title: Soutu kesäparalympialaisissa 2016

text: Kaikki matkat ovat 1 000 metriä. Luokassa LTA soutavat sellaiset urheilijat, jotka voivat käyttää jalkojaan, käsiään ja keskivartaloa. Samoin he voivat käyttää liukuistuinta. Tällaisia urheilijoita ovat muun muassa sellaiset, joilta on amputoitu jalkaterä tai sormia. LTA luokassa kilpailevat myös näkövammaiset. TA luokassa kilpailevat sellaiset soutajat, jotka eivät pysty käyttämään liukuistuinta, mutta pystyvät käyttämään käsiään ja keskivartaloaan soutamiseen. AS luokassa soutajien kyky käyttää jalkoja ja keskivartaloa on minimaalinen. He voivat käyttä vain käsiään ja olkapäitään soutamiseen. AS luokassa urheilevat muun muassa selkäydinvammaiset. Nelikkokilpailu on sekajoukkuekilpailu.


title: Lelu

text: Monet aikuisten harrastamat urheilulajit ovat lapsille leikkimistä ja liikuntaa. Lapsille tehdään urheilulajeja vastaavia leikkivälineitä. Tyypillisiä pelejä ja leikkejä, joissa käytetään liikuntaleikkivälineitä ovat muun muassa sähly, sulkapallo, nelimaali, puujalat, koripallo, kroketti, frisbee, jalkapallo ja sukellusvälineet Yksi perinteisimpiä liikuntaleluja on muun muassa hyppynaru.


title: Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu

text: Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu ry (LiikU) on yksi Suomen viidestätoista SLU-alueesta. Se toimii liikunnan asiantuntijana Lounais-Suomessa. LiikU järjestää lapsille ja aikuisille liikuntatapahtumia ja leirejä (mm. Pitkis-Sport, Kesis, Sporttis). Sen tehtävänä on kouluttaa ja innostaa lasten kanssa työskenteleviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjä liikuttamaan muita, sekä puhua liikunnan puolesta päättäjille. LiikUn visio on tuoda liikunta jokaisen lounaissuomalaisen elämäntavaksi.


title: Suoritusta parantavien lääkkeiden käyttö urheilussa

text: Suorituskykyä pystytään parantamaan myös kemiallisesti ja hormoneilla. Yleisimmin urheilussa on käytetty suorituskyvyn lisäämiseen anabolisia (aineenvaihduntaa kiihdyttäviä) lääkeaineita sekä testosteronia ja sen johdannaisia. Lajista riippuen on voitu käyttää esimerkiksi piristeitä, hemoglobiinia nostavia aineita. Esimerkiksi ampujat voivat käyttää beetasalpaajia, jotka heikentävät fyysistä suorituskykyä, mutta vähentävät vapinaa.


title: Liikunta

text: Huippu-urheilu tarkoittaa yleensä kansainvälisellä mestaruuskilpailutasolla tapahtuva tai sinne tähtäävä urheilua. Suomen liikuntalaissa huippu-urheiluna pidetään edellisestä poiketen myös kansallisesti merkittävää urheilutoimintaa. Kilpaurheilua on alemmilla kilpailutasoilla tapahtuva kilpailu. Ammattiurheilijoina pidetään henkilöitä, jotka saavat merkittävän osan tuloistaan urheilusta. Näitä ovat Suomessa ainakin ne, jotka saavat urheilusta työsopimukseen perustuen palkkatuloja vuodessa tai kaudessa yli 11 060 euroa (2016) ja jotka sillä perusteella kuuluvat urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain piiriin. Yksilölajeissa ammattiurheilijat eivät tyypillisesti ole työsopimussuhteessa.


title: Urheilutapahtuman järjestäminen Suomessa

text: Liikenteenohjaaja toimii erikseen nimetyissä ja karttaan merkityissä risteyksissä ajoneuvoliikenteen pysäyttäjänä. Varmistaa urheilijoiden turvallisen ja esteettömän kulun. Liikenteenohjaajat hyväksyy poliisi. Varustus keltainen huomioliivi ja “tikkari”. Liikenteenohjaajat perehdytetään aina tehtävään ja ohjauspaikkaan. Liikenteenohjauspaikalle pääseminen vaatii usein ajokortin ja oman auton.


title: Huumetestaus

text: Anabolisia steroideja käytetään suorituskyvyn voimistamiseen urheilussa. Koska steroidit on kielletty usemmissa korkean tason urheilukilpailuissa, huumetestejä käytetään kiellon tehostamiseen. Erityisesti testejä toteutetaan yksilöurheilulajeissa, esimerkiksi yleisurheilussa ja kilpapyöräilyssä.


title: Työväen Mailapojat

text: Työväen Mailapojat on helsinkiläinen urheiluseura. Vuonna 1932 perustetun seuran lajeina ovat keilailu, koripallo sekä maahockey. Seura oli alusta lähtien Työväen Urheiluliiton jäsen, mutta erotettiin siitä 13.9.1956 osana TUL:n sisäisiä välien selvittelyjä. Seura liittyi 1959 perustettuun Työväen Urheiluseurojen Keskusliittoon (TUK), oltuaan jo 25.7.1956 perustamassa sen edeltäjää, Urheilun Tuki -säätiötä. Seura liittyi myös erillisiin lajiliittoihin mm. 15.11.1956 Suomen Pöytätennisliittoon, 16.11.1956 Suomen Koripalloliittoon ja 4.5.1957 Suomen Pesäpalloliittoon.


title: Oulun Työväen Palloilijat

text: OTP perustettiin sodan jälkeen 8. tammikuuta 1946. Seuran taustana olivat silloiset Oulun sosiaalidemokraattitaustaiset henkilöt. Tavoitteena oli ensimmäisen puheenjohtajan mukaan "Koota kaikki palloilua harrastavat työläisnuorukaiset ja -neitoset samaan joukkoon, ja saada työläispalloilu nousemaan Oulussakin sille tasolle, millä se on muissakin samankokoisissa kaupungeissa. Ohjelmaan on otettu ensinnäkin jääpallo, jossa on järjestetty harjoituksiakin, ja kesän tullen pesä- ja jalkapallo, joissa toivomme saavamme kohtalaisen hyvät joukkueet kokoon. Myöhemmässä vaiheessa tulee kysymykseen myös käsi- ja koripalloilu, sekä mahdollisesti jääkiekkoilu". Seura liittyi silloin luonnollisesti TUL:n jäseneksi. Seura pelasi ensin TUL:n omia sarjoja ja sitten 1950-luvulla erikoisliittojen, kuten Palloliiton, Pesäpalloliiton ja Jääkiekkoliiton paikallisia alueellisia sarjoja.


title: Jokelan Kisa

text: Jokelan Kisaan kuului vuonna 2012 12 jalkapallojoukkuetta: miesten, naisten, viisi poikien ja kolme tyttöjen joukkuetta sekä kaksi sekajoukkuetta. Näissä joukkueissa harrastaa yhteensä noin 250 pelaajaa. Valmentaja-, joukkueenjohtaja-, huoltaja- ja rahastonhoitajatehtävissä toimii noin 50 aktiivista vanhempaa. Näiden lisäksi toiminnassa on mukana paljon vanhempia avustamassa turnauksien järjestelyissä, harjoitus- ja pelimatkojen kyytien järjestelyissä, hankinnoissa, kannustamassa, ym. joukkueiden pyörittämiseen liittyvissä asioissa. Jalkapallo on siis varsin näkyvä ja suosittu harrastus Jokelassa. Jalkapallon suosio on myös selvässä kasvussa: kevään 2009 aikana jalkapalloilijoiden määrä on kasvanut noin 20 %.


title: Oulun Luistelukerho

text: Oulun Luistelukerho r.y. (OLK) on vuonna 1949 perustettu oululainen taitoluisteluseura. Oulun Luistelukerhossa voi harrastaa joko yksinluistelua tai muodostelmaluistelua. Muodostelmaluistelun puolella kilpailevia joukkueita on kaudella 2016–2017 seitsemän: Tähtitytöt – minorisarjan joukkue, Aurora Borealis -SM-noviisisarjan joukkue, Stella Polaris – SM-juniorisarjan joukkue, Corda Borealis -kansallisen seniorisarjan joukkue, Cometes Borealis -kansallisen noviisisarjan joukkue, Luna Borealis -aikuissarjan joukkue ja Minitähdet -tulokassarjan joukkue. Seurassa on myös kaksi muodostelmaluistelun kehitysryhmää: Minitimantit ja Timantit. Yksinluistelussa seuran tunnetuin ja menestynein urheilija on moninkertainen SM- ja EM-mitalisti Susanna Pöykiö, jonka taitoluistelu-ura on jo päättynyt. Seurassa on myös taitoluistelukoulu jossa on kaikentasoisia ja -ikäisiä luistelijoita.


title: Videopelikulttuuri

text: Kilpapelaaminen on nimensä mukaisesti kilpailullista videopelaamista. Kilpapelaamista harrastetaan monella tasolla amatööristä täyspäiväiseen ammattilaiseen. Periaatteessa mitä tahansa peliä voi pelata kilpaa, mutta yleisimpiä kilpapelattavia pelejä ovat RTS-, FPS ja urheilupelit. Pelejä voidaan pelata joko Internetin tai lähiverkon välityksellä. Suurimmat turnaukset järjestetään poikkeuksetta lähiverkossa, mutta esimerkiksi karsinnat turnaukseen voidaan pelata Internetin välityksellä. Kilpailujen palkinnot vaihtelevat hyvästä mielestä kymmeniin tuhansiin euroihin. Vain hyvin pieni osa pelaajista pelaa ammatikseen. Kilpapelaamisen nopean kehityksen ja lajin nuoren iän takia, kilpapelaamiselle ei ole muodostunut yhtenäisiä kansainvälisiä pelaajayhdistyksiä tai kattojärjestöjä turnausjärjestäjille, mikä johtaa joskus ongelmiin pelaajien oikeuksissa ja esimerkiksi palkkojen maksussa . Suurin osa kilpaa pelaavista pelaajista ei voita merkittäviä rahasummia vaan pelaa huvikseen, kavereiden kanssa tai yksin.


title: Rytminen voimistelu

text: Voimistelu aloitetaan nuorena, mieluiten 4–7-vuotiaana. Yleensä se lopetetaan viimeistään 25-vuotiaana. Sitä voi harrastaa yksilönä tai joukkueessa, jossa kilpailee viisi voimistelijaa, mutta useimmissa joukkueissa harjoittelee kuitenkin vähintään kuusi voimistelijaa. Huiput harjoittelevat Suomessa noin kymmenen kertaa viikossa. Harjoittelu on monipuolista ja siihen sisältyy muun muassa liikkuvuus- ja voimaharjoittelua ja välinetekniikkaa sekä balettia. Peruskouluikäisillä harjoitukset ovat usein 2–4 tuntia päivässä riippuen taitotasosta. Venäjän huiput asuvat Novogorskissa, Moskovan treenikeskuksessa ja harjoittelevat noin 8 tuntia päivässä 6 päivää viikossa.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Urheilumenestys ei ollut Työväen Urheiluliiton eikä Kuopion Työväen Uimareiden päätavoite. Toiminnan keskiössä olivat ennen kaikkea laajojen joukkojen, lasten ja nuorten kuntoliikunta, työväestön liikkumattomuuteen puuttuminen ja kansainvälisyyskasvatus. Uinnin harrastajat ovat voineet kokeilla rajojaan kilpa- ja kuntouinnissa, triathlonissa ja yhdistyksen monissa toimitsijatehtävissä. Samoissa tiloissa toimineen Kuopion Uimaseuran kanssa yhteistoiminta ei ollut aina ongelmatonta. Toiminnan ensimmäisellä vuosikymmenellä erimielisyyksiä syntyi ystävyyskaupunkiedustuksista, julkisen seuratuen jakoperusteista ja ohjatusta kuntouintitoiminnasta. Syyt kiistoihin heijastuivat osaksi TUL:n ja SVUL:n (Suomen Valtakunnan Urheiluliiton) näkemyseroista, mutta myös molempien seurojen vahvoista persoonista. 1980-luvun puolivälin jälkeen seurojen rinnakkain elo oli melko sopuisaa ja yhteistoiminnallista. Kuopion Työväen Uimarit ja Kuopion Uimaseuran toimivat tietoisesti sovun rakentajana eri yhteiskuntaluokkien välillä.


title: Tukkilaiskisat

text: Kisajärjestelyt hoidetaan enimmäkseen talkoovoimin. Kilpailuihin myydään pääsylippuja menojen kattamiseksi, mutta tarkoituksena ei ole niinkään taloudellinen hyöty kuin perinteen vaaliminen ja metsätaitojen säilyminen. Kilpailuihin liittyy oheistoimintaa, kuten ohjelmaa lapsille, ravintola, näyttelyitä jne. sekä muuta metsätyöhön liittyvää aktiviteettia. Lavalla on kuuluttajan lisäksi asiantuntija kertomassa koskenlaskun saloista sekä muuta ohjelmaa, johon hankitaan paikallisia muusikkoja ja muita esiintyjiä, mm. juhlapuheen pitäjä. Julkisuuden henkilöt ovat toivottuja esiintyjiä tai vieraita, ja usein maakunnan poliitikot ovat olleet seuraamassa kisoja. Perinteisten lajien rinnalle on tullut uusia näytöksiä, mutta koskenlasku on pysynyt kautta aikojen yleisön suosikkina siihen liittyvän jännityksen vuoksi. Myös akrobatianäytökset kiinnostavat yleisöä. Kilpailujen ohella löytyy mielikuvitusta käyttäen uutta ohjelmaa, josta esimerkkinä koskenlasku suksilla. Kilpailujen ylituomari säv/laulutaiteilija Esa Hellsten on kunnostautunut myös tekemällä aiheeseen sopivia lauluja.


title: Riihimäen Urheilusukeltajat

text: Laitesukellustoiminnassa Riihimäen Urheilusukeltajat järjestää avovesikaudella sukelluksia Suomen järvi- ja merialueilla sekä ulkomaan sukellusleirejä. Seuran pääasiallisena harjoittelu- ja koulutuspaikkana on Lopen Räyskälässä sijaitseva kirkasvetinen erämaajärvi Iso-Melkutin, jonne on rakennettu sukellustoimintaa helpottavat rantaportaat, varustetasanne sekä vedenalainen harjoittelulava. Talven hallikaudella seuran jäsenet harjoittelevat Riihimäen uimahallissa ja Tervakosken uimahallissa.


title: Helsingin Suomalainen Klubi

text: Klubi tarjoaa jäsenilleen ohjelmaa kulttuurin ja erilaisten harrastusten merkeissä. Luentotyyppisiä klubi-iltoja järjestetään esimerkiksi ulko-, puolustus- ja talouspolitiikkaan liittyen. Harrastusryhmiä muodostetaan jäsenten kiinnostuksen perusteella. Nykyisin jäsenet harrastavat mm. kuorotoimintaa, kirjallisuutta, historiaa, ilmailua, biljardia (Klubilla on eräs Suomen harvoista täysimittaisista snooker-pöydistä), skruuvia, sikareita, metsästystä ja golfia.


title: Parkano

text: Parkano sijaitsee Pirkanmaan, Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntien rajalla. Kaupungin keskustasta seitsemän kilometrin päässä sijaitsee rautatieasema. Parkano kuuluu nykyään Pirkanmaahan. Kaupunkiin on keskittynyt kaupan alan toimintaa, erityisesti valtatie 3:n varressa sijaitsevalle Kolmoskeskuksen alueelle. Parkano on tunnettu myös metalliteollisuudestaan, sekä urheilullisesta menestyksestä erityisesti voimailulajien saralla. Kaupunkikuvaa hallitsee teräksinen vesitorni, joka on maalattu männyn väreihin. Kaupungin läpi virtaava Viinikkajoki on merkittävä virkistyskalastuskohde.


title: Parkano

text: Parkano sijaitsee Satakunnan, Pirkanmaan ja Pohjanmaan välisellä vedenjakajaseudulla, mikä vuoksi maisemakuva on melko karu. Leimaa-antavia ovat laajat metsät ja suot, paikoin kallioiset moreenimäet ja -selänteet, pohjois-eteläsuuntaiset harjujaksot sekä pienet koskiset joki- ja järvireitit. Kaupungin pohjoisosassa kulkee Suomenselkä. Pääosa Parkanon alueesta kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kyrösjärven reittiin, mutta länsiosastaan osittain Karvianjoen ja pohjoisosastaan Kyrönjokeen laskevan Jalasjoen vesialueeseen. Parkanon korkein maastonkohta on 201 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Alkkianvuori lähellä Karvian rajaa, matalin (87 m mpy.) sijaitsee Vääräjoen laaksossa Ikaalisten rajalla.


title: Parkano

text: Parkano on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Parkano

text:
Parkanossa on peruskoulutuksen lisäksi musiikkiteatterilinjan sisältävä lukio sekä Länsi-Pirkanmaan koulutuskuntayhtymään kuuluvat ammattioppilaitos Iisakki, Ylä-Satakunnan Musiikkiopisto, Petäjä-opisto (ent. Parkanon kansalaisopisto) sekä Pirkanmaan aikuislukio.
Kansalaisopisto ja aikuislukio ovat voittaneet niin opetusministeriön kuin Suomen laatupalkintoja vuosina 2003 ja 2006.


title: Kiimalampi (Parkano)

text: Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Se sijaitsee Kiimanevalla Poikkeusharjun länsisivulla. Lampeen on kaivettu viisi suo-ojaa, joista mikään ei erotu laskuojaksi. Suoalueen vedet virtaavat kuitenkin pohjoiseen, jolloin ne kerääntyvät esimerkiksi Poikkeusjärveen tai Parkanonjärveen. Rantaviivan pituus 800 metriä. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Parkanon Jaakonkylältä valtatieltä 23.


