määrittelemällä sen tavoitteet ja tehtävät. Museolain mukaan museotoiminnan tavoitteena on ylläpitää ja vahvistaa väestön ymmärrystä kulttuuristaan, historiastaan ja ympäristöstään. Museoiden tulee edistää kulttuuri- ja luonnonperintöä koskevan tiedon saatavuutta tallentamalla ja säilyttämällä aineellista ja visuaalista kulttuuriperintöä tuleville sukupolville, harjoittamalla siihen liittyvää tutkimusta, opetusta ja tiedonvälitystä sekä näyttely- ja julkaisutoimintaa. Nämä ovat myös laajemman museojuridiikan lähtökohtia, joiden ympärille oikeudenala rakentuu.


title: Opel Astra F

text:
Opel Astra F on Opel Astran ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1991–1998. Se korvasi mallistossa Opel Kadettin. E-mallin Kadettia myytiin jo aiemmin Isossa-Britanniassa nimellä Vauxhall Astra E, minkä takia Astran mallikirjaimet alkavat F:stä normaalin A:n sijaan. Indonesiassa mallia myytiin nimellä Opel Optima, Etelä-Afrikassa edelleen Kadett-nimisenä.
Ensimmäisen sukupolven Astra tuli markkinoille elokuussa 1991 Kadett E:n seuraajana. Korimalleina oli aluksi saatavana kolmi- ja viisioviset hatchbackit sekä farmarimalli Caravan, jonka tavaratila lukeutui luokkansa suurimpiin. Astra sijoittui ominaisuuksiltaan luokkansa parhaimmistoon Volkswagen Golfin ja Renault 19:n ohella. Malli sai kiitosta taloudellisista moottoreistaan ja hyvistä sisätiloistaan. Suurimmat ongelmat liittyivät laatuun ja viimeistelyyn, jotka olivat kuitenkin parantuneet E-Kadettiin verrattuna.


title: Opel Astra H

text: Kesällä 2006 esiteltiin mallivuoden 2007 autot. 1,7-litraiset dieselit jäivät pois ja tilalle tuli 1,3-litrainen Multijet, jossa oli tehoa 90 hevosvoimaa. Fiatin kehittämän moottorin voimavarat eivät kuitenkaan olleet riittävät Astran painoisen auton kuljettamiseen. 1,8-litraisen bensiinimoottorin rinnalle tuli uusi 140-hevosvoimainen.


title: Holden Astra

text: Holden Astra on Holdenin vuosina 1984–1989, 1995–2009 ja uudelleen vuodesta 2015 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli. Ensimmäiset kaksi sukupolvea perustuivat Nissanin malleihin, ja tämän jälkeen malli on ollut sama auto kuin Euroopassa myytävä Opel Astra. Vuosina 1989–1996 Holdenilla oli Astran tilalla mallistossaan Nova, joka perustui Toyota Corollaan.


title: Opel Astra

text: Astraa myydään Opelina Manner-Euroopassa ja suuressa osassa maailmaa, Vauxhallina Isossa-Britanniassa, Holdenina Oseaniassa, ja aiemmin myös Chevroletina Latinalaisessa Amerikassa. Kiinassa Astraa on myyty vuodesta 2009 lähtien Buick-merkkisenä. Mallia vietiin myös Pohjois-Amerikkaan Saturn-merkkisenä vuodesta 2007 alkaen, mutta General Motors päätti lopettaa merkin valmistuksen vuonna 2010. Vuodesta 2010 lähtien Pohjois-Amerikassa myyty sedan-korinen Buick Verano perustuu Astraan, mutta eroaa siitä hieman joillain yksityiskohdillaan.


title: Opel Astra G

text: Toisen sukupolven Astra esiteltiin helmikuussa 1998, ja se tuli myyntiin Suomessa maaliskuussa. Astra oli kasvanut selvästi kooltaan, sillä esimerkiksi akseliväli oli 10 senttimetriä edellismallia pidempi, kokonaispituuden kasvaessa 13 senttimetrillä. Alustarakenteet oli uusittu kokonaan ja niissä käytettiin paljon kevytmetallia. Astra tuli aluksi markkinoille kolmi- ja viisiovisina hatchbackeina sekä Caravan-farmarina. Kolmiovinen oli muodoiltaan hieman coupémainen. Astra G:n alustaan ja tekniikkaan perustui myös tila-auto Opel Zafira. Pakettiautoversio Astra Van valittiin Vuoden Pakettiautoksi 1999.


title: Opel Astra G

text: F-sukupolvesta poiketen urheilullisempaa GSi-versiota ei ollut alkuun suunnitteilla Astra G:stä. Opel alkoi kehittää suorituskykyisempää mallia, joka olisi varteenotettava kilpailija esimerkiksi Volkswagen Golf GTI:lle. Vuoden kestäneen kehitysprojektin jälkeen vuonna 1999 esiteltiin ensimmäinen Astra OPC (Vauxhallina VXR). 2,0 litran 135-hevosvoimainen Ecotec-moottori oli saatu uusilla männillä, terävämmällä nokka-akselilla, parannetulla imusarjalla, urheilupakoputkistolla sekä moottorin kalibroinnilla tuottamaan 160 hevosvoiman tehon. Lisäksi autoon oli asennettu tehokkaampi öljynjäähdytin kasvaneen tehon vuoksi. Alustaa oli myös muutettu urheilullisemmaksi. Astra OPC:ssa on Bilsteinin iskunvaimentimet, suuremmat jarrulevyt ja tarkempi ohjaus. Vanteet ovat 17-tuumaiset ja BBS:n valmistamat. Ulkonäköä on kohennettu aerodynaamisemmilla puskureilla ja takaspoilerilla. Sisällä on Recaron istuimet sekä urheilullinen ohjauspyörä ja mittaristo. Myöhemmin saataville tuli myös 200-hevosvoimaisella turbomoottorilla varustettu versio. Astra OPC:n sai kolmiovisena tai farmarina.


