title: Ivan Mazepa

text: Ivan Stepanovytš Mazepa (, , kirjoitetaan myös "Mazeppa"; noin 1639 Mazepyntsi, lähellä Bila Tserkvaa, Puola-Liettua – 8. syyskuuta 1709 Bender, Bessarabia, Osmanien valtakunta) oli Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani vuosina 1687–1709. Hän soti aluksi Venäjän keisari Pietari Suuren rinnalla turkkilaisia vastaan, mutta suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1708 hän liittoutui Ruotsin kuningas Kaarle XII:n kanssa nousten kapinaan Venäjää vastaan. Hän kärsi tappion ratkaisevassa Pultavan taistelussa vuonna 1709.


title: Ivan Mazepa

text: Mazepa on ollut kiistelty hahmo Ukrainassa ja Venäjällä. Ukrainassa häntä on pääsääntöisesti pidetty kansallissankarina ja Ukrainan itsenäisyyden esitaistelijana. Osa myöhemmistä kansallismielisistäkin ukrainalaisista historioitsijoista tosin piti Mazepaa lähinnä kasakkaeliitin etuja ajaneena talonpoikien sortajana. Venäjällä Mazepa muistetaan ennen kaikkea epäluotettavana petturina. Hänet tuomittiin sekä Venäjän keisarikunnan että Neuvostoliiton historiankirjoituksessa.


title: Ivan Mazepa

text: Mazepa oli pitkään erittäin lojaali Venäjälle. Uudessa Venäjän–Turkin sodassa hän lähetti joukkojaan vuoden 1689 Krimin-sotaretkelle ja kukisti Krimin kanssa liittoutumista yrittäneiden zaporogien kapinan. Mazepa oli sattumalta Moskovassa vuonna 1689 kun nuori tsaari Pietari I syrjäytti valtataistelussa sijaishallitsijana toimineen sisarpuolensa Sofia Aleksejevnan. Mazepa oli alkujaan ollut Sofian tukija, mutta onnistui muodostamaan luottamukselliset suhteet myös Pietariin. Mazepan on arveltu alusta alkaen tavoitelleen Puolalle kuuluneen Dneprin länsipuolisen Ukrainan yhdistämistä hetmanaattiin ja laskelmoineen uskollisuuden Venäjälle olevan paras tie tämän päämäärän saavuttamiseksi. Hetmanina Mazepa suosi taiteita, edisti koulutusta ja rakennutti paljon kirkkoja. Hänen valtakaudellaan myös kirjallisuus ja kansallinen kulttuuri kukoistivat Ukrainan hetmanaatissa. Hän rahoitti Uuden testamentin kääntämisen arabiaksi. Lisäksi Mazepa suosi ortodoksista kirkkoa ja maanomistajien yläluokkaa.


title: Ivan Mazepa

text: Mazepa asettui vuonna 1669 hetmani Petro Dorošenkon palvelukseen ja toimi korkeissa asemissa tämän armeijassa ja esikunnassa. Dorošenko oli alkuaan Puolan tukema vastahetmani, joka valtasi tilapäisesti suuren osan Venäjän alaisesta kasakkahetmanaatista, mutta liittoutui myöhemmin Osmanien valtakunnan kanssa. Mazepa osallistui vuonna 1672 Dorošenkon sotaretkeen Puolaa vastaan. Mazepan matkustaessa vuonna 1674 Dorošenkon lähettiläänä hän joutui Zaporožjen kasakoiden eli zaporogien atamaanin Ivan Sirkon vangitsemaksi. Sirko luovutti hänet Dorošenkon viholliselle, Venäjän tukemalle hetmani Ivan Samoilovytšille. Mazepa voitti Samoilovytšin luottamuksen ja ryhtyi tämän palvelukseen. Mazepa osallistui Venäjän–Turkin sodan aikana 1677–1678 Samoilovytšin joukoissa taisteluihin Tšyhyrynistä. Vuodesta 1682 Mazepa oli hetmanaatin kenraalijesaul.


title: Ivan Mazepa

text: Mazepa on ollut kiistelty avainhahmo sekä Ukrainan että Venäjän historiassa. Hänen elämänsä innoitti monia romantiikan ajan eurooppalaisia runoilijoita, kirjailijoita ja säveltäjiä.


title: Ivan Mazepa

text:
Kun Ruotsin sotamenestys pakotti August II:n luopumaan Puolan kruunusta vuoden 1706 Altranstädtin rauhan yhteydessä, Mazepa alkoi vakavissaan harkita puolen vaihtamista sodassa ja aloitti salaisen yhteydenpidon ensin Stanislaw Leszczynskin ja sitten myös Ruotsin kuningas Kaarle XII:n kanssa. Kun Ruotsin ja Puolan armeijat vuonna 1708 aloittivat hyökkäyksensä Ukrainan alueelle, Pietari Suuri kieltäytyi lähettämästä Mazepalle apujoukkoja hetmanaatin puolustamiseen. Tämä oli Mazepalle viimeinen pisara, joka sai hänet solmimaan salaisen liiton Kaarle XII:n ja Leszczynskin kanssa. Käänne tuli Pietari Suurelle täytenä yllätyksenä. Läheskään kaikki kasakat eivät olleet valmiita vaihtamaan puolta ja aluksi vain viitisentuhatta kasakkaa seurasi Mazepan mukana Gorkiin, jossa hän tapasi Kaarle XII:n ensi kerran lokakuussa 1708. Venäjän käynnistettyä vastahyökkäyksen Mazepa joutui marraskuussa 1708 perääntymään pois hetmanaatin alueelta, jolloin venäläiset valtasivat hänen pääkaupunkinsa Baturynin, polttivat sen maan tasalle ja joukkomurhasivat sen asukkaat. Samassa kuussa Venäjälle uskollisina pysyneet kasakat valitsivat Ivan Skoropadskyin kilpailevaksi hetmaniksi Hluh’ivissa. Kaarle XII:n lupaus Ukrainan itsenäisyydestä houkutteli kuitenkin Zaporožjen kasakat Mazepan puolelle. Maaliskuussa 1709 Kaarle XII allekirjoitti Mazepan ja zaporogien atamaanin Kost Hordijenkon kanssa liittosopimuksen, jossa Kaarle sitoutui olemaan solmimatta rauhaa Venäjän kanssa ennen kuin Ukraina olisi vapautettu Venäjän vallasta.
Mazepan kohtalon sinetöi Ruotsin liittouman tappio 8. heinäkuuta 1709 käydyssä suuressa Pultavan taistelussa, johon Mazepakin osallistui omien joukkojensa komentajana. Hän oli itse suositellut Kaarle XII:lle Pultavan kaupungin valtaamista. Tappion jälkeen Mazepa, kuningas Kaarle ja Hordijenko pakenivat kasakka-armeijan rippeiden kanssa turvaan Osmanien valtakunnan alueelle. Pietari Suuri vaati Ruotsilta rauhan ehtona petturina pitämänsä Mazepan luovuttamista hänelle. Mazepa oli tässä vaiheessa jo pahasti sairas ja hän kuoli pian pakopaikassaan Benderissä, nykyisen Moldovan alueella. Mazepa haudattiin Pyhän Yrjön luostariin Galaţissa Moldaviassa, mutta hänen hautansa on myöhemmin hävitetty. Pietari Suuren määräyksestä Venäjän ja Ukrainan ortodoksiset kirkot julistivat hänet kirkonkiroukseen.


title: Ivan Mazepa

text: Vuonna 1700 puhjenneessa suuressa Pohjan sodassa Mazepa pysyi aluksi uskollisena Venäjälle, mutta alkoi vähitellen menettää uskoaan yhteistyöhön Venäjän kanssa. Ukrainan kasakat joutuivat nyt sotimaan Venäjän armeijan mukana kaukana kotiseudultaan, kuten Liivinmaalla. Mazepan joukot olivat mukana sodassa vuoden 1701 Erastferin taistelusta alkaen, tosin hän ei itse toistaiseksi johtanut joukkojaan taistelukentällä. Kasakoiden tyytymättömyys lisääntyi, koska heitä käytettiin paljon kaikkein kuluttavimmissa taisteluissa ja esimerkiksi Venäjän uuden pääkaupungin Pietarin rakennustöissä. Vuonna 1704 hetmanaatin armeija määrättiin Puolaan sotimaan Venäjän tukeman kuningas August II Väkevän puolesta Ruotsin tukemaa kilpailevaa kuningasta Stanislaw Leszczynskiä vastaan. Edetessään Puolaan Mazepan kasakat onnistuivat valloittamaan koko Puolalle kuuluneen läntisen Ukrainan. Mazepan ja kasakoiden pettymykseksi Pietari Suuri kuitenkin ilmoitti, että Dneprin länsipuolinen Ukraina palautettaisiin sodan jälkeen Puolalle, jos kuningas August pysyisi vallassa. Samaan aikaan Venäjän armeijan ukrainalaisille aiheuttamat rasitukset heikensivät myös Mazepan omaa suosiota. Mazepan kärsivällisyyttä koetteli sekin, että heinäkuussa 1706 Pietari Suuri määräsi hänet venäläisen kenraalin Aleksandr Menšikovin alaiseksi komentajaksi, mitä hän ei pitänyt arvolleen sopivana.


title: Ivan Mazepa

text: Mazepasta kerrotut tarinat innoittivat suuresti 1800-luvun eurooppalaisia kirjailijoita ja säveltäjiä. Englantilainen lordi Byron kirjoitti hänestä runoelman "Mazeppa" (1819) ja ranskalainen Victor Hugo samannimisen runon (1828). Myös venäläisen Aleksandr Puškinin runoelma "Pultava" (1828) käsittelee Mazepaa. Puolalainen Juliusz Słowacki kirjoitti hänestä näytelmän "Mazepa" (1839). Hän innoitti myös Franz Lisztin sinfonisen runon "Mazeppa" (1851) ja Pjotr Tšaikovskin oopperan "Mazeppa" (1884).


title: Michael Maze

text: Michael Maze (s. 1. syyskuuta 1981) on tanskalainen pöytätennispelaaja. Vasenkätinen Maze on yksi Pohjoismaiden parhaista pöytätennispelaajista. Hänen paras saavutuksensa uralla on pronssimitali Ateenan olympialaisien nelinpelistä vuonna 2004, kun hän voitti pronssia Finn Tugwellin kanssa. Mazen pelityyli on varsin puolustava, ja hänen paras lyöntinsä on rystyspinni. Maze on ollut lahjakas pelaaja juniorista lähtien, sillä hän voitti juniorien EM-kisoissa sekä kaksin-että nelinpelin sarjat. Hänen viimeisin huippusaavutuksensa on välieräpaikka MM-kisoissa 2005. Tällä hetkellä Maze on maailmanlistalla sijalla 21. Lontoon olympiakisojen kaksinpelissä Mazen pelit päättyivät puolivälieriin, samassa puolivälierä ottelussa hän sai myös keltaisen kortin lyötyään pallon hävityn pisteen jälkeen tuomaria kohti.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Suojeluskuntaselkkaus (tunnetaan myös nimellä Suojeluskuntakriisi) oli kesäkuussa 1921 tapahtunut Suomen sisäpoliittinen kriisi, joka oli pahimmasta tapauksessa johtaa suojeluskuntien toteuttamaan vallankaappaukseen. Tapahtuma sijoittuu kuumentuneeseen sisäpoliittiseen ilmapiiriin, joka oli syntynyt oikeiston, keskustan ja vasemmiston välisistä jännitteistä. Kriisi sai alkunsa Hufvudstadsbladetissa julkaistusta kenraalimajuri Paul von Gerichin kirjoittamasta artikkelista. Kriisi oli yksi osa sisäpolitiikan kiristymistä, joka johti lopulta sisäasianministeri Heikki Ritavuoren murhaan, johon myös von Gerich oli todennäköisesti sekaantunut omalla tavallaan.


title: Suojeluskuntaselkkaus

text: Suojeluskuntaselkkaus alkoi, kun torstaina 9. kesäkuuta 1921 Hufvudstadsbladetissa julkaistiin nimimerkin v.G:n kirjoittama artikkeli nimeltään ""Skall Finland ingå i ett baltiskt förvarsförbund?"" (). Tuolloin Hufvudstadsbladetin poliittinen kanta oli ehdottomasti oikeistolainen ja se myötäili myös monissa asioissa äärioikeistoa. Kirjoituksessa Helsingin suojeluskuntapiirin päällikkö, kenraalimajuri Paul von Gerich arvosteli hallituksen harjoittamaa reunavaltiopolitiikkaa ja varoitti sitomasta Suomea Baltian ja Puolan maiden kohtaloihin. Reunavaltiopolitiikassa Suomi haki poliittista- ja sotilaallista yhteistyötä Itämeren alueen maiden kanssa. Kirjoituksellaan Gerich onnistui tölväisemään ja loukkaamaan Baltian ja Puolan lisäksi Saksaa, Ranskaa ja Italiaa. Näin ollen kyseisten maiden Helsingissä oleskelleet diplomaatit loukkaantuivat ja vaativat hyvitystä. He olivat saaneet selville nimimerkin "v.G." takana olleen kirjoittajan henkilöllisyyden.


title: Paul von Gerich

text: Vuonna 1921 von Gerich siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen Helsingin suojeluskuntapiirin päälliköksi. Ns. suojeluskuntaselkkaus sai alkunsa kun von Gerich julkaisi Hufvudstadsbladetissa 9. kesäkuuta 1921 nimimerkillä artikkelin nimeltä "Tuleeko Suomi liittymään balttilaiseen puolustusliittoon?". Tässä kirjoituksessa saksalaismielinen von Gerich arvosteli voimakkasti Ranskan ja Puolan johtamaa reunavaltiopolitiikkaa Baltiassa ja Itä-Euroopassa. Tämä kirjoitus aiheutti voimakkaita vastalauseita näiden maiden suurlähetystöjen taholta ja Suomen hallitus painosti suojeluskuntajärjestön ylipäällikköä G. D. von Esseniä erottamaan von Gerichin. Kun von Essen ei tähän suostunut hallitus erotti hänet ja määräsi hänen tilalleen kenraalimajuri K. E. Bergin. Berg erotti sitten von Gerichin mutta joutui sen jälkeen niin voimakkaan arvostelun kohteeksi suojeluskuntien ja armeijan piirissä että hän ampui itsensä 22. kesäkuuta 1921 oltuaan vain kaksi päivää suojeluskuntien ylipäällikkönä.