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Vahojärven puolivälissä. Ympäristö on paikoin yli 20 metriä korkemapaa kuin Ruojärven vedenpinta ja siksi jotkut rannat nousevat vedestä korkeina rinteinä. Järven selkä muodostaa suuren osan järvestä. Pohjoisessa järvestä työntyy erilleen Ruonanlahti pitkän Kuoppasalmen päässä ja sen vieressä sijaitsee kapeasuinen Paulaanlahti. Etelässä erottuu hieman syvempi Majalahti. Järvessä on kolme saarta ja ne kuuluvat Ikaalisiin. Suurin saari on Takalansaari, joka on 120 metriä pitkä kalliosaari. Samalla alueella on myös kaksi pientä luotoa. Ainoa Parkanolle kuuluva saari sijaitsee Melajoen suussa.


title: Kangaslampi (Parkano)

text: Lampi on 450 metriä pitkä, 230 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Se sijaitsee Isokankaan länsireunalla ja Kangaslamminnevan itäreunassa. Suo on tiheästi ojitettu. Lampeen on kaivettu viisi ojaa ja lammen vedet virtaavat suo-ojien kautta pois suolta ja laskevat Pikku Vapunnevan ja Rökötesluoman kautta Riuttasjärveen. Lammesta länteen sijaitsee pieni Piikkilampi. Rantaviivan pituus on 1,1 kilimetriä. Rannalle ei ole rakennettu mitään, mutta rantaan johtaa lyhyt tie ohi kulkevalta tieltä.


title: Parkano

text: Parkanon kautta kulkee vuonna 1972 valmistunut Parkanon oikorata, joka toimii osana Helsingistä Tampereen ja Seinäjoen kautta Ouluun johtavaa päärataa ja jolla kulkee tiheästi junia. Parkanon asema sijaitsee tosin noin viiden kilometrin päässä Parkanon keskustasta, mutta on silti merkittävä seutukunnan matkustajaliikenteen kannalta, sillä Parkanossa pysähtyy sekä Pendolino että InterCity -junia. Asemaa käyttävät paljon etenkin opiskelijat sekä työmatkalaiset, sillä matkan kesto Tampereelle on suhteellisen lyhyt, n. 35-42 minuuttia. Aseman käyttö on vilkasta ja matkustajamäärä kasvoi entisestään vuonna 2008. Aseman syrjäinen sijainti johtuu siitä, että oikoradalle ei alun perin suunniteltu asemaa Parkanoon. Mikäli se olisi ollut suunnitelmissa alusta lähtien, olisi rata linjattu kulkemaan lähempää Parkanon keskustaa.


title: Parkanon seurakunta

text: Aivan historian sarastuksen aikoihin nykyinen Parkano oli osa suurta Sastamalan kirkkopitäjää, jonka alueet ylsivät aina Pohjanlahden rannikoilta Näsijärven rannoille ja toisessa suunnassa nykyisen Sastamalan (ent. Vammala) seuduilta pitkälle Etelä-Pohjanmaalle asti. Tämän suuralueen keskuspaikka oli Sastamalan Pyhän Marian kirkko Karkussa. Sastamalan suuralueen hajotessa itsenäisiksi pastoraateiksi, Parkano kuului ensin Kyrön kirkkopitäjään ja sen hajottua Ikaalisten seurakuntaan saarnahuonekuntana. Vuonna 1800 Ikaalisten pitäjänapulainen määrättiin asumaan Parkanoon. Samana vuonna valmistui myös Parkanoon ensimmäinen kirkko. Kappeliseurakunnaksi Parkano tuli vuonna 1841 ja myöhemmin vuonna 1860 se erosi Ikaalisista omaksi kirkkoherrakunnakseen. Vuonna 1910 Kihniön, Kankarin ja Nerkoon kylistä sekä Parkanon Linnankylän Koskelan ja Vahtilan taloista muodostettiin Kihniön kunta ja samalla itsenäinen seurakunta.


title: Pitkäjärvi (Parkano, Korpikylä)

text: Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Se on pitkänomainen ja suora järvi. Siihen laskevat ympäröivästä metsästä suo-ojia sekä Poikkeusjärven laskuoja. Järven oma laskuoja Mustiaisluoma lähtee järven luoteispäästä ja se virtaa kolme kilometriä ennen kuin se laskee Kairojärveen. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järven ympärillä sijaitsee yhdeksän kiinteistöä, joille johtaa tiet Parkanon keskustasta ja valtatieltä 23. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 600 metrin etäisyydeltä.


title: Galaksi

text: Galaksi-sana tulee alun perin kreikan adjektiivista "galaxias", 'maitomainen', joka esiintyi muinaisten kreikkalaisten nimityksessä Linnunradalle, "galaxias kyklos", 'maitoympyrä'. Sana otettiin käyttöön yleisnimenä vuoteen 1848 mennessä kun vielä uskottiin Linnunradan olevan ainoa galaksi.


title: Galaksi

text: Galaksi on tähtien, kaasu- ja pölypilvien sekä pimeän aineen muodostama järjestelmä, joka pysyy koossa painovoiman vaikutuksesta. Galaksit ovat eräänlaisia saarekkeita muuten lähes tyhjässä avaruudessa. Ne esiintyvät yleensä galaksijoukoissa, jotka muodostavat ainakin nykytiedon mukaan maailmankaikkeuden suurimmat rakenteet. Galaksijoukkoja pienempiä galaksirykelmiä kutsutaan galaksiryhmiksi. Linnunrata on oma kotigalaksimme.


title: Andromedan galaksi

text: Kirkkautensa ansiosta Andromedan galaksi on yksi helpoimmin havaittavista syvän taivaan kohteista. Se on myös kaukaisin kohde, jonka pystyy vaivattomasti näkemään paljain silmin pimeällä taivaalla. Se on sopiva kohde aloittelevalle tähtivalokuvaajalle, sillä siitä on varsin pienellä kokemuksella saatavissa näyttäviä valokuvia. Kiikarilla tai pienellä kaukoputkella kohde näyttää pistemäistä ja kirkasta ydintä ympäröivältä ellipsimäiseltä sumulta, ja myös M32 ja M110 ovat melko helposti havaittavissa. Andromedan tähtikuvio, jossa galaksi sijaitsee, on periaatteessa näkyvissä vuoden ympäri, mutta valoisa aika rajoittaa havaintoja. Siten galaksin voi havaita parhaiten elokuusta helmikuuhun. Jos galaksin himmeämmät osat voisi nähdä paljaalla silmällä, se näkyisi noin 2,5 asteen kokoisena, mikä vastaa viittä täyden Kuun halkaisijaa.


title: Galaksi

text: Aktiivinen galaksi on galaksi, jonka ytimen energia on peräisin supermassiiviseen mustaan aukkoon putoavasta aineesta. Aktiivisten galaksien ydin on poikkeuksellisen kirkas.Linnunradan vaalea juova taivaalla on varmasti ollut tunnettu jo esihistoriallisella ajalla. Magellanin pilvet ovat myös hyvin nähtävissä paljain silmin eteläisellä pallonpuoliskolla. Ensimmäiset muistiin merkityt havainnot muista galakseista ovat peräisin Persiasta, jossa tähtitieteilijä Al-Sufi merkitsi luetteloonsa Andromedan galaksin ja Suuren Magellanin pilven. Vuonna 1521 portugalilainen Fernão de Magalhães havaitsi ensimmäisellä maailmanympäripurjehduksella Suuren ja Pienen Magellanin pilven, jotka nimettiin hänen mukaansa.


title: Pimeä galaksi

text: Pimeäksi galaksiksi kutsutaan galaksia, joka ei käytännössä säteile lainkaan sähkömagneettista säteilyä. Tällaisia galakseja on siten lähes mahdotonta havaita perinteisin tähtitieteellisin menetelmin. Pimeys aiheutuu siitä, että galaksissa ei ole lainkaan tähtiä vaan se koostuu pölystä ja kylmästä kaasusta. On myös arveltu, että pimeät galaksit koostuisivat pimeästä aineesta mutta todisteita asiasta ei ole onnistuttu löytämään. Moni pimeä galaksi onkin osoittautunut tavalliseksi galaksiksi, jossa on vain poikkeuksellisen vähän tähtiä, ja on siksi äärimmäisen hankala havaita suoraan.


title: Galaksi

text: Koska tähdet ovat niin harvassa, galaksien törmäämisessä tähdet vain kulkevat toistensa lomitse ja vaikuttavat ainoastaan painovoimallaan. Myöskään galaksin kuumassa halossa tai pimeän aineen alueella ei törmäyksellä ole mainittavaa vaikutusta. Sen sijaan kylmien kaasu- ja molekyylipilvien törmätessä syntyy voimakkaita shokkeja, joiden seurauksena pilvet hajoavat roiskeina eri suuntiin. Suuremmasta galaksista läpi kulkevan pienemmän galaksin mukana avaruuteen sinkoutuu suuria määriä kaasua, joka kuitenkin sataa myöhemmin takaisin galaksin kiekkoon tai keskustaan. Kevyempi galaksi menettää näin suurimman osan kaasustaan raskaammalle. Törmäys aiheuttaa myös kaasupilvien tiivistymistä, jonka seurauksena galaksien keskustaan ajautuu suuria määriä kaasua, mikä synnyttää voimakkaan tähtien syntyryöpyn.


title: Gala (laulaja)

text: Gala Rizzatto, joka esiintyy etunimellään Gala (s. 6. syyskuuta 1975 Milano, Italia), on italialainen poplaulaja ja lauluntekijä, joka asuu New Yorkissa. Gala on myynyt yli kuusi miljoonaa levyä maailmanlaajuisesti. Hänen esikoisalbuminsa "Come into My Life" sisälsi platinaa myyneet singlet ”Freed from Desire”, ”Let a Boy Cry” ja ”Come into My Life”, jotka sijoittuivat musiikkilistojen kärkisijoille Euroopassa, Etelä-Amerikassa, Venäjällä sekä Lähi-idässä.


title: Gala (hallitsija)

text: Massyliesien alue sijaitsi Numidian itäosassa ja sen pääkaupunki oli todennäköisesti Cirta. Gala oli perinyt vallan isältään Zilalsanilta, jolla oli Numidialaiselle hallitsijalle epätavalliseen tapaan arvonimi "sufet", joka oli yleensä karthagolaisille kaupunginjohtajille annettu arvonimi. Tarkkaan ei tiedetä miksi hänen jälkeläisiään alettiin nimittää kuninkaiksi. Gala taisteli hänestä länteen hallinnutta Syfaxia vastaan ja otti myös jossain vaiheessa yhteen Karthagon kanssa liittäen alueeseensa joitakin näiden alueita. Myöhemmin hänellä oli kuitenkin vahvat liittolaissiteet Karthagoon. Hänen poikansa Masinissa oli koulutettu Karthagossa ja hänen veljensä Oezalcesin yksi vaimoista oli Hannibalin sukulaistyttö. Massyliesit avustivat Karthagoa Syphaxia vastaan käydyssä sodassa vuosina 215-212 eaa., mutta sota päättyi ratkaisemattomana rauhaan. Gala kuoli vuonna 208 eaa., mikä ajoi hänen hallitsemansa Massylien kriisiin ja johti lopulta alueen liittämiseen Syphaxin kuningaskuntaan. Galan poika kukisti kuitenkin myöhemmin Syfaxin roomalaisten tuella ja nousi miltei koko Numidian käsittäneen kuningaskunnan johtoon.


title: Qi

text: Nykyisessä Japanin kielessä merkkiä ki käytetään paljon, eikä sitä voi kääntää yhdellä sanalla. Kirjoitusmerkki "ki" (気) voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäinen osa, radikaali "kigamae" (气), symboloi höyryä, uloshengitystä, puhtia, tarmoa ja toinen osa, "kome" (米), symboloi riisiä, ravintoa, uusiutuvaa luontoa. Yhdessä nuo kaksi voidaankin ilmaista luonnon energiaksi. Vuosisatojen kuluessa ki:n merkitys on kuitenkin muuttunut ja se on saanut monia merkityksiä mm. tunnelma, ilmapiiri, olemus, ydin ja sovellettuna ihmisluontoon se tarkoittaa, mielialaa, luonnetta, aietta (aikomusta), mielenlaatua, elinvoimaa, rohkeutta, intoa (innokkuutta) ja temperamenttia, lisäksi myös sisintä olemusta, sielua, henkeä. Japanin ki ja kiinan chi eroavatkin nykyisin merkitykseltään.


title: Elliptinen galaksi

text: Elliptisen galaksin tähdet ovat keskittyneet tiiviin ytimen ympärille, josta etäämmälle mentäessä tähtiä on vähitellen yhä harvemmin. Toisin kuin kierteisgalaksilla, elliptisen galaksin tähdet kiertävät ydintä enemmän tai vähemmän satunnaisilla radoilla toistensa suhteen, eikä galaksi siten itsessään pyöri juuri lainkaan. Galaksi sisältää hyvin vähän tähtienvälistä materiaa, nuoria tähtiä ja avoimia tähtijoukkoja. Sen sijaan pallomaisia tähtijoukkoja saattaa olla suuren galaksin ympärillä jopa tuhansia.


title: Kansallislaulu

text: Kansallislaulu on kansallista yhteistuntoa ilmentävä, tietyissä virallisissa ja juhlatilaisuuksissa esitettävä laulu. Joissain maissa kansallislaulu on vahvistettu lainsäädännöllä. Toisten maiden, esimerkiksi Suomen, lainsäädännöissä ei ole mainintaa kansallislaulusta, vaan se perustuu käytäntöön. Kansallislaulu on monella sellaisellakin kansakunnalla, jolla ei ole omaa valtiota.