title: Holden Astra

text: Vuonna 2016 esitellyssä seitsemännen sukupolven Astra-mallistossa on kaksi erillistä mallia. Viisiovinen hatchback ja farmari ovat sama auto kuin Opel Astra K. Hatchbackia valmistetaan Puolassa ja farmaria Isossa-Britanniassa. Neliovinen sedan sen sijaan on uudelleennimetty Chevrolet Cruze, jota valmistetaan Etelä-Koreassa. Molemmissa malleissa on sama perusrakenne ja niissä käytetään samoja moottoreita.


title: Opel Astra

text: Opel Astra on Opelin vuodesta 1991 lähtien valmistama alemman keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi Opel Kadettin. E-mallin Kadettia myytiin jo aiemmin Isossa-Britanniassa nimellä Vauxhall Astra E, minkä takia Astran mallikirjaimet alkavat F:stä normaalin A:n sijaan.


title: Opel Astra K

text: Uuteen Astraan on tuotu paljon ylellisyysvarusteita, joita on tavallisesti totuttu näkemään vain kalliimpien luokkien autoissa. Lisävarusteena on esimerkiksi saatavana 18 suunnassa säädettävät mukavuusetuistuimet, joissa on ilmastointi- ja hierontatoiminnot. Opel Astran edistyksellinen ratkaisu on IntelliLux LED -matriisivalot, jotka ovat ensimmäistä kertaa saatavana keskikokoluokan autossa. Valot koostuvat 16 erillisestä LED-elementistä, jotka reagoivat muihin ajoneuvoihin, jolloin osa valoista sammuu. Näin kaukovalot eivät häikäise vastaantulevia tielläliikkujia.


title: Nissan Cherry

text: Neljäs ja viimeinen Cherry-sukupolvi tuli markkinoille vuonna 1982. Myös tämä malli tunnettiin Japanin kotimarkkinoilla Nissan Pulsarina. Australialainen Holden valmisti autoa nimellä Holden Astra. Nissan ja Alfa Romeo solmivat myös yhteistyösopimuksen, jonka myötä Alfa Romeo alkoi valmistaa Italiassa Arna-malliaan, joka oli käytännössä uudelleennimetty Cherry, mutta sen moottori, vaihteisto ja etujousitus olivat italialaisvalmistajan omia. Samalta tehtaalta rullasi myös Nissan Cherryjä, joiden mallinimessä oli Europe-lisämerkintä erotukseksi Japanissa valmistetuista malleista. Tekniikka oli sama kuin Alfa Romeo Arnassa, ja takavalot olivat erilaiset kuin Japanissa valmistetuissa Cherryissä.


title: Edustus

text: Oikeustoimen tekemisen yhteydessä edustuksella on kolme tunnusmerkkiä. Se on omatahtoista toimintaa toisen nimissä. Siksi asiapoikaa tai lähettiä ei pidetä edustajana, vaikka he toimivatkin toisen nimissä välittäessään toisen henkilön tahdonilmaisun. Toiseksi oikeustoimen vaikutusten kohteena on päämies. Esimerkiksi sopimuksessa päämiehestä tulee osapuoli, jonka velvollisuus on täyttää sopimus. Kolmanneksi edustaja pysyy oikeustoimen vaikutusten ulkopuolella, sillä vain edustettu tulee sidotuksi oikeustoimeen. Välittäjää ei pidetä edustajana, koska hän ei täytä tunnusmerkistöä. Hän ei tee oikeustointa kummankaan sopijapuolen puolesta, vaan saattaa osapuolet vain yhteen. Välittäjälle voidaan tietenkin antaa myös valtuutus toimia edustajana.


title: Edustus

text: Edustus on omatahtoisen toimijan eli edustajan toimintaa toisen henkilön eli päämiehen nimissä tämän lukuun. Edustajalla tulee olla tarvittava kelpuutus eli edustusvalta, jotta hänen antamansa tahdonilmaisu sitoo päämiestä. Edustajan oman harkintansa mukaan tekemän oikeustoimen vaikutukset kohdistuvat välittömästi edustettuun ja edustaja pysyy koko ajan niiden ulkopuolella.


title: Instanssi (ohjelmointi)

text: Instanssi eli esiintymä eli ilmentymä tarkoittaa olio-ohjelmoinnissa luokan edustajaa. Yhdestä luokasta voidaan luoda useita esiintymiä. Luokka määrittelee olion piirteet, sen sisältämät muuttujat ja metodit, esiintymä puolestaan antaa muuttujille arvot ja mahdollistaa metodien kutsumisen. Jos luokka on vaikkapa "TuotteenVäri", siitä voitaisiin luoda esimerkiksi esiintymät "sininen", "punainen" ja "musta". Luokan määrittely voisi tässä tapauksessa kertoa, että "TuotteenVäri"llä on RGB-väriarvon sisältävä muuttuja, mutta vasta luokan esiintymät antavat kyseiselle muuttujalle jonkun arvon.