title: Suojeluskunta

text:
Jyväskylän kokous oli kuitenkin ratkaiseva. Sen pohjalta sota-asiaintoimikunta täydensi suojeluskuntalaisilla komiteaansa, joka laati 30.–31. heinäkuuta ehdotuksen suojeluskuntajärjestön säännöiksi. Suojeluskunta-asetus (86/1918) annettiin jo 2. elokuuta 1918, koska valtiovalta halusi saada haltuunsa jo käynnistyneen epämääräisten paikallisten suojeluskuntien perustamisen. Asetus perusti Suojeluskuntajärjestön, mutta se ei vakiinnuttanut heti tilannetta ja sotaministeriö joutui kieltämään vielä myöhemmin painostuksen jäsenrekrytoimisen keinona. Kysymys pakosta ja vapaaehtoisuudesta vielä tässä vaiheessa hiersi tilannetta. Asetuksessa Suojeluskuntajärjestön tehtäviksi määriteltiin:
Tämä pykälä asetuksesta pysyi suurin piirtein samanlaisena koko järjestön olemassaolon ajan. Se teki suojeluskunnista kiinteän Suomen sotavoimien osan, jonka tärkein tehtävä oli toimia armeijan vapaaehtoisena reservinä. Jäsenistöstä asetuksessa määrättiin seuraavaa:


title: Suojeluskunta

text: Tammikuussa 1918 suojeluskuntaliike oli organisoitunut ja muuttunut yhtenäisemmäksi. 26. joulukuuta 1917 oli aloitettu jääkärien johdolla ensimmäinen yhteinen suojeluskuntalaisten päällystökoulu, Vimpelin koulu, jossa koulutettiin joukkueenjohtajia. Kokonaisuudessaan maassa oli noin 500 suojeluskuntaa ja noin 40 000 suojeluskuntalaista. 12. tammikuuta 1918 senaatti sai valtuudet lujan järjestysvallan luomiseksi maahan ja 25. tammikuuta suojeluskunnat julistettiin hallituksen joukoiksi. Punaisten noustessa kapinaan Helsingissä ja Mannerheimin johtamien suojeluskuntalaisten aloitettua venäläisten riisumisen aseista Pohjanmaalla 27. tammikuuta suojeluskuntalaisia oli mukana vapaaehtoisina 17 000–18 000. Myöhemmin säädetty asevelvollisuuslaki toi loputkin suojeluskuntalaiset mukaan sotaan. Suojeluskuntalaiset olivat ottaneet punakaartilaisten kanssa yhteen jo muutamaa päivää aiemmin Kymenlaaksossa ja Karjalassa.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Suojeluskuntien järjestäytyminen alkoi Etelä-Pohjanmaalla muun Suomen tavoin syksyn 1917 aikana. Loka–marraskuun vaihteessa Saksasta purjehtinut höyrylaiva "S/S Equity" toi Vaasaan ja Pietarsaareen suojeluskuntalaisille tarkoitetun aselastin ja samalla Suomeen saapuivat myös ensimmäiset jääkärit. Helsingissä 11. joulukuuta 1917 pidetyssä suojeluskuntien edustajakokouksessa järjestön tukialueeksi päätettiin syksyn ajan jatkuneen aktiivisen toiminnan vuoksi ottaa juuri Pohjanmaa. Kokouksen jälkeen aloittivat toimintansa aliupseereita kouluttanut Vimpelin sotakoulu sekä Porvoosta Lappajärvelle siirtynyt ratsupoliisikoulu. Vuodenvaihteessa Etelä-Pohjanmaalla oli jo vajaat 3 000 jääkäreiden kouluttamaa miestä. Myös osa Suomessa olleista venäläisistä upseereista koulutti suojeluskuntaosastoja eri puolilla Pohjanmaata, koska he pitivät järjestöä vallankumouksellisten sosialistien vastavoimana. 15. tammikuuta 1918 pääministeri P. E. Svinhufvud nimitti kenraali C. G. E. Mannerheimin senaatin perustaman sotilaskomitean puheenjohtajaksi valtuuttaen hänet samalla järjestämään hallituksen joukot ja toimimaan niiden päällikkönä. Mannerheim aloitti joukkojen kokoamisen Vaasasta käsin 18. tammikuuta, jolloin kaupungista tuli myös valkoisen Suomen pääkaupunki. Sisällissodan käynnistyessä Etelä-Pohjanmaan suojeluskunnissa oli noin 11 500 jäsentä.


title: Suomen Ammattijärjestö (1960)

text: SAJ:n syntyyn vaikuttaneet ristiriidat saivat alkunsa 1950-luvun puolivälissä SDP:n skogilaisten ja leskisläisten välisistä kiistoista. Vuoden 1956 yleislakko pahensi tilannetta, sillä osa sosiaalidemokraateista vastusti sitä. Vuoden 1957 puoluekokouksessa puolue hajosi kahteen siipeen, mikä käynnisti hajaannuksen myös ay-liikkeessä, koska leskisläisten mielestä skogilaiset yhdessä kommunistien kanssa hallitsivat silloista SAK:ta. Hajaannukseen vaikutti myös monien liittojen tyytymättömyys SAK:n tiukkaan ohjailuun 1950-luvulla hinta- ja palkkasäännöstelyn ollessa voimassa. Vuoden 1951 edustajakokouksessa SAK:n valtaa jäsenliittoihin nähden kasvatettiin ja jäsenjärjestöjä kiellettiin lakkoilemasta ilman keskusliiton lupaa. Toinen hajaannukseen johtanut tekijä oli henkilöiden välinen kilpailu johtopaikoista ja vallasta.


title: Suojeluskunta

text: Suojeluskunnat perustettiin alun perin yleissuomalaisiksi kokoamaan jäsenistöä kaikista yhteiskuntaryhmistä. Ainakin paikallisesti suojeluskunnissa oli loppukesällä ja alkusyksyllä 1917 mukana monia työväenluokkaan kuuluvia. Tämä oli aktivistien keskusjärjestöön Aktiivisen komitean (AK) tavoite, ja se onnistuikin tässä ainakin Pohjanmaalla, jossa itsenäisyysliikkeen kannatus oli suurinta. AK painotti voimakkaasti tuolloin, että sosiaalidemokraatteja oli saatava toimintaan mukaan ja oli korostettava toiminnan keskittyvän ainoastaan venäläisiä vastaan. Esimerkiksi Lapuan palokunnassa oli tuolloin 11 prosenttia sosialisteja. Työläiset kuitenkin alkoivat varsin pian syksymmällä eroamaan näistä järjestyskaarteista luokkataisteluretoriikan kiihtyessä. Rinnalle perustettiin uusia työväen järjestyskaarteja eli punakaarteja. Aktivistijohtaja Elmo Kailan mukaan yhteistyön suunnittelu oli kuitenkin sosialistien kanssa kariutunut jo toukokuussa 1917, mutta hän yritti vielä marraskuussa. Lokakuussa SAJ:n (Suomen Ammattijärjestö) valtuuskunta antoi virallisen kehotuksen perustaa punakaarteja, koska sen mielestä porvaristo aseistautui työväenluokkaa vastaan. Punakaartien perustaminen johti taas siihen, että aktivistit alkoivat pitää niitä luokkakaarteina. Heidän mielestään työväenliike oli punakaarteja perustaessaan tehnyt valinnan ja asettanut luokkataistelun itsenäisyystaistelun edelle. Toinen johtava aktivisti Kai Donner tiuskaisi: "Sosialistit olivat menneet aivan hulluiksi ja unohtaneet itsenäisyyspyrkimykset luokkakaartiensa takia". Nämä aktivistien syksyn 1917 johtopäätökset ja kevään 1918 tapahtumat taas antoivat oman leimansa suojeluskuntien suhtautumisessa vasemmistoon vuosikymmeniksi eteenpäin.


title: Suomen sisällissota

text: Sisäisen järjestysvoiman puute Venäjän tsaarin perinteisten poliisi- ja santarmiorganisaatioiden hajottua maaliskuun vallankumouksen 1917 yhteydessä johti ensin aseettomien turvajoukkojen perustamiseen. Maalis–huhtikuussa syntyivät Lounais-Suomessa ensimmäiset suojeluskuntia edeltäneiden järjestyskuntien idut, ja samaan aikaan ryhdyttiin muodostamaan työväen järjestyskaarteja edeltäneitä järjestysmiehistöjä Etelä-Suomeen. Aluksi molemmat luotiin pääasiassa valvomaan yleistä järjestystä paikallistasolla, mutta jo keväällä 1917 alkanut lakkoliikehdintä teollisuudessa ja maataloudessa, sekä myöhemmin vuonna 1917 kunnallispolitiikkaan ja elintarvikeongelmiin liittyvät levottomuudet alkoivat korostaa niiden eturyhmäluonnetta. Tuolloin järjestyksen valvonnallinen ja taistelujärjestöllinen rooli oli usein sisäkkäinen sekä työväenkaarteissa että suojeluskunnissa. Taistelu valtiovallasta nosti lopulta molemmat joukot merkittäviksi tekijöiksi myös valtakunnan tasolla.


title: Pulaliikkeet

text: Pulaliikkeet saivat alkunsa Loimaalla 7. tammikuuta 1931 pidetystä kokouksesta jota seurasi useita eri puolilla maata järjestettyjä kokouksia ja sitten pulalikkeiden yhteinen kokous Helsingissä 7. - 9. kesäkuuta 1931 jolloin perustettiin Talouspulan vastustamisliitto. Pulaliikkeiden toiminta oli vilkkainta kesällä 1931. Syksyllä liikkeiden kannattajat jakaantuivat kahtia kun 1. lokakuuta 1931 järjestetyssä kokouksessa osa liikkeestä järjestäytyi Helsingin yliopiston agraaripolitiikan dosentin Väinö F. Johansonin johdolla Lapuan liikettä lähellä olleeksi Loimaan liikkeeksi kun taas maltillisemmat ryhmät liittyivät professori Yrjö Jahnssonin johtamaan Talouspulan vastustamisliittoon. Loimaan liike ryhtyi yhteistyöhön 12. lokakuuta 1931 Viipurissa perustetun lähinnä poliittisia tavoitteita ajaneen oikeistolaisen Maakuntain liikkeen kanssa.


title: Jalujoen taistelu

text: Jalujoen taistelu päättyi japanilaisten voittoon. Japanilaiset pääsivät ylittämään Korean ja Kiinan välisen rajan, ja heidän tappionsa olivat vain noin 2 000 miestä, kun taas Venäjän menetti 5 000 miestä. Ulkomaisten tarkkailijoiden havaintojen mukaan japanilaiset voittivat venäläiset taktiikassa, logistiikassa ja ennen kaikkea tiedustelutoiminnassa. Aasialaisen valtion voitto taistelussa eurooppalaisen suurvallan armeijaa vastaan poisti myös myytin eurooppalaisten täydellisestä ylivoimasta muihin verrattuna.


title: Jalujoen taistelu

text: Jalujoen taistelu oli osa Venäjän–Japanin sotaa ja sodan ensimmäinen merkittävä maataistelu. Taistelu käytiin 30. huhtikuuta – 1. toukokuuta 1904 Jalujoen länsipäässä Kiinan ja Korean rajalla, lähellä nykyistä Sinuijun kaupunkia. Taistelu päättyi Japanin voittoon ja osoitti sen armeijan pärjäävän sodassa eurooppalaista suurvaltaa vastaan.


title: Jalujoen taistelu

text: Jalujoen taistelu alkoi 30. huhtikuuta, kun japanilaisten tykistö avasi tulen venäläisten asemia vastaan. Venäjän tykistö vastasi tulitukseen, mutta hävisi japanilaisten määrällisesti suuremmalle tykistölle. Varsinainen hyökkäys alkoi 1. toukokuuta kuudelta aamulla, jolloin Kuroki määräsi kaikki kolme divisioonaansa aloittamaan etenemisen venäläisten juoksuhautoja kohti. Japanilaiset liikkuivat tiiviissä muodostelmissa, mikä teki heistä helppoja maaleja venäläisille. Japanilaiset joutuivat myös ylittämään matalan Ali Ho -joen, mikä lisäsi tappioiden määrää entisestään, mutta ei kuitenkaan vähentänyt japanilaisten taistelutahtoa.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Taistelun alkuvaiheessa Beiyangin laivaston komentaja Ding loukkaantui oman aluksen tykkien suupaineen heittäessä hänet alas portaita. Samoin lippulaivan signaaliliput tuhoutuivat japanilaisten tykkitulessa. Japanilaisten nopea risteilijäosasto kärsi jonkin verran vaurioita, mutta ei mitään vakavaa. Japanilaisten pääosastossa "Matsushiman" etukannen tykit menivät sirpaleiden vuoksi epäkuntoon. Itō määräsi Tsuboin liittymään pääosastoon, koska kolme pääosaston aluksista oli hädässä. "Hiei" ja "Akagi" kärsivät pahoja vaurioita kiinalaisten tykkitulessa muun muassa "Akagin" miehistöstä kolmannes sai surmansa tai haavoittui. "Saikyomaru" joutui tykkituleen, mutta onneksi kranaatti läpäisi heikkorakenteisen aluksen räjähtämättä.


title: Jalujoen taistelu

text: Ylitettyään Ali Ho -joen japanilaiset vastasivat venäläisten tulitukseen. Japanilaiset etenivät yksikkö kerrallaan raskaan tykistön tukemana, joka pystyi ampumaan venäläisten asemia ilman vastustusta. Japanilaiset valtasivat ensimmäisen venäläisten linjan kolme tuntia hyökkäyksen alkamisen jälkeen noin yhdeksältä aamulla. Taistelussa mukana olleet venäläisjoukot aloittivat vaiheittaisen vetäytymisen järjestyksessä, mutta eivät jääneet puolustamaan seuraavia suunniteltuja puolustuslinjoja. Tieto tästä ei päätynyt venäläisten päämajaan, minkä seurauksena osa venäjän joukoista joutui japanilaisten saartamiksi ja antautui.


title: Lapin sota

text: Loppukeväästä suomalaisten puolella asemasotaa kävi enää 13. tammikuuta perustettu taisteluosasto Loimu, mikä käsitti kantahenkilökuntaa ja varusmiehistä kootun vahvennetun kiväärikomppanian, 600 miestä. Keväällä saksalaisjoukot oli kokonaan vedetty Ruijasta, maakunta oli tyhjennetty siviileistä ja rakennuskanta poltettu, joten suojajoukkoja Käsivarressa ei enää tarvittu. Sodan viimeinen laukaustenvaihto käytiin tiedustelupartioiden välillä Kilpisjärvellä 25. huhtikuuta 1945. Viimeiset saksalaisyksiköt poistuivat Suomen alueelta 27. huhtikuuta Norjan puolelle. Suomi katsoi sodan omalta osaltaan tosiasiallisesti päättyneeksi, vaikkei aselepo- tai rauhansopimusta tehtykään. Norja oli tuolloin pääosin vielä Saksan miehittämänä, vaikka liittoutuneet olivat jo valloittaneet suurimman osan Saksastakin.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Jalujoen taistelu eli Keltaisenmeren taistelu () oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan toinen meritaistelu. Se käytiin 17. syyskuuta 1894 Koreanlahdella Jalujoen suulla Korean ja Kiinan rajalla keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan Beiyangin laivastojen välillä.