title: Kansallislaulu

text: Kansallislaulut ovat suhteellisen uusi keksintö. Ison-Britannian "God Save the Queen" esitettiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1745 Prestonpansin taistelun voiton kunniaksi. Laulun melodia otettiin sen jälkeen käyttöön kansallislauluissa esimerkiksi Saksassa ja Tanskassa. Ranskan "Marseljeesia" laulettiin Tuileriesin valtauksessa 1792, minkä kautta siitä tuli suosittu vallankumouslaulu.


title: Kansallislaulu

text: Kansallisuusaatteen nousun myötä 1800- ja 1900-luvuilla useimmat maat omaksuivat itselleen kansallislaulun. Kansallislaulun sanoitus on usein voimakkaan kansallismielinen, ja siinä viitataan maahan ja kansaan tavalla, jolla kansa ne kokee. Kansallislaulun melodia voi olla alkuperäinen tai lainattu jonkin toisen maan laulusta.


title: Yhteislaulu

text: Yhteislaululla on suuri merkitys kristinuskon ja eräiden muiden uskontojen lisäksi myös yhteiskunnallisten aatteiden levittämisessä ja vahvistamisessa eri puolilla maailmaa, esimerkkinä isänmaalliset kansallislaulut. Suomen vuonna 1571 annetun koulujärjestyksen mukaan koulujen ainoat pakolliset oppiaineet olivat latina, uskonto ja laulu, mikä tarkoitti etenkin hengellistä musiikkia. Kansakoulunopettajia kouluttaneissa seminaareissa 1800- ja 1900-luvuilla laulu- ja soittotaidon kehittämisellä oli merkittävä osa, ja kristinuskon arvojen rinnalle koulun yhteislaulun tehtäväksi tuli vahvistaa isänmaallisuutta ja kotiseuturakkautta muun muassa maakuntalauluin. Poliittisessa laululiikkeessä yhteislaulu oli suosittua esiintyjäryhmien esitysten seuraamisen ohella. Suomessa yksi suosikkikappaleista oli Kaj Chydeniuksen uudelleen säveltämä kansanlaulu ”Kalliolle kukkulalle”. Kiinan kulttuurivallankumouksessa yhteislaulu otettiin työkaluksi kommunismin levittämiseksi, ja länsimaissa työväenliikkeen tunnuslaulu on ”Kansainvälinen”.


title: Kuningashymni

text: Kuningashymni on joissakin kuningaskunnissa käytössä ollut tai oleva kansallismielinen laulu, jonka käyttötapa ja myös tunnearvo muistuttaa kansallislaulua. Kuningashymnillä tervehditään yleensä maan hallitsevaa monarkkia tai yleisesti kuningasperheen jäsentä. Kuningashymni on sisällöllisesti yleensä ylistyslaulu maan hallitsijalle tai kunnianosoitus edemenneille hallitsijoille. Usein siinä myös pyydetään Jumalan siunausta hallitsijalle ja hänen maalleen. Sillä on yleensä seremoniallinen rooli esimerkiksi hallitsijan kruunajaisissa.


title: Esilaulaja

text: Vuorolaulussa esilaulaja on soolo-osan laulaja, jonka esittämän säkeen muut joukkolaulantaan osallistujat kertaavat joko sellaisenaan tai liittävät siihen saman tai uudistuvan kertosäkeen. Jo muinaisessa Kreikassa tunnettiin ryhmälaulanta, jossa kuoro toisti esilaulajan säkeet. Tavan tunsivat myös germaaniset, romaaniset ja slaavilaiset kansat. Juutalaisessa temppelilaulussa ja vanhassa kristillisessä kirkkolaulussa käytetään laulutapaa, jossa ryhmä vastailee solistille joko lyhyin tai pitemmin osuuksin. Tällaisen esitystavan nimitys kristillisessä kirkossa on responsorinen laulu. Seurakunnan tapahtumissa laulettavaa yhteislaulua kutsutaan kaikulauluksi, jos esilaulaja tai esilauluryhmä laulaa säkeen ja seurakunta toistaa sen. Näin pienten lasten ja harvoin kirkossa käyvien ihmisten on helpompi osallistua jumalanpalvelukseen.


title: Kansalaislaulu

text: Laulusta tunnetaan parhaiten ensimmäinen säkeistö, joka sävyltään muistuttaa vanhempia, lähinnä maisemaa ihannoivia isänmaallisia lauluja, kuten Maamme laulua.. Se on alun perin kuitenkin tarkoitettu vain johdannoksi ja poikkeaa oleellisesti vasta laulun myöhemmissä säkeistöissä ilmenevästä varsinaisesta sanomasta, joka esimerkiksi Matti Klingen tulkinnan mukaan on radikaalinen, miltei utopistis-sosialistinen, ja ilmentää tuolloisen nuorsuomalaisen puolueen ja sen edeltäjän K.P.T:n aatemaailmaa. Niinpä laulussa toivotaan maailman kummastelevan sitä, miten tarmokkaasti Suomessakin toimitaan edistyksen ja muiden arvokkaiden ihanteiden puolesta. Laulun loppupuolen säkeistöjä lauletaan kuitenkin harvoin, ja monissa laulukirjoissakin ovat sen alkuperäisistä 12 säkeistöstä mukana vain neljä ensimmäistä sekä kymmenes ja kahdestoista, joskus myös yhdestoista säkeistö.


title: Suomi

text: Suomen kansallislaulu on Maamme-laulu, jonka on säveltänyt Fredrik Pacius. Suomen kansallissäveltäjä on Jean Sibelius, jonka suomalaisille tunnetuin sävellys on Finlandia. Suomea on kutsuttu ”taidemusiikin suurvallaksi”, koska toisen maailmansodan jälkeen rakennetun musiikkiopisto- ja konservatorio-järjestelmän avulla Suomesta on tullut väkilukuun suhteutettuna suuri määrä maailmanluokan taidemuusikoita: kapellimestareita kuten Esa-Pekka Salonen, Osmo Vänskä ja Mikko Franck; oopperalaulajia kuten Karita Mattila, Soile Isokoski, Martti Talvela ja Matti Salminen, Olli Mustosen ja Pekka Kuusiston kaltaisia solisteja sekä säveltäjiä kuten Einojuhani Rautavaara, Magnus Lindberg ja Kaija Saariaho.


title: Laulu (teos)

text: Lauluja voidaan ryhmitellä eri tavoin. Kansanlaulut ovat kansan keskuudessa syntyneitä sävelmiä, joiden tekijää ei enää tunneta, ja ne erotetaan länsimaissa taidelauluista. Kansanlaulut lauletaan yleensä ilman säestystä tai vain yhden soittimen säestäminä, ja ne opitaan usein ulkoa kuulon perusteella. Taidelaulut on taas usein tarkoitettu ammattilaulajan esittämiksi, niitä säestää piano tai orkesteri ja niiden nuotit on kirjoitettu ylös. Populaarimusiikin laulut ovat vaikeutensa ja rakenteensa puolesta näiden kahden luokan välissä. Laulut voidaan jakaa myös esimerkiksi hengellisiin ja maallisiin lauluihin tai tyyleittäin (balladi eli eeppinen tai kertova laulu, lyyrinen tunnelmalaulu ja niin edelleen). Saksankielinen sana "lied" viittaa taiteellisesti korkeatasoiseen, säestettyyn yksinlauluun.


title: Himno Nacional Mexicano

text: Laulu sai lainsäädännöllisen kansallislaulun aseman vasta 1943. Tällöin Bocangeran isänmaallisen runon ensimmäinen, viides, kuudes ja kymmenes säkeistö sekä kuoron osuus julistettiin Meksikon kansallislauluksi. Samalla runon sanamuotoja muutettiin hieman presidentti Manuel Avila Camachon määräyksestä. Kun kansallislaulu esitetään urheilukilpailujen yhteydessä, lauletaan yleensä vain kuoro, ensimmäinen säkeistö ja uudelleen kuoro. Maan radio ja televisioasemat esittävät joskus version, jossa on mukana kuoro, ensimmäinen säkeistö, kuoro, kymmenes säkeistö ja kuoro.


title: Höyrystin

text: Höyrykattiloissa höyrystin- tai toiselta nimeltään keittoputkisto koostuu tulipesän seinämän muodostavista yhteen hitsatuista pystyputkista. Luonnonkierto- ja pakkokiertokattilan yläosassa on lieriö, jonka alaosasta putket alkavat ja jonne kuumennut kylläisen veden ja höyryn seos palaa kierrettyään putkissa. Lieriön yläosassa on höyryä ja alaosassa kylläistä vettä. Kylläinen vesi joutuu yhä uudelleen höyrystinputkiin ja vain höyryksi muuttunut osa ohjataan lieriön yläosasta tulistimille. Uutta vettä lieriöön syötetään syöttöveden esilämmittimestä. Lieriö ja höyrystinputket muodostavat tällaisissa voimalaitoksissa höyrystimen. Läpivirtauskattiloissa höyrystin on epämääräisempi, koska lieriötä ei ole vaan kaikki syöttöveden esilämmittimestä tullut vesi pumpataan höyrystinputkiin. Vesi kuumenee, höyrystyy ja jatkaa suoraan tulistimille. Höyrystyminen tapahtuu suurimmaksi osaksi kuitenkin samassa osassa kattilaa kuin muissakin kattilatyypeissä.


title: Rockin’ Tug

text: Rockin’ Tug on italialaisen Zamperlan valmistama huvipuistolaite. Se muistuttaa hinauslaivaa. Se on julkaistu vuonna 2002. IAAPA palkitsi laitteen heti vuonna 2002 vuoden uutena perhelaitteena. Siihen mahtuu kerralla 24 asiakasta, kun jokaiselle kuudelle riville mahtuu neljä. Tunnissa se pystyy kuljettamaan 600 matkustajaa. Laitteesta on saatavana sekä huvipuistoihin sopiva ja liikuteltava malli. Paino sen päällä voi olla maksimissaan 6 000 kg. Laitteessa laiva kulkee raiteilla. Vauhti annetaan pyörillä. Laiva kulkee puolelta toiselle U:n muotoista rataa pitkin ja pyörähtää 360 astetta ympäri kiskon kummassakin päässä. Suomessa laitteita on yhteensä kolme. Tivoli Sariola hankki laitteen vuodeksi 2003. Särkänniemi ja Wasalandia hankkivat sen vuodeksi 2004. Wasalandia käyttää laitteesta nimeä Heiluva Hinaaja. Särkänniemessä laite kulkee nimellä Pikku Hinaaja ja on sijoitettu lasten laitteiden kanssa Ipanaarioon. Vuonna 2007 Zamperla valmisti suositusta laitteestaan rullalaudan näköisen version. Laitteen perusteella on rakennettu myös useita muita samankaltaisia laitteita. Valmistajan suosittelema pituusrajoitus laitteeseen on 105 senttimetriä ja yhteispainoraja 6 000 kg.


title: Koiratutka

text: Nykyiset Suomessa valmistetut laitteet ovat vesitiiviitä, joten koira voi tarvittaessa myös uida. Nykyisissä GPS-pohjaisissa pannoissa paikannus saadaan metsästäjän matkapuhelimeen GPRS-yhteydellä tai tekstiviestillä. Ohjelmat ja laitteet sisältävät monia hyödyllisiä ominaisuuksia koiran seuraamiseen. Laitteesta saa tietoja muun muassa haukkutiheydestä, nopeudesta, akkujen tilasta ja koiran kulkemasta matkasta. Kehittyneimmissä laitteistoissa on mahdollisuus seurata laitteen kulkua myös internetistä, jolloin nähdään koko metsästysporukan sijainnit samalla kartalla. Tällöin edellytyksenä on kuitenkin saman valmistajan laitteiden ja ohjelmistojen käyttö.


title: Höyryveturi

text: Höyryveturin näkyvin osa on höyrykattila. Vesi- ja höyrytilaan kuuluvat lieriökattila, höyrykupu ja kattilan jalka. Tulitilaan kuuluvat tulipesä ja tuliputket. Lieriökattilan päätynä on etupäässä etummainen tuliputkilevy. Höyrykupu on niitattu lieriölevyn päälle. Höyrytilaa 20–40 % vesi- ja höyrytilasta. Höyry johdetaan höyrytilasta höyrykuvun kautta, jonka tarkoitus on estää vesipisaroiden kulkeutuminen kattilasta höyryn mukana. Palokaasut kulkevat tulipesästä savupesään tuliputkien kautta. Palokaasuputket kulkevat höyrykattilan läpi, jolloin savukaasujen lämpö siirtyy höyrykattilaan. Niissä höyrykattiloissa, joissa on höyryn tulistin, on suurempia lieskaputkia kuin niissä, joissa ei ole tulistinta.


title: EMC sähköasennuksissa

text: Häiriöille herkästi altistuvien laitteiden kanssa pitää ottaa huomioon miten kyseisiä häiriöitä voitaisiin estää. Laitteen ja sen johtimien oikealla sijoittelulla voidaan vähentää sähkö- ja magneettikenttien välityksellä aiheutuvia häiriöitä. Eli häiriöille herkät laitteet tulee pitää erillään tyypillisistä häiriölähteistä, kuten muuntajista. Kapasitiivista ja induktiivista kytkeytymistä pystytään myös vähentämään laitteen koteloinnilla. Koteloiden mahdolliset aukot pitää olla mahdollisen pieniä ja tiiviitä, jotta sähkömagneettinen säteily pysyy kotelon ulkopuolella. Jos laitteen kotelo on sähköä johtavaa materiaalia, se toimii Faradayn häkin lailla laitteen suojana. Galvaanisten häiriöiden suojana laitteessa on hyvä olla ylijännitesuoja.


title: Ydinmagneettinen resonanssispektroskopia

text: Putkea ympäröivässä sisimmässä kuoressa on noin -269 °C heliumnestettä, johon on upotettu sisäputken ympärille solenoidiksi kierretty suprajohde. Johteessa kiertävä tasavirta tekee siitä sähkömagneetin, joka aiheuttaa laitteen sisä- ja ulkopuolelle voimakkaan magneettikentän B. Solenoidi menettää suprajohtavuuden jos helium ei jäähdytä sitä. Toimintavalmiissa NMR-laitteen käämissä kiertää siis sähkövirta lähes loputtomiin ilman ulkoista sähkönsyöttöä. Useimmissa laitteissa heliumia on 40–100 litraa.


title: Handsfree

text: Handsfree viittaa laitteisiin, joita voidaan käyttää ilman käsiä (esim. äänikomennoin), laitteesta, jota voidaan käyttää käsien minimaalisella käytöllä, sekä laitteesta, jossa ohjaimet ovat asetettu niin, että kädet ovat vapaana tekemään jotain muuta asiaa samalla (esim. ajaminen). Tyypillinen handsfree-laite on matkapuhelimeen liitettävä apulaite, kuten mikrofoni- ja korvakuulokeyhdistelmä, jonka avulla voidaan puhua puhelimeen pitämättä sitä kädessä.


title: SCSI

text:
Ultra-2, Ultra-160 ja Ultra-320 laitteita voidaan käyttää rinnakkain LVD-väylällä ilman että tehokkuus kärsii, koska ohjainkortti keskustelee jokaisen laitteen kanssa parhaalla mahdollisella liikennöintinopeudella. "Yksipäisiä laitteita ei pidä liittää LVD-väylään, koska se pakottaa kaikki laitteet hitaampaan yksipäiseen nopeuteen. Tuki yksipäisille liitynnöille on poistettu SPI-5 standardista (joka määrittelee Ultra-640:n) eli tulevat laitteet eivät välttämättä ole sähköisesti yhteensopivia keskenään.
Varoitus: Nykyiset SCA-laitteet voidaan liittää vanhempiin ohjainkortteihin käyttäen SCA-adaptereita. Vaikka näissä adaptereissa usein on ulkoisen virransyötön mahdollisuus, sen käytössä pitää olla varovainen. Kiintolevy on mahdollista tuhota liittämällä ulkoinen virtalähde. Käytä aina ensin kiintolevyä ilman ulkoista virtalähdettä.