title: Kasvatustiede

text:
Opetustehtävät on kuitenkin vain yksi osa kasvatustieteilijöiden tehtäväkenttää. Riippuen erikoistumisesta kasvatustieteilijöiden ja aikuiskasvatustieteilijöiden ammattinimikkeitä ovat muun muassa:
koulutussuunnittelija, projektipäällikkö, suunnittelija, työnsuunnittelija, ohjaava opettaja, koulutustarkastaja freelance-kouluttaja/kouluttaja/aikuiskouluttaja, kasvatusaineiden lehtori, lehtori, kasvatustieteellisten ja psykologisten aineiden opettaja, päätoiminen tuntiopettaja, aikuiskoulutusvastaava, rehtori, koulutuspäällikkö, koulutusjohtaja, opinto-ohjaaja, työvoimakonsultti, työvoimaohjaaja, työvoimaneuvoja, asiakasneuvoja, koulutusneuvoja, urasuunnittelija, perhepäivähoidon ohjaaja, perhetyöntekijä/-ohjaaja, sosiaalityöntekijä, lastensuojelu, koulukuraattori, tutkija, projektitutkija, kuntoutustutkija, assistentti, projektiassistentti, henkilöstönkehityspäällikkö, eLearning Product Manager, henkilöstöpäällikkö, koulutuspäällikkö, hallinnon ja henkilöstön assistentti, henkilöstökonsultti, henkilöstöneuvottelija, rekrytoija, rekrytointikonsultti, HRD-consultant, HRD-specialist, HRD-manager, human resources compensation & benefits assistant, liikkeenjohdon ja johtamisen kouluttaja, järjestösihteeri/aluesihteeri, sosiaalisihteeri, projektisihteeri, kehittämispäällikkö, sivistystoimentarkastaja, amanuenssi, talouspäällikkö, rekrytointipäällikkö, korkeakoulusihteeri, johtava konsultti, koulutoimenjohtaja, sivistysjohtaja, apulaisrehtori, suunnittelijaopettaja, kansalaisopiston tuntiopettaja, yliopettaja ja opetusneuvos.


title: Esikunta

text: Esikunta (lyhenne ”E”) tarkoittaa puolustusvoimain, sotilasläänin, jonkin erikoisalan, pataljoonan tai vastaavan joukkoyksikön henkilökuntaa, joka toimii komentajan apuna. Esikunta kerää komentajalle päätöksenteossa tarvittavat tiedot, valmistelee käskyt, ohjeet ja suunnitelmat sekä välittää nämä esikunnan alaisille joukoille. Suuri esikunta jakaantuu osastoihin ja toimistoihin, pienempi pelkästään toimistoihin.


title: Esittävä opetus

text: Esittävässä opetuksessa on tärkeää esityksen johdonmukaisuus ja rytmittäminen. Opiskelijoiden erilaisuus on otettava huomioon, ja opettajan tulee seurata opiskelijoiden mukana pysymistä. Tukimateriaali on opiskelijoiden oppimiselle tärkeää. Sen lisäksi, että opiskelijat seuraavat opetusta, heillä tulee olla materiaalia, johon he voivat perehtyä. Tehokas esitys sisältää erilaisia elementtejä. Esittävä opetus voidaan toteuttaa myös etä- tai verkko-opetuksena. Esitys voidaan siirtää reaaliaikaisesti käyttäen tietoverkkoja tai tietoliikenneyhteyksiä vaikka toiselle puolelle maapalloa tai suurelle määrälle oppijoita. Esitys voidaan myös tallentaa ja jakaa tietoverkon välityksellä oppijoille. Tallennetussa esityksessä vuorovaikutus oppijan ja opettajan tai oppijoiden välillä voidaan toteuttaa käyttämällä verkko-oppimisalustaa.


title: Opintotuki

text: Opinnoissa edistyminen tarkoittaa, että opiskelijan on suoritettava tietty määrä opintoviikkoja, opintopisteitä tai kursseja saadakseen opintotukea. Esimerkiksi korkeakouluopiskelijoiden on lukuvuodesta 2014–2015 alkaen suoritettava lukuvuoden aikana vähintään 20 opintopistettä saadakseen opintotukea. Lisäksi jokaista opintotukikuukautta kohden on suoritettava vähintään viisi opintopistettä. Edistyminen tarkistetaan vuosittain lokakuussa. Jos ehdot eivät täyty, opiskelijalle lähetetään selvityspyyntö. Mikäli selvityspyyntöön ei vastaa tai opintojen hidastumiseen johtaneet syyt eivät ole hyväksyttäviä, opintotuki voidaan lakkauttaa. Opintotukea voidaan myös periä takaisin, jos opintosuorituksia on alle yksi opintotukikuukautta kohden.


title: Tulospalkkaus

text:
Menettelytapojen oikeudenmukaisuus merkitsee siis käytännössä oikeutta ja mahdollisuutta osallistua itseä koskevaan päätöksentekoon ja sen valmisteluun. Seuraavassa tarkastellaan menettelytapojen oikeudenmukaisuussääntöjä sen mukaan kuin on ne yleensä ryhmitellään .
"Edustavuuden periaate" tarkoittaa sitä, että päätöksenteossa ja sen valmistelussa pitää tulla esiin kaikkien yksilöiden arvot ja mielipiteet, joihin päätös vaikuttaa. Henkilöllä on siis oltava mahdollisuus sanoa sanansa asiassa, joka on hänen vastuullaan. Tässä yhteydessä puhutaan myös osallistuvasta ja osallistavasta johtamisesta, joilla tarkoitetaan edustavuuden periaatteen toteuttamista. Osallistava johtaminen on laajasti hyväksytty periaate, mutta sen toteuttaminen käytännössä ei aina ole helppoa.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text:
Kansalais- ja työväenopistojen toimintaa määrittää laki vapaasta sivistystyöstä, jonka mukaan opistojen erityistehtävänä on vastata alueellisiin ja paikallisiin sivistystarpeisiin sekä tarjota mahdollisuuksia omaehtoiselle oppimiselle ja kansalaisvalmiuksien kehittämiselle.
"”Vapaan sivistystyön tarkoituksena on elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta tukea yksilöiden persoonallisuuden monipuolista kehittymistä ja kykyä toimia yhteisöissä sekä edistää kansanvaltaisuuden, tasa-arvon ja
moniarvoisuuden toteutumista suomalaisessa yhteiskunnassa.”"