title: Keljan taistelu

text: Taistelun haastavimmaksi vaiheeksi muodostui jyrkän penkereen jälkeisen peltoaukean ylittäminen. Pataljoonan oli syöksyttävä tämän noin 300 metriä leveän rantalaakean yli kohti Suvannon rantaa ja siellä sijaitsevia nyt venäläisten hallussa pitämiä Mullerin komppanian taisteluhautoja. Er. P. 6:n heitinosasto saattoi antaa aukean ylitykseen tulitukea ainoastaan yhdellä kranaatinheittimellä toisen ollessa vajaakuntoinen, ja suomalaisten tykistö ei lainkaan, sen ollessa sidottu estämään venäläisten vahvistusten saapuminen Suvannon yli jäätä pitkin. Taistelua käytiin loppuvaiheessa juoksuhaudoissa lähitaisteluna pistimin, konepistoolein ja käsikranaatein, ja se jatkui aina 27. joulukuuta klo 18.00 asti, jolloin Satumetsään suunnattu rynnäkkö saatettiin päätökseen. Er. P. 6:n taistelukertomuksessa on maininta monista, jotka henkilökohtaisella panoksellaan vaikuttivat Keljan taistelun suomalaisten kannalta voitokkaaseen lopputulokseen. Urho Kähönen mainitsee teoksessaan muun muassa seuraavat nimet: Lindberg, Elovaara, Lähteenkorva, Puusniekan veljekset, Ohvon veljekset ja Marilan veljekset. Raikas Marila, toinen viimeksi mainituista, oli 3. K:n joukkueenvarajohtaja. Hän oli saanut, kuten monet muutkin edellä mainituista, kattavan sotilaskoulutuksen kotipitäjänsä Räisälän suojeluskunnassa. Marila oli monivuotinen Viipurin suojeluskuntapiirin sotilasottelumestari, erittäin hyvä hiihtäjä ja ampuja sekä lupaava kevyemmän raskaansarjan painijan alku. Hän kuvailee Kähösen teoksessa vastahyökkäystä Satumetsään näin:”Olin ensimmäisten joukossa syöksyessämme peltoaukean yli kohti venäläisten valtaamia JR 29:n entisiä ampumahautoja. Vihollisen kk-tuli oli kiivasta, ja sen tykistö keskitti Suvannon takaa. Kymmenet vihollishävittäjät parveilivat kirkkaassa ilmassa yläpuolellamme. Hyvässä kunnossa kun olin, minulla oli ilo ja kunnia ehtiä ensimmäisenä syöksymään ryssiä täynnä olevaan taisteluhautaan, sen toiseen päähän. Laskin siitä suoraan riviin ja näin viiden vanjan kaatuvan. Kun olin näin päässyt hyvään alkuun ja ampunut makasiinin tyhjäksi, ei ollut enää aikaa ladata, vaan sain tilaisuuden käyttää Sk-ajalla oppimaani ja kilpailussa harjaantunutta pistintaistelutaitoa. Sain hakata sekä kiväärin perällä että pistimellä päästäkseni eteenpäin haudassa. Tärkeintä oli pysytellä kiinni vastustajassa, jotteivät he olisi päässeet ampumaan. Tiesin olevani tällaisessa käsikähmäkamppailussa naapureita taitavampi. Tilanne alkoi helpottua, kun takaani alik. Jalmari Torikka tuikkasi käteeni konepistoolin. Kun sillä pääsin surauttelemaan pitkin hautaa, alkoi tie aueta. Perässäni tulijat viimeistelivät työn. Kun ampumahaudat oli tähän tyyliin muuallakin vyörytetty ja vihollinen alkoi vetäytyä jäälle, sain jostakin venäläisen reikätähtäin kiväärin. Se oli tarkka ase ja jälkeä jäällä rupesi näkymään. Torikka todisti vierelläni ammuntaani seuratessaan: ’laaki ja vainaa’. Olin sillä ehtinyt ampua noin 70 laukausta, kun jostain sivulta yksinäisestä vihollispesäkkeestä sain luodin selkääni, lapaluun alta sisään. Siihen päättyi sillä kertaa minun metsästysreissuni. Olin saanut siinä käyttää loppuun kaikki rauhanajan kouluissa hankkimani taistelutaidot.”Raikas Marilan kaksoisveli Reino Marila kaatui samassa vastaiskussa vankienottotilanteessa ja kertoja itse Kiteellä jatkosodan alussa 1941.


title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Karhumäki joutui suomalaisten haltuun 5. joulukuuta, josta he jatkoivat Poventsaan. Karhumäen taisteluissa kaatui 1500 suomalaista ja 8000 neuvostosotilasta Yhdistynyt kuningaskunta julisti sodan Suomelle 6. joulukuuta Neuvostoliiton johtaja Josif Stalinin pyynnöstä, kun Suomi oli kieltäytynyt lopettamasta hyökkäystänsä Itä-Karjalassa. Käytännössä Suomen ja Ison-Britannian väliset sotatoimet jäivät vähäisiksi. Suomen kauppamerenkulku oli ollut pysähdyksissä jo kuukausia, ja ainoa englantilaisten taistelutoimi oli Petsamon sataman pommitus. Neuvostojoukot räjäyttivät Stalinin kanavan sulut suomalaisten saapuessa sinne 8. joulukuuta. Tulvan tuhot jäivät vähäisiksi. Samana päivänä suomalaiset ryhmittyivät puolustukseen Maaselänkannakselle linjalle Seesjärvi–Maaselän asema–Krivi–Hiisjärvi–Voljärvi–Ääninen. Itä-Karjalan valtausoperaatio oli suoritettu päätökseen.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Keisarillisen Japanin laivasto saattoi Japanista kahdenkymmenen aluksen saattueen, joka kuljetti runsaasti täydennyksiä Koreassa olevalle armeijalle. Aluksilla olleet joukot nousivat 12. syyskuuta maihin Chemulpossa. Amiraali Kabayama Sukenori määräsi Sukeyuki Itōn jatkamaan pohjoisemmaksi Taedong-joelle, jossa osaston piti tukea Pyongyangiin eteneviä joukkoja joenylityksessä. Laivasto lähti 14. syyskuuta kohti pohjoista jättäen joukon vanhempia aluksia suojaamaan Chemulpoa ja se saapui vuorokautta myöhemmin Taedongin suulle. Kolme tykkivenettä ja osastoon kuuluvat torpedoveneet lähetettiin ylös jokea.


title: Eerik XIV

text: Eerik XIV nousi vuonna 1560 valtaan isänsä Kustaa Vaasan kuoleman jälkeen tämän vanhimpana poikana. Eerikin ja hänen velipuolensa Juhanan välillä vallitsi ainainen kilpailu. Eerik oli luonteeltaan tasapainoton. Hän oli perinyt äitinsä synkkämielisyyden ja isänsä kiivauden. Henkisestä tasapainottomuudesta huolimatta Eerikillä oli selkeät poliittiset tavoitteet. Hän halusi nujertaa nuoremmat velipuolensa, joille Kustaa Vaasa oli jättänyt omat herttuakuntansa, ja Ruotsin ylimmän aatelin. Juhana-herttuan suunnitelmiin kuului suomalais-puolalaisen yhteistyön luominen, kun taas Eerik piti Puolaa vihollisena ja Venäjää ystävänä.


title: Sergei Okulov

text:
Samaan aikaan Okulov ja rovasti Sergei Solntsev varoittivat maan hallitusta painostamasta liikaa venäjänkielistä väestöä, eritoten Valamon munkkeja; kirjeessään senaattori E. N. Setälälle he varoittivat, että eritoten yli 50-vuotiaiden painostaminen Suomen kansalaisiksi voisi aiheuttaa luostareissa.
Erityistä työtä Okuloville aiheutti se, että kansallismielisten luterilaisten, kuten vaikutusvaltaisen lehtori ja kirjailija Ernst Lampénin,
näkemys ortodoksisuudesta oli korostetun mustavalkoinen: Suomen ortodoksinen hiippakunta nähtiin pelkästään Venäjän sortovallan kätyrinä.


title: Eerik Härkäpää

text: Härkäpää palasi rehtorin toimeen, mutta joutui uudelleen erotetuksi. Kotimaahan palannut Finno nimitettiin 1568 Turun katedraalikoulun rehtoriksi ja hän syrjäytti tuolloin entisen opettajansa Härkäpään. Härkäpää itse mainitsi syyksi uudistusmielisyytensä. Hän näet oli alkanut opettaa kreikkaa nuorisolle, mitä konservatiivit eivät ainoastaan pitäneet hyödyttömänä, vaan myös vaarallisena. Kreikan kielen opiskeluun ei Eerik XIV:n aikana kouluissa yleensä kannustettu. Vaikeiden ja oppilaille yleensä hyödyttömien aineiden opettamisen katsottiin liiaksi rasittavan koulunuorisoa. Vaativampiin opintoihin tuli paneutua yksityisen ohjaajan tuella. Juhana-herttuan omaksuma erilainen linja heijasteli herttuan humanistisia ihanteita. Itse Härkäpää oli kolmen vuoden ajan opiskellut kreikkaa ja hepreaa Wittenbergissä, voidakseen paremmin tutkia vanhan testamentin profeettakirjoja.


title: Espanjan perimyssota

text: Ludvig XIV vieraannutti rannikkovaltioita vielä enemmän painostamalla espanjalaisia suomaan etuoikeuksia ranskalaisille kauppiaille imperiumin sisällä, siten ahtaen ulos englantilaiset ja hollantilaiset kauppiaat. Monen mielestä Ludvig XIV käyttäytyi jälleen kuin olisi Euroopan sovittelija, ja sotalinjaus sai nopeasti tukea. Vaikka ranskalaiskuninkaan tavoitteista tai motiiveista ei ollut varmaa tietoa, englantilaiset valtiomiehet työskentelivät sillä olettamuksella että Ludvig XIV pyrkisi laajentamaan hallintoaluettaan ja ohjaamaan sekä hallitsemaan Espanjan asioita. Yhden valtion uhatessa dominoida Eurooppaa ja merentakaista kauppaa Lontoo ryhtyi tukemaan Vilhelm III:n pyrkimystä ”suojata Euroopan vapaudet, omaisuus ja rauha Englannissa sekä vähentää Ranskan kohtuutonta valtaa yhdessä keisarin ja Alankomaiden lainsäädäntöelimen kanssa.”


title: Ludvig VIII (Ranska)

text: Hallituskauden vaikein ja eniten energiaa vaativa tehtävä oli saattaa käytäntöön hänen 1. marraskuuta 1223 antamansa määräys, jolla hän kumosi isänsä määräyksen ja kielsi virkamiehiään ilman syytä rekisteröimästä juutalaisten antamia lainoja. Tuolloin kristittyjen ei ollut soveliasta lainata rahaa korkoa vastaan, teko oli yleensä pannanjulistuksen veroinen rikos kirkollista lakia kohtaan. Koska juutalaiset eivät olleet kristittyja, niin heitä ei voinut myöskään pannaan julistaa. Tätä epämääräistä tilannetta käyttivät vasallit ja muut lääninherrat usein hyväkseen ja toimivat omin päin suhteessa rahanlainaukseen ja juutalaisiin. Ludvigin toimenpide pyrki selventämään tätä, useinkin suuria, ristiriitoja maallisen ja kirkollisen oikeuden välille synnyttänyttä tilannetta.


title: Esko Riekki

text:
Lapualaisvuosina Riekki joutui tasapainoilemaan erilaisten poliittisten suuntien välillä eikä hän reagoinutkaan oikeistoradikaalien kaappauksen uhkaan kuin vasta viime hetkellä. Hänen poliisiuransa kohokohtana voi pitää kansainvälisen vakoilijarenkaan paljastamista 1933–1934, mistä saatiin kiitosta ulkomailtakin.
Riekkiä on luonnehdittu tehokkaaksi, väsymättömäksi ja taitavaksi mutta myös pikkutarkaksi, häikäilemättömäksi ja yksioikoiseksi. Hänen katsotaankin syyllistyneen useisiin ylilyönteihin uransa aikana.


title: Sture-murhat

text: Sture-murhat eli Sturein murhat tarkoittavat Tukholmassa 24. toukokuuta 1567 toimeenpantuja murhia. Eerik XIV epäili eräiden aatelisten hautovan maanpetoksellisia ajatuksia, ja valtiopäivät langetti heille tuomiot. Eerik kuristi tuomiotta jääneen Nils Svantenpoika Sturen ja surmautti useita muita, Svante Sturen, Abraham Stenbockin, Erik Svantenpoika Sturen ja Ivar Ivarsinpoika Liljeörnin sekä vahingossa vielä oman opettajansa Dionysos Beurreuksen. Tässä yhteydessä paljastui Eerikin mielisairaus. Mahdollisesti Eerik oli suunnitellut myös Klaus Flemingin murhaamista samassa yhteydessä, mutta Fleming oli jäänyt pois valtiopäiviltä, joiden aikana murhat tapahtuivat.


title: Luettelo jääkäreistä O

text: () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Antti Ojanlatva ja Reeta Erkkilä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1905-14 Lilja Sofia Kirstinän kanssa, joka kuoli vuonna 1914 ja avioitui toisen kerran vuonna 1935 Saimi Järvisen kanssa. Ojan latva kävi kiertokoulun ja työskenteli seppänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 9. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet siirrettiin sairauden tähden palvelukseen kykenemättömänä pataljoonan täydennysjoukkoon 14. toukokuuta 1917 ja laskettiin työlomalle Saksaan. Takaisin Suomeen hän palasi huhtikuun lopulla vuonna 1918 ja määrättiin Suomen valkoisen armeijan 5. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonan 1. komppaniaan, missä hän toimi varusmestarina. Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin 2. elokuuta 1918 alkaen 5. Jääkärirykmenttiin, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kuopion jalkaväkirykmentti 4 ja sitten Tampereen rykmentti. Rykmentissä hän palveli aluksi 9. komppaniassa ja myöhemmin 3. pataljoonan esikunnassa käsityöläisten päällikkönä ja rykmentin varusvaraston hoitajana. Armeijasta hän erosi 27. kesäkuuta 1920 ja työskenteli sen jälkeen ylimääräisenä poliisikonstaapelina Viipurin poliisilaitoksessa 1. huhtikuuta - 1. syyskuuta 1921 välisen ajan, jonka jälkeen hän työskenteli työmiehenä. Vuonna 1934 hän siirtyi Helsingin kaupungin palvelukseen rakennuskonttorin varastolle. Myöhemmin Ojanlatva viljeli omistamaansa tilaa Pulkkilassa. Hänet haudattiin Pulkkilaan. Ylennykset: Aliupseeri huhtikuussa 1918, Vääpeli kesällä 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


title: Jaakko II (Englanti)

text: "Kuolemattomana seitsikkona" () tunnettu ryhmä protestantteja pysi 30. kesäkuuta 1688 Oranian prinssiä armeijoineen saapumaan Englantiin. Syyskuuhun mennessä oli tullut selväksi että Vilhelmillä on tarkoitus tunkeutua maahan. 28. syyskuuta Jaakko julkaisi tulevaa maihinnousua vastustavan julistuksen. Jaakko kieltäytyi Ludvig XIV:n avusta peläten, että englantilaiset olisivat ranskalaisten väliintuloa vastaan. Sitä paitsi hän uskoi oman armeijansa olevan riittävän. Mutta kuningas oli liian itsekäs, kun Vilhelm nousi maihin 5. marraskuuta Brixhamissa 15 000 miehen vahvuisen armeijan kanssa, monet protestanttiset upseerit siirtyivät prinssin puolelle. Jaakon oma tytär Anna lähti hovista, mikä aiheutti kuninkaalle suurta ahdistusta. 11. joulukuuta Jaakko yritti paeta Ranskaan heittäen ensin kuningaskunnan suuren sinetin Thamesiin. Hänet kuitenkin otettiin kiinni Kentissä. Koska Oranian prinssi ei halunnut Jaakosta marttyyriä, hän antoi kuninkaan karata 23. joulukuuta. Ludvig XIV vastaanotti Jaakon ja tarjosi tälle palatsin ja avokätisen eläkkeen.


title: Eerik XIV

text: Eerik joutui sotaan Tanska-Norjan ja Lyypekin kanssa Turun linnan piirittämisen aikoihin. Sodan puhjettua tanskalaiset valloittivat Ävlsborgin linnoituksen, joka oli ruotsalaisten ainoa maan länsipuolella sijaitseva satama saaden Ruotsin näin saarroksiin. Ruotsalaiset pärjäsivät merellä, mutta linnoitusta ei saatu valloitettua. Rauhansopimus tehtiin vuonna 1565. Sopimuksessa Ruotsi lunasti Ävlsborgin linnoituksen 150 000 taalarilla. Puolan sodan johtamista hoitivat ylipäällikkö Henrik Klaunpoika Hornin johdolla. Ruotsalaiset kykenivät tukemaan Liivinmaalla käytyä sotaa vain heikosti samanaikaisen Tanskan sodan vuoksi. Suomalaiset joukot kärsivät tappion 1567 puolalaisten sotajoukkojen puututtua asioihin.