title: Hapenkierrätin

text: Laitteessa on omat vaaransa: pitkän päälle käytettynä puhdas happi paineessa hengitettynä turmelee käyttäjiensä keuhkot. Puhdas happi onkin tärkeimmissä sovelluksissa korvattu hapen ja ilman seoksella eli nitroksilla, joka sallii syvemmät sukellukset. Myös mahdollinen vesivuoto laitteessa on vaarallinen: syövyttävä, vesiliukoinen natronkalkki saattaa lähteä liikkeelle ja päästä sukeltajan elimistöön.


title: Pokémon Go

text: Pokémon Go Plus on Nintendon kehittämä Bluetooth low energy -älylaite Pokémon Go:n pelaamiseen. Laitteessa on värinähälytin ja LED-valo, joiden avulla pelaaja saa tietoa lisätyn todellisuuden ympäristöstä ilman älypuhelimen käyttöä. Laitteen valo syttyy palamaan, jos lähellä on Pokémon, jolloin sen voi yrittää pyydystää nappia painamalla. PokéStopin lähellä laite värisee. Myöhemmin älypuhelinta käyttäessään pelaaja voi tarkistaa, mitä hän sai pyydystettyä. Laitteen alkuperäiseksi ilmestymispäiväksi suunniteltiin vuoden 2016 heinäkuun loppua, mutta ilmestymistä lykättiin syyskuulle 2016.


title: Entsyymi

text: Entsyymit ovat biologisia katalyyttejä, eli ne nopeuttavat kemiallisia reaktioita. Entsyymit ovat tyypillisesti proteiineja, mutta myös RNA-molekyylit voivat olla entsyymejä, jolloin puhutaan ribotsyymeistä. Monissa proteiinientsyymeissä aktiivinen keskus koostuu muusta kuin aminohapoista, usein aminohappoihin koordinoituneesta yhdestä tai useammasta metalli-ionista. Näitä entsyymiä auttavia ryhmiä kutsutaan kofaktoreiksi ja tavallisimpia näistä ovat kupari-, rauta- ja sinkki-ionit. Jos kofaktori on orgaaninen molekyyli, puhutaan koentsyymistä. Entsyymiin kiinnittyneitä kofaktoreita ja koentsyymejä kutsutaan prosteettisiksi ryhmiksi. Molekyyliä, johon entsyymin toiminta kohdistuu, kutsutaan substraatiksi.


title: Entsyymi

text: Entsyymien aktiivisuutta säädellään, jottei entsyymien katalysoiman reaktion tuotetta kertyisi ylimäärin silloin, kun sitä ei tarvita elimistössä. Lisäksi entsyymiaktiivisuuden säätelyä tarvitaan, jotta tuotetta saataisiin tarvittaessa mahdollisimman nopeasti. Entsyymiaktiivisuutta voidaan säädellä muun muassa geenien aktiivisuuden avulla. Myös lähetti-RNA:n translaation avulla voidaan vaikuttaa entsyymien aktiivisuuteen. Joissain tapauksissa voidaan entsyymiaktiivisuuteen vaikuttaa entsyymien hajotuksen avulla. Usein entsyymiaktiivisuuden säätelyn perustana toimii lopputuotteen määrä, jonka mukaan entsyymien määrää joko vähennetään (lopputuotetta paljon) tai lisätään (lopputuotetta vähän). Entsyymin säätely voidaan jakaa neljään pääluokkaan: allosteerinen säätely, stimulaatio ja inhibitio kontrolliproteiinilla, reversiibeli kovalenttinen modifikaatio ja proteolyyttinen aktivaatio.


title: Ureaasi

text: Entsyymin monet ominaisuudet vaihtelevat hyvin voimakkaasti sen mukaan, minkä bakteerin entsyymistä on kyse. Molekyylin massa vaihtelee 125–160 kilodaltonin välillä. Parhaiten entsyymi toimii 40 °C–65 °C:n lämpötilassa ja optimaalinen pH on bakteerista riippuen 2–9. Entsyymin koentsyymi on Ni-ioni. Inhibiittoreina toimivat useat metalli-ionit, kuten Cd, Co-, Fe- ja Ca-ionit, boorihappo sekä useat orgaaniset molekyylit kuten EDTA ja fenantroliini .


title: Teollisuusentsyymit

text:
Teollisuusentsyymit ovat eri teollisuuksissa käytettäviä entsyymejä. Entsyymit ovat molekyylejä, yleensä proteiineja, jotka toimivat biologisina katalyytteinä kemiallisissa reaktioissa. Katalyytillä puolestaan tarkoitetaan ainetta, joka nopeuttaa kemiallisia reaktioita alentamalla reaktion aktivointienergiaa mutta muuttamatta reaktion tasapainoa. Entsyymien avulla raaka-aineet saadaan muunnettua lopputuotteiksi eikä entsyymi myöskään kulu reaktion aikana. Teollisuus voi hyödyntää entsyymejä omissa prosesseissaan ja tällöin puhutaan teollisuusentsyymeistä. Teollisuusentsyymeiksi kutsutaan biologisia proteiinikatalyyttejä, joita käytetään vauhdittamaan suuressa teollisessa mitassa valmistettavia kemiallisia reaktioita.
Teollisuudessa entsyymit kuten muutkin katalyytit saavat aikaan säästöjä energian kulutuksessa ja laitehankinnoissa, sillä vältytään kalliiden painetta ja korroosiota kestävien laitteistojen käytöltä. Lisäksi tuotantoprosessien tehokkuus kasvaa ja syntyy taloudellisia säästöjä, koska entsyymien käyttö poistaa tuotantoprosessissa syntyvät tarpeettomat sivutuotteet.


title: Tsymogeeni

text: Tsymogeenien merkitys on toimia erityisesti hydrolyyttisten entsyymien varastomuotoina. Kun entsyymi on tsymogeeninaan, se on inaktiivinen eikä näin ollen pysty katalysoimaan hydrolyysiä väärissä paikoissa ja näin aiheuttamaan vaurioita soluille ja kudoksille. Trypsiinin muodostuminen trypsinogeenista aikaansaa monien muiden entsyymien aktivoitumisen sillä trypsiini hajottaa muun muassa kymotrypsinogeenin, sekä elastaasin, karboksipeptidaasin ja lipaasientsyymien tsymogeenit aktiivisiksi entsyymeiksi.


title: Aktiivinen kohta

text: Aktiivinen kohta on se kohta entsyymissä, jossa kemialliset reaktiot tapahtuvat. Entsyymi kiihdyttää, katalysoi tiettyä biokemiallista reaktiota, joka tuottaa lähtöaineista reaktiotuotteita. Lähtöaineet ovat entsyymin kannalta substraatteja. Niinpä aktiivinen kohta on se entsyymin kohta, johon substraatti kiinnittyy ja jossa katalyysi tapahtuu.. Se on monesti syvä kuoppa entsyymin pinnassa. Aktiiviseen kohtaan kiinnittyy substraatin lisäksi myös vetyionin luovuttajia kuten NAD. Aktiiviseen kohtaan voi kiinnittyä substraattia muistuttava inhibiittori, joka estää entsyymin toiminnan. Aktiivinen kohta on monien myrkkyjen toiminnan kohteena: ne liittyvät aktiiviseen kohtaan estäen substraatteja ja siten myös entsyymejä toimimasta..


title: Entsyymi

text:
Inhibiittorit ovat aineita, jotka estävät entsyymin toiminnan. Ne voivat pysäyttää reaktion kulun kolmella eri tavalla.
1. Inhibiittori voi kiinnittyä entsyymin aktiiviseen kohtaan, jolloin substraatti ei pääse kiinnittymään. Esimerkiksi antibiootit kiinnittyvät bakteerien aineenvaihdunnassa toimivien entsyymien aktiiviseen kohtaan, jolloin bakteerit kuolevat.
2. Jotkut inhibiittorit muuttavat entsyymimolekyylin muotoa, jolloin substraatti ei pysty kiinnittymään sen aktiiviseen kohtaan. Syanidi, hermokaasu ja arsenikki estävät tällä tavalla joidenkin elämän kannalta välttämättömien reaktioiden tapahtumisen soluissa ja ovat sen takia tappavan myrkyllisiä.
3. Soluissa on luonnollisia inhibiittoreita. Kun entsyymireaktion lopputuotetta on riittävästi, voi lopputuote estää entsyymin tuotannon solussa toimimalla luonnollisena inhibiittorina. Näin solussa tapahtuvien kemiallisten reaktioiden tasapaino säilyy.


title: Mikyys ja tämyys

text:
"Mikyys" eli olion ”se mitä jokin on” tarkoittaa partikulaarisen olion (esimerkiksi ihmisyksilön) universaliteettia eli yleislajisuutta, eli niitä ominaisuuksia, jotka se jakaa muiden saman lajin ("species") olioiden (esimerkiksi kaikkien muiden ihmisten) kanssa. Se vastaa siis kysymykseen ”mikä se on?”. Mikyys vastaa Aristoteleen substanssin käsitettä ja olemusta ("essentia").
"Tämyys" tarkoittaa olion partikulariteettia tai individualiteettia eli yksilöllisyyttä, eli niitä ominaisuuksia tai luonteenpiirteitä, jotka tekevät siitä yksilöolion (esimerkiksi ne tekijät, jotka tekevät tietystä ihmisestä tunnistettavan yksilön).


title: Yhteiskunnallinen yritys -merkki

text: Yhteiskunnallinen yritys -merkki on joulukuussa 2011 julkistettu liiketoimintamerkki, joka viestii yrityksistä, joiden ensisijainen tavoite on ratkaista yhteiskunnallisia tai ympäristöongelmia, kantaa yhteiskunnallista vastuuta ja tuottaa yhteiskunnallista hyvää. Yhteiskunnalliset yritykset harjoittavat kestävää pitkän tähtäimen liiketoimintaa ja käyttävät voitostaan vähintään puolet toimintansa kehittämiseen tai lahjoittavat sen määrittämäänsä hyvään tarkoitukseen. Yhteiskunnallinen yritys myös toimii avoimesti ja läpinäkyvästi pyrkien osoittamaan tuottamiaan yhteiskunnallisia vaikutuksia. Merkki on myönnetty yli 170:lle hyvin erilaiselle yritykselle ja yhdistykselle (tilanne joulukuussa 2017). Merkkiä käyttävät esimerkiksi monet hoiva-alan yritykset, ympäristösektorin toimijat, terveyspalvelujen tarjoajat ym.


title: Telomeeri

text: Telomeerien merkitys tulee esiin solunjakautumisessa. DNA:ta replikoiva entsyymi DNA-polymeraasi ei kykene monistamaan kromosomin 5'-päätä, johon jää solunjakautumisen yhteydessä RNA-alukkeen pituinen emäsvajaus. Tämä johtaisi nopeasti geneettisen tiedon katoamiseen, jos telomeerit eivät suojaisi kromosomien päitä. Telomeerejä pidentää telomeraasi, entsyymi, joka toimii käänteistranskriptaasina ja pidentää kromosomin telomeeripään DNA-juostetta. Useimmissa monisoluisissa eukaryooteissa telomeraasi on aktiivinen vain sukulinjan soluissa.


title: Moskvitš

text: Vuonna 1949 alkoi Moskvitšin ohella Pobeda-autojen maahantuonti. Moskvitš- ja Pobeda-autoja tuotiin Suomeen vuosina 1949–1952 yhteensä 1 225 kappaletta, ja Konelan johto totesi noiden vuosien autokaupasta seuraavasti: "Autoja ei tarvinnut myydä, vaan me jaoimme ne mahdollisimman tasapuolisesti." Moskvitšin etuina olivat auton rakenteen yksinkertaisuus, edullinen hankintahinta ja tuontisäännöstelyn vuosina helppo saatavuus länsieurooppalaisiin ja yhdysvaltalaisiin autoihin verrattuna, mutta puutteina viimeistelyn karkeus ja heikohko suorituskyky. Tekniikan Maailma -lehden vuonna 1955 tekemien haastattelujen mukaan Moskvitšin omistajat olivat autoihinsa huomattavasti tyytyväisempiä kuin itäsaksalaisen Ifan omistajat omiinsa. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä 2 684 Moskvitš-autoa ja se oli kuudenneksi yleisin henkilöautomerkki.


title: Autoilun historia Suomessa

text: Uusi sodanjälkeinen suomalainen automerkki oli Vanaja, ja tämän merkkisiä kuorma-, linja- ja erikoisautoja valmistui vuosina 1948–1971 runsaat 7 000 kappaletta. Ulkomaisten kuorma- ja pakettiautojen sekä linja-auton alustojen tuontisäännöstelystä luovuttiin lokakuussa 1957. Keski- ja Etelä-Euroopassa 1950-luvun jälkipuoliskolla suosituiksi tulleet kääpiöautot eivät koskaan yleistyneet Suomessa. Linja-autonkorien valmistaja Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab rakensi vuonna 1957 Wiima-merkkisen kääpiöauton prototyypin, joka on sittemmin kadonnut. Vuonna 1960 Suomessa oli yksi auto jokaista 17 henkilöä kohti, kun Ruotsissa autotiheys oli yksi auto kuutta asukasta kohti.


title: Autoteollisuus

text: Autojen sarjavalmistusta kokeili Suomessa ensimmäisenä helsinkiläinen insinööri Paavo Johannes Heikkilä, jonka johdolla rakennettiin neljä kappaletta Finlandia-autoja vuonna 1922. Vuonna 1931 perustettu Sisu-autojen valmistaja Oy Suomen Autoteollisuus Ab rakensi myös linja-auton alustoja vuoteen 1985 saakka. Hämeenlinnassa valmistettiin runsaat 7 000 kappaletta Vanaja-merkkisiä kuorma- ja erikoisautoja sekä linja-auton alustoja vuosina 1948–1971. Teijon tehtailla Perniössä rakennettiin 120 kappaletta Volvon tekniikkaan perustuneita Wilke-kuorma-autoja vuosina 1960–1964 sekä satakunta kappaletta Teijo-pakettiautoja vuosina 1975–1976. Telakkayhtiö Hollming rakensi 50 kappaletta Hollming-merkkisiä säiliöautoja vuosina 1980–1987.


title: Lada Samara

text: Autotehtaan tulevaisuuden suhteen päästiin ratkaisuun, kun Valmet solmi marraskuussa 1995 Ladan Saksassa toimineen myyntiyhtiön Euro-Ladan kanssa sopimuksen Samaran kokoonpanon aloittamisesta Länsi-Euroopan markkinoita varten. Tarkoituksena oli koota 20 000 autoa vuodessa kolmen vuoden aikana. Ensimmäiset ns. Eurosamarat, jotka olivat suomalaisten alkuperäisestä mallista kehittelemä versio, valmistuivat Uudenkaupungin satamasta vuokratuissa tiloissa toukokuussa 1996. Autojen myynti ei kuitenkaan vastannut odotuksia Suomessa enempää kuin Euroopassakaan, koska niiden hinta nousi liian korkeaksi Venäjällä tehtyihin autoihin verrattuna. Lisäksi Ladan suomalainen maahantuoja oli hieman aiemmin ottanut edustukseensa myös Fiatin, jonka markkinointiin se panosti aktiivisemmin. Samaran valmistus Uudessakaupungissa päättyi jo runsaan kahden vuoden kuluttua heinäkuussa 1998 ja valmiiden autojen määrä jäi 14 000 kappaleeseen, mikä oli alle neljäsosa tavoitellusta 60 000 autosta. Espoolainen Auto-Jalonen -konserni osti valmistajan haltuun jääneet autot ja myi ne kotimaassa yli 20 000 markalla alennettuun hintaan. Samoihin aikoihin Ladan osuus Suomen automarkkinoista pieneni selvästi, kun takavetoisten mallien maahantuonti lopetettiin.


