title: Eväjalkaiset

text: Hylkeenpyyntiä on harjoitettu kivikaudelta lähtien. Hylkeitä surmattiin nuijilla, kun ne olivat rantautuneet tai nousseet jäälle. Myöhemmin ryhdyttiin käyttämään harppuunoita, joilla eläimet voitiin lävistää veneestä käsin, ja koukkuja tappamaan rantautuneita poikasia. Myös verkkoja käytettiin. Tuliaseiden käyttöönotto lisäsi valtavasti hylkeenkaatojen määrää. Eväjalkaisia metsästetään tavallisesti niiden lihan ja rasvan takia. Hylkeiden sekä merikarhujen eli turkishylkeiden nahoista valmistetaan turkkeja, ja mursujen syöksyhampaita käytetään yhä kaiverruksiin tai koristeena. Arktisten alkuperäiskansojen harjoittama kotitarvepyynti ja kaupallinen pyynti eroavat toisistaan: alkuperäiskansat käyttävät saaliista saadut hyödykkeet tavallisesti itse ja ne ovat tärkeitä heidän toimeentulolleen. Kansalliset ja kansainväliset viranomaiset myöntävät metsästystä harjoittaville alkuperäisasukkaille erityiskohtelun, koska heidän pyyntimenetelmiään pidetään vähemmän tuhlailevina ja tuhoisina. Erityisasema on kuitenkin usein kyseenalaistettu, sillä myös alkuperäisasukkaat käyttävät enenevässä määrin nykyaikaisia aseita ja moottoriajoneuvoja ja myyvät eväjalkaisista saatuja hyödykkeitä edelleen. Vuosittain alkuperäiskansat metsästävät yli 100 000 hyljettä (erityisesti norppia) ja noin 10 000 mursua.


title: Harppuuna

text: Yleensä harppuuna koostuu laukaisimesta (tykki tai käsiase) ja ammuksesta, joka on pitkä keihäs kiinnitettynä köyteen. Keihäänkärki on varustettu tarttumaväkäsillä, jotta saalis ei pääse irti harppuunasta. Valaanpyynnissä keihäänkärki on erityisesti muotoiltu tunkeutumaan valaan paksun rasvakerroksen lävitse ja jäämään kiinni lihaan. Kärjessä on teräviä taakse osoittavia väkäsiä, jottei harppuuna pääse irtoamaan ja näin valas voidaan vinssata laivaan.


title: Ylä-Volgan kulttuuri

text: Väkäselliset harpuunat ja nuolien kärjet olivat myös kalastusvälineitä muun muassa tulvan tai matalanveden aikaan, kun kalan näki ruuhesta hyvin. Jousi oli kätevä pienemmän ja vikkelämmän kalan pyynnissä, kun harppuuna soveltui raskaaseen saaliiseen, joka pyristeli voimakkaasti irti. Samalla voitiin nuolella ampua myös vesilintuja. Nuolenkärjet valmitettiin hiotusta puusta tai luusta taikka iskemällä lohkotusta piikivestä. Harppuunat olivat hirvenluuta ja Ylä-Volgan kulttuurissa niiden väkäset lyhenivät melkein sahalaitaiseksi.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Merinisäkkäiden pyytämiseen tarvittiin ilmeisesti harppuunoita, joiden kärjet irtosivat osuessaan kohteeseensa. Kärkeen oli sidottu naru, joka esti kohteen karkaamisen meren syvyyksiin. Harppuunan kärjet olivat väkäselliset, jotta niiden ote piti, kun kohdetta vedettiin takaisin veneen viereen. Hylkeitä pyydettäessä on saatettu käyttää myös verkkoja. Molemmista tavoista tunnetaan etnografisia kuvauksia.


title: Pohjois-Amerikan arkaaisen kulttuurin alueet

text: Luoteisrannikon ensimmäiset tunnetut asukkaat olivat liikkuvia metsästäjä-keräilijöitä noin 10000 eaa. joiden jäljiltä on jäänyt vain pieniä paikkoja, joista joitain käyttetiin monta kertaa. Veneitä käytettiin ja yhteisöt olivat liikkuvia. Noin vuonna 9500 eaa pohjoisrannikolla oli enimmäkseen mikroterätyökaluja, mutta keskirannikolla etelässä ohuita 2-puolisesti työstettyjä työkaluja ja cobblee tools. Tällä varhaiskaudella oli harppuunoita eli barbed points, wedges, ja fish gorges. Epäsuoria todisteita on ongenkoukuista ja verkoista.