title: Urheilutapahtuman järjestäminen Suomessa

text:
Mediataloille tiedottaminen tehdään sähköpostilla ja faksilla. Luottokumppaneille viestitään keskinäisesti sovituin keinoin. Luottokumppaneita voivat olla vaikkapa alan kaupat, lajiliitot ja muut yhteisöt.
Sosiaalisen mediaan tiedottaminen merkitsee sähköisesti aktiivisille yhteisöille tiedottamista mm. keskustelufoorumeilla, twitterissä ja facebookissa.
Luottoyhteisölle tiedottaminen tehdään harrastelijayhteisöille, joiden voidaan oletta olevan kiinnostuneita kertomaan asiasta eteenpäin. Tällaisia voivat olla urheiluseurat ja -liikkeet.
Vähemmän vaihtuvat medialähteetkin kannattaa päivittää. Yksi esimerkki voi olla säännöllisen urheilutapahtuman wiki sivun lisääminen / päivittäminen.


title: Keskiaika

text: Keskiaika on leimallisesti eurooppalainen käsite kuvaamaan antiikin ja uuden ajan välistä ajanjaksoa. Joskus termiä käytetään kuvaamaan osittain päällekkäistä ajanjaksoa myös muussa maailmassa, kuten käsitteessä Kiinan keskiaika, mutta näillä ei ole yhteyttä varsinaiseen Euroopan keskiaikaan. Tälle ajalle tunnusomainen yhteiskuntajärjestelmä oli feodalismi, ja erityisesti Keski- ja Pohjois-Euroopassa keskiajan katsotaan yleensä alkaneen vasta kristinuskon saatua vallan. Niinpä Pohjoismaiden viikinkiaika lasketaan yleensä keskiaikaa Pohjois-Euroopassa edeltävän esihistorian osaksi.


title: Keskiajan filosofia

text: Ymmärrystä keskiajasta on leimannut renessanssihumanistien näkemys, jonka mukaan keskiaika oli puolibarbaarinen ajanjakso, joka sijoittui Kreikan ja Rooman kulttuurien ”klassisen” ajan ja tuon kulttuurin ”uudelleensyntymän” eli ”renessanssin” väliin. Keskiaika sisältää kuitenkin lähes tuhat vuotta kestäneen ajanjakson, johon sijoittuu paljon erilaisia filosofisia kehityskulkuja, jotka loivat pohjaa uuden ajan ajattelulle. Uudet filosofiset ajatukset kukoistivat erityisesti 1200-luvulla.


title: Kreikan historia

text:
Minolainen ja mykeneläinen kulttuuri olivat koko Euroopan ensimmäiset korkeakulttuurit. Minolainen kulttuuri tunnetaan ennen kaikkea sen Kreetalle rakentamista suurista palatsikeskuksista, kuten Knossos, Faistos ja Mália (Mallia). Palatsien rakentaminen alkoi ensimmäisellä palatsikaudella noin 2000 eaa. ja kukoisti toisella palatsikaudella, joka alkoi noin 1750–1700 eaa. Minolainen kulttuuri tunsi kirjoitustaidon, ja käytti sekä kreetalaisia hieroglyfejä että lineaari-A-kirjoitusta. Kulttuuri ei kuitenkaan ollut indoeurooppalainen eikä kreikankielinen.
Mykeneläinen kulttuuri kehittyi Manner-Kreikan varhaisemmista varhais- ja keskihelladisista kulttuureista. Se oli Euroopan ensimmäinen kreikankielinen kulttuuri. Ensimmäiset kreikkaa puhuneet kansat saapuivat Manner-Kreikan alueelle noin 2000 eaa. Mykeneläisen kulttuurin huippukausi Manner-Kreikassa alkoi noin 1600 eaa. Se valtasi minolaisen kulttuurin ydinalueet Kreetalla noin 1450 eaa., ja syrjäytti näin minolaisen kulttuurin. Myös mykeneläiset rakensivat palatseja, joista tunnetuimpiin kuuluvat Mykene, Tiryns ja Pylos Peloponnesoksella. Myös loppuvaiheen Knossos oli mykeneläinen palatsi. Kulttuuri kirjoitti loppuvaiheessaan kreikkaa, ja käytti tähän minolaisiin esikuviin perustunutta lineaari-B-kirjoitusta.


title: Manuel I Komnenos

text: Esimerkin siitä, millainen vaikutusvalta Manuelilla oli ristiretkivaltioissa, voi nähdä vielä tänäkin päivänä Jeesuksen syntymäkirkossa Betlehemissä. 1160-luvulla sen keskilaiva koristeltiin uusiksi mosaiikeilla, joissa kuvataan kirkolliskokouksia. Manuel oli yksi tämän työn hyväntekijöistä. Kirkon eteläseinällä on kreikankielinen kirjoitus, jossa lukee "tämän työn viimeisteli Efraim-munkki, maalari ja mosaiikintekijä, Manuel Porphyrogennetos Komnenoksen ja Amalrik I:n hallitessa". Se, että Manuelin nimi esiintyy ensin, on symboliikkaa, tunnustus Manuelin "yliherruudesta" kristityssä maailmassa. Manuelin rooli ortodoksikristittyjen ja kristittyjen pyhien paikkojen suojelijana on todiste hänen menetyksekkäistä pyrkimyksistään turvata Pyhä maa. Hallituskaudellaan keisari otti osaa monien kreikkalaisluostarien basilikojen koristeluun Pyhällä maalla mukaan lukien Pyhän haudan kirkko, jossa Manuelin panoksen ansiosta bysanttilainen papisto saattoi suorittaa kreikkalaiset liturgiansa joka päivä. Tämä kaikki vahvisti hänen asemaansa ristiretkivaltioiden "yliherrana". Samaa tekivät myös Antiokian ajautuminen Bysantin hegemoniaan sekä Jerusalemin lojaaliuden varmistuminen Antiokian ruhtinaan Renaud'n ja Jerusalemin kuninkaan Amalrikin kanssa tehdyin sopimuksin. Manuel oli Bysantin keisareista viimeinen, joka saattoi sotilaallisen ja diplomaattisen menestyksensä johdosta kutsua itseään "Dalmatian, Bosnian, Kroatian, Serbian, Bulgarian ja Unkarin hallitsijaksi".