title: Rába

text: 1930-luvun alussa tuotanto supistui, mutta vuonna 1936 esiteltiin uusi, armeijan käyttöön suunniteltu Rába-Maros -kuorma-auto, jonka myötä kysyntä lähti jälleen nousuun. Seuraavana vuonna alettiin valmistaa lisenssillä MAN-dieselmoottoreita, joita käytettiin linja-autojen voimanlähteinä. Vuonna 1938 alettiin valmistaa Rába-Botond -maastoajoneuvoja.


title: IMS-sarja

text: Ensimmäinen valmistettu automalli ja myös ensimmäinen romanialainen auto oli IMS-57. Auton mallinimi muodostuu tehtaan nimestä (Intereprinderea Metalurgică de Stat) ja julkaisuvuodesta. Kaikkiaan 914 ajoneuvoa valmistettiin vuosien 1957–1959 välillä, valtaosin käsityönä. IMS-57:n ominaisuuksia: kaksiovinen avokori irrotettavalla peitteellä, 3260 cc sivuventtiili bensiinimoottori, teho 50 hv (37 kW) / 2,800 rpm, huippunopeus 80 km/h, kulutus 24 L/100 km. Loppukokoonpano oli täysin käsityötä; valmistetut rungot siirrettiin ajamalla Campulung-Muscelista Colibaşiin, jossa koritus-, maalaus- ja viimeistelytyön suoritti Pitestin autotehdas. Koripellit tehtiin puisten lestien avulla. Varusteiltaan auto oli hyvin yksinkertainen, muun muassa lasinpyyhkijät olivat käsikäyttöiset.


title: Autoilun historia Suomessa

text: Ensimmäinen Suomessa tehty auto oli Tammerfors Linne- och Jern-Manufaktur Ab:n (Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy, myöhemmin Tampella) konepajan tehtaan omaan käyttöön vuosina 1907–1909 rakentama kuorma-auto. Auto oli muistitiedon mukaan käytössä pari vuotta, minkä jälkeen se varastoitiin. Tämän tiettävästi höyrykäyttöisen auton myöhemmät vaiheet ovat hämärän peitossa. Tamperelainen seppä Edvard Mendelin rakensi vuoden 1910 tienoilla omaan käyttöönsä kolmipyöräisen moottoriajoneuvon, joka muistutti ulkonäöltään lähinnä hevoskärryjä. Kerrotaan, että Mendelin lähti ajamaan autollaan Poriin, mutta hylkäsi ajokkinsa kesken matkan siihen tulleen toimintahäiriön vuoksi.


title: Autoilun historia Suomessa

text: Varhaisin nykypäiviin saakka säilynyt Suomessa tehty auto on vuonna 1913 valmistunut Korvensuu, jonka rakennutti omaan käyttöönsä Mynämäellä toimineen Korvensuun Maanviljelyskonetehtaan omistaja Frans Lindström. Auto oli rekisterissä vuoteen 1924 saakka, mutta se on yhä ajokuntoinen ja Frans Lindströmin suvun omistuksessa. Sortavalassa toimineen Sortavalan Konepaja Oy:n omistaja Yrjö Horsma rakennutti vuonna 1921 omaan käyttöönsä Riemu-nimisen avoauton, jota käytettiin myös vuokra- ja koulutusajossa. Horsman kerrotaan saaneen innostuksen oman auton rakentamiseen ullakolta löytyneestä auton moottorista.


title: ZIL-157

text: Vuonna 1958 autosta alettiin valmistaa suurteholumilinkoautoja D-470. Valmistuksesta vastasi Rjenmontno-Mjehanitshjeskij Zavod. Vuoteen 1962 mennessä lumilinkoautoja oli valmistettu jo tuhat kappaletta. Linkopöydän korkeutta säädettiin hydraulisesti. Korkeudensäätöjärjestelmä sai käyttövoimansa auton omasta moottorista. Lingon pyörittämistä varten auton lavalla oli kuusisylinterinen, 24-venttiilinen, iskutilavuudeltaan 19 000-kuutioinen dieselmoottori, jonka teho oli noin 250 hevosvoimaa. Voima välittyi auton omaan jarrujärjestelmään kytketyn rengaskytkimen välityksellä. Aurausleveys oli 2,5 metriä, suurin lumen syvyys 1,2 metriä ja aurausnopeus 30–40 km/h. Edessä oli kaksi päällekkäin olevaa spiraalia, jotka syöttivät lumen kuusisiipiselle roottorille. Lumenheittoteho oli 625 tonnia tunnissa ja etäisyys 25 metriä. Ajoneuvon omamassa oli 8 820 kg. Niitä kulkeutui myös Suomeen.


title: Vanajan Autotehdas

text: Vuonna 1959 Vanajan Autotehdas solmi sopimuksen 200 kuorma-auton viennistä Turkkiin, mutta sopimus raukesi, koska Suomen Pankki ei hyväksynyt maksuksi tarjottua Turkin valuuttaa. Turkkiin ehdittiin kuitenkin toimittaa neljä autoa. Vuonna 1961 Vanajan Autotehdas osallistui kansainvälisille kuljetusalan messuille Espanjan Barcelonassa, jonne neljä Vanaja-kuorma-autoa vietiin ajamalla halki Euroopan. Messut olivat menestys, mutta yhtäkään autoa ei myyty. Vuonna 1966 Vanajan Autotehtaan ja Leyland Motors Ltd:n yhteisprojekti satojen kuorma-autojen toimittamisesta Puolaan kuivui kokoon suomalaisosapuolesta riippumattomista syistä. Samaan aikaan käytiin neuvotteluja myös Vanaja-autojen myynnistä Jugoslaviaan, mutta nämäkään eivät johtaneet tuloksiin.


title: Home

text: Luonnossa homeita kasvaa kaikkialla, missä on kuollutta eloperäistä ainetta. Niitä ei kuitenkaan pysty näkemään paljaalla silmällä, jos ne eivät ole muodostaneet homeyhdyskuntaa. Ihmisen luomissa ympäristöissä, kuten vaikkapa kodeissa, kosteus- ja lämpöolosuhteet ovat usein riittävän tasaisia homeyhdyskuntien muodostumiselle. Ne voidaan usein havaita karvaisina tai nukkamaisina kasvustoina ruoassa tai rakenteiden pinnoilla.


title: Hertta (Mikki Hiiri)

text: Hertta esiintyy monissa tarinoissa, joissa Musta Pekkakin, yleensä jonkinlaisena apurina (kuten alibin vahvistamisessa tai vankilasta pakenemisessa). Vaikka monissa tarinoissa hän auttaakin Pekkaa rikoksissa, jostain syystä hän ei aina joudu vankilaan (usein syytä ei edes kerrota).


title: Luettelo Tenavien hahmoista

text: Misse ("Faron", toisessa suomennoksessa Faarao) on Kutrin kissa, joka esiintyi sarjassa jonkin aikaa vuonna 1961. Se nähtiin ensimmäisen kerran 24. toukokuuta 1961. Toisin kuin Ressu, Misse ei ilmaise ajatuksiaan mitenkään, eikä yleensäkään tee mitään. Kutri joutuu kantamaan Misseä ympäriinsä ja yrittää jatkuvasti saada jonkun muun pitelemään sitä päästäkseen itse tekemään muuta. Schulz jätti Missen pian pois sarjasta, koska katsoi sen läsnäolon rajoittavan Ressun kehittämistä eikä omien sanojensa mukaan osannut piirtää kissoja hyvin. Hahmo on nimetty kantrilaulaja Faron Youngin mukaan.


title: Me Too -kampanja

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi lokakuussa 2018 neljä naista Tomi Metsäkedon kunnian loukkaamisesta 25 päiväsakkoon. Naiset olivat Facebookissa ja Twitterissä lokakuussa 2017 julkaisemissaan kirjoituksissa väittäneet Metsäkedon syyllistyneen seksuaalirikoksiin ja käyttäneet hänestä halventavia ilmaisuja. Kirjoittelu oli ollut osa laajempaa, muun muassa Facebookin suljetussa CIA Naisten Olohuone -ryhmässä loka- ja marraskuussa 2017 käytyä keskustelua. Oikeus katsoi kirjoitusten aiheuttaneen Metsäkedolle vahinkoa, yleistä halveksuntaa ja henkisiä kärsimyksiä. Kukaan tuomituista ei ollut koskaan tavannut Metsäketoa henkilökohtaisesti. Lisäksi syytetyt tuomittiin korvaamaan yhteisvastuullisesti Metsäkedon oikeudenkäyntikuluja yli 7 400 euron arvosta. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen Me Too -kampanjasta aiheutunut oikeudenkäynti.


title: Kaisa Hela

text: Hela on esiintynyt myös elokuvissa ja televisiossa. Hän on näytellyt muun muassa Yle TV2 -kanavan sketsisarjassa "Kätevä emäntä", lyhytelokuvissa "Epävarmuustekijä", "Kirkkaat kaakelit", "Itsenäisyyspäivä" ja "Juhannusyö" sekä pitkissä elokuvissa "Tyttö sinä olet tähti", "Hyvä poika" ja "Kummeli V". Alkuvuonna 2017 Hela oli näyttelijänä MTV3-kanavan viihdeohjelmassa "Putous".


title: Luettelo televisiosarjan Kotikatu henkilöistä

text: Kaisa Anneli Virtanen (es. Eeva-Maija Haukinen) on Eeva Mäkimaan äiti. Kaisa ilmestyi yhtäkkiä Helsinkiin Mäkimaiden oven taakse neljännellä kaudella. Eeva ja Kaisa eivät olleet nähneet toisiaan moneen kymmenen vuoteen. Kaisan syy tulla Oulusta Helsinkiin tyttärensä luo oli laajalle levinnyt keuhkosyöpä. Kaisa uskotteli Mäkimaille saaneensa Oulusta lähetteen Helsinkiin syöpähoitoihin, vaikka todellisuudessa näin ei ollut. Eevalle selvisi myöhemmin, ettei Kaisa ollut käynyt lainkaan hoidoissa. Kaisa nukkui pois jaksossa 126.


title: Miitta-täti

text: Miitta-täti on Filmiteollisuuden tuottama suomalainen televisiosarja. Sarja on komedienne Miitta Sorvalin tähdittämä viihdeohjelma, jossa Sorvali esittää itseoppinutta terapeuttia Miitta Ala-Kapee Peenish-Gulligseen'ia, joka hoitaa julkisuuden henkilöitä vastaanotollaan. Miitta-tädin lisäksi sarjassa nähdään laaja katsaus muita roolihahmoja ja suorasukaista huumoria. Miitta-tädin terapiassa tavataan muun muassa Simo Frangén, Johanna Tukiainen, Mikael Jungner, Teuvo Loman, Tommy Hellsten ja Krisse Salminen.


title: Nikke Knatterton

text: Tarinoissa esiintyvät usein hyväuskoinen malli Molly Moll (laulajana Dolly Duuri), alamaailman kohtauspaikan Alibi-baarin emäntä Virginia Peng, Jalokivi-Juppe ja keksijä Leo Liuos. Poliisit eivät suhtaudu Nikkeen varauksettoman ystävällisesti vaan pitävät Nikkeä yleensä pilkkanaan. Sarjakuvassa poliisiin viitataan jopa sanoilla ”valtiollinen väkivalta”. Myös verottaja (verotarkastaja Nuusku) on usein irvailun kohteena. Tavallisesti rikoksen kohteet tai niiden teettäjät ovat yläluokkaa tai huomattavassa asemassa olevia henkilöitä. Niken ratkomat tapaukset saattavat päättyä jonkinlaiseen sopimukseen ja yhteisymmärrykseen. Myös taiteilija Max Wachs esiintyy joskus tarinoissa.


title: Eva Hellas

text: Eva Maria Hellas, myöhemmin Lindberg (12. heinäkuuta 1933 – 14. joulukuuta 2016) oli vuoden 1952 Miss Suomi. Hänet valittiin Miss Suomeksi Messuhallissa vuoden 1951 syksyllä. Osallistujia oli kahdeksantoista. Selostajan sanojen mukaan ”mitään täydellistä kaunotarta ei kilpailijoiden joukossa vieläkään ollut, vaikka yleistaso olikin huomattavasti kohonnut edellisvuotisesta”. Valinta taas oli ”tuomariston kompromissi ja yllätys katsojille”. Ehdokkaat eivät esiintyneet uimapuvuissa suurelle yleisölle, vaan ainoastaan tuomaristolle, valokuvaajille ja elokuvaajille. Ilmeisesti tämä johtui Miss Suomi -kisojen moraalia koskevasta arvostelusta.


title: Urho Hietanen

text: Käsikirjoittaja Tove Idström pitää Hietasta naisiin vaikutuksen tekevänä miehenä ja konekiväärikomppanian ”hehkuvana kamiinana”. Hietanen on luonteeltaan tunteellinen ja herkkä eikä häpeä sitä. Hän pelkää, mutta pystyy voittamaan pelkonsa vaikeissa paikoissa. Kapteeni Kaarna kuuntelee mielellään Hietasen vilkkaasti säksättävää varsinaissuomalaispuhetta ja huomaa sen pitävän yllä koko joukkueen mielialaa.


title: Oscar Hammerstein

text: Oscar Hammerstein (8. toukokuuta 1846 Stettin – 1. elokuuta 1919 New York) oli preussilaissyntyinen teatteri-impressaari, joka rikastui kiinteistökaupoilla ja rakennutti 1870-luvulta lähtien lukuisia teattereita New Yorkiin. Hän kirjoitti kolme saksankielistä teatterinäytelmää, jotka esitettiin 1860-luvulla New Yorkissa.


title: Oscar Hammerstein II

text: Oscar Hammerstein II (12. heinäkuuta 1895 – 23. elokuuta 1960) oli yhdysvaltalainen kirjailija sekä musikaalien tuottaja ja ohjaaja. Hänen yhteistyöstään Richard Rodgersin kanssa syntyivät muun muassa kuuluisat musikaalit "Oklahoma!", "South Pacific" ja "The Sound of Music". Oscar Hammerstein II voitti uransa aikana kaksi Oscar-palkintoa parhaasta laulusta: vuonna 1942 kappaleella ”The Last Time I Saw Paris” elokuvasta "Erotaan siis" ("Lady Be Good", 1941) ja vuonna 1946 kappaleella ”It Might As Well Be Spring” elokuvasta "Kevättä ilmassa" ("State Fair", 1945). Hän sai myös kolme muuta ehdokkuutta.


title: Oscar Hammerstein

text: Hammersteinin rakennuttamiin teattereihin kuuluivat Harlem Opera House, Columbus Theatre, Manhattan Opera House, Olympia Theatre, Victoria Theatre, Belasco Theatre ja New Opera House. Manhattan Opera Housen kapellimestarina toimi Cleofonte Campanini ja se oli vuosina 1906–1911 Metropolitan-oopperan vakava kilpailija, kunnes Metropolitanin johtokunta osti Hammersteinin osuuden teatterista 1,2 miljoonalla dollarilla. Sopimukseen kuului, että Hammerstein ei saisi järjestää suuria oopperaproduktioita New Yorkissa kymmeneen vuoteen.


title: Kurt von Hammerstein-Equord

text: Hammerstein-Equord oli avoimen vihamielinen kansallissosialistista puoluetta kohtaan. Hän puhui kansallissosialisteista ”rikollisjoukkiona” ja ”likaisina sikoina”, viitaten Ernst Röhmin kaltaisten SA-johtajien homoseksuaalisuuteen. Hammerstein-Equordia itseään kutsuttiin ”Punaiseksi kenraaliksi”, koska hän tuli toimeen ammattiliittojen johdon kanssa. Marraskuussa 1930 hänet ylennettiin jalkaväenkenraaliksi ja hänet nimitettiin Reichswehrin maavoimien komentajaksi. Noihin aikoihin hän ilmoitti julkisesti, että ”Reichswehr ei anna Hitlerin nousta valtaan.”