title: Robert Shiller

text: Robert James "Bob" Shiller (s. 29. maaliskuuta 1946 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen ekonomisti ja Yalen yliopiston kansantalouden professori. Shiller on käsitellyt kirjassaan "Irrational Exuberance" järjettömän innostuneisuuden syitä. Kirjan ensimmäinen painos ennusti IT-kuplan puhkeamisen ja toinen painos asuntojen hintakuplan puhkeamisen. Shiller sai Nobelin taloustieteen palkinnon vuonna 2013 yhdessä Eugene Faman ja Lars Peter Hansenin kanssa.


title: Shemar Moore

text: Moore syntyi Oaklandissa, Kaliforniassa. Hän oppi äidiltään Marilyn Wilsonilta hollannin kielen ja asuikin lapsuudessaan Alankomaissa. Isä Sherrod Moore oli afroamerikkalainen englannin puhuja. Shemarin äiti työskenteli opettajana Bahrainissa ja Tanskassa, jonka vuoksi Shemar muutti äitinsä kanssa Tanskaan, ja jälkeenpäin Bahrainiin neljän vuoden iässä. Siellä hän meni Brittiläiseen yksityiskouluun, ja oli siellä 7-vuotiaaksi saakka.


title: Robert Sarah

text: Robert Sarah syntyi 15. kesäkuuta 1945 Ourousin kylässä, joka sijaitsee Guinean pohjois-osassa, lähellä Senegalin rajaa. Hänen vanhempansa, Alexandre ja Claire, olivat coniaguis-nimiseen pieneen kansaan kuuluvia maanviljelijöitä, jotka olivat kääntyneet animismista katoliseen uskoon. Hänen isänsä kääntyi Sarahin ollessa kaksivuotias, jolloin myös Sarah kastettiin 20. heinäkuuta 1947. Sarahin mukaan hänen lapsuutensa oli onnellinen ja hänen perheensä eli uskonnollisesti hurskasta elämää. 7-vuotiaana hän alkoi käydä kylänsä ranskalaista koulua,


title: Robert V. Miller

text: Miller syntyi pienessä böömiläisessä Hostinnén kylässä vuonna 1890, jossa hänen isänsä toimi kylän pormestarina. Kepposia ja pikkuhuijauksia harrastanut Miller lähetettiin 1909 Pariisiin opiskelemaan. Sulavakäytöksinen ja loistavat puhelahjat omaava Miller oli kuitenkin kiinnostuneempi helpon rahan tekemisestä ja paikalliset peliluolat tarjosivatkin hyvät puitteet hänen alkavalle huijaustoiminnalleen.


title: Samuel Rayner

text: Rayner syntyi Colnbrookissa Buckinghamshiressä, nykyisen Berkshiren alueella. Hän oli viisilapsisen baptistiperheen keskimmäinen lapsi. Perhe muutti Lontooseen, missä vanhemmat pitivät rautakauppaa. Isä kuoli vain 36-vuotiaana vuonna 1817. Isänisä, Thomas Rayner, piti nuoresta Samuelista huolta ja hankki ilmeisesti hänelle myös jonkinlaista taideopetusta. Hän oli vasta viisitoistavuotias, kun sai Malmesburyn luostaria esittävän akvarellin esille Royal Academyn näyttelyyn. Pian sen jälkeen hän opiskeli arkkitehtuuria ja pääsi John Brittonin harjoittelijaksi. Hän teki luonnostelumatkoja muiden taiteilijoiden kanssa sekä piirsi ja maalasi taloja ja maisemia. Britton oli laatimassa kirjaa "Cathedral Antiquities of England", johon tuli monia George ja Richard Cattermolen piirroksia, sekä myös viisi Raynerin piirrosta. Myöhemmin on havaittu Raynerin saaneen vaikutteita etenkin George Cattermolen tyylistä. "Cathedral Antiquities" ilmestyi kauniisti painettuna 14-osaisena sarjana lähes kahdenkymmenen vuoden aikana, mutta siitä ei tullut taloudellista menestysteosta.


title: Robert Michels

text: Robert Michels (9. tammikuuta 1876 Köln, Saksa – 3. toukokuuta 1936 Rooma, Italia) oli Saksassa syntynyt, mutta sittemmin Italiassa vaikuttanut sosiologi. Hänet tunnetaan parhaiten teoksestaan "Puoluelaitos nykyajan demokratiassa" (, 1911), jossa hän esitti kaikien demokraattisten organisaatioiden ajautuvan kasvaessaan väistämättä kohti oligarkiaa, autoritarismia ja byrokratiaa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: René-Robert Cavalier syntyi Rouenissa 21. marraskuuta 1643 tukkuvaatekauppias Jean Cavalier’n ja tämän vaimon Catherine Geestin toisena poikana. Perhe kuului Ranskan maakuntien rikkaaseen porvaristoon. Pojan myöhemmin ottama sukunimi La Salle tuli maatilasta, jonka hänen vanhempansa omistivat Rouenin läheisyydessä. Cavalier’t asuivat vain muutaman minuutin kävelymatkan päässä Pierre Corneillesta, josta tuli merkittävä ranskalainen näytelmäkirjailija. Nuori Robert oli mieltynyt tieteisiin ja luonnossa liikkumiseen ja kävi Pierre Corneillen tavoin jesuiittakouluja. Käytyään jesuiittaopistoa vuoteen 1658 Robert siirtyi Pariisiin, jossa hän aloitti kilvoituselämänsä noviisina eräässä jesuiittojen veljeskunnassa. Uskonlupauksensa Robert teki vuonna 1660.


title: Robert Cormier

text: Robert Cormier syntyi Geoffrey Leonardille ja Irma Cormierille Leominsterin kaupungissa, Massachusettsissa Yhdysvalloissa ranskalais-kanadalaisessa kaupunginosassa nimeltä French Hill. Hän oli perheen kahdeksasta lapsesta toinen. Hänen perheensä muutti säännöllisesti säästääkseen vuokrakustannuksissa, muttei koskaan muuttanut kotikaupungistaan. Vaikka hän oli paljon vanhempi ja omisti oman kesäasunnonsa, hän pysyi silti vain 30 kilometrin päässä Leominsteristä. Cormier kävi yksityistä katolilaiskoulua. Hän alkoi kirjoittaa ensimmäisellä luokalla, ja koulu kehuikin häntä runollisuudestaan. Seitsemännellä luokalla hän ymmärsi ensimmäisen kerran hän ymmärsi pyrkivänsä kirjailijaksi, kun nunna kannusti häntä kirjoittamaan runon. Hän kävi myös Leominsterin high schoolia ja valmistui luokkansa presidenttinä. Fitchburg State Collegen fuksina hän julkaisi tietämättään ensimmäisen novellinsa, kun hänen professorinsa Florence Conlon lähetti yhden hänen tarinoistaan valtakunnalliselle katoliselle lehdelle, The Signille, 75 dollarilla. Cormier aloitti ammattikirjoittajan uransa käsikirjoittamalla radiomainoksia. Vaikka hänestä alkoi tulla yleisesti tunnettu, hän lopetti kirjoittamisen paikalliselle sanomalehdelleen, Fitchburg Sentinelille.


title: Joseph Zeller

text:
Joseph Richard "Joe" Zeller (19. syyskuuta 1918 Campus, Illinois – 12. joulukuuta 2018 lähellä New Tripolia) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän loi poliittisen uransa Pennsylvaniassa, jossa toimi Emmauksen pormestarina ja istui viisi kautta Pennsylvanian edustajainhuoneen jäsenenä. 100-vuotiaaksi elänyt Zeller kiitti pitkäikäisyydestään positiivista elämänasennettaan.
Zellerin vanhemmat olivat Carl ja Frances (Kunkel) Zeller. Lapsena hän kohtasi menetyksiä, sillä veli kuoli espanjantautiin ja äiti-Zeller menehtyi toisen poikansa ollessa 11-vuotias.


title: Butch Cassidy

text: Robert LeRoy Parker syntyi Beaverissa Utahissa vuonna 1866. Hänen vanhempansa olivat englantilaista syntyperää olleet mormonit Maximillian Parker ja Ann Gillis. Hän kasvoi perheensä maatilalla Circlevillessä, joka sijaitsi noin 300 mailia Salt Lake Citystä etelään. Teini-ikäisenä Parker kohtasi paikallisen lainsuojattoman Mike Cassidyn, joka toimi hevosvarkaana. Cassidylla oli lähtemätön vaikutus nuoreen Parkeriin, joka lähti jo nuorena kotoaan ryhtyäkseen lainsuojattomaksi.


Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry (TTVK) on voittoa tavoittelematon yhdistys, joka valvoo jäsenorganisaatioidensa tekijänoikeuksia sekä tekee tekijänoikeudellista tiedotus- ja koulutustyötä. TTVK:n toiminnanjohtajana toimii Jaana Pihkala.


title: Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus

text: Koska tekijänoikeusloukkaukset ovat asianomistajarikoksia, tekijänoikeuksien haltijoiden täytyy itse huolehtia oikeuksiensa valvonnasta. TTVK edustaa oikeudenhaltijoita valtakirjoin.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Suomen Tiedeseura ja Suomalainen Tiedeakatemia perustivat Tiedeakatemiain neuvottelukunnan (silloin nimellä Suomen Tiedeakatemiain Valtuuskunta) vuonna 1975 edistämään tiedeakatemioiden yhteistyötä ja tehostamaan tiedeakatemioiden vaikutusta kansallisesti ja kansainvälisesti. Vuodet 2008-2011 se toimi nimellä Tiedeakatemiajaosto. Teknillisten tieteiden akatemia ja Svenska tekniska vetenskapsakademien i Finland rf tulivat sen jäseniksi vuonna 2003. Valtuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja oli kansleri Mikko Juva.


title: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto

text: Tieto- ja kehitysyksikön tehtäviin kuuluvat Tukesin hallintopalvelutehtävien hoitaminen, toimialuetta koskevien säädösten ja toimintamallien kehittämiseen osallistuminen sekä tietopalveluiden tuottaminen. Valvonnassa saadut tiedot ja kokemukset sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnan tuottama tieto välitetään eteenpäin. Aktiivisella viestintä- ja koulutustoiminnalla edistetään valvonnan tavoitteiden toteutumista, erityisesti onnettomuuksien ennaltaehkäisyä.


title: Teknokemian Yhdistys

text: Teknokemian Yhdistys ry (, ) on kosmetiikka- ja pesuaineteollisuuden elinkeinopoliittinen edunvalvontajärjestö. Yhdistys edustaa teknokemian alan valmistaja- ja maahantuontiyrityksiä. Teknokemian Yhdistys on Kemianteollisuus ry:n sekä Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) jäsenjärjestö. Teknokemian Yhdistys ry:n toimisto sijaitsee Helsingissä osoitteessa Eteläranta 10.


title: Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitto

text:
TVK koulutustoimintaa järjestivät Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Opintoliitto (TVO, aloitti 1959, aiemmin Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Opintokeskus), TVK-Opisto ja Virkailijain kansalaisopisto (aloitti 1961, vuoteen 1962 Toimihenkilö- ja virkamiesjärjestöjen kansalaisopisto). Henkisen Työn Valistuskeskus perustettiin 1945.
Jäsenliittojen ohella TVK:hon kuului kaksi yhteistoimintajäsentä: Merkonomiliitto (1974–1992) ja Suomen Myyntimiesten Keskusjärjestö (1976–?).


title: Työttömien Keskusjärjestö

text:
Työttömien Keskusjärjestö ry (ent. Työttömien Valtakunnallinen Yhteistoimintajärjestö – TVY ry) on perustettu vuonna 1991 ajamaan ja valvomaan Suomen työttömien sosiaalisia etuja, hoitamaan tiedotusta, järjestämään koulutusta ja tekemään työtä työllisyyden edistämiseksi. Järjestön nimi muutettiin Työttömien Keskusjärjestö ry:ksi huhtikuussa 2017.
Järjestöön kuuluu noin 90 jäsenyhdistystä eri puolilla maata. Järjestö edustaa suomalaisia työttömiä Euroopan työttömien verkostossa EAPN-Finissä, jonka jäseneksi Työttömien Keskusjärjestö ry hyväksyttiin v. 1996.


title: Työvalmentaja

text: Työvalmennuksen sisällön valtakunnallisesta kehittämisestä ja ammatillisesta koulutuksesta on suurelta osin vastannut Kuntoutussäätiö yhdessä eri yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Erikoistutkija Kristina Härkäpään johdolla kehitettiin vuosina 1995–97 Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Employment-Horizon –hankkeessa uusia työllistämisen toimintamalleja. Hankkeen yhteydessä laadittiin 18 opintoviikon työvalmentajakoulutus Helsingin, Joensuun, Lapin ja Oulun yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Opintoaineisto on julkaisu erityisenä TRADES-Diploma –oppimateriaalina. Ensimmäinen koulutus toteutettiin Seinäjoella Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ohjelmana. Opintojaksojen teemat olivatOpintojen palautteen mukaan lisäksi tarvittiin tietoja seuraavilta aloilta:


Suomen Elektronisen Kaupankäynnin yhdistys ry on ainoa internet-kaupankäyntiin keskittynyt yleishyödyllinen ja voittoa tavoittelematon valtakunnallinen yhteistyöorganisaatio Suomessa. Yhdistys on ”riippumaton tiedon tuottaja ja välittäjä, sekä alan toimijoiden foorumi ja edunvalvoja”, jonka missiona on ”Internetissä tapahtuvan tuotteiden ja palveluiden kaupankäynnin edistäminen sekä suomalaisten verkkokauppiaiden toimintaedellytysten parantaminen”.


title: Tanssin Tiedotuskeskus

text: Tiedotuskeskuksen kansainvälisen promootiotyön tavoitteena on lisätä suomalaisen tanssin näkyvyyttä ja tunnettuutta ulkomailla, edistää tanssin toimijoiden kansainvälistä verkottumista sekä luoda mahdollisuuksia kansainväliselle yhteistyölle. Tavoitteita toteutetaan seuraavilla tavoilla:Tanssialan järjestöt pitivät 1979 Kisakalliossa seminaarin, jossa keskusteltiin tanssitoiminnan kehittämisestä. Seminaarin seurauksena perustettiin eri tanssialojen yhteistyöelin, Suomen Tanssialan Neuvosto, johon liittyi jäseniksi kahdeksan tanssialan järjestöä: Finlands Svenska Folkdansring, Suomalaisen Kansantanssin Ystävät, Suomen Nuorison Liitto, Suomen Tanssiopettajain Liitto, Suomen Tanssipedagogien Yhdistys, Suomen Tanssitaiteilijain Liitto sekä Tanssiurheilun Keskusliitto. Suomen Tanssialan Neuvosto kokoontui ensimmäistä kertaa tässä kokoonpanossa 20.2.1980.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros Boutros-Ghali (, koptiksi: Bουτρος Βουτρος-Γαλι, 14. marraskuuta 1922 Kairo, Egypti – 16. helmikuuta 2016 Kairo) oli egyptiläinen oikeustieteilijä, diplomaatti ja poliitikko, joka oli YK:n kuudes pääsihteeri.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros Boutros-Ghali syntyi Kairossa Egyptissä aristokraattiseen koptilaiskristittyyn perheeseen. Hänen isoisänsä Boutros Ghali oli toiminut Egyptin pääministerinä vuodesta 1908 vuoteen 1910, jolloin hänet salamurhasi muslimifanaatikko. Hänen isästään Yusef Ghalista tuli Fuad I:n aikana Egyptin talousministeri. Boutros-Ghalin nimi Boutros tulee koptinkielisestä Petros-nimestä (Pietari).