title: Harppuuna

text: Sukelluskalastuksessa käytetään tyypillisesti kumiviritteistä harppuunaa. Kumiviritteinen harppuuna viritetään käsivoimin vetämällä harppuunan etuosaan kiinnitetyt kumit kiinni nuolen tyvessä olevaan loveen. Liipasimen vetäminen vapauttaa nuolen ja kumit ampuvat nuolen matkaan. Suomessa käytettävien harppuunoiden keskiputken yleisin pituus on 75 senttimetriä. Tällaisen harppuunan maksimaalinen ampumamatka nuolen kärjestä mitattuna on noin kolme metriä.


title: MG-34

text: MG-34 sai sodan aikana useita rooleja. Jalkaväen tulitukiaseena sitä käytettiin haaratuella, joka mahdollisti nopean liikkumisen. Haaratuki voidaan kiinnittää joko piipun vaipan etuosaan tai piipun vaipan juureen, rungon eteen. Tarvittaessa nopeaa liikuteltavuutta käytettiin usein "Gurttrommelia", pientä rumpulipasta, joka sisälsi yhden 50 patruunan vyön, jolloin vältettiin vyön sotkeutuminen ja aseen jumittuminen. Tuliasemassa MG-34 voitiin kiinnittää kiikaritähtäimellä varustettuun "Lafette 34" -kolmijalkaan. Ilmatorjunta-aseena palvellessaan se voitiin kiinnittää tarkoitukseen suunniteltuun kolmijalkaan ja varustaa erityisellä ilmatorjuntatähtäimellä.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutit saivat elinkeinonsa merestä. Pyydettävät saaliseläimet vaihtelivat hieman alueen mukaan. Metsästettäviin eläimiin lukeutuivat esimerkiksi merileijonat, mursut, muut hylkeet, merisaukot ja mustekalat. Etenkin aleuttien länsialueilla harjoitettiin myös valaanpyyntiä. Metsästyksestä vastasivat miehet kajakeillaan ja saaliseläimet pyydettiin harppuunoin nai nuijin. Itäalueilla käytettiin myös jousta. Metsästettyjen eläinten lisäksi harjoitettiin kalastusta ja kerättiin esimerkiksi linnunmunia, merilevää, marjoja, juuria ja simpukoita. Vaatteet tehtiin merisaukoista ja linnunnahoista. Kauppaa käytiin esimerkiksi tlingitien ja haidojen kanssa. Etenkin inuitien kanssa käytiin sotia, minkä lisäksi yhteenottoja tapahtui aleuttien eri ryhmien välillä. Vangiksi jäämneet viholliset saatettiin vapauttaa panttia vastaan tai pitää orjina.


title: Harppuuna

text: Ensimmäisen maailmansodan aikoihin harppuunoihin kehitettiin räjähtävä kärki, mikä mahdollisti yhä suurempien valaiden ampumisen. Vuosituhannen lopuille , aina pitkäaikaiseen pyyntikieltoon asti jotkut vanhimmat "skytter"it suosivat vanhanaikaista räjähteetöntä teräskärkeä, koska sanoivat että se tekee pienemmän vahingon kuin räjähde: valas pysyi varmemmin pinnalla ilmatäytön jälkeen joten saaliin menetyksen vaara pieneni.


title: Veretje I

text: Harppuunoissa oli puuvarret ja harppuunan kärki oli luuta. Se oli helposti irtoava, jolloin kärki jäi saaliiseen. Kärkiä on viittä eri tyyppiä. Luukärki oli muotoiltu kuin sahan teräksi, jossa linnun nokan muotoiset koukkumaiset piikit. Joissakin harppuunan kärjissä oli vain muutama iso koukku tai nokka, mutta toisissa on monta pientä nokkaa vierekkäin. Oma tyyppinsä on kärki, johon on hiottu urat molemmin puolille piikiven paloja varten.