title: Kurt von Hammerstein-Equord

text: Kurt Freiherr von Hammerstein-Equord (26. syyskuuta 1878 Hinrichshagen, Saksa – 25. huhtikuuta 1943 Berliini, Saksa) oli saksalainen kenraalieversti toisen maailmansodan aikana. Kenraaliksi Weimarin tasavallan armeijassa noussut Hammerstein-Equord oli Adolf Hitlerin ja Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen vannoutunut vastustaja.


title: Kurt von Hammerstein-Equord

text: Aatelisperheeseen syntynyt Hammerstein-Equord liittyi Keisarillisen Saksan armeijan 3. jalkaväen kaartinrykmenttiin vuonna 1898. Ensimmäiseen maailmansotaan mennessä hän oli ylennyt kapteeniksi ja hän palveli ensimmäisen sotavuoden rintamalla jalkaväen komppanianpäällikkönä. Vuodesta 1915 sodan loppuun hän oli esikuntaupseerina VIII reservinarmeijakunnan esikunnassa. Hänet palkittiin ansioistaan useilla kunniamerkeillä.


title: Oskar Hertwig

text:
Oskar Wilhelm August Hertwig (myös Oscar, 21. huhtikuuta 1849 Friedberg, Hessenin suurherttuakunta — 25. lokakuuta 1922 Berliini, Saksa) oli saksalainen eläintieteilijä, embryologi ja solubiologi. Hän havaitsi ensimmäisenä siittiösolun ja munasolun tumien yhdistymisen olennaisen roolin hedelmöittymisessä tutkittuaan merisiilien munasolujen hedelmöittymistä vuonna 1875. Hän kehitti myös niin sanotun alkiolehtiteorian yhdessä veljensä Richard von Hertwigin kanssa.
Hertwig opiskeli lääketiedettä ja eläintiedettä Jenassa, Zürichissä ja Bonnissa. Hänet nimitettiin anatomian lehtoriksi Jenan yliopistossa vuonna 1875 ja professoriksi 1881. Vuodet 1888 - 1921 Hertwig toimi anatomian ja kehityshistorian professorina Berliinin yliopistossa ja oli myös yliopiston Anatomisch-Biologische Institutin johtaja.


title: Kurt von Hammerstein-Equord

text: Toinen maailmansota alkoi kun Saksa hyökkäsi Puolaan ilman sodanjulistusta 1. syyskuuta 1939. Hammerstein-Equord kutsuttiin uudelleen palvelukseen 10. syyskuuta ja hänen johtoonsa annettiin Saksan länsirajalla ollut armeijaosasto A. Tehtävä kesti kuitenkin vain 11 päivää. Tuona aikana hän yritti saada Hitleriä vierailemaan hänen maanalaisessa päämajassaan, jotta hän olisi voinut järjestää tälle vakavan onnettomuuden. Hitler kuitenkin kieltäytyi Hammerstein-Equordin kutsuista.


title: Teatterilaiva (musikaali)

text: Hammersteinin libretossa päähenkilö on nuori Magnolia (Nola) Hawks, teatterilaiva "Cotton Blossomin" omistajan Andy Hawksin ja tämän määräilevän vaimon Parthyn tytär. Nola rakastuu uhkapeluri Gaylord Ravenaliin. He menevät naimisiin ja muuttavat Chicagoon, jossa syntyy tytär Kim. Gaylord menettää rahansa ja jättää perheensä, mutta musikaalin lopussa, vuosia myöhemmin, perheen jäsenet tapaavat jälleen toisensa. Tärkeitä sivuhahmoja ovat mulattityttö Julien, joka erotetaan teatteriseurueesta, kun hänen etninen taustansa paljastuu, sekä laivassa asuva viisas musta pariskunta Joe ja Queenie.Lähde: "Internet Broadway Database".


title: Oskari Vuorivirta

text: Oskar (Oskari) Herman Vuorivirta (vuoteen 1906 Bergström) (15. tammikuuta 1861 Sotkamo – 22. joulukuuta 1923 Kuhmoniemi) oli suomalainen kansanedustaja. Hän toimi Viipurin läänin itäisessä vaalipiirissä Suomalaisen puolueen edustajana 1910–1911. Hän toimi aktiivisesti maatalous- ja virkamiesasiavaliokunnissa ja kuntakokouksissa. Hän oli ammatiltaan rovasti, joka toimi kappalaisena useilla paikkakunnilla, sittemmin Kuhmoniemen kirkkoherrana 1919–1923. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Feliks Emil Bergström ja Anna Maria Trast. Puolisonsa oli vuodesta 1890 Emma Aleksandra Jankowsky.


title: Muoti

text: Muodissa tapahtuu kiertoja, kun ihmiset arvostavat vähemmän tai kyllästyvät aiemmin suosittuihin asioihin ja omaksuvat tilalle jotakin uutta. Elämänaloista muodin vaikutus tiedostetaan selvimmin pukeutumisessa, ja usein muodista puhuttaessa tarkoitetaankin nimenomaan muotivaatteita. Muoti ilmenee jopa kiinnostuksena tietynlaisiin uskonnollisiin liikkeisiin tai tieteellisiin teorioihin. Kaupallisesti muotia voidaan hyödyntää saamalla ihmiset ostamaan ja hankkimaan uusia asioita.


title: Muoti-ilmiö

text: Muoti-ilmiö (myös "muotivillitys") tarkoittaa jonkin esineen, asian, harrastuksen, vaatemuodin tai kielellisen ilmauksen leviämistä laajalle ihmisjoukolle niin, että sen suosio vähenee nopeasti uutuudenviehätyksensä myötä, ja tämän jälkeen muoti-ilmiö katoaa käytännössä lopullisesti. Uuden ilmiön omaksuminen voi olla eräänlainen joukkoon kuulumisen merkki. Villitykset voivat esiintyä pienissä tai suurissa piireissä, esimerkiksi koululuokan kesken tai koko maan laajuisesti.


title: Muilutus

text: Muilutus tarkoittaa yhdistettyä sieppausta ja pahoinpitelyä. "Nykysuomen sanakirjan" mukaan sillä tarkoitetaan henkilön väkivaltaista kuljettamista toiselle paikkakunnalle tai valtakunnan rajan taakse. Sana yhdistetään Suomessa kommunisminvastaisen Lapuan liikkeeseen (1929–1932), joka käytti muilutuksia kommunisteja ja vasemmistoa vastaan suunnattuna painostus- ja pelottelukeinona kesällä 1930. Muilutuksiin liittyi usein kyyditys eli siepatun henkilön kuljettaminen ja jättäminen toiselle paikkakunnalle, tyypillisesti Suomen itärajalle tai sen taakse. Joskus muilutettavat pakotettiin vannomaan luopuvansa politiikasta tai olemaan palaamatta takaisin.


title: Mykkyys

text: Mykkyys ("mutitas") on puhevamma ja tarkoittaa kyvyttömyyttä puhua. Puhumattomuuden taustalla on usein aivosairaus, aivotoiminnan synnynnäisia puutteellisuuksia tai myöhemmällä iällä aivotautien vaikutuksesta syntynyt afasia. Lapsilla syynä voi olla nielurisojen turpoaminen tai kehityksen viivästyminen. Mykkyys voi liittyä esimerkiksi kehitysvammaan. Henkilöstä, joka kärsii mykkyydestä, käytetään termiä "mykkä".


title: Mystiikka

text: Mystiikka (kreikan sanasta "μυω", "muo", ’vaikeneminen’) on jumaluuden välittömään yhteyteen pyrkivä uskonnollisen elämän muoto. Mystiikka tarkoittaa elämäntapaa, jossa pyritään saavuttamaan välitön yhteys Jumalaan tai jumalaan, perimmäinen todellisuus tai henkinen totuus.Uskonnolliset mystikot yleensä ajattelevat, että jokapäiväisten ilmiöiden takana on olemassa syvempi, perustavampi olemassaolon taso. Tästä tasosta voidaan käyttää useita eri nimityksiä, kuten jumala, äärimmäinen todellisuus, universaali läsnäolo, voima tai prinsiippi, ja se on mahdollista kokea suoraan. Tämä kokemus voi olla ekstaattinen ilmestys, theosis, jumaluuden tai universaalin prinsiipin suora kokeminen, nirvana, valaistuminen, satori, samadhi ja niin edelleen. Usein tähän liittyy myös tuntemus itsen kadottamisesta ja yhteydestä kaikkeuteen, sekä tunne rauhasta, ilosta ja siunauksesta.


title: Muotisana

text: Muotisana on lyhyessä ajassa laajaan käyttöön tullut sana. Muotisanoille on tyypillistä, että ne tekevät ilmaisusta epätäsmällistä ja sopivat huonosti tarkoitukseensa. Usein muotisanat syrjäyttävät selkeämmän ja havainnollisemman tavan ilmaista jokin asia. Muotisanat ja -ilmaisut eivät sinällään ole epäkelpoja, mutta niiden alkuperäinen, käyttöyhteyteensä hyvin sopiva merkitys saattaa hämärtyä.


title: Suuttumus

text: Suuttumus eli kiukku tai vihaisuus on tunnetila, joka ilmenee useimminen reaktiona tilanteessa, jossa ihminen kokee tulleensa loukatuksi tai kohdelluksi kaltoin. Sheila Videbeck on kuvannut suuttumuksen olevan tavanomainen ja normaali tunne, johon liittyy kuitenkin selkeästi epämukava ja sentimentaalinen reaktio. Suuttumus voi ilmetä monissa eri muodoissa, ja ihmiset kokevat suuttumuksen eri tavoin.


title: Luomiskertomukset

text: Luomiskertomukset voivat olla kaunokirjallisuutta, myyttejä, osa uskontoa tai perimätietona säilyneitä tarinoita maailman ja ihmisen synnystä. Lähes kaikilla kulttuureilla on ollut omat luomiskertomuksensa, jotka heijastuvat niiden toiminnassa tai muissa myyteissä, ja joiden kautta ne voivat määritellä itsensä. Luominen tapahtuu usein tyhjyydestä, sekasortoisesta tai tuntemattomasta alkutilasta, alkumunasta tai alkuolennon ruumiista. Maailma tai sen ihmiset voivat myös nousta Maan päälle alkumeren pohjasta tai maan alta tai kuten Raamattu kertoo, että Jumala loi sanallaan ihmisen maan tomusta. Joskus luomisessa on mukana vain yksi tai useampi luoja, mutta joissain kertomuksissa luojalla tai luojilla on vastustajia. Luomiskertomuksissa esiintyy joskus vedenpaisumus, jossa luoja saattaa tuhota koko ihmiskunnan ja luoda sen uudelleen. Länsimaissa ja juutalaisuudessa Raamatun luomiskertomus on tunnetuin tarina ja osa uskontoa, mutta Raamatussa vedenpaisumus ei liity luomiseen eikä siinä myöskään jumala tuhoa koko ihmiskuntaa tai luo sitä uudelleen. Kalevalan runon alussa on luomiskertomus, jonka mukaan maailma syntyi sotkan munasta.


title: Latvus

text: Latvus tarkoittaa yleiskielessä kasvin, erityisesti puun, ylintä osaa eli latvaa oksineen, neulasineen tai lehtineen. Metsätieteessä latvus tarkoittaa tätä kokonaisuutta kasvavassa puussa tai kaadetun puun hakkuutähteeksi jäävää latvaosaa, kun puunrungosta on katkaistu tukit tai kuitupuut. Puu on yleensä sitä vankempi mitä rehevämpi latvus siinä on. Toisaalta lyhyen ja hento-oksaisen latvuksen omaavan puun runko on usein käyttöpuuna arvokas. Jos puiden latvukset koskettavat toisiaan, puhutaan latvusyhteydestä. Latvuskerros tarkoittaa metsikön puiden pituuden mukaan erotettavissa olevaa kokonaisuutta.


title: Muuli (rikollisuus)

text: Muuli on rikollisuudessa henkilö, joka vastaanottaa laittomasti hankittua omaisuutta ja välittää sitä eteenpäin. Muuli nimitys sai alkunsa huumeita maasta toiseen kuljettaneista huumekuriireista. Nimitys on laajentunut käytettäväksi myös esimerkiksi tietotekniikkarikollisuudessa, jossa muuleja käytetään laittomasti hankittujen tavaroiden ja varojen siirtämiseen. Muulina toimiminen on monien maiden lainsäädännöissä kiellettyä. Suomessa muulina toimimisesta rangaistaan yleensä joko rahanpesuna tai törkeänä rahanpesuna.


title: Chick lit

text: Chick lit tarkoittaa kaunokirjallisuutta, joka käsittelee modernin naisen elämän ongelmia humoristisesti ja kevyesti. Tarina sijoittuu yleensä maailman suurimpiin metropoleihin, ja päähenkilönä on useimmiten 20–30-vuotias sinkkunainen. Tyyli tuli tunnetuksi 1990-luvun puolivälissä Helen Fieldingin ensimmäisen Bridget Jones -romaanin myötä. Britanniasta ja Yhdysvalloista lähtenyt liike on ilmiönä maailmanlaajuinen ja suosittua erityisesti Itä-Euroopassa ja Intiassa.


title: Maailmankaikkeus

text: Maailmankaikkeuden muodolla viitataan usein havaittavan maailmankaikkeuden muotoon eli paikalliseen geometriaan, sillä kaikkeuden globaalin geometrian tutkiminen voi olla meille mahdotonta. Maailmankaikkeuden muoto on selkeässä yhteydessä sen tiheyden ja kriittisen tiheyden suhteeseen, ja näin ollen myös laajenemiseen ja lopulliseen kohtaloon. Mikäli maailmankaikkeuden tiheys on yli kriittisen tiheyden (Ω>1), maailmankaikkeus on suljettu ja positiivisesti kaareutunut, kuten pallo. Jos tiheys taas on alle kriittisen tiheyden (Ω<1), maailmankaikkeus on avoin ja negatiivisesti kaareutunut, kuten satula. Mikäli tiheys on tismalleen sama kuin kriittinen tiheys (Ω=1), maailmankaikkeus on laakea ja muistuttaa muodoltaan paperia. Kosmisessa taustasäteilyssä maailmankaikkeuden muoto ilmenee suurimpien epätasaisuuksien koolla: suljetussa maailmankaikkeudessa niiden läpimitta olisi yli 1°, avoimessa alle 1° ja laakeassa noin 1°.


title: Etymologia

text: Sanan levikin tutkimuksella tarkoitetaan sanan esiintymistä samaan tai eri kielikuntiin kuuluvissa kielissä. Yleensä jos sanalla on laaja levikki yhteen kielikuntaan kuuluvissa kielissä kyseessä on vanha perussana, joka palautuu kantakieleen. Jos sana taas esiintyy eri kielikuntiin kuuluvissa naapurikielissä kyseessä on lainasana kielestä toiseen.


title: Maailmanlaajuinen joukkovalvonta

text: Maailmanlaajuinen joukkovalvonta viittaa maarajojen yli tapahtuvaan maailmanlaajuiseen joukkovalvontaan, joka kohdistuu kokonaisiin väestöihin. Sen juuret ulottuvat 1900-luvun puoliväliin, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat solmivat UKUSA-sopimuksen. Tämän sopimuksen pohjalta syntyi "ECHELON" -koodinimellä tunnettu maailmanlaajuinen valvontaverkosto vuonna 1971.