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghali aloitti uransa yliopistoissa ja toimi usean yliopiston oikeustieteen professorina. Hän sai paikan Egyptin ulkoministerinä Anwar Sadatin aikana ja jatkoi ministeriön virkamiehenä usean vuoden ajan myös Hosni Mubarakin aikana. Hänet valittiin YK:n pääsihteeriksi vuonna 1992. Boutros-Ghali pyrki rohkeasti uudistamaan YK:ta, mutta järjestö ajautui useisiin vaikeisiin sotilasoperaatioihin. Hän oli useasti ristiriidoissa Yhdysvaltojen kanssa, jonka "veton" vuoksi häntä ei valittu toiselle viisivuotiskaudelle. Boutros-Ghali toimi YK-uransa jälkeen muun muassa Organisation Internationale de la Francophonien (ranskaa puhuvien maiden järjestön) pääsihteerinä.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Sadatin salamurhan jälkeen 1981 Boutros-Ghali jatkoi Hosni Mubarakin hallinnossa. Hän työskenteli ulkoasiainministeriössä ja oli pitkälti vastuussa Egyptin suhteesta muihin Afrikan valtioihin ja asemasta sitoutumattomien maiden liikkeessä. Boutros-Ghali vieraili Afrikan jokaisessa maassa. Etelä-Afrikassa hän osallistui salaisiin neuvotteluihin Nelson Mandelan vapauttamiseksi.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Kun Sadat päätti mennä rauhanneuvotteluihin Jerusalemiin, ulkoministeri Ismail Fahmi ja sisäministeri Muhammad Riad erosivat protestina. Sadat nimitti Boutros-Ghalin Riadin tilalle sisäministeriksi, vaikka tällä ei ollut vielä poliittista kokemusta. Boutros-Ghali tunnettiin kuitenkin rauhanomaisen Israel-suhteen kannattaja, ja Sadat piti hänen koptilaiskristittyjä taustojaan ja avioliittoaan juutalaisen Leia Nadlerin kanssa hyödyllisinä Jerusalemissa. Boutros-Ghali osallistui myös vuonna 1978 Camp Davidin rauhanneuvotteluihin.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Persianlahden sota vuonna 1990 herätti uudelleen eloon mahdollisuuden Israelin ja sen arabinaapureiden välisestä rauhasta. George H. W. Bushin hallinto tunsi löytäneensä Boutros-Ghalista miehen, joka jakaisi heidän tavoitteensa. Kun Boutros-Ghalin nimi ilmestyi mahdollisten Javier Pérez de Cuéllarin seuraajien listalle, Yhdysvallat liittyi hänen tukijoihinsa. Boutros-Ghalia äänesti lopulta 11 turvallisuusneuvoston jäsenistä. Britannia jätti äänestämättä, koska piti Boutros-Ghalia liian ranskalaismielisenä ja liian vanhana.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: YK oli vuoden 1992 puolivälissä rauhanturvaamisoperaatioissa muun muassa entisessä Jugoslaviassa, Somaliassa ja Kambodžassa. Boutros-Ghali suututti Britannian ja Yhdysvallat kutsumalla Jugoslavian hajoamissotia ”rikkaiden sodaksi”, koska länsimaat keskittyivät siihen muiden kriisikohteiden kustannuksella. Kun YK:n rauhanturvaajia päätettiin lähettää Bosniaan, Boutros-Ghali vaati, että hän tekisi itse kaikki merkittävät päätökset. Tämä heikensi tehokkaan toiminnan mahdollisuutta, eikä YK saanut muutenkaan jäsenvaltioiltaan tarpeeksi miesvoimaa operaatiota varten. Boutros-Ghali heikensi asemaansa 1995, kun hän Srebrenican joukkomurhan jälkeen matkusti Afrikkaan ja kutsui Srebrenicaa ”kyläksi Euroopassa”.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Ruandan kansanmurhan edellä Boutros-Ghali edisti YK-joukkojen lähettämistä Ruandaan. Hän valitsi 1994 Ruandan-operaation johtopaikalle Jacques-Roger Booh-Boohin, joka oli avoimesta ranskalais- ja hutumielinen. Roméo Dallaire oli saanut ennen kansanmurhaa tietoa tulevasta tragediasta, mutta Boutros-Ghali päätti uskoa Booh-Boohin optimistisempaa arviota, jonka mukaan kaikki osapuolet olivat sitoutuneita rauhanprosessiin.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghali jatkoi diplomaattista uraansa myös YK-virkansa jälkeen. Hän toimi 1997–2002 Ranskankielisten maiden järjestön pääsihteerinä. Hän asui Pariisissa ja pyrki samalla edistämään YK:n parlamentin perustamista. Egyptin ihmisoikeuksien kansallista neuvostoa Boutros-Ghali johti 2003–2012.


title: Boutros Boutros-Ghali

text: Boutros-Ghali pyrki pääsihteerikaudellaan uudistamaan rohkeasti ”An Agenda for Peace” -ehdotuksellaan YK:n byrokratiaa ja edistämään sen alaorganisaatioiden yhteistyötä. Hän osoitti tällä johtajuustaitojaan, mutta lopulta hänellä ei ollut tarpeeksi poliittista ymmärrystä sen läpiviemiseksi. Yhdysvaltojen menetettyä luottamuksena Boutros-Ghaliin tämä anntautui puolustuskannalle eikä pystynyt toteutamaan uudistussuunnitelmiaan.


title: Kalevala

text: Kalevalan alussa on luomismyytti, jonka mukaan maailma syntyi sotkan munasta. Kalevala kuvaa muun muassa Kalevalan ja Pohjolan kansojen sekä eri päähenkilöiden välisiä kiistoja, kostoreissuja ja kosiomatkoja sekä Sammon rakentamista ja ryöstöä. Tapahtumat päättyvät kristinuskon tuloon.


title: Myrsky Koillismaassa

text: Kirjan tapahtumat alkavat talvisodasta ja päättyvät jatkosodan loppuun. Sota vie Järvenkylän asukkaat erilleen. Miehet lähtevät rintamalle, naiset ja lapset evakkoon. Talvisodan päätyttyä selkoslaiset palaavat kotiseudulleen, joka tuntuu entistä rakkaammalta. Kauko Sammalsuon asepalvelus jatkuu ja hän joutuu aina Petsamoon saakka. Ennen hänen palveluksensa päättymistä syttyy jatkosota.


title: Kalevala – Uusi aika

text: Kalevala – Uusi aika on Jari Halosen ohjaama suomalainen elokuva. Elokuvan ensi-ilta oli 15. marraskuuta 2013. Halonen toimii elokuvassa ohjaajan lisäksi myös käsikirjoittajana sekä tuottajana. 250 000 euron budjetilla tehty elokuva sai kriitikoilta pääosin tyrmäävän vastaanoton. Se sai elokuvateattereissa noin 3 500 katsojaa.


title: Karkausvuosi länsimaisessa ajanlaskussa

text: Sillä seikalla, että karkauspäiväksi aikaisemmin katsottiin 24. (eikä 29.) päivä helmikuuta, ei ainakaan Suomessa ollut muuta merkitystä kuin nimipäivien siirtyminen. Esimerkiksi säädettyjä määräaikoja laskettaessa se ei vaikuttanut, vaan täysinä kuukausina tai vuosina säädettyjen määräaikojen katsottiin aina (myös karkausvuoden helmikuun lopulla), päättyvän yhtä monentena kuukauden päivänä kuin alkoivatkin (tai jos kuukaudessa ei ollut vastaavaa päivää, sen viimeisenä päivänä). Samoin Kalevalan päivä oli karkausvuosinakin 28. helmikuuta. Tämä aiheutti sen, että karkausvuosina Kalevalan päivä oli eri nimipäivänä kuin muina vuosina.


title: Kalevalan päivä

text: Kalevalan päivää vietetään 28. helmikuuta, koska Elias Lönnrot allekirjoitti ja päiväsi Kalevalan ensimmäisen version, niin sanotun Vanhan Kalevalan esipuheen 28. helmikuuta 1835. Teos ilmestyi painosta saman vuoden lopulla. Myöhemmin Lönnrot kuitenkin julkaisi laajennetun laitoksen, niin sanotun Uuden Kalevalan vuonna 1849. Vaikka ennen vuotta 2000 helmikuun 24. – 28. päivien nimipäivät siirtyivät karkausvuosina seuraavaan päivään, on Kalevalan päivä aina ollut myös karkausvuosina 28. helmikuuta.


title: Karhufestivaali

text: Vuonna 2015 festivaalin teema "Kalevan karhut" liittyi Kalevalan juhlavuoteen. Kalevalaseura kuului järjestäjien joukkoon. 20.–22.8.2015 järjestetty festivaali juhlisti myös Ilomantsin kunnan 140-vuotisjuhlavuotta. Tapahtuman yhteydessä järjestetyn karhunveiston pikasahauskilpailun voitti Timo Nevalainen teoksellaan Kalevalaisen näppäilyä.


title: Kalevalan mailta

text: Kalevalan mailta ("Från Kalevalas nejder") on suomalainen kansatieteellinen dokumenttielokuva vuodelta 1935. Se esittelee karjalaista luontoa ja kulttuuria. Elokuva liittyi Kalevalan 100-vuotisjuhliin. Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959. Siitä on säilynyt vain alkuosa ja kahdentoista minuutin verran äänettömiä katkelmia.


title: Kaljakellunta

text: Vuoden 2018 Kaljakellunta järjestettiin 28. heinäkuuta. Kelluminen alkoi Tammistosta. Tapahtuma sujui rauhallisesti, mutta poliisi sakotti niskoittelusta sillalta jokeen kellujien sekaan hypänneitä. Poliisin mukaan tapahtuman suurin haitta on tarpeiden teko reitin varrella sijaitseviin pihoihin. Tapahtumasta jäi jokeen roskaa kuten oluttölkkejä, kondomeita, vaatteita, hajonneita kumilauttoja, pakastevihannespusseja ja arkkupakastin.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Kalevan pudotus tapahtui välirauhan aikana, kun talvisodan päättymisestä oli kulunut vain kolme kuukautta. Suomen armeija oli heikentynyt, uusi itäraja vaikeasti puolustettavissa ja valtiotalous vararikon partaalla. Vaikka Kalevan pudottaminen oli kiistattomasti kansainvälisen oikeuden vastainen rikos, pääministeri Risto Ryti ja ylipäällikkö Mannerheim katsoivat maan ulkopoliittisen aseman niin heikoksi, että asiasta ei tehty protestia Neuvostoliitolle. Tapausta ei edes käsitelty virallisesti hallituksessa. Onnettomuuden todellinen syy salattiin myös suurelta yleisöltä. Kalevan putoamisen syyksi vahvistettiin epämääräinen räjähdys, jonka aiheutti ”jokin vieras, lentokoneeseen olennaisesti kuulumaton tekijä”. Hämärä ilmaisu synnytti paljon huhuja, mutta varmistusta niille ei saatu. Päinvastoin, sensuuri katkaisi keskustelun Kalevan tapauksesta lyhyeen. Lehdistön vaikeneminen kestikin sitten lähes 50 vuotta. Aero O/Y:n toimitusjohtaja Gunnar Ståhle kertoi Kalevan pudottamisesta suomalaislentäjien leskille, mutta nämä eivät saaneet puhua asiasta kenellekään.


title: Kaleva (elokuvateatteri)

text: Suomi-Filmi teki Kalevasta Turun ensimmäisen niin sanotun non-stop-teatterin vuoden 1949 loppupuolella, mikä tarkoitti sitä, että ohjemaa esitettiin joka päivä tauotta klo 12–23. Lippuja sai ostaa ja saliin sai tulla milloin vain. Non-stop-ohjelma koostui pääasiassa piirretyistä, urheilukisoista ja uutiskatsauksista, minkä seurauksena tavalliset kokoillan elokuvat jäivät erillisiä yönäytöksiä lukuun ottamatta pois ohjelmistosta. Kalevan toiminta päättyi vuoden 1960 loppupuolella, jolloin Turun vanhin elokuvateatterirakennus joutui väistymään uudisrakennuksen tieltä.


title: Kreikka

text: Kreikka (, , ), virallisesti Kreikan tasavalta tai Helleenien tasavalta (), on valtio Etelä-Euroopassa, Balkanin niemimaan Välimeren ympäröimässä eteläkärjessä. Maa käsittää Manner-Kreikan lisäksi myös laajan saariston. Kreikan väkiluku on noin 10,8 miljoonaa ja pinta-ala 131 957 neliökilometriä. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Ateena.


title: Kárystos

text: Kárystos () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καρύστου, "Dímos Karýstou"), joka sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 672,4 neliökilometriä ja väkiluku 12 180. Varsinaisen Kárystoksen kaupungin väkiluku on 5 112 (vuonna 2011).


title: Kleitoría

text: Kleitoría () on Kreikan kylä sekä samanniminen Kalávrytan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κλειτορίας/Κλείτορος, "Dimotikí Enótita Kleitorías/Kleítoros") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 360 ja varsinaisen Kleitorían kylän väkiluku 650 (vuonna 2011).


title: Kreikan kaupungit

text: Kreikassa kaupungeilla ( < ) viitataan yleensä suurempiin asutuskeskuksiin, joissa asuu yli 2 000 asukasta. Tätä pienemmät asutuskeskukset ovat kyliä (χωριό, "chorió"). Pienemmistä kaupungeista, joissa asuu 2 000–10 000 asukasta, voidaan käyttää nimitystä "komópoli" (κωμόπολη). Tällöin varsinainen "póli"-nimitys on varattu niille asutuskeskuksille, joiden väkiluku on yli 10 000. Suuriin kaupunkeihin, käytännössä lähinnä Ateenaan ja Thessalonikiin, voidaan viitata nimityksellä metropoli (μητρόπολη, "mitrópoli").


title: Kreikkalaiset

text: Kreikan ja Kyproksen ulkopuolella asuvien kreikkalaisten lukumäärää on vaikea selvittää. Saatavissa olevien väestönlaskentatietojen mukaan heitä asuu Kreikan ja Kyproksen ulkopuolella noin kolme miljoonaa, mutta "SAE – World Council of Hellenes Abroad" -järjestön mukaan heitä olisi jopa seitsemän miljoonaa. Sorbonnen yliopiston professori Geórgios Prevelákisin mukaan luku olisi hieman alle viisi miljoonaa. Sulautuminen paikalliseen väestöön, seka-avioliitot ja kreikan kielen vaikutuksen häviäminen vaikuttavat siihen, missä määrin maasta muuttaneiden jälkeläiset enää pitävät itseään kreikkalaisina. Erityisen paljon heitä asuu nykyään Lontoossa, New Yorkissa, Melbournessa ja Torontossa. Vuonna 2010 Kreikan parlamentti sääti lain, jonka mukaan diasporasta Kreikkaan palanneet kreikkalaiset saavat äänestää Kreikan vaaleissa, mutta tämä laki kumottiin vuoden 2014 alussa.


title: Kardítsa

text: Kardítsa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καρδίτσας, "Dímos Kardítsas"), joka sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 647,6 neliökilometriä ja väkiluku 56 747. Varsinaisen Kardítsan kaupungin väkiluku on 38 554 (vuonna 2011).