title: Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu

text: Kauppatieteiden tohtoriohjelmasta opiskelijat valmistuvat kauppatieteiden tohtoriksi tai filosofian tohtoreiksi. Tieteellisten jatko-opintojen suorittaminen edellyttää maisterin tutkintoa, GRE Testin tai GMAT Testin tulosta viimeisen viiden vuoden ajalta sekä vahvaa englannin kielen osaamista. Vuonna 2015 tohtorikoulutukseen hakijoita oli 87, joista opiskelemaan valittiin 27 tohtoriopiskelijaa. Tohtoriohjelman opetusta järjestetään seuraavilla osa-alueilla:


title: Luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta

text: Tiedekunnassa on mahdollista suorittaa jatkotutkintona lisensiaatin tai tohtorin tutkinto kaikista tiedekunnassa opetettavista pääaineista. Aineesta riippuen tiedekunnasta valmistuu joko filosofian lisensiaatiksi tai tohtoriksi tai maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatiksi tai tohtoriksi. Lisäksi Kuopion kampuksella on mahdollisuus suorittaa ammatillisena jatkokoulutuksena sairaalafyysikon erikoistumiskoulutus. Lisäksi tiedekunta on mukana yhteensä 18:ssa eri tutkijakoulussa, joista kuusi on Itä-Suomen yliopiston koordinoimia. Loppuja koordinoidaan jostakin muusta suomalaisesta yliopistosta.


title: Arto Mustajoki

text: Saksan opiskelu sai väistyä ja lisensiaatintutkielma käsitteli jo venäjän kieltä. Väitöskirja (1981) käsitteli venäjän kielen substantiivien painotyyppejä. Helsingin yliopistossa oli ollut venäjän kielen tohtorikoulutuksessa pitkä hiljainen kausi. Mustajoki oli ensimmäinen tohtori lähes kahteenkymmeneen vuoteen. Niinpä hänet valittiin venäjän kielen ja kirjallisuuden professuuriin käytännöllisesti katsoen ilman kilpailua vuonna 1982. Lukuvuoden 1990–1991 Mustajoki toimi vierailevana tutkijana Cambridgen yliopistossa Englannissa. Professorin tehtävästään Helsingissä Mustajoki jäi eläkkeelle vuonna 2016.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Sotatieteiden tohtoriksi voi väitellä yleisesikuntaupseeri tai muun ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut. Sotatieteiden tohtorintutkinto on nuori, aiemmin ne upseerit, jotka halusivat väitellä tohtoriksi, tekivät sen siviiliyliopistossa. Sotatieteellisellä alalla ei ole lisensiaatintutkintoa, mutta yleisesikuntaupseerin tutkinnon suorittaminen antaa saman pätevyyden kuin lisensiaatintutkinto.


title: Tohtori

text: Tullakseen tohtoriksi opiskelijan täytyy hakeutua yliopistoon ja kirjoittautua jatko-opiskelijaksi. Tohtorikoulutettavaa nimitetään myös "tohtoriopiskelijaksi" tai "doktorandiksi". Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto tai erikoistapauksissa alempi korkeakoulututkinto. Ennen pohjakoulutukseksi vaadittiin lisensiaatintutkinto, mutta nykyään tohtorintutkinto suoritetaan yleensä ylemmän korkeakoulututkinnon pohjalta suorittamatta välissä lisensiaatintutkintoa.


title: Jyväskylän yliopiston matematiikan ja tilastotieteen laitos

text: Matematiikan alalla voi Jyväskylän yliopistossa suorittaa luonnontieteiden kandidaatin (alempi korkeakoulututkinto) ja filosofian maisterin (ylempi korkeakoulututkinto) tutkinnot sekä filosofian lisensiaatin ja filosofian tohtorin jatkotutkinnot. Luonnontieteiden kandidaatin tutkintoon kuuluvat opinnot voidaan suorittaa kolmessa vuodessa, ja ne muodostavat pohjan maisteriopinnoille, jotka voidaan suorittaa kahdessa vuodessa.


title: Opettaja

text: Lastentarhanopettajaksi opiskelevat suorittavat koulutuksensa yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa. Yliopistossa kasvatustieteen kandidaatin (KK) tutkinnon laajuus on 180 opintopistettä. Tutkinnon pääaineena on kasvatustiede, joka painottuu varhaiskasvatukseen (60 op). Tutkintoa on mahdollista jatkaa ylemmäksi korkeakoulututkinnoksi (kasvatustieteen maisteri, KM), jonka laajuudeksi muodostuu yhteensä 300 opintopistettä. Lastentarhanopettajan (lyh. lto) tehtäviin kelpoisia ovat sosiaalikasvattajan, sosiaalialan ohjaajan ja sosionomin (AMK) tutkinnon suorittaneet. Sosionomin tutkinto sisältää sosiaalipedagogiikan teoriaa ja sosiaaliohjauksen menetelmiä ja lto-kelpoisuuteen vaaditaan vuodesta 2005 alkaen johdonmukaisesti valitut kaksi 8 viikkoista harjoittelua päiväkodeissa. Näistä toinen harjoittelu on niin kutsuttu pedagoginen. Tämän lisäksi myös opinnäytetyössä tulee näkyä varhaiskasvattajuuden hallinta.