title: Kaikki

text: Maailmankaikkeus määritellään tavallisimmin kaikeksi, mikä on fysikaalisesti olemassa: siihen kuuluu aika kokonaisuudessaan, kaikki aineen, energian ja liikkeen muodot sekä niitä hallitsevat fysiikan lait ja luonnonvakiot. Joissakin yhteyksissä sanaa maailmankaikkeus kuitenkin käytetään hieman poikkeavassa mielessä, jolloin se voi merkitä samaa kuin käsite "kosmos", "maailma" tai "luonto". Joidenkin spekulatiivisten teorioiden mukaan tuntemamme maailmankaikkeus on vain yksi monista toisistaan erillisistä "maailmankaikkeuksista", jolloin niiden yhdessä muodostamaa kokonaisuutta sanotaan multiversumiksi. Eräiden tällaisten teorioiden mukaan on olemassa äärettömän monta maailmankaikkeutta, joissa luonnonvakioilla on eri arvot. Monimaailmahypoteesin mukaan uusi maailma syntyy joka kerta kun jokin kvanttimekaaninen suure mitataan niin että tavanomaisen tulkinnan mukaan "aaltofunktio" romahtaa". Tällaisia spekulatiivisia teorioita ei toistaiseksi voida kokeellisesti varmistaa, mutta mikäli niiden olettamat muut maailmat ovat olemassa, nekin kuuluvat "kaikkeen olevaiseen" käsitteen laajimmassa mielessä.


title: Lähetystyö (mormonismi)

text:
MAP-kirkon maailmanlaajuinen lähetystyö on järjestetty yli 300 lähetyskentäksi, joita johtavat lähetysjohtajat (eng. mission president), jotka kutsutaan palvelemaan (yleensä ilman korvausta) kolmeksi vuodeksi vaimonsa kanssa. Tämä tarkoittaa usein koko perheen muuttoa uutteen ympäristöön (kirkon presidentti Thomas S. Monson kutsuttiin Utahista Toronton lähetyskentän johtajaksi Kanadaan hänen ollessa nuoren perheen isä).
Lähetysjohtaja määrää kokoaikaisia lähetyssaarnaajia koskevista säännöistä. Hän myös kouluttaa ja ohjeistaa heitä sekä ottaa vastaan heidän raporttinsa. Hän on lisäksi vastuussa lähetyskenttään kuuluvista seurakunnista, joita ei ole järjestetty vaarnoiksi.


title: Laajakaista (Internet-yhteys)

text: Laajakaista on yleisnimitys, jota käytetään puhuttaessa aina auki olevista internet-yhteyksistä. Yleensä laajakaistaliittymästä peritään kiinteä kuukausimaksu, joka ei riipu sen käyttöajasta tai siirretyn datan määrästä. Käytännössä laajakaistoiksi määritellään internet-yhteydet, joiden kaistanleveys on suurempi kuin valintaisessa puhelinverkossa käytettävän modeemiyhteyden (56 kbit/s) ja ISDN-yhteyden (kaksi 64 kbit/s B-kanavaa). Yleisesti termillä käsitetään yhteyksiä, joiden nopeus on vähintään 512 kbit/s, mutta Yhdysvalloissa FCC:n mukaan riittävä nopeus on 200 kbit/s ja Suomessa Viestintäviraston mukaan 256 kbit/s. Joidenkin määritelmien mukaan vähimmäisvaatimus on 1, 2 tai 10 Mbps, jolloin lähtökohtana on, että yhteyden täytyy riittää tiettyjen palvelujen tarpeisiin, esimerkiksi TV-ohjelman seuraamiseen internetin välityksellä laadun kärsimättä.


title: Ilmailu (lehti)

text: "Ilmailu" määrittelee olevansa alansa yleisaikakauslehti eli se on ilmailua koko sen aihealueella seuraava julkaisu. SIL:n lajit lennokeista laskuvarjourheilun kautta moottorilentoon ovat kaikki mukana. Suuntautumista harrastepuolelle on vauhdittanut sotilasilmailun seuraamiseen alun perin perustetun "Siivet"-lehden aikaansaama kilpailu. Silti liikenne- ja sotilasilmailu kuuluvat edelleen "Ilmailu"-lehdenkin aiheisiin samalla tavalla kuin lehden koko historian ajan. Ultrakevytlentäminen on nykyään lehden artikkeleissa hyvin edustettuna, sillä kyseessä on nopeimmin kasvava harrasteilmailun laji. Viimeksi lehden ulkoasu ja sisältörakenne uusittiin päätoimittajavaihdoksen jälkeen 2007. Etenkin ilmailun henkilöistä kertovia artikkeleita nähdään "Ilmailun" sivuilla aiempaa enemmän.


title: Rinkeli (maailmanpyörä)

text: Rinkeli on italialaisvalmisteinen maailmanpyörä, joka korvasi vanhan Helsinki-pyörän kaudella 2006 Linnanmäellä. Rinkeli on noin 35 metriä korkea eli 11 metriä edeltäjäänsä korkeampi. Laitteessa on 24 gondolia, ja sen kyytiin mahtuu samanaikaisesti 144 matkustajaa. Tunnissa laitteen kapasiteetti on noin 1 700 matkustajaa. Nimensä Rinkeli sai yleisöäänestyksessä, joka pyöri Linnanmäen internetsivuilla talvella 2005–2006. Maailmanpyörää ryhdyttiin pystyttämään maaliskuun puolivälissä, ja se otettiin käyttöön huvipuiston avauduttua perjantaina 28. huhtikuuta 2006.


title: Bild

text: Bild (aikaisemmin "Bild-Zeitung", suom. "Kuva(-lehti)") on saksalainen iltapäivälehti, jota kustantaa Axel Springer AG. Se on levikiltään Euroopan suurin sanomalehti ja maailman kolmanneksi suurin. Sen levikki on noin 3,5 miljoonaa kappaletta, ja sillä arvioidaan olevan lähes 12 miljoonaa lukijaa. Lehden päämaja on Hampurissa. Tyyliltään lehti on viihteellinen iltapäivälehti, joka keskittyy lööppijulkisuuteen.


title: Pius VII

text: Napoleon ei saanut paavia taipumaan tahtoonsa, joten hän salakuljetti tämän Pariisiin 1812. Paavia pidettiin vankina Fontainebleaun linnassa, eikä hän saanut kuulla uutisia Ranskan ja muun Euroopan tapahtumista. Napoleon itse kävi parhaillaan sotaa Venäjällä. Napoleon palasi Ranskaan 1813 ja pakotti sairaan paavin siirtämään kaiken maallisen valtansa rippeetkin itselleen. Samalla paavi joutui sitoutumaan jättämään Rooman ja muuttamaan Pariisiin. Paavi tuli nopeasti katumapäälle ja peruutti allekirjoituksensa, mutta Napoleon ei paljastanut sitä ja piti paavia yhä vankinaan Fontainebleaun linnassa.


title: Napoleon I

text: Marraskuussa Napoleon järjesti vallankaappauksen. Päivämäärä oli Ranskan vallankumouskalenterin mukaan 18. Brumaire (9. marraskuuta 1799). Vallankaappaus toteutettiin armeijan tukemana. Kansalliskokous lakkautettiin, jolloin edustajat kutsuivat Napoleonia diktaattoriksi saattaen tämän hermokohtaukseen. Napoleon luhistui, jolloin hänen henkivartiokaartinsa otti hänet hoiviinsa ja tämän Lucien-veli jatkoi kaappausta. Direktori Barras pakotettiin luopumaan vallasta, joka siirrettiin kolmen tasa-arvoisen konsulin, Napoléon Bonaparten, Jean Jacques Régis de Cambacérèsin ja Charles-François Lebrunin konsulaatille. Konsulit oli tarkoitus valita uudelleen kymmenen vuoden välein, mutta heidät julistettiin kuitenkin vuonna 1802 elinikäisiksi ja Bonaparte ensimmäiseksi konsuliksi. Käytännössä Napoleonista oli tullut Ranskan yksinvaltias.


title: Napoleon I

text: Ranskan vallankumouksen puhjettua 1789 Napoléon palasi Korsikaan, jossa nationalistit kapinoivat irtautuakseen Ranskasta. Buonaparten perhe pakeni sisällissotaa Ranskaan. Napoleon tuki vallankumouksellisia ja nousi nopeasti arvoasteikossa. Vallan saanut kansalliskokous päätti, että korsikalaiset, mielipiteittensä vuoksi karkotetut henkilöt saivat rauhassa palata kotisaarelleen. Heidän joukossaan oli korsikalainen vapaustaistelija Pasquale Paoli, jota Napoleon piti esikuvanaan. Napoleon otti loman rykmentistään ja matkusti Korsikalle tapaamaan Paolia. Paoli suunnitteli muuttavansa Korsikan itsenäiseksi absoluuttiseksi monarkiaksi, jota hän johtaisi ja Napoleon toivoi pääsevänsä saaren joukkojen komentajaksi. Tapaaminen Paolin kanssa oli kuitenkin katastrofi ja Napoleonin onnistui suututtaa Paoli huomauttaen, että tämä oli sijoittanut joukkojaan väärin Korsikan itsenäisyyssodan aikana. Paoli raivostui ja siitä lähtien hän teki kaikkensa jarruttaakseen Napoleonin uraa. Napoleon ei kuitenkaan lannistunut, vaan perusti saarelle jakobiiniklubin. Klubin kautta hänen veljensä Joseph valittiin Bonaparten perheen kotikaupungin Ajaccon kaupunginvaltuustoon. Napoleonin itse oli palattava Ranskaan, koska hänen lomansa oli lopussa, mutta kehnon sään vuoksi yksikään alus ei päässyt poistumaan Korsikalta. Napoleon palasi rykmenttiinsä vasta tammikuussa 1791, kolme kuukautta myöhässä. Hänet olisi saatettu erottaa, mutta Ajaccion kaupunginvaltuuston hänelle kirjoittamat asiakirjat todistivat, ettei Korsikalta olisi voinut lähteä aikaisemmin.


title: Napoleon I

text: Napoleon yritti myrkyttää itsensä, mutta epäonnistui. Matkalla Elballe hänet yritettiin salamurhata. Ranskassa rojalistit ottivat vallan ja Ludvig XVIII nostettiin valtaan. Napoleon huolestui vaimonsa ja poikansa kohtalosta itävaltalaisten käsissä, eikä Ranskan hallitus maksanut hänelle luvattua eläkettä. Lisäksi hän kuuli huhuja karkottamisestaan edelleen jollekin Atlantin saarelle. Napoleon pakeni Elbalta 26. helmikuuta 1815 ja saapui Ranskaan 1. maaliskuuta. Häntä vastaan lähetetyt armeijan joukot kääntyivät hänen puolelleen. Hän saapui Pariisiin 20. maaliskuuta armeijan 140 000 vakituisen ja 200 000 vapaaehtoisen tukemana ja kaappasi vallan. Tämä hänen toinen valtakautensa jäi kuitenkin lyhyeksi, ja se tunnetaan nimellä "satapäiväinen keisarikunta".


title: Napoleon I

text: Napoleon saattoi Italiassa nopeasti voimaan yhteiskunnallisen ja lainsäädännöllisen järjestelmän, jota Ranskakin oli käyttänyt vallankumouksen jälkeen. Napoleonin oleskellessa Mombellon linnassa Cisalppista tasavaltaa hallitsi muodollisesti asukkaiden valitsema parlamentti, mutta todellisuudessa maassa vallitsi jyrkkä sotilasdiktatuuri, jota johti Napoleon. Linnassa Napoleon majaili nauttien ensimmäisistä suurista riemuvoitoistaan perheenjäsentensä ja aliupseeriensa ympäröimänä. Useat tässä linnassa silloin hänen kanssaan asuneet henkilöt tulivat myöhemmin saamaan kenraalien ja herttuoiden arvonimiä ja muodostamaan Napoleonin suuren armeijan johdon ydinjoukon. Napoleon totesi syksyllä 1797, ettei Italiassa ollut enää mahdollisuuksia edetä korkeammalle. Tämän vuoksi Napoleon palasi saman vuoden joulukuussa Pariisiin, missä kansa otti hänet innokkaana vastaan.


title: Napoleon III

text: Entinen keisari sai Ranskasta usein viestejä, että hänellä olisi yhä paljon kannatusta. Erityisesti maalaiset ja kaupunkien pikkukauppiaat inhosivat tasavallan mukanaan tuomaa poliittista kiistelyä ja he kaipasivat keisarikunnan rauhallista elämää. Armeijankin sanottiin olevan hänen puolellaan; tarvitsisi vain nousta maihin Ranskassa ja valta siirtyisi hänelle. Louis Napoleon totesi kaikille olevansa kuitenkin jo liian vanha tekemään paluun valtaan.


title: Waterloon taistelu

text: Ranskassa Napoleon oli syrjäytetty vallasta vuonna 1814, minkä jälkeen hänet "siirrettiin" Elban hallitsijaksi. Seuraavana vuonna hän kuitenkin yritti palata valtaan myös Ranskassa ja onnistuikin tässä. Hän hallitsi tällöin Waterloon taisteluun asti, jolloin kärsi tappion Yhdistyneen kuningaskunnan ja Preussin armeijoille. Napoleonin lyhyeksi jäänyt toinen valtakausi tunnetaan yleisesti nimellä "satapäiväinen keisarikunta".


title: Napoleon I

text: Napoleonilla oli nyt komennuksessaan 120 000:n miehen armeija, "La Grande Armée". Napoleon alkoi rakentaa Ranskan pohjoisosiin uusia satamia ja uusia laivoja laivastoihinsa, sillä hän halusi miehittää Britannian. Hän oli yhä vihollisten ympäröimä, varsinkin Britannia ja Venäjän keisarikunta olivat vielä suurina uhkina. Vuodet 1803–1805 olivat briteille ”suuren pelon aikaa” ja tuolloin odotettiin Napoleonin hyökkäystä päivästä toiseen. Napoleon rakensi suuria tasapohjaisia aluksia, joiden oli tarkoitus kuljettaa hänen mahtava armeijansa Englannin kanaalin yli miehittämään Britannia. Samoihin aikoihin valta Venäjällä vaihtui ja tsaariksi nousi Aleksanteri I. Napoleon ei kuitenkaan saanut tästä itselleen liittolaista vaan vihollisen. Eurooppalaisten suhtautuminen Napoleoniin oli yhä viileämpää ja Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf piti häntä jopa Ilmestyskirjan petona. Euroopassa muodostettiin Napoleonia vastustava kolmas liittokunta, johon Itävaltakin liittyi muutamaa kuukautta sen muodostamisen jälkeen.


title: Napoleon I

text: Päästyään Pariisissa valtaan Napoleon kävi vihollisiaan vastaan. Hän kohtasi 16. kesäkuuta 1815 marsalkka Blücherin joukot. Hän voitti taistelun, muttei onnistunut tuhoamaan koko armeijaa. Viimeisen tappionsa hän koki Wellingtonin herttua Arthur Wellesleyta ja Gebhard Leberecht von Blücheria vastaan Waterloon taistelussa nykyisessä Belgiassa 18. kesäkuuta 1815. Napoleon olisi voinut voittaa britit, vaikka keisarillinen kaarti joutuikin perääntymään sen menetettyä todella suuren määrän miehiä. Vain Preussin tulo esti Napoleonia voittamasta taistelua. Napoleonin häviöön vaikutti myös se että marsalkka Michel Neyn epäonnistunut ratsuväen hyökkäys oli vienyt Ranskalta ratsuväen. Napoleonin armeijassa oli noin 80 000 miestä, brittien joukot käsittivät suunnilleen 70 000 sotilasta ja preussilaisia oli 50 000. Napoleon allekirjoitti virallisen antautumissopimuksen HMS Bellerophonin kannella Rochefortin sataman ulkopuolella 15. heinäkuuta 1815.


title: Napoleon III

text: Keisarina ollessaan Napoleon III jakoi ihmisten mielipiteitä: konservatiiveille hän oli tavoiltaan liian rahvaanomainen ja mielipiteiltään liian vasemmistolainen. Sosialistit puolestaan pitivät häntä liian populistisena. Keisaria itseään vaivasi lapsellinen luulo siitä, että johtaja joka on kaapannut valtansa verisesti saavuttaisi kaikkien kunnioituksen ja rakkauden. Lisäksi hän uskoi voivansa yhdistää suurkapitalistien edut ja sosialismin. Hän puhui jatkuvasti köyhyyden poistamisesta, mutta työläiset menettivät uskonsa keisarin puheisiin.