title: Kreeta

text: Kreeta () on Kreikan saari, joka sijaitsee itäisellä Välimerellä Egeanmeren etelälaidalla. Se on koko Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Kreeta on itä–länsisuunnassa noin 250 kilometrin pituinen, 12–60 kilometrin levyinen, ja sen pinta-ala on 8 303 neliökilometriä. Saaren asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 622 913. Hallinnollisesti Kreeta muodostaa oman alueensa eli periferiansa, Kreetan alueen, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kreetan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Iraklion, ja sen muut suurimmat kaupungit ovat Chaniá, Réthymno, Ágios Nikólaos, Ierápetra ja Siteía. Saarella vallitsee leuto välimerenilmasto.


title: Kilkís

text: Kilkís () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κιλκίς, "Dímos Kilkís"), joka sijaitsee Kilkíksen alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 1 581,2 neliökilometriä ja väkiluku 51 926. Varsinaisen Kilkíksen kaupungin väkiluku on 22 914 (vuonna 2011).


title: Kónitsa

text: Kónitsa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κόνιτσας, "Dímos Kónitsas"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 949,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 362. Varsinaisen Kónitsan kaupungin väkiluku on 2 942 (vuonna 2011).


title: Kreikkalaiset

text: Nykyisin kreikkalaiset muodostavat Kreikan tasavallan valtaväestön. Heitä on 93 % maan asukkaista.. Myös Kyproksessa heitä on 78 % saaren väestöstä, jos saaren valloitettuun osaan asettuneita turkkilaisia ei oteta huomioon. Kreikassa väestön kasvu ei yleensä ole ollut kovin voimakasta, mutta se on ollut jatkuvaa maassa vuonna 1828 toimeenpannusta ensimmäisestä väestönlaskennasta saakka. Suuri osa väestön kasvusta valtion perustamisesta on aiheutunut sen alueen laajenemisesta sekä Kreikan ja Turkin välillä vuonna 1923 toteutusta väestönvaihdossa, jonka yhteydessä maahan muutti 1,5 miljoonaa kreikkalaista pakolaista. Noin 80 % Kreikan väestöstä asuu kaupungeissa ja noin 28 % on keskittynyt Ateenaan.


title: Klassinen fysiikka

text: Akustiikka eli äänioppi on osa-alue, joka tutkii ääntä ja mekaanista aaltoliikettä. Akustiikka tulee kreikan sanasta ακουστός, joka tarkoittaa kykyä kuulla. Akustiikan juuret sijoittuvat antiikin Kreikkaan, jossa käytettiin teattereissa seiniin upotettuja ruukkuja resonaattoreina äänen laadun parantamiseksi. Akustiikka on tärkeä apuväline muun muassa teattereissa ja musiikkisalien suunnittelussa.


title: Fysiikka

text: Akustiikalla on merkitys myös kuulovaurioiden ehkäisemisessä sekä melutason mittaamisessa. Akustiikan mukaan melu on ääntä, joka on haitallista, häiritsevää tai vahingollista. Akustiikka sovelletaan myös lääketieteessä sekä rakennusvirheiden tutkimiseen. Etenkin lääketieteessä ääntä pyritään käyttämään mahdollisimman paljon, ja ionisoivan säteilyn käyttöä on pystytty vähentämään ultraäänen avulla. Ultraääntä hyödynnetään esimerkiksi sikiötutkimuksissa, nivelvaurioiden hoidossa, hammaskiven poistossa ja instrumenttien puhdistuksessa.


title: Akustiikka

text: Akustiikka eli äänioppi ( ’kuulla’) on fysiikan haara, joka tutkii ääntä, mekaanista aaltoliikettä kaasussa, nesteessä ja kiinteän olomuodon väliaineessa.


title: Kasvatuspsykologia

text: Kasvatuspsykologia on tieteenala, joka sijoittuu sisällöllisesti sekä kasvatustieteen että psykologian alueille. Kasvatuspsykologiassa tutkitaan erityisesti ihmisen psyykkiseen kehitykseen, kasvuun ja oppimiseen sekä niiden ohjaukseen liittyviä kysymyksiä. Tutkimusalueena kasvatuspsykologia on laaja, sillä se voidaan määritellä alueellisesti hyvinkin eri tavoin. Tähän ovat vaikuttaneet tieteenalan erilaiset kehityskaaret riippuen siitä, tulkitaanko sitä perinteisen psykologian, pragmaattisen filosofian vai kulttuurihistoriallisen teorian näkökulmasta. Kasvatuspsykologia tieteenalana on Suomessa vielä nuori, vaikka maailmalla kasvatuspsykologialla onkin jo vakiintuneet juuret.


title: Susanna Välimäki

text: Susanna Suvi Tuulia Välimäki (s. 11. marraskuuta 1970) on suomalainen musiikkitieteilijä, filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän väitteli Helsingin yliopistossa vuonna 2005 väitöskirjallaan "Subject Strategies in Music: A Psychoanalytic Approach to Musical Signification". Välimäen erikoisaloja ovat kulttuurinen musiikintutkimus, musiikkianalyysi ja audiovisuaalisen musiikin tutkimus. Kirjastaan "Miten sota soi? Sotaelokuva, ääni ja musiikki" (2008) hän sai Tampere University Pressin Vuoden kirja -palkinnon. Kirjastaan "Syötävät sävelet: Vieraana säveltäjien pöydissä" (2017) hänet palkittiin Kirja à la carte -kunniamaininnalla. Välimäki on ollut myös Vuoden tiedekynä -palkintoehdokkaana (2017). Elokuusta 2011 alkaen Välimäki on työskennellyt yliopistonlehtorina Turun yliopiston musiikkitieteen oppiaineessa työskenneltyään sitä ennen Helsingin yliopiston musiikkitieteen oppiaineessa.


title: Matti Karjalainen (professori)

text: Karjalainen johti TKK:n Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratoriota vuoteen 2006. Häntä pidetään puheteknologian ja äänenkäsittelyn uranuurtajana Suomessa, ja hän käynnisti useita ääniteknologian tutkimuslinjoja. Akustiikan apulaisprofessoriksi hänet nimitettiin 1980, professoriksi 1986. Hän ohjasi yli 20 väitöskirjaa ja yli sata diplomityötä. Hän perusti nimelleen rahaston, joka tukee vähävaraisia ja lahjakkaita nuoria tutkijoita.


title: Kulttuurikeskus Akustiikka

text: Kulttuurikeskus Akustiikka (tai Ylivieskatalo Akustiikka) on Ylivieskan kaupungissa toimiva kulttuuritalo, joka on valmistunut vuonna 2003. Se sisältää 400-paikkaisen konserttisalin, 50-paikkaisen näyttelysalin, 30- ja 12-paikkaiset kokoustilat sekä 140-paikkaisen ravintolasalin.


title: Helmi Järviluoma-Mäkelä

text: Helmi Inkeri Järviluoma-Mäkelä (s. 9. marraskuuta 1960 Ylivieska, o.s. Säily, ent. Järviluoma 2006) on suomalainen musiikkitieteilijä, joka toimii Itä-Suomen yliopiston (aiemmin Joensuun yliopiston) kulttuurintutkimuksen professorina (2005–). Hänet tunnetaan erityisesti tieteenaloja yhdistävän ääni- ja aistimaisemien, musiikin ja kulttuurin tutkimuksen piiristä. Hän on tutkinut esimerkiksi eurooppalaisten kylien äänimaiseman muutosta. Sittemmin tutkimuksen aihepiiri on laajentunut aistittujen elinympäristöjen ja ylisukupolvisten ympäristösuhteiden sekä niiden muutosten tutkimukseen keskisuurissa kaupungeissa. Tähän liittyvään tutkimushankkeeseen hän on saanut rahoitusta esimerkiksi Euroopan tiedeneuvostolta (ERC) vuosille 2016–2021. Hän on monelle suomalaiselle tuttu Yleisradion Radio Suomen "Äänien ilta" -ohjelmasarjasta (2012–). Hän on Vuoden professori 2019.


title: Fysiikka

text: Akustiikan oppeja käytetään tilojen äänimaailman suunnittelussa. Suurten teatteri- ja oopperanäyttämöiden suunnittelussa akustiikalla on suuri merkitys jotta näytöksen kaikki katselijat kuulisivat äänen hyvin riippumatta istumapaikasta. Suurten tilojen ongelmana on yleensä myös kaiku eli äänen heijastuminen. Kaikua voidaan vähentää erilaisten materiaalien avulla.


title: Audiologia

text: Audiologia on lääketieteen osa-alue, joka tutkii kuulon ja tasapainoelinten sairauksia, kuntoutusta ja fysiologiaa. Audiologina voi toimia kurkku-, nänä- ja korvatautien erikoislääkäri tai foniatri, joka on erikoistunut alaan. Suurimpia asiakasryhmiä kyseisellä lääketieteen alalla ovat vanhukset, sisäkorvan sairauksista kärsivät henkilöt, kuuroina syntyneet lapset ja kuuroutuneet aikuiset. Alaan kuuluu myös kuulokojeiden ja sisäkorvaistukkeiden sovitukset ja tutkimus.


title: Akropolis

text: Akropolis (, "akrópolis", "yläkaupunki") oli monissa antiikin Kreikan kaupungeissa linnavuoren nimitys. Alkujaan akropoliilla sijaitsi usein hallitsijoiden linnoja tai linnoituksia, jonne myös alakaupungissa asuva kansa pystyi pakenemaan vihollisen uhatessa. Akropoliilla sijaitsi usein kaupungin suojelijana pidetyn jumalan temppeli ja muita merkittäviä pyhäköitä. Tunnetuin akropolis on Ateenan Akropolis, josta kehittyi ajan mittaan tärkeä uskonnollinen keskus ja Ateenan mahdin symboli.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropolis oli jo varhain Ateenan asutuksen keskus. Antiikin aikana siitä tuli kaupungin uskonnollinen keskus ja ennen kaikkea Athenen kulttipaikka. Akropolista pidetään koko antiikin kreikkalaisen hengen, taiteen ja arkkitehtuurin voimannäyttönä ja symbolina ja varsinkin klassisen kauden Ateenan voiman ja vaurauden ilmentymänä. Kukkulaan liittyvät niin Ateenan varhaisimmat kultit ja myytit kuin suurimmat uskonnolliset juhlatkin. Akropolis tunnetaan erityisesti suuresta Parthenonin temppelistä, Erekhtheionista sekä Propylaia-porttirakennuksesta. Nykyisin Akropolis on Ateenan ja koko Kreikan tunnetuin ja vierailluin nähtävyys. Linnavuoren arkeologinen alue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1987. Akropoliin löydöksiä esittelee kukkulan läheisyydessä sijaitseva Akropolis-museo.


title: Akropolis (Ateena)

text: Ateenan Akropolis (, ) on Ateenassa Kreikassa sijaitseva akropolis eli linnavuori. Se on tunnetuin antiikin Kreikan linnavuorista, ja usein pelkällä Akropolis-nimellä viitataan juuri Ateenassa sijaitsevaan linnoitukseen, vaikka akropoliita sijaitsee useissa muissakin Kreikan kaupungeissa.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropolis sijaitsee Attikan tasangon keskellä antiikin aikaisen ja nykyisen Ateenan kaupungin keskustassa. Kukkula kohoaa noin 90 metriä ympäröivää tasankoa korkeammalle ja noin 156 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja se hallitsee edelleen kaupungin maisemia. Kukkulan länsipuolella sijaitsee matalampi Areiopagin kukkula ja luoteispuolella Agoran alue. Antiikin Ateenan alakaupunki sijaitsi kukkulan ympärillä erityisesti sen pohjois- ja itäpuolella. Pohjoispuolella sijaitsee nykyisin Monastirákin kaupunginosa, itä- ja koillispuolella Plákan vanha kaupunki. Akropoliin ympäristö muodostaa nykyisin siitä nimensä saaneen Akrópolin kaupunginosan, jossa on muun muassa Akrópolin metroasema.


title: Akropolis (täsmennyssivu)

text: Akropolis voi tarkoittaa seuraavia:


title: Antiikin Ateena

text: Akropolis, jota kutsuttiin myös nimellä "Kekropia" sen tarunomaisen perustajan Kekropsin mukaan, on korkea kallio keskellä kaupunkia. Se on noin 50 metriä korkea, 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen seinämät ovat luonnollisella tavalla jyrkät kaikilta puolilta paitsi lännestä. Mykeneläisellä ajalla sen ympärillä oli kyklooppimuuri, joka tunnetaan nimellä Pelasgimuuri, koska sen ajateltiin olleen pelasgien rakennuttama. Peloponnesolaissodan aikana ainoastaan pohjoinen osa tästä muurista oli jäljellä, ja tätä osaa kutsuttiin edelleen Pelasgimuuriksi. Eteläosaa, joka oli Kimonin uudelleen rakennuttama, kutsuttiin puolestaan Kimonin muuriksi. Akropoliin länsiosassa, joka oli ainoa mahdollinen kulkutie ylös kalliolle, oli mahtava Perikleen rakennuttama Propylaia, ja sen oikealla puolella Athene Niken temppeli.


title: Akropolis (Ateena)

text: Antiikin aikana Akropolis oli puutarhamainen paikka istutuksineen, suurine rakennuksineen ja patsaineen. Nykyisin kukkula on lähes puuton ja auringon paahtama. Kukkulan ympärillä erityisesti sen pohjois-, länsi- ja eteläpuolella on puistoalue. Akropolis muodostaa yhdessä sen etelärinteen arkeologisen alueen sekä Agoran alueen kanssa yhtenäisen arkeologisen nähtävyyden ja autoliikenteeltä rauhoitetun jalankulkualueen.


title: Akropolis (Ateena)

text: Mykeneläiselle ajalle sijoittuvassa kreikkalaisessa mytologiassa Akropolis oli paikka, jossa Athene ja Poseidon kilpailivat kaupungin omistuksesta. Poseidon loi paikalle suolavesilähteen. Athene voitti kilvan luotuaan kaupunkilaisia enemmän miellyttäneen oliivipuun. Akropoliihin liittyvät myös muun muassa kertomukset Kekropsista, tämän tyttäristä Aglauroksesta, Hersestä ja Pandrosoksesta, sekä Erikhthonioksesta ja Erekhtheuksesta. Antiikin ajalla monet myytit yhdistettiin ennen kaikkea Erekhtheionin temppelin paikkaan.


title: Akrópoli (kaupunginosa)

text: Akrópoli ( eli Συνοικία της Ακρόπολης, "Synoikía tis Akrópolis") on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se käsittää Akropolis-kukkulan, josta se on saanut nimensä, sekä osan Dionysíou Areopagítou -kadun ympäristöstä Akropoliin eteläpuolella. Kaupunginosa kuuluu Ateenan 3. suuralueeseen.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropoliin sisäänkäynnissä sijaitsee massiivinen porttirakennus nimeltä Propylaia. Ylhäällä kukkulalla sijaitsi useita temppeleitä sekä pienempiä pyhäkköjä. Kukkulan etelälaita oli omistettu kaupungin suojelusjumalattarella Athenelle tämän eri ominaisuuksissa ja epiteeteissä, kuten "Polias" (Kaupungin suojelija), "Promakhos" (Esitaistelija), "Parthenos" (Neitsyt), "Nike" (Voitto) ja "Ergane" (käsitöiden suojelija). Kukkulan lukuisista Athenen temppeleistä ovat jäljellä Akropoliin etelälaidan keskellä sijaitseva Parthenonin temppeli sekä heti sisäänkäynnin eteläpuolella oleva pieni Athene Niken temppeli.