title: Konya

text: Konya mainitaan jo Raamatussa, ja se oli antiikin Vähässä-Aasiassa merkittävä kaupunki, kreikkalaiselta nimeltään Ikonion ja latinalaiselta nimeltään Iconium. Sinne on haudattu runoilija Rumi. Konya oli 1200-luvulla Seldžukkien valtakunnan pääkaupunki. Seldžukit jättivät huomattavan jäljen alueen arkkitehtuuriin. Tyylisuunta muistuttaa telttaa kahdeksan- tai kymmenkulmaisine rakenteineen. Puukaiverruksiin perustuvassa koristelussa päästiin korkealle tasolle ja samaa tyyliä sovellettiin stukko- ja kivityössä. Sisäosissa käytettiin sinisävyisiä fajanssikaakeleita, josta myöhemmin kehittyi turkkilainen kaakelikoristelu. Moskeijoissa käyettiin kaakeliin maalattuja tai marmoriin kaiverrettuja Koraanin lauseita. Konyasta on lähtöisin myös derviššien tanssikulttuuri.


title: Paionioksen Nike

text:
Paionioksen Nike on Paionioksen veistämä voitonjumalatar Nikeä esittävä antiikin kreikkalainen veistos. Se on tehty klassisella kaudella noin vuonna 425–420 eaa. Veistos sijaitsi Olympian pyhäkköalueella ja on nykyisin sijoitettu Olympian arkeologiseen museoon.
Veistoksen jalustassa olevan piirtokirjoituksen mukaan se on tehty juhlistamaan messenialaisten ja naupaktoslaisten voittoa sodassa. Kyseessä on joko voitto spartalaisista Olpain taistelussa tai Pyloksen ja Sfakterian vapauttaminen spartalaisten vallasta, mitkä kummatkin tapahtuivat ateenalaisten avustuksella 426–425 eaa. Pausaniaan mukaan piirtokirjoituksessa ei kuitenkaan mainita voiton kohdetta siksi, että messenialaiset pelkäsivät spartalaisia eivätkä halunneet kehuskella voittaneensa nämä.


title: Euroopan historia

text: Kaupankäynnin yhteydessä Kreetalle syntyi vauras yhteiskunta noin vuoden 2000 eaa. aikoihin. Yhteiskunnan ympärille kasvoi minolainen korkeakulttuuri. Kulttuurin rinnalla eli myös toinen, mykeneläinen kulttuuri. Mykeneläisellä ajalla (1550–1000 eaa.) kulttuurin painopiste siirtyi mantereelle Kreikkaan. Mykeneläinen aika saa nimensä Argoliin maakunnassa sijainneesta Mykenen palatsikeskuksesta, jonka valtias hallitsi laajoja alueita sekä mantereesta että saaristosta. Minolaiset ja mykeneläiset hallitsivat kirjoitustaidon, jonka käyttö kohdistui lähinnä vain kirjanpitoon eikä kirjallisuuden luomiseen.


title: Menelaion

text: Antiikin aikana eli perinne, että paikalla oli kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvän Spartan kuningas Menelaoksen sekä tämän puolison Helenan hauta. Näiden kultti paikalla sai alkunsa viimeistään arkaaisella kaudella 700-luvulla eaa., jolloin paikalle rakennettiin ensimmäinen pyhäkkö. 600-luvun eaa. lopulla tai 500-luvun eaa. alussa paikalle rakennettiin Helenalle ja Menelaokselle omistettu temppeli. Pyhäkkö uusittiin klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Pyhäkkö säilyi käytössä hellenistiselle kaudelle saakka, jolloin se vaurioitui maanjäristyksessä. Miehet kävivät paikalla anomassa rohkeutta ja menestystä sodassa, ja naiset puolestaan pyytämässä kauneutta itselleen ja lapsilleen.


title: Antiikin Kreeta

text: Minolainen kulttuuri taantui noin 1500–1450 eaa. muun muassa maanjäristysten seurauksena. Tämän jälkeen Manner-Kreikan mykeneläinen kulttuuri sai Kreetan valtaansa 1400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. Tämän jälkeen Knossos toimi mykeneläisenä palatsina. Homeros kuvaa "Odysseiassa" Kreetalla olleen herooiselle ajalla eli Troijan sodan aikaan 90 kaupunkia. Minolais-mykeneläinen kulttuuri romahti lopullisesti noin 1200–1100 eaa. Seuranneina niin kutsuttuina pimeinä vuosisatoina väestö siirtyi asutuksiin, jotka sijaitsivat korkeammalla Kreetan vuorilla, tai muutti idemmäksi pois saarelta.