title: Tohtori

text: Suomessa eniten tohtoreita valmistuu Helsingin yliopistosta, 27 %, Aalto-yliopiston teknillisestä korkeakoulusta, 11 %, Oulun yliopistosta, 10 % ja Turun yliopistosta, 9 % (vuonna 2006). Kaikille hyväksi arvioiduille tutkimushankkeille ei riitä Suomessa rahoitusta, ja rahoituksesta joudutaan usein kilpailemaan. Tutkijakoulutuksen sisältöä on kehitetty viime aikoina niin, että tohtorit voisivat sijoittua enemmän myös elinkeinoelämään. Monilla aloilla yksityisen, tyypillisesti teollisuudelta saadun rahoituksen määrä onkin jo huomattava.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekunnassa voi opiskella pääaineena tietotekniikkaa, tietojärjestelmätiedettä, tietojenkäsittelytiedettä ja kognitiotiedettä. Tietotekniikkaa opetetaan ja tutkitaan tietotekniikkaa teknis-matemaattisesta näkökulmasta. Laitoksella opiskelevat valmistuvat filosofian maistereiksi. Opinnoissa valitaan maisteriohjelmaksi koulutusteknologia (opettajankoulutus), ohjelmistotekniikka, tietoliikenne, ohjelmointikielten periaatteet, pelit ja pelillisyys, laskennalliset tieteet, sovellettu matematiikka, sensoriverkot tai Web Intelligence and Service Engineering. Aloja yhdistävinä tekijöinä ovat matemaattinen perusosaaminen ja yhteistyö elinkeinoelämän kanssa.Tietojärjestelmätieteestä valmistuu kauppatieteiden kandidaatteja ja maistereita, ja tietojenkäsittelytieteestä sekä kognitiotieteestä filosofian maistereita. Tietojenkäsittelytieteiden laitoksen opetus ja tutkimus kohdistuu tietojärjestelmien kehittämiseen ja käyttöön osana liiketoiminnan tai julkishallinnon organisaatioiden toimintaa. Tietojärjestelmiä ja tietojenkäsittelyä tarkastellaan neljästä pääasiallisesta näkökulmasta, jotka ovat teknologinen näkökulma, ihmiskeskeinen näkökulma, liiketoiminnallinen näkökulma ja informaatiokeskeinen näkökulma. Laitoksen opetus jakautuu tietojärjestelmätieteessä kahteen suuntautumisvaihtoehtoon, jotka ovat järjestelmäkehitys (JK) sekä tietoyhteiskunta, viestintä ja liiketoiminta (TVL).


text:
Kandidaatin tutkinnon pääaine on matematiikka tai tilastotiede. Opetuksen painopisteet ovat matemaattinen analyysi, tilastotiede sekä stokastiikka. Matematiikan pääaineopiskelija voi opintojen alkuvaiheessa opiskelija hakea matematiikan aineenopettajakoulutukseen, jossa pääaine on matematiikka.
Maisterin tutkinnossa pääaineeksi voi valita matematiikan, stokastiikan, tilastotieteen tai soveltavan matematiikan. Matematiikan opettajan maisterin tutkinnon pääaine on matematiikka.


title: Kansalliskirjasto (Suomi)

text: Kansalliskirjasto, aiemmin Helsingin yliopiston kirjasto, on Suomen suurin ja vanhin tieteellinen kirjasto. Se on myös yksi Helsingin yliopiston suurimmista erillislaitoksista, joka vastaa kansallisen julkaisuperinnön ja ainutlaatuisten kokoelmiensa säilyttämisestä, kuvailusta ja käyttöön asettamisesta. Kansalliskirjasto toimii suomalaisen kirjastoalan valtakunnallisena palvelu- ja kehittämislaitoksena sekä edistää kirjastoalan kotimaista ja kansainvälistä yhteistyötä. Suomessa kansalliskirjaston asema ja tehtävät määritellään yliopistolaissa (558/2009) ja laissa kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä (1433/2007).