title: OnePlus 3

text: OnePlus 3 (lyhyemmin OP3, tunnetaan myös nimellä OnePlus Three) on kiinalaisen OnePlusin valmistama älypuhelin, joka on OnePlus 2:n seuraaja. Siinä on edeltäjäänsä paremmat kamerat, tehokkaampi prosessori ja enemmän keskusmuistia. Siinä on myös OnePlus 2:sta puuttunut NFC-tuki, mutta aiempaa pienempi akku. OnePlus 3 julkaistiin kesäkuussa 2016. Puhelimen myynti lopetettiin OnePlus 3T:n julkaisun jälkeen. Puhelin sai pääosin hyviä arvioita. Sitä kehuttiin erityisesti hyvästä hinta-laatusuhteesta.


title: OnePlus 2

text: OnePlus 2 (lyhyemmin "OP2", tunnetaan myös nimellä "OnePlus Two") on kiinalaisen OnePlusin valmistama älypuhelin, joka on OnePlus Onen seuraaja. Siinä on uutuutena sormenjälkilukija, kotinäppäin ja paikka kahdelle SIM-kortille. Puhelimesta on kadonnut NFC-tuki ja muistikorttipaikka. Puhelinta myydään edeltäjänsä tavoin kutsujärjestelmällä, eikä sitä ole saatavilla kivijalkakaupoista. Puhelimesta on saatavilla 339 euron hintainen kolmen gigatavun keskusmuistilla ja 16 gigatavun flash-muistilla varustettu versio ja 399 euron hintainen neljän gigatavun keskusmuistilla ja 64 gigatavun flash-muistilla varustettu versio. Se esiteltiin 28. heinäkuuta 2015 Suomen aikaa, ja puhelin tulee myyntiin 11. elokuuta.


title: OnePlus 3

text: OnePlus 3:ssa on neljällä Kryo-ytimellä (2 × 2,15 GHz & 2 × 1,6 GHz) varustettu Snapdragon 820 -järjestelmäpiiri. Puhelimen grafiikkapiiri on Adreno 530. OnePlus 3 sai puhelinten suorituskykyä mittaavassa AnTuTu-testissä vuonna 2016 keskimäärin 147 495 pistettä. Tuloksellaan se oli vuonna 2016 testatuista laitteista pisteiden keskiarvon mukaan kuudenneksi paras.


title: OnePlus 3T

text: OnePlus 3T:ssa on neljällä Kryo-ytimellä (2 × 2,35 GHz & 2 × 1,6 GHz) varustettu Snapdragon 821 -järjestelmäpiiri, joka oli puhelimen julkaisuhetkellä tehokkain saatavilla oleva vaihtoehto. Snapdragon 821:n FinFET-tekniikalla tehtävä tuotantoprosessi on 14 nanometriä. Puhelimen grafiikkapiiri on Adreno 530, jonka kellotaajuus on 653 megahertsiä. OnePlus 3 sai puhelinten suorituskykyä mittaavassa AnTuTu-testissä vuonna 2016 keskimäärin 163 013 pistettä. Tuloksellaan se oli vuonna 2016 testatuista laitteista pisteiden keskiarvon mukaan kolmanneksi paras.


title: OnePlus 3

text: OnePlus 3 oli tilattavissa OnePlusin verkkokaupasta ilman kutsua. Sen ennakkotilaaminen alkoi heti julkaisupäivänä, 14. heinäkuuta 2016. OnePlus 3 tuli saataville kesä-heinäkuun vaihteessa. Sitä myytiin niin paljon odotettua enemmän, että OnePlus joutui keskeyttämään 9. elokuuta – 12. syyskuuta puhelimen myynnin 23:ssa Euroopan maassa ja Hongkongissa. Suomessa se oli myynnissä myös Elisan verkkokaupassa ja myymälöissä. OnePlus 3T:n julkaisun jälkeen OnePlus 3:n myynti lopetettiin. Puhelimen suositushinta oli aluksi 399 euroa.


title: OnePlus 3

text: Puhelimen näytön koko on 5,5 tuumaa. OnePlus 3:n AMOLED-näyttö on Samsungin valmistama. Näyttö on kestävää Corning Gorilla Glass 4 -lasia. Sen kirkkaus on 420 kandelaa per neliömetri. Näytön värejä kritisoitiin räikeiksi, minkä jälkeen OnePlus julkaisi sRGB-kalibroidun väritilan.


title: OnePlus 3

text: OnePlus 3:n runko on materiaaliltaan kokonaan hiekkapuhallettua alumiinia, joka on aiemmissa OnePlusin puhelimissa ollutta Sandstone-kuorta liukkaampi materiaali. Puhelin on muotoilultaan pelkistetty. Takakuori on keskeltä tasainen ja reunoja kohti kaartuva. Takakuoressa on ylä- ja alalaidassa mustat antenniraidat. Puhelimen kulmat on pyöristetty. OnePlus 3 on saatavilla ”Graphite”-nimisenä harmaana ja ”Soft Gold” -nimisenä kullanhohtoisena värivaihtoehtona.


title: OnePlus 3T

text: OnePlus 3T on kiinalaisen OnePlusin valmistama älypuhelin, joka on OnePlus 3:n seuraaja. Se julkaistiin marraskuussa 2016 ja tuli myyntiin joulukuussa 2016. OnePlus 3T sai arvostelijoilta hyvän vastaanoton. Sitä kehuttiin erityisesti hyvästä hinta-laatusuhteesta.


title: OnePlus 3T

text: Puhelimen oikeassa laidan yläosassa on virtapainike. Vasemmassa laidassa on äänenvoimakkuuspainike ja sen yläpuolella kolmiportainen ”Alert Slider” -niminen ilmoitusvalitsin. Alert Sliderin avulla puhelimen ääniasetuksia voi muuttaa nopeasti. OnePlus 3T:n alalaidassa 3,5 millimetrin kuulokeliitäntä, lataamiseen käytettävä USB Type-C -liitäntä ja mikrofonin sekä kaiuttimen aukot. Puhelimen ylälaita on umpinainen.


title: OnePlus 3T

text: OnePlus 3T:ssä on 3 400 milliampeeritunnin litiumioniakku, joka tukee OnePlusin omaa Dash-pikalatausta. Dash-pikalataus toimii vain OnePlusin omalla 20 watin laturilla, jonka sähkövirta on neljä ampeeria ja jännite viisi volttia. Dash-pikalatauksella akku latautuu puolessa tunnissa nollasta prosentista 60 prosenttiin. Akun lataaminen täyteen kestää Dash-pikalatauksella tunnin ja 15 minuuttia. Puhelimen eniten lämpöä tuottavat komponentit on sijoitettu laturin puoleiseen päähän, joten puhelin ei juurikaan lämpene ladattaessa. OnePlus 3 ei tue langatonta latausta.


title: Ranskan suuri vallankumous

text: Ranskan suuri vallankumous oli Ranskassa vuonna 1789 käynnistynyt yhteiskunnallinen vallankumous ja sitä seurannut, vuoteen 1799 kestänyt ajanjakso, jolloin aiemman ancien régimen ajan absolutistinen monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin. Ranskan vallankumousta pidetään yhtenä Euroopan historian merkittävimmistä tapahtumista, ja historiantutkimuksessa siitä katsotaan yleensä alkavaksi uusin aika, jolla porvarit ovat valtaapitäviä. Ranskan vallankumous seurasi Amerikan vallankumousta.


title: Ranskan suuri vallankumous

text: Vallankumouksen taustalla oli kansalaisten tyytymättömyys kuningas Ludvig XVI:n itsevaltaiseen hallintoon sekä valistusaatteiden vaikutus. Porvareista oli myös tullut yhtä varakkaita ja vaikutusvaltaisia kuin kuninkaasta ja porvarit haastoivat kuninkaan valta-asemaa. Vuosia 1789–1792 on kutsuttu vallankumouksen liberaaliksi vaiheeksi, jolloin sen johdossa olivat uudistusmieliset aateliset kuten La Fayette ja Mirabeau. Tätä vaihetta hallitsivat feodalismin ja säätyerioikeuksien purkaminen sekä perustuslaillinen monarkia. Vuonna 1792 alkoivat vuosia jatkuneet vallankumoussodat, joissa Ranska soti yksinään Euroopan muita suurvaltoja vastaan suurella menestyksellä. Samana vuonna vallankumous sai radikaalimman käänteen, monarkia kumottiin ja perustettiin ensimmäinen tasavalta. Kuningas Ludvig XVI tuomittiin kuolemaan.


title: Ancien régime

text: Ancien régime (ranskaa), ”vanha hallitus”, oli ajanjakso ennen Ranskan suurta vallankumousta. Termillä tarkoitetaan ertyisesti maan vanhaa yhteiskuntamuotoa ja kulttuuria. Käsitteellä pyritään kuvaamaan Ranskan vallankumouksen suurta ja mullistavaa luonnetta, jossa uusi, demokraattinen hallintotapa oli räikeässä ristiriidassa aiemman, monarkistisen hallintotavan kanssa. Aiemmin vallinnut feodaalinen yhteiskuntajärjestys murtui vallankumouksen myötä.


title: Ranskan suuri vallankumous

text: Vallankumoukseen johtivat monet tekijät. Näistä tärkeimpiä olivat vanhan vallan jääminen kehityksen ja ajan virtojen jalkoihin sekä kireä verotus. Porvaristo nousi vallankumoukseen liittolaisinaan tyytymättömät maaorjat ja palkkatyöläiset. Vallankumouksellisten ideologiana olivat valistusajan ihanteet ja nousevat ideat. Vallankumouksen edetessä ja vallan siirtyessä monarkialta lainsäädännöllisille elimille alun perin liittoutuneiden osapuolten intressit alkoivat asettua vastakkain. Liberaalimmat girondistit jäivät vähemmistöön jyrkkämielisemmän vuoripuolueen ottaessa vallan vähitellen 1792–1793 ja aloittaessa terrorin kauden 1793–1794.


title: Helmikuun vallankumous (Ranska)

text: Koko Ranska eli nyt onnellisessa ilmapiirissä. Istutettiin vapauden puita ja Marseljeesia laulettiin. Myös porvaristo kannatti työpajoja, sillä ne tarjosivat heidän mielestään kaikille mahdollisuuden maan rakentamiseen.. Niissä kaikille työttömäksi ilmoittautuneelle tarjottiin työtä palkan ollessa kaksi frangia päivältä. Innostuneisuus hävisi kuukaudessa. Vallankumous ei tuonut ratkaisua Ranskan talousongelmiin vaan oli osaltaan pahentanut niitä. Levottomassa ilmapiirissä moni kansalainen nosti pankista talletuksensa, mikä heikensi pankkeja. Pankit yrittivät joko lainata lisää rahaa tai sen käytyä mahdottomaksi ne lopettivat maksunsa. Se johti Frangin arvon laskuun ja yritysten konkurssiaaltoon. Jo maaliskuussa moni kaipasi kuningaskuntaa.


title: Marskentän verilöyly

text: Vuonna 1789 puhjenneen vallankumouksen seurauksena Ranskan kuningas Ludvig XVI oli menettänyt asemansa itsevaltiaana ja joutunut jakamaan vallan perustuslakia säätävän kansalliskokouksen kanssa. Kuningas vannoi uskollisuutta tulevalle perustuslaille heinäkuussa 1790 vallankumouksen yksivuotispäivänä Pariisin läheisellä Marskentällä pidetyssä ”liiton juhlassa” ("Fête de la Fédération"). Ludvig XVI ja varsinkaan hänen vaimonsa, kuningatar Maria Antoinette, eivät kuitenkaan todellisuudessa kannattaneet vallankumousta. Kesäkuussa 1791 he yrittivät paeta Ranskasta, mutta jäivät kiinni Varennesissa. Monien mielestä tapaus paljasti perustuslaillisen monarkian toimimattomuuden, koska kuningas juonitteli salaa uutta järjestystä vastaan. Pakoyritystä seuranneina päivinä Pariisissa oli useita suurmielenosoituksia, joissa vaadittiin tasavallan perustamista. Monarkian vastainen kansalaisadressi keräsi hetkessä 30 000 allekirjoitusta. Pariisin jakobiiniklubi jakautui kahtia tasavaltalaisiin ja monarkisteihin. Tasavaltalaisliikkeen varsinainen keskus oli kordelieeriklubi, jota johtivat Georges Dantonin ja Camille Desmoulinsin kaltaiset radikaalit.


title: Ranskan toinen keisarikunta

text: Kansanäänestyksen tulos oli hallituspiireille suuri helpotus. Kesällä 1870 näytti siltä, että keisarikunnan jatkuvuus on uudella perustuslailla turvattu. Sisäpoliittista uhkaa ei ollut näköpiirissä. Preussi oli ollut vuonna 1860 luvulla kasvava mahti ja sen katsottiin nousseen Ranskalle uhaksi. Pääministeri Ollivier esitti, että on joko hyväksyttävä yhtenäisen Saksan syntyminen tai varauduttava sotaan. Hän kannatti edellistä vaihtoehtoa, sillä hänen mukaansa ”"Tilaisuus Preussin estämiseen on jo laiminlytöty."” Vuoden 1870 sota oli Ranskalle murskaava tappio ja sen myötä syntyi Ranskan kolmas tasavalta.


title: Arthur de Gobineau

text: Vaikka Gobineau olikin ylpeä ranskalaisuudestaan, hän ei hyväksynyt Ranskan vallankumousta ja hän piti monia Ranskan kolmannen tasavallan aikaisia ilmiöitä "demokraattisen rappion" ilmentyminä, toisin sanoen seurauksina siitä sekasorrosta, joka seurasi, kun suuret kansanjoukot saivat poliittista valtaa. Tämän vuoksi Gobineau saikin aikansa Ranskassa eri tahoilta osakseen hyvin erilaisia arvioita. Gobineaun halveksunta alempia yhteiskuntaluokkia kohtaan käy ilmi hänen kirjeistään, joissa hän käytti suurista kansanjoukoista nimitystä "la boue" ("muta", "lieju").


title: Ranskan suuri vallankumous

text: Ranskan vallankumouksesta johdetaan monia modernin demokratian keskeisimmistä arvoista, kuten kansanvalta, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaate. Samalla katolisen kirkon asema muuttui täysin, sillä se menetti valtionuskonnon asemansa, ja Ranskaan hyväksyttiin ajatuksen- sekä uskonvapaus. Vallankumouksen aatteellinen sisältö tiivistetään usein iskulauseeseen ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo”. Vallankumouksen uudistukset eivät jääneet ainoastaan Ranskan sisäisiksi, vaan ne levisivät ympäri Eurooppaa. Muita vallankumouksen myötä syntyneitä uudistuksia ovat metrijärjestelmä, vasemmisto–oikeisto-jako ja yleinen asevelvollisuus. Monet nykyisen Ranskan kansalliset symbolit juontuvat vallankumouksen ajalta.