title: Minoa

text:
Minoan esihistoriallinen asutus on yksi Kykladien parhaiten säilyneitä. Kykladisella kaudella osa kukkulan luolista toimi ilmeisesti pyhäköinä. Esihistoriallisen ajan esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, kykladisia idoleita, savisia pienoisfiguriineja ja obsidiaanista tehtyjä nuolenkärkiä ja muita esineitä.
Antiikin ajan kaupungin linnoitusmuurit kulkivat erityisesti kukkulan itäpuolella ja alarinteessä, missä kukkula ei tarjonnut luonnonlinnoitusta. Muurit oli varustettu tornein. Muuria on säilynyt kukkulan itärinteessä noin 40 metrin matkalta ja jopa yli kolmen korkeudelta.


title: Gregoriaaninen kirkkolaulu

text: Gregoriaanista kirkkomusiikkia esitetään kolmella eri tyylillä: "vuorolauluna" (responsorisesti), "antifonisesti" ja suoraan. Vuorolaulussa solisti ja kuoro (tai seurakunta) vuorottelevat. Antifonisessa laulussa kaksi kuoroa vuorottelee ja suorassa tavassa kuoro esittää laulut ilman vuorotteluja. Esitystapa vaihtelee esimerkiksi muun muassa messun osien mukaan siten, että esimerkiksi introitus esitettiin tavallisesti antifonisesti ja halleluja vuorolauluna.


title: Cantinovum

text: Kuoron nimi on latinaa ja tarkoittaa ”uutta laulua”. Cantinovumille on ominaista esittää juuri sille sävellettyä musiikkia, ja nimensä mukaisesti kuoro onkin kantaesittänyt lukuisia kuoroteoksia. Cantinovumin ohjelmisto koostuu a cappella- ja orkesteriteoksista, renessanssimusiikista aina moderniin ja kevyeen musiikkiin. Cantinovum on tehnyt useita kertoja yhteistyötä Jyväskylä Sinfonian ja muiden orkestereiden kanssa. Kuoro on saavuttanut menestystä monissa kuorokilpailuissa.


title: Mieskuoro Laulun Ystävät

text: Kuoron ohjelmisto rakentuu pääasiassa kotimaisesta mieskuoromusiikista. Kirjanpidon mukaan esitettyjä teoksia on noin 500, joiden joukossa on useita uusia mieskuoroteoksia muun muassa Leevi Madetojalta, Martti Turuselta ja Erkki Salmenhaaralta. Suomalaisille mieskuoroille ja näin myös Laulun Ystäville on säveltäjämestari Jean Sibeliuksen sävellystuotanto tullut tärkeäksi. Kullervo-sinfonian on kuoro levyttänyt kaksi kertaa ja teosta on esitetty kotimaassa ja ulkomailla toistakymmentä kertaa. Muiden säveltäjien teosten joukosta kannattaa mainita 30 kertaa esitetty Luigi Cherubinin Requiem d-molli ja uusimpana suurprojektina valmistunut oli De Profundis -äänite.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Suomessa suosittuja muistotilaisuuden kappaleita ovat esimerkiksi ”Rakastan sinua elämä”, ”Ystävän laulu” ja ”Elämälle kiitos”. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.


title: Kansanlaulukuoro Peipposet

text: Mikko von Deringer laajensi kuoron ohjelmistoa ulkomaisilla kansanlauluilla, joita hän keräsi lukuisilla matkoillaan. Ulkomaisiin lauluihin tehtiin mukaillut suomennokset tai kokonaan uudet sanoitukset. Kuoron "hovisanoittajana" toimi pitkään komentajakapteeni Erkki Ainamo; hänen muutettuaan 1960-luvun lopulla Espanjaan uudeksi laulujen sanoittajaksi tuli opetusneuvos Antti Henttonen. Kaikkiaan kuoro tallensi Yleisradion kantanauhoille noin 350 laulua. Muutamia alun perin Peipposten ohjelmistoon kuuluneita lauluja levytti kuoron solistina laulanut Mauno Kuusisto. Kuoro itse levytti vain muutaman joululaulun.


title: Suomen Naiskuoroliitto

text: Naiskuorolaiset voivat suorittaa merkkejä liiton järjestämissä merkkilaulujen suoritustilaisuuksissa. Merkit suoritetaan järjestyksessä: ensin perus-, sitten taito- ja lopuksi mestarimerkki. Suoritustilaisuudessa kokeeseen osallistuvat laulajat muodostavat kvartetteja (1. sopraano, 2. sopraano, 1. altto, 2. altto), jotka esittävät laulut arvostelevalle lautakunnalle. Laulut on osattava ulkoa. Koelaulut arvotaan suoritustilaisuudessa. Esimerkiksi perusmerkkiä suorittavan kuorolaisen pitää ennen koetta opetella oma stemmansa perusmerkkiohjelmiston lauluista (35 laulua), ja hänen on osattava laulaa laulut ulkoa yhdessä muun kvartetin kanssa.


title: Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat

text: KYL esittää laajasti erilaista ohjelmistoa suomalaisista mieskuoromusiikin mestariteoksista uusimpaan populaarimusiikkiin. Kuoro on esittänyt myös muun muassa elokuvamusiikkia, minkä lisäksi ohjelmistoon kuuluvat muun muassa serenadit ja, erityisesti pienryhmäesityksissä, juomalaulut. Pitkän uransa aikana kuoro on voittanut kansainvälisiä kilpailuja ja tehnyt kiertueita ulkomailla. Kuoro esiintyy säännöllisesti ja on julkaissut kriittisesti arvostettuja äänitteitä. Kuoro esiintyy myös erikokoisina pienryhminä noin viisikymmentä kertaa vuodessa.