title: Kirjasto

text: Useimmissa maissa on kansalliskirjasto, jonka tehtävänä on pitää yllä kansallisbibliografiaa ja koota säilytettäväksi kaikki maassa julkaistu kirjallisuus, musiikki yms. Niillä on tätä varten vapaakappaleoikeus, eli kirjapainojen ja muiden valmistajien tulee luovuttaa maksutta kappaleita kutakin tuotettua teosta kansalliskirjastolle.


title: Kirkollinen työ Suomen puolustusvoimissa

text: Kenttäpiispalla on kirkon hallinnossa merkittävä asema. Hän on edustajana kirkolliskokouksessa, piispankokouksessa sekä tuomiokapitulin jäsenenä, mikäli käsiteltävä asia koskee sotilaspappia. (Kirkkolaki 1993/1054) Kenttäpiispalla tulee olla ylempi pastoraalitutkinto, kenttärovastin tehtävään määrättävällä sotilaspapilla kelpoisuus evankelis-luterilaisen kirkon kirkkoherran virkaan ja muulla sotilaspapilla kelpoisuus evankelis-luterilaisen kirkon tai ortodoksisen kirkkokunnan papin virkaan.


title: Prosodia

text: Suomessa edellä mainituilla ominaisuuksilla ei ole merkitystä erottavaa tehtävää, mutta esimerkiksi kiinassa on eriteltävissä nouseva, laskeva, nousevalaskeva ja tasainen sävelkulku, jotka vaikuttavat sanan merkitykseen. Tällaisia kieliä kutsutaan sävelkieliksi. Vieraan kielen puhujan näkökulmasta suomen kielessä voitaisiin analysoida olevan äänteiden keston muodostama merkitysero (esimerkiksi sanoissa "sata, sataa"), suomen kielen kannalta on kuitenkin luontevampaa laskea kyseessä olevan kaksi peräkkäistä foneemia pidennyksen sijaan, sillä suomen fonotaktiset säännöt grafeemien ja foneemien vastaavuudesta joutuisivat ristiriitaan.


title: Kansalliskirjasto (Suomi)

text: Kirjastolla on lähes kattava kokoelma Suomessa julkaistua ja muuta Suomeen liittyvää kirjallisuutta (Fennica-kokoelma) ja laaja kokoelma muutakin humanististen tieteenalojen kirjallisuutta. Kirjastoon kuuluu useita erikoiskokoelmia (mm. Monrepos-kokoelma, Nordenskiöldin kokoelma, Lapponica, Reenpää-kokoelma) sekä erikoiskirjastoja (mm. Slaavilainen kirjasto ja musiikkikirjasto). Lisäksi Kansalliskirjastolla on suuri käsikirjoituskokoelma, joka sisältää esim. tunnettujen kulttuurihenkilöiden ja tieteentekijöiden henkilöarkistoja sekä keskiajalta peräisin olevan pergamenttifragmenttien aineiston. Vuonna 2011 kirjaston kokoelmiin kuului yhteensä noin kolme miljoonaa kirjaa ja kausijulkaisua. Verkkoarkisto sisälsi 718 miljoonaa tiedostoa. Pääosa kirjaston kirjoista on luetteloitu Helsingin yliopiston ylläpitämien kirjastojen yhteiseen Helka-tietokantaan, minkä lisäksi kansalliskokoelman aineistoja löytyy Fennica- ja Viola-tietokannoista.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun mukaan kansallismielisyys on aate, jonka mukaan jokaisen kansan ja kulttuurin olemassaolo on itseisarvo ja maailmanlaajuinen kulttuurinen monimuotoisuus säilyttämisen arvoista. Järjestön mukaan tästä seuraa se, että kansallismieliset kannattavat kansallisvaltioiden itsenäisyyttä suhteessa ylikansallisiin järjestöihin, vastustavat kapitalismin ja sosialismin ylivaltaa maailmassa sekä ”niin monikulttuurisuutta kuin kansojen pirstomista ideologisten dogmien edellyttämiin vallasta keskenään taisteleviin ryhmiin”. Järjestön mukaan yhteiskunta tarvitsee yhteisyyden tunnetta, yhteisiä arvoja ja perinteitä. Liiallisen ja vääränlaisen maahanmuuton seurauksena yhteiskunta pirstoutuu. Järjestön mukaan monikulttuuriset valtiot ovat eri yhteisöistä muodostuvia sekakulttuureja, toisin kuin yhtenäiset kansallisvaltiot. Jos ”kansainvaelluksen” vauhti on suurempi kuin kaukaisesta kulttuurista uuteen maahan muuttavien kotoutumisen vauhti, ”ei yhteiskunnan yhtenäisyys ja sitä kautta toimivuus ole enää taattua”.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastoaatteen taustalla olleen kansallisuusaatteen keskeisenä teemana oli ajatus kansankielen suosimisesta ja kansankielisen kirjallisuuden levittämisestä. Kansankirjastojen merkitystä pidettiin tässä suhteessa oleellisena alusta asti, mutta suurena puutteena olivat kansankirjallisuuden vähäinen määrä ja laatu sekä kansalaisten lukuhaluttomuus. Lisäksi poliittiselta fennomanialta haluttiin viedä toiminnan mahdollisuudet ja siksi sensuurisäännöksiä käytettiin viemään suomenkielisiltä oikeus omankielisen kirjallisuuden levittämiseen. Myös nälkävuosi 1868 teki hallaa kansankirjastoille aiheuttaen henkistä väsymystä ja monien pitäjien lainakirjastojen joutumisen melkein unohduksiin. Näiden ongelmien takia monen kansankirjaston toiminta hiljeni ja kirjastoja lakkautettiin.