title: Tuileries’n palatsin valtaus

text: Vuoden 1789 vallankumouksen jälkeen Ranskassa oli siirrytty itsevaltiudesta perustuslailliseen monarkiaan ja perustuslaki oli hyväksytty syyskuussa 1791. Kuningas Ludvig XVI taipui hyväksymään perustuslaillisen hallitsijan roolin, mutta kesäkuun 1791 epäonnistuneesta pakoyrityksestä alkaen hänen uskollisuuttaan uutta järjestystä kohtaan epäiltiin. Syyskuussa 1791 valitussa lakiasäätävässä kansalliskokouksessa vaikutusvaltaiseksi puolueeksi kohosivat girondistit, jotka suhtautuivat vihamielisesti monarkiaan ja vaativat sotaa muita taantumuksellisia suurvaltoja vastaan edistääkseen vallankumousta sekä kotimaassa että ulkomailla. Hovin vanhoilliset piirit kuten kuningatar Maria Antoinette kannattivat myös sotaa, mutta toivoivat salaa tappiota, jotta ulkovallat palauttaisivat itsevaltiuden Ranskaan. Sota julistettiinkin Itävallalle 20. huhtikuuta 1792, mutta ranskalaiset joutuivat pian perääntymään ja lisäksi Preussi liittyi sotaan Itävallan rinnalle. Ranskan armeijaa vaivasi sotilaiden ja upseerien jatkuva kapinointi ja karkuruus. Tilanteen vakavuutta korosti kansalliskokouksen 11. heinäkuuta antama virallinen ”isänmaa on vaarassa” -julistus.


title: Daguurit

text: Buthan daguurit kasvattivat perinteisesti lähinnä hirssiä, tattaria ja vihanneksia. Kun kiinalaisia alkoi muuttaa alueelle, maanviljelyn ohella alettiin harjoittaa metsästystä ja metsänhoitoa. Hailarin daguurien elinkeinot olivat paljolti samat, paitsi että karjanhoito korvasi sittemmin maanviljelyn pääelinkeinona. Daguurien talot ovat kiinalaistyylisiä. Monista muista mongolikansoista poiketen daguurit eivät harjoita buddhalaisuutta, vaan noudattavat edelleen šamanistista uskoaan. Šamaanit eli "yadganit" ovat miehiä tai naisia ja he muun muassa parantavat fyysisiä ja henkisiä sairauksia.


title: Korealainen šamanismi

text: Korealainen šamanismi on korealainen uskonto. Šamanismi voidaan käsittää uskontoon liittyvien piirteiden kokonaisuutena tai varsinaisena uskontona ja Korean tapauksessa puhutaan jälkimmäisestä. Šamaanit ovat vaihtelevasti naisia tai miehiä ja he toimivat tyypillisesti kyläjuhlissa tai kotona pidettävissä istunnoissa. Šamaaneilta odotetaan apua esimerkiksi liittyen huonon onnen tai sairauden parantamiseen, tai esimerkiksi liike-elämässä menestymiseen.


title: Teleutit

text: Teleutien perinteinen uskonto on šamanismi, mutta huomattava merkitys on myös ortodoksisuudella, johon teleutit käännytettiin 1800-luvulla. Lähetyssaarnaajat loivat altailaisia varten kirjakielen, joka perustui kyrilliseen kirjaimistoon ja teleutin murteeseen. Vuonna 1922 kirjakielen pohjaksi päätettiin ottaa varsinaisaltain murre, mutta alkuperäinen kirjaimisto on pienin muutoksin edelleen käytössä.


title: Pakanuus

text: Šamanistisessa kulttuurissa on keskeinen osa šamaanilla. Hän on usein parantaja ja ennustaja, hän neuvoo eri ongelmissa ja toimii yhdyssiteenä henkimaailman ja ihmisten välillä. Šamanismiin liittyy usein muuntuneiden tajunnantilojen käyttö yhteytenä henkimaailmaan. Transsitilaa haettiin muun muassa huumaavilla aineilla, rytmikkäällä musiikilla ja laululla, toistuvilla tanssiliikkeillä ja muilla toistuvilla rituaaleilla. Lähes kaikilla maapallon pohjoisilla alueilla on harjoitettu šamanismia.


title: Mongolialainen šamanismi

text: Mongolialainen šamanismi viittaa šamanismiin jota harjoittavat nykyisin etenkin burjaatit Venäjällä, Mongoliassa ja Sisä-Mongoliassa, mutta myös muut mongolit. Šamanismilla oli aikanaan merkittävä rooli mongolivaltakunnassa mutta se on sittemmin menettänyt asemaansa esimerkiksi buddhalaisuudelle. Šamanismilla ei ole täysin yhtenäisiä uskonnon harjoittamisen piirteitä ja sen tärkeintä osaa näyttelevät šamaanit, joiden yhtenä tärkeimpänä roolina nykyisin on taudit ja niistä parantaminen.


title: Markus Laitinen

text: Laitinen on harjoittanut zazenia vuodesta 1996. Hän sai zenbuddhalaisen vihkimyksen (jap. jukai) Japanissa vuonna 2009 zenopettaja Peter Roccalta, Gudo Wafu Nishijiman oppilaalta. Laitinen perusti vuonna 2009 sōtō-zenbuddhalaisen ryhmän Kajo Zendon (ent. Dogen Sangha Finland). Laitinen on haastanut buddhalaisia puolustamaan syrjäytyneitä.


title: Carlos Castaneda

text: Meksikon muinaisten shamaanien vakaumus oli, että maailma on ensisijaisesti energiaa, vasta toissijaisesti se on esineiden maailma. Niinpä don Juan opetti Castanedalle 'näkemisen' taitoa, maailmankaikkeudessa virtaavan energian suoraa näkemistä. Voidakseen 'nähdä' ihmisen tulee noudattaa soturin elämäntapaa, jonka avulla saadaan säästettyä riittävästi henkilökohtaista voimaa, henkilökohtaista energiaa, jota 'näkemiseen' tarvitaan. Soturin elämäntapaan kuuluu mm. menneisyyden kertaaminen (rekapitulaatio), sisäisen dialogin katkaiseminen ja itsetärkeyden kitkeminen. Muita shamaanien taitoja ovat mm. pyydystäminen ja unennäkö. Toiminnassaan shamaanit käyttävät apunaan luonnossa esiintyviä psykedeelisiä ja deliriantteja kasveja , esimerkiksi daturaa ja peyotea.


title: Daihachirō Uematsu

text: Daihachirō Uematsu oli ensimmäinen ZNKR:stä valtuutuksensa saanut kendō-opettaja Suomessa. Hän työskenteli Japanin suurlähetystössä vuosina 1987–1990 sotilasasiamiehenä, everstin arvoisena. Daihachirō Uematsu (tuolloin kendossa 5. dan). Kolmen vuoden ajan hän opetti ja pohjusti Suomen kendōn kehitystä omalla vapaa-ajallaan Uematsun komennuksen päätyttyä ZNKR aloitti ohjelman, jossa Suomeen lähetettiin joka vuosi kendō-opettaja noin kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Jäätyään eläkkeelle Japanin itsepuolustusvoimista (kenraali evp) ja palveluksen jälkeisestä siviilityöstään Uematsu-sensei muutti syystalvella 2012 Japanista vaimonsa kanssa Turkuun josta he muuttivat edelleen 2014 Helsinkiin.


title: Šintolaisuus

text: Šintolaisuus on pitkään jakaantunut kahteen erilaiseen perinteeseen, kansanuskontoon ("minkan shintō") ja poliittiseen uskonnollisuuteen. Poliittisen uskonnollisuuden keskeisenä tarkoituksena oli vuoteen 1945 asti keisarin, pappien ja virkamiesten aseman vahvistaminen. Kansanšintolaisuuteen kuuluivat monet arkiset toimitukset; esimerkiksi vainajien kunnioittaminen, yhteisölliset juhlapäivät ja pyhillä paikoilla vieraileminen.


title: Korealainen šamanismi

text: Šamanistiset tavat voidaan jakaa karkeasti kahteen eri tyyppiin. Toinen on yhteisöllinen kyläjuhla ja toinen on "kut", eli kotona pidettävä šamanistinen istunto. Šamaaneille oleellista on ollut elämää tai hyvinvointia uhkaavien kriisien torjunta. Šamaanin tehtäviin kuuluu esimerkiksi yhteyden pito esi-isiin, sairauksien ja huonon onnen parantaminen ja esimerkiksi maataloudessa tai nykyisin liiketoimissa menestymisen takaaminen. Korealaiset saattavat samankaltaisissa asioissaan kääntyä joko šamaanin tai esimerkiksi buddhalaisen munkin puoleen. Joidenkin paikkakuntien šamaaneilla on yksinoikeus joidenkin menojen suorittamiseen, mutta tällainen aluejako on epäselvä etenkin kaupungeissa.


title: George Washington

text:
Vapaussodan päätyttyä George Washington palasi viljelemään maata Mount Vernoniin. Vuonna 1784 hän teki tutkimusretken Yhdysvaltain länsiosaan. Washington oli yksi keskeisiä uuden perustuslain säätämisen puolestapuhujia ja vuonna 1787 Philadelphiassa kokoontuneessa perustuslaillisessa konventissa hän toimi puheenjohtajana. Lisäksi hän tuki Alexander Hamiltonin ja John Adamsin federalisteja. Kun uusi perustuslaki oli astunut voimaan, valitsijamieskokous valitsi Washingtonin yksimielisesti Yhdysvaltain presidentiksi. Hänet valittiin, koska hän oli menestynyt vapaussodassa, hänellä oli poliittinen oikeutus virkaan perustuslain allekirjoittajana ja aikalaiset luottivat häneen. Washington peitti kunnianhimoaan olemalla vähäpuheinen ja esittämällä usein välinpitämätöntä politiikkaa kohtaan.
Washington astui presidentin virkaan 30. huhtikuuta 1789 ja piti virkaanastujaispuheensa New Yorkissa. Aluksi hän käytti presidentin toimeenpanovaltaa harkiten ja varovasti, sillä monet suhtautuivat uuteen hallintoon edelleen epäilevästi. Aina kun hän teki ensimmäisen kerran jotain, se määritti osaltaan uuden presidentin asemaa.


title: Perustuslaillinen konventti (Yhdysvallat)

text: Konventti avattiin 25. toukokuuta 1787, ja se totesi heti työnsä alussa, että konfederaatioartiklat olisi korvattava kokonaan uudella perustuslailla, joka tekisi maasta liittovaltion. Monet liittovaltiosuuntauksen vastustajista oli jätetty tai jättäytyneet vapaaehtoisesti syrjään konventin jäseniä valittaessa. Konventtiin kuuluivat muun muassa George Washington, James Madison, Alexander Hamilton, Benjamin Franklin, Robert Morris, John Dickinson, James Wilson, John Rutledge, Charles Pinckney, Oliver Ellsworth ja Gouverneur Morris. Washington valittiin konventin puheenjohtajaksi, mutta Madisonia pidettiin asiantuntemuksensa vuoksi sen johtavana hahmona.


title: John Rutledge

text: Vuoden 1787 perustuslaillisessa konventissa Rutledge toimi erään valmistelukomitean ("Committee on Detail") puheenjohtajana. Konventissa hän vastusti orjuuden lakkauttamista, kannatti vahvan keskushallituksen luomista ja vaati korkean omaisuusrajan asettamista valtion virkoihin pääsemisen ehdoksi. Vuonna 1789 presidentti George Washington nimitti Rutledgen juuri perustetun Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomariksi. Hän ei kuitenkaan ehtinyt osallistua yhteenkään istuntoon, ennen kuin hän vuonna 1791 erosi toimiakseen Etelä-Carolinan osavaltion korkeimman oikeuden puheenjohtajana.


title: George Washington

text: George Washington kastettiin episkopaalisen kirkon (joka oli tuolloin osa Englannin kirkkoa) jäseneksi 16. huhtikuuta 1731, noin kaksi kuukautta syntymänsä jälkeen. Washingtonin kummisediksi merkittiin Beverley Whiting ja kapteeni Christopher Brookes sekä kummitädiksi Mildred Gregory. Ennen vallankumousta Washington osallistui episkopaalisen kirkon toimintaan. Kuten useat muutkin Yhdysvaltain perustajaisät, myös Washington oli elämänsä loppupuolella deisti.


title: John Jay

text: Vuonna 1787 Jay kirjoitti salanimellä "Publius" kolme niin kutsutuista "Federalist Papers" -artikkeleista, joissa Jay, Alexander Hamilton ja James Madison perustelivat Yhdysvaltain perustuslain luomisen tärkeyttä. Perustuslaki hyväksyttiin myöhemmin samana vuonna. Vaikka Jay ei osallistunut perustuslailliseen konventtiin Philadelphiassa, hänellä oli merkittävä rooli sen suunnittelussa ja ratifioimiessa. Vuonna 1789 presidentti George Washington nimitti Jayn Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Vuonna 1794 Washington lähetti Jayn Lontooseen neuvottelemaan brittijoukkojen vetäytymisestä ja solmimaan paremmat kauppasuhteet Britannian kanssa. Jay onnistui ensimmäisessä tavoitteessaan, mutta kauppasopimusta kritisoitiin, ja Washington joutui panemaan arvovaltansa peliin, ennen kuin kongressi ratifioi sopimuksen.


title: George Gordon

text: George Washington Gordon (5. lokakuuta 1836 – 9. elokuuta 1911) oli konfederaation armeijan upseeri, joka nousi etelävaltioiden nuorimmaksi prikaatinkenraaliksi Yhdysvaltain sisällissodan viimeisenä vuonna. Sodan jälkeen hän toimi lakimiehenä Pulaskissa Tennesseessä. jossa Ku Klux Klan muodostettiin. Hänestä tuli yksi klaanin ensimmäisistä jäsenistä. Vuonna 1867 Gordonista tuli ensimmäinen klaanin Suurlohikäärme Tennesseen valtakuntaan, ja hän kirjoitti sen "reseptin," kirjan, joka kuvasi sen organisaatiota, periaatteita ja tarkoituksia. Hän oli myös Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen 10. Tennesseen kongressialueella.


title: James Wilson (poliitikko)

text: Vuonna 1779 Wilson nimitettiin Ranskan oikeudelliseksi edustajaksi Yhdysvalloissa, ja hän edusti Ranskan kruunua erinäisissä oikeusjutuissa. Hän toimi konfederaation kongressin jäsenenä 1783 ja 1785–1786. Hän tuki valuuttareformia ajanutta Robert Morrisia ja vaati konfederaatioartikloihin lisäystä, joka antaisi kongressille mahdollisuuden valtakunnallisten verojen säätämiseen. Perustuslaillisessa konventissa 1787 Wilsonilla oli keskeinen rooli, ja hän johti kamppailua perustuslain ratifioinnin puolesta Pennsylvaniassa. Hän pani alulle myös Pennsylvanian uuden perustuslain laatimisen vuonna 1790.


text: Uuden perustuslain säätämisen merkittäviä kannattajia olivat muun muassa vapaussodan ylipäällikkö George Washington, James Madison ja Alexander Hamilton. Washingtonin ja Madisonin aloitteesta Annapolisissa järjestettiin 1786 viittä osavaltiota edustanut kokous, jossa Hamilton esitti tiukkaa arvostelua maan poliittisten olojen kaoottisuudesta. Hamilton myös ajoi läpi päätöksen, jonka mukaan osavaltioiden pitäisi lähettää edustajansa seuraavana vuonna Philadelphiaan pohtimaan konfederaatioartiklojen muuttamista. Osavaltioiden edustajakokoukset valitsivat 74 edustajaa, joista Philadelphian konventtiin osallistui lopulta 55. He edustivat kahtatoista osavaltiota kolmestatoista. Rhode Island kieltäytyi lähettämästä edustajia, sillä se ei hyväksynyt konfederaatioartiklojen muuttamista.


title: George Washington

text: George Washington, 22. helmikuuta 1732 Westmorelandin piirikunta, Virginia – 14. joulukuuta 1799 Mount Vernon, Virginia) oli yksi Yhdysvaltojen perustajista ja Yhdysvaltain ensimmäinen presidentti vuosina 1789–1797. Hän toimi Yhdysvaltain armeijan ylipäällikkönä vapaussodassa.