title: Suomen Mieskuoroliitto

text: Mieskuorolaiset voivat suorittaa laulumerkkejä liiton ohjeiden mukaan järjestetyissä merkkilaulujen suoritustilaisuuksissa. Merkit suoritetaan järjestyksessä: ensin perus-, sitten taito- ja lopuksi mestarimerkki. Suoritustilaisuudessa kokeeseen osallistuvat laulajat muodostavat kvartetteja (1. tenori, 2. tenori, 1. basso, 2. basso), jotka esittävät laulut arvostelevalle lautakunnalle. Koelaulut arvotaan suoritustilaisuudessa. Perusmerkkilaulut on osattava ulkoa, muissa merkeissä laulut saa laulaa nuoteista.


title: Esilaulaja

text: Vuorolaulussa esilaulaja on soolo-osan laulaja, jonka esittämän säkeen muut joukkolaulantaan osallistujat kertaavat joko sellaisenaan tai liittävät siihen saman tai uudistuvan kertosäkeen. Jo muinaisessa Kreikassa tunnettiin ryhmälaulanta, jossa kuoro toisti esilaulajan säkeet. Tavan tunsivat myös germaaniset, romaaniset ja slaavilaiset kansat. Juutalaisessa temppelilaulussa ja vanhassa kristillisessä kirkkolaulussa käytetään laulutapaa, jossa ryhmä vastailee solistille joko lyhyin tai pitemmin osuuksin. Tällaisen esitystavan nimitys kristillisessä kirkossa on responsorinen laulu. Seurakunnan tapahtumissa laulettavaa yhteislaulua kutsutaan kaikulauluksi, jos esilaulaja tai esilauluryhmä laulaa säkeen ja seurakunta toistaa sen. Näin pienten lasten ja harvoin kirkossa käyvien ihmisten on helpompi osallistua jumalanpalvelukseen.


title: Porin Poikakuoro

text: Porin Poikakuoro on SATB-tyyppinen poikakuoro. Kuoron ohjelmistoon kuuluu kirkkomusiikkia eri aikakausilta sekä muuta kuoromusiikkia. Kuoro harjoittelee 1–2 kertaa viikossa ja pitää leirejä muutamia kertoja lukuvuoden aikana. Kuoro on myös aktiivisesti tehnyt useita matkoja Eurooppaan.Kuoro teki elokuvadebyyttinsä vuonna 2005 esiintymällä ohjaaja Timo Koivusalon elokuvassa "Kaksipäisen Kotkan varjossa". Kuoro esittää elokuvassa laulun "Miespolvien Marssi" yhdessä Porin Mies-Laulun kanssa.


title: Viiniköynnökset

text: Viiniköynnökset ("Vitis") on viiniköynnöskasveihin ("Vitaceae") kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 60 lajia. Muutamia lajeja, etenkin viiniköynnöstä eli aitoviiniä ("Vitis vinifera") viljellään laajalti hedelmiensä eli viinirypäleiden vuoksi, joita käytetään viinin valmistukseen mutta syödään myös sellaisenaan. Viiniköynnöksiin aiemmin luokiteltuja lajeja:Hybridit eli aitoviinin ja amerikkalaisten lajien risteymät ovat suosittuja, koska ne kestävät tuholaisia ja pohjoisimmilla viljelysalueilla myös hallaa paremmin kuin puhtaat lajit.


title: Viinintuotanto Suomessa

text: Viiniköynnöstä kannattaa ensimmäisen vuoden jälkeen lannoittaa alkukesällä kukinnan aikoihin. Lannoitus tulee lopettaa viimeistään elokuussa marjojen alkaessa kypsyä, jotta köynnös kypsyttäisi marjansa nopeammin ja ehtisi valmistautua talven tuloon. Samalla vähennetään myös kastelua. Heinäkuun lopussa viiniköynnökselle on hyvä antaa vähän typpeä ja paljon kaliumia sisältävä syyslannoitus, joka edistää versojen talveentumista. Yleinen harhaluulo on, että pohjoisilla viljelyalueilla paksu lumipeite haittaa viiniköynnöksen kasvatusta. Riittävän paksu lumipeite suojaa kuitenkin köynnösten juuristoa ja rungon alinta osaa paleltumiselta. Kylmillä alueilla, kuten Kanadassa ja Siperiassa, viiniköynnöksen kasvatus on ylipäätään mahdollista 1,5 - 2 m paksuisen lumipeitteen ansiosta. Viiniköynnös on hangen sisällä ikään kuin iglussa eikä maanpinnan lämpötila laske paksun hangen alla juurikaan nollan alapuolelle, vaikka ulkona olisi pakkasta kolmekymmentä astetta. Pohjoisilla alueille viinintuotannon ongelmaksi saattaa muodostua tulevaisuudessa lumipeitteen oheneminen. Talvilevon aikana köynnöksen maanpäällisissä osissa ei ole nestekiertoa, eikä pohjoisessa kasvatettujen lajikkeiden versoissa ja silmuissa ei ole havaittu merkittäviä vaurioita, vaikka pakkasta on ollut lyhyen aikaa kolmekymmentäkin astetta .


title: Viiniköynnös

text: Viiniköynnös eli aitoviiniköynnös ("Vitis vinifera") on yleisimmin viljelty viiniköynnös. Siitä on jalostettu useita lajikkeita, joita kasvatetaan viinin ja viinirypäleiden takia sekä koristekasveina ja viininlehtikääryleiden tarpeisiin.