title: Eläinfantasia

text: Eläinfantasia on fantasiakirjallisuuden alalaji, jossa tarinan päähenkilöt ovat eläimiä, joilla on usein oma pitkälle kehittynyt kulttuurinsa. Esimerkiksi Richard Adamsin "Ruohometsän kansa" -kirjoissa kaniineilla on monimutkaisia myyttisiä tarinoita sankareista. Selitetyn fantasian tavoin tämä lajityyppi on toisinaan hyvin lähellä satuja. Esimerkkinä eläinfantasiasta voisi mahdollisesti pitää Brian Jacquesin "Redwallin tarua" sekä Lontoon tienoilla sijoittuvaa Deptfordin hiiristä kertovia Pimeyden kutsu, Kristallivankila ja Tilinteon hetki.


title: Miekka ja planeetta

text: Tyypillisessä miekka ja planeetta -juonikuviossa sankarillinen maapallon asukki päätyy taikuuden avulla vieraalle planeetalle, jota repii alkuasukkaiden välinen konflikti. Sankari valitsee puolensa ja taistelee erilaisia hirviöitä ja outoja eläimiä vastaan. Päähenkilö on yleensä mies, kun taas naishahmot jäävät yleensä ohuiksi. Usein tarinassa esiintyy neito pulassa, jonka sankari pelastaa kaappaajien kynsistä. Miljöö on samaan aikaan maapalloa kehittyneempi ja alkukantaisempi. Kuvitteelliset avaruusoliot voivat esimerkiksi käyttää edistynyttä tekniikkaa avaruudessa matkustamiseen, mutta työeläimiä maalla liikkumiseen. Vaikka miekassa ja planeetassa on vaikutteita tieteiskirjallisuudesta, siinä kuvatut tieteen saavutukset ovat pikemminkin fantasiaa kuin uskottavia tulevaisuusvisioita. Tämä on korostunut vanhempien miekka ja planeetta -kertomusten ikääntyessä, jolloin aikanaan mahdollisilta vaikuttaneet visiot ovat muuttuneet tieteen kehittyessä epäuskottaviksi.


title: Travian

text: T4 uudisti Travianin sankarin kokonaan. Sankarille kehitettiin vapaasti muokattava ulkonäkö, pelillisiä etuuksia antavia esineitä, ja seikkailujärjestelmä. Sankarin voi lähettää silloin tällöin tilille ilmaantuville uusille seikkailuille, joilta sankari voi löytää resursseja, joukkoja, hopeaa, tai esineitä. Esineet kattavat kokoelman erilaisia taisteluvoimaa ja muita bonuksia antavia asusteita, kuten haarniskoita ja kypäriä sankarille. Bonukset voivat vaikuttaa esimerkiksi joukkojen nopeuteen, tai koulutusaikaan kasarmeissa ja talleissa. Lisäksi pelin esinekokoelmaan sisältyy muun muassa häkkejä, joilla pelaaja voi vangita kyläänsä eläimiä keitaista, ja lakitauluja, joilla pelaaja voi nostaa kylänsä uskollisuutta. Jokaiselle normaalille jalka- ja ratsuväkiyksikölle on lisäksi saatavissa oma nimikkoaseensa sankarin kannettavaksi, joka lisää kaikkien kyseistä yksikköä edustavien sotilaiden hyökkäys- ja puolustuspisteitä. Sankarin asusteita, ja edellä mainittuja yksikkökohtaisia aseita on saatavissa kolmea eri voimakkuutta. Voimakkaampia esineitä ilmaantuu serverin edetessä pidemmälle.


title: Miekka ja magia

text: Päähenkilönä miekka ja magia -tarinoissa on yleensä voimakas soturi, joka taistelee yliluonnollista pahuutta vastaan. Tyypillinen päähenkilö on väkivaltainen, arvonsa tunteva ja tunteidensa vietävissä oleva barbaari, joka arvostaa vapautta. Päähenkilössä on usein antisankarin piirteitä. Vaikka päähenkilö käyttäytyy useimmiten sankarillisesti, hän voi selviytyäkseen liittoutua vihollisen kanssa tai uhrata liittolaisen. Sankarin tärkeimmät aseet ovat oveluus ja fyysinen voima. Taikuutta sen sijaan käyttävät yleensä vain tarinan konnat, jotka yleensä ovat velhoja, noitia tai yliluonnollisia hirviöitä. Useimmat miekka ja magia -sankarit ovat maskuliinisia mieshahmoja, kun taas naishahmot saattavat jäädä yksiulotteisiksi. Toistuva teema alan kirjallisuudessa on neito pulassa. Joidenkin miekka ja magia -tarinoiden päähenkilönä on kuitenkin nainen, ja genren perinteinen painottuminen miespäähenkilöihin on 1900-luvun viimeisistä vuosikymmenistä lähtien vähentynyt.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasiakirjallisuudessa esiintyy lähes aina magiaa tai muuta yliluonnollista, tai mahdottomia asioita. Fantasiaromaanissa on usein velhoja, lohikäärmeitä, peikkoja, haltioita, henkiä ja muita mielikuvitusolentoja. Jokaiselle magian tai yliluonnollisen ilmentymälle on olemassa vastavoima, jonka avulla se voidaan torjua tai mitätöidä. Tämä on usein juonen kulun kannalta tärkeää. Fantasiatarinan juoni on tyypillisesti melko kaavamainen. Teoksen teemana on usein hyvän ja pahan välinen taistelu; nuorten fantasiassa usein kasvaminen, jonka sankari kokee matkoillaan. Tarinassa on usein rauhanomainen keskiaikaisenkaltainen yhteisö, jota uhkaa joku maaginen vihollinen. Yhteisön joukosta nousee sankari, joka lopulta kukistaa pahan maagisen voiman usein jollain taikaesineellä tai vastaavalla, joka hänen onnistuu hankkia vaiherikkaan matkan tehtyään. Kirjan tapahtumat sijoittuvat fantasiamaailmaan, joka on usein kuvattu tarkassa kartassa ja joskus erilaisissa liitteissä. Tällaisella fantasiamaailmalla voi olla yhteys meidän todellisuuteemme, kuten jokin kulkureitti, tai sillä ei ole mitään yhteyttä meidän maailmaamme. On myös mahdollista, että fantasiamaailma esiintyy tekstissä vain sieltä tulevien olentojen kautta, kuten kummitustarinoissa.


title: Toimintaelokuva

text: Toimintaelokuvat ovat luonteeltaan eskapistisia viihde-elokuvia, joiden kohdeyleisönä on 13–25-vuotiaat miehet. Toimintaelokuvan pääosassa on tyypillisesti miessankari, jolla on vastassaan lähes mahdottomalta vaikuttava uhka. Uhan ratkaiseminen vaatii yleensä sankarilta lähes yli-inhimillistä fyysistä voimaa ja väkivaltaa. Toimintaelokuvan nainen on tavallisesti joko sankarin liittolainen tai rakkauden kohde. Viime vuosikymmeninä vahvoja naisia on myös ruvettu näkemään toimintaelokuvien sankarina.


title: Tiger & Bunny

text: Sarjan tapahtumapaikkana on fiktiivinen, voimakkaasti Manhattania ja New Yorkia muistuttava suurkaupunki Sternbild vuonna "NC 1978". 45 vuotta sitten maailmaan alkoi ilmaantua supervoimia omaavia ihmisiä, joita sittemmin alettiin kutsua nimellä "NEXT". Kehitettiin ohjelmakonsepti, jossa lupaavia voimia hallitsevat NEXT-yksilöt taistelevat rikollisuutta vastaan, ja heitä alettiin nimittää sankareiksi. Lisäksi kaikki sarjan tunnetut sankarit työskentelevät sponsorifirmojensa alaisuudessa, minkä vuoksi jokaisen pukuun on sijoiteltu (todellisien yhtiöiden) mainoksia. Sankarien teot kuvataan ja esitetään kansainvälisellä reality-TV-ohjelmassa nimeltä "HERO TV", jossa heistä jokainen sijoitellaan sankariteoista (kaupunkilaisten pelastus, syyllisen kiinniottaminen jne.) keräämiensä pisteiden mukaan. Kauden lopulla eniten pisteitä kerännyt sankari julistetaan "King of Heroes":iksi, sankareiden kuninkaaksi.


title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Man Ray on paholaisrauskua muistuttava sankari, joka suojelee luontoa ja sen eläimiä. Vesieläimenä se kykenee elämään maan päällä vain rajoitetun ajan. Käsiaseista huolimatta Man Ray käyttää mieluusti käsiään tappeluissa.


title: Peitsen sankarit

text: Peitsen sankarit on Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin luomassa Dragonlance -kirjasarjassa esiintyvä fiktiivinen sankarijoukko, joka seikkailee pääosassa Kronikat -trilogiassa ("Syyshämärän Lohikäärmeet", "Talviyön Lohikäärmeet" ja "Kevätaamun Lohikäärmeet"). He ovat kymmenen erilaista ja erirotuista sankaria, jotka ansaitsivat nimityksensä "Peitsen sankarit" Peitsen sodan aikana tehdyistä urotöistä. Myös sodan jälkeen eloon jääneet sankarit vaikuttavat suuresti Krynnin tapahtumiin.


title: Justice League (televisiosarja)

text: Sarjan ensimmäisellä kaudella tekijät halusivat tehdä aluksi hyvinkin selkeäksi hahmojen ominaispiirteet, sillä Timmin mielestä sankarit olivat käytännössä samanlaisia, mutta hieman eri supervoimilla ja asujen värillä varustettuja sankareita. Tämän vuoksi Vihreästä Lyhdystä tehtiin erittäin militaristinen ja tiukka, Salama puolestaan esitti ryhmän nuorta hassutteliaa, Ihmenainen huumorintajutonta Amazonin prinsessaa ja Haukkatyttö aina taisteluvalmiina olevaa poikatyttöä. Teräsmies puolestaan oli partiolaismainen sankari, jolla oli voimakkaat moraaliset arvot. Batman ja Jonn Jonn'z kantoivat ryhmän vakavempaa puolta. Sarjassa tosin huumoria Batmanin osalle lisättiin tämän sarkastisen luonteen kautta. Myös huvittavia tilanteita aiheuttivat hänen monimutkainen suhteensa Ihmenaiseen, josta syntyikin myöhemmillä kausilla yksi sarjan vakiovitsejä.


title: Strategiapeli

text: Yleisesti ottaen tietokonestrategiapelit jaetaan vuoropohjaisiin, esimerkiksi "Civilization"-sarja, ja reaaliaikaisiin eli tosiaikaisiin strategiapeleihin, esimerkiksi "Age of Empires". Vuoropohjaiset strategiapelit muistuttavat perinteisiä lautapelejä: pelaajat tekevät siirtonsa omilla vuoroillaan muiden odottaessa (tai kaikki tekevät siirtonsa samaan aikaan, mutta seuraava siirto voidaan tehdä vasta kun kaikki ovat siirtäneet). Reaaliaikaisissa strategiapeleissä ei ole vuoroja, vaan osapuolet vaikuttavat peliin jatkuvasti. "Dune II" mainitaan usein nykyaikaisen reaaliaikastrategian kantamuotona. Ensimmäisenä reaaliaikaisena strategiapelinä ("toimintastrategiapelinä") pidetään Don Daglowin "Utopia"-peliä (1981), jota seurasi "Cytron Masters" (1982).


title: Videopelilajityypit

text: Strategiapeli on peli, jossa kaksi tai useampi osapuoli yrittää saavuttaa pelin voittoon johtavan tavoitteensa tekemällä suunnitelmia ja toteuttamalla ne vastustajan tai vastustajien päihittämiseksi. Kuvakulma on yleensä sijoitettu pelikentän yläpuolelle, jonka ansiosta pelaaja saa selkeän käsityksen taistelun tapahtumista ja kykenee siirtämään yksiköitään vaivattomasti paikasta toiseen. Strategiapeleissä on usein aiheena sota, joko kuviteltu tai maailmanhistoriasta otettu. Vuoropohjainen strategiapeli tarkoittaa peliä, jossa pelaaja(/t) ja tietokone odottavat toisen osapuolen siirtoa ennen kuin pääsevät itse vaikuttamaan peliin. Kyseinen pelimuoto on usein rinnastettavissa lautapelien mekaniikkaan. Suosittuja vuoropohjaisia strategiapelejä ovat "Civilization" ja "Worms".


title: Strategiapeli

text: Strategiapelejä ovat myös valtiosimulaattorit, joissa pelaaja johtaa kokonaista kansakuntaa jollain aikavälillä; joko summittaisesti ihmiskunnan historian alkuhämäristä ennustettuun lähitulevaisuuteen (esimerkiksi "Civilization-"sarja); tai tietyn tarkemmin määritellyn ajanjakson aikana kuten vaikka kolonialismin aikana (esimerkiksi ""), tai keskiajan jälkeisenä aikana ("Europa Universalis"). Joissakin valtiosimulaattoreissa saatetaan käydä maailmanhistoriaa hyvinkin tarkasti ja yksityiskohtaisesti läpi. Yksi kaikkien aikojen kuuluisimmasta sotastrategiapeleistä on "Command & Conquer" -pelisarja.


title: Videopelilajityypit

text: Strategiapelejä, joissa ei ole vuoroja, vaan joissa tapahtumat elävät koko ajan, kutsutaan reaaliaikaisiksi strategiapeleiksi ("RTS– Real Time Strategy"). Alkuperäinen sana ”strategia” viittaa enemmän sodan suuriin linjoihin kuin nykyisissä reaalistrategioissa esiintyvään yksittäisten yksiköiden komentamiseen, ja nämä pelit muistuttavatkin toisinaan enemmän taktiikka- kuin strategiapelejä, vaikka taktinen ajattelu on niissäkin tärkeää. Pääasia reaalistrategiapeleissä on yleensä tukikohtien ja joukkojen rakentelu. Samalla pitää kerätä resursseja ympäristöstä. Suosittuja RTS-pelejä ovat muun muassa "StarCraft" ja "Command and Conquer" -sarja.


title: Pelimekaniikat

text: Peleissä voi olla mekaniikkoja, jotka liittyvät pelin yksiköiden sijoitteluun kartalle hyökkäyksellisten tai puolustuksellisten etujen saavuttamiseksi. Taktinen sijoittelu on äärimmäisen tärkeää useimmissa strategiapeleissä, mutta sitä esiintyy myös joissain roolipeleissä sekä simulaattoreissa. Taktista sijoittelua hallinnoivat mekaniikat tyypillisesti tarkentavat, minkälaisia strategisia etuja tietyn tyyppiset yksiköt voivat saada tietylle alueelle asettuessaan. Monet pelit rajoittavat yksikön sijainnin tarkkarajaisille peliruuduille kuten shakissa. Jopa moderneissa, tietokoneella pelattavissa strategiapeleissä hyödynnetään usein tällaisia peliruutuja, vaikka ne usein peitetäänkin. Taktista sijoittelua esiintyy monissa videopeleissä, kuten "StarCraftissa" ja .


title: Liikkeenjohdon strategia

text: Strateginen ajattelu on tähdännyt suunnittelun yksinkertaistamiseen. Kuuluisin tämän vaiheen strategiamalleista on Sinisen meren strategia, jonka esittivät INSEADin Chan Kim ja Renee Mauborgne vuonna 2005 julkaistussa kirjassaan "Blue Ocean Strategy". Siinä yrityksiä kehotetaan etsiytymään liian kilpailuilta aloilta aloille, joissa yrityksen kilpailuetu on hyvin suuri ja perustuu tarkkoihin tuote- tai palveluvalintoihin. Eräällä tavalla siinä palataan niche-markkinan etsimiseen, mutta pyrkien välttämään niche-markkinan marginaalisuutta.