title: Viiniköynnös

text: Aitoviiniä on viljelty Egyptissä jo 6 000 vuotta sitten. Se on jalostettu Välimeren seudulla villinä elävästä metsäviinistä ("Vitis sylvestris", joissakin lähteissä alalaji "Vitis vinifera" subsp. "sylvestris"). Viiniä viljellään Keski- ja Etelä-Euroopassa, Afrikassa Välimeren rannalla ja Etelä-Afrikassa, Pohjois-Amerikassa etenkin Kaliforniassa, Etelä-Amerikassa Chilessä, Argentinassa, Uruguayssa ja Brasiliassa ja lisäksi Australiassa ja Uudessa Seelannissa. Suomessa viinikynnöksiä kasvatetaan lähinnä harrastuksena kasvihuoneissa ja etelän suojaisimmilla pihoilla ja parvekkeilla.


title: Viinintuotanto Suomessa

text: Ensimmäisenä parina kesänä viiniköynnöksen kannattaa antaa kasvaa melko vapaasti, sillä se vahvistaa runkoa ja juuristoa. Kukinnot kannattaa poistaa, sillä ne hidastavat nuoren köynnöksen kasvua. Alkutalvesta maan jäädyttyä köynnöstä pitäisi kuitenkin uskaltaa leikata tarpeeksi, jotta köynnökseen kehittyisi vahva runko.


title: Luomuviini

text: Homeopaattinen lääkitys ja sitä myötäilevät Steinerin maan hedelmällisyyttä lisäävät menetelmät biodynaamisessa viininkasvatuksessa saattavat kuulostaa omituisilta, mutta monet maailman parhaat viinit tuotetaan Steiner homeopaattisten viljelyperiaatteiden mukaan. Erityisen ranskalaiset viinintuottajat ovat olleet niiden innokkaita soveltajia. Ranskalainen terroir-käsite on syntynyt vuosisatojen kuluessa munkkien kehittämästä viininkasvatus- ja maanmuokkausperinteestä, josta Steiner lienee myös ottanut oppia. Munkit pystyivät maata maistamalla päättelemään, onko maa viiniköynnöksen kasvatukseen sopiva. Terroir-käsitteen mukaan tietyt viinilajikkeet antavat parhaan ja korkealaatuisimman sadon vain tietyn paikkakunnan tarkoin määritellyn palstan maaperässä, johon on aikojen kuluessa kehittynyt tasapaino ympäristön, eliöstön ja viiniköynnöksen välille.


title: Viinikirva

text: Viinikirva esiintyi 1800-luvulle saakka vain pohjoisamerikkalaisissa luonnonvaraisissa viiniköynnöslajeissa. Niille on vähitellen kehittynyt viinikirvaa vastaan luontainen vastustuskyky, jota sitä vastoin ei ole tärkeimmällä viljellyllä lajilla, viiniköynnöksellä ("Vitis vinifera"). Kun viinikirva 1860-luvulla levisi Eurooppaan, se olikin vähällä tuhota kaikki viiniviljelmät. Tuhojen välttämiseksi viininviljelyksessä ryhdyttiin käyttämään perusrunkona pohjoisamerikkalaista törmäviiniä ("Vitis riparia"), jonka runkoon viiniköynnöksen halutun lajikkeen oksia vartetaan. Näin tehdään nykyisin lähes kaikilla tärkeimmillä viininviljelysalueilla lukuun ottamatta Chileä, jonne viinikirva ei ole levinnyt.


title: Viinintuotanto Suomessa

text: Viiniköynnöksen ruukkutaimia voi istuttaa alkukesästä syksyyn, mutta juurtumisen ja talvehtimisen kannalta taimi on parempi istuttaa Suomen olosuhteissa alkukesällä, kun hallasta ei ole enää vaaraa. Taimelle sopiva paikka on kasvihuone tai erityisen lämmin ja aurinkoinen paikka, jossa ei ole kovin suurta hallariskiä keväällä tai syksyllä. Paikalla ei saa olla myöskään seisovaa vettä etenkään kasvukauden ulkopuolella. Paras maalaji on hieta. Viiniköynnös ei menesty pelkässä multa- tai turvemaassa, hiekkamaassa tai savessa, sillä niissä esiintyy äärimmäisiä vaihteluja kosteuden suhteen. Sopiva istutuskuoppa on vähintään 50 cm leveä ja 40 - 50 cm syvä. Kuoppa täytetään vedellä ja sinne sekoitetaan multaa, maata, kompostia, kalkkia, lannoitteita ja hivenaineita. Itse viiniköynnös istutetaan mahdollisimman syvälle, jotta sen pääjuuret olisivat turvassa jäätymiseltä. Aitojuurisista taimista voi peittää jopa puolet, mutta perusrungollisista taimista varttamiskohta on jätettävä 2–3 cm maanpinnan yläpuolelle. Maan alle jäävät vesioksat leikataan pois ja juuret levitetään, mikäli purkki on kasvanut niitä täyteen. Maa poljetaan tiiviiksi ja kastellaan runsaasti istutuksen jälkeen. Kasvupaikan voi jättää alkukesällä kuopalle, mikä helpottaa köynnöksen kastelua. Kuoppaa täytetään kesän mittaan. Nuorta köynnöstä tulisi kastella päivittäin poutajaksoilla .


title: Bliss (valokuva)

text: Seuraavan vuosikymmenen aikana on väitetty, että "Bliss" olisi katsotuin valokuva maailmassa tuona aikana. Maisema on muuttunut niistä ajoista, kun kuva otettiin: mäellä ja kentän etualalla on nykyään viiniköynnöksiä.


title: Viiniköynnöskasvit

text: Viiniköynnöskasvit (Vitaceae) on kasviheimo. Siihen kuuluu enimmäkseen köynnöksiä mutta myös joitakin varpuja ja muutamia ruohovartisia kasveja. Heimon suvuista viiniköynnöksiä kasvatetaan hedelmiensä takia, kissuksia ja villiviinejä koristekasveina.