title: Arvi Auvinen

text:
""Kielen merkitys oli filosofian opintojen (ja opetukseni) mukaan olla ihmistymisen tärkein väline ja työn tärkein toiminnallinen välikappale. Sitä se on myös kirjoitettuna kielenä. Opiskeluaikojeni jälkeen kirjailija Leo Tolstoin tuotanto innosti kielelliseen realismiin, hänen mielestään esimerkiksi William Shakespearen kieli oli valheellista, käsityöläiset ja viljelijät kun eivät työtä tehdessään puhu runomittaa. Kirjallisuudentutkija Mihail Bahtinin ajatukset taas loivat ymmärrykseni kielen eri elementtien polyfoniasta, jota itse kutsun pavlovilaisittain yhä ehdollistumaksi.""
Arvi Auvinen


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto on julkinen laitos, jota ylläpitää ja valvoo Ranskan kulttuuriministeriö. Kuten kansalliskirjastoilla yleensä, myös BnF:llä on tehtävänä kokoelmien kartuttaminen, ja se on taattu vapaakappaleoikeuden avulla. Kirjaston tehtäviä ovat myös kokoelmien valvonta, konservointi ja yleisölle tiedottaminen. Kirjasto pitää yllä referenssiluetteloa ja tekee yhteistyötä kotimaisten ja ulkomaisten kirjastojen kanssa sekä osallistuu erilaisiin tutkimushankkeisiin.


title: Mediaväkivalta

text: Tulkintakehysmallin lähtökohtana on se, että (valta)median nähdään luovan esittämiensä asioiden ympärille tietyn näkökulman ja tietyt tarkastelukehykset, joiden pohjalta yksilöt tulkitsevat mediassa näkemäänsä ja kuulemaansa. Tässä kehystämisprosessissa median luomien näkökulmien kautta huomio kohdistetaan usein vain joihinkin näkökohtiin ja muut, esimerkiksi heikompiäänisessä vastamediassa esitetyt, jätetään helposti kokonaan esityksen ulkopuolelle. Esimerkkinä tästä voidaan pitää muun muassa perheväkivallasta tai ympäristökysymyksistä käytyä keskustelua. Esimerkiksi media voi ympäristökysymyksiä esittäessään tuoda niistä esiin vain joko eettisiä tai materiaalisia arvoja, ja niitäkin vain hyvin valikoiden. Tulkintakehysmalli kuvaakin hyvin muun muassa median kautta tapahtuvaa asenteiden muuttumista ja samalla yleisen mielipiteen muodostumista.


title: Kos

text: Kos on suosittu turistikohde. Turismi keskittyy Kosin kaupungin ympärille ja pohjoisrannikolle (mm. Tigkáki, Marmári), jossa on paljon suuria hotelleja ja rantoja. Myös Kardámaina ja Kéfalos ovat turisti- ja rantakohteita.


title: Ilulissat

text: Ilulissat on Grönlannin suosituin turistikohde läheisen jäävuonon takia. Jäävuono laskee länteen 40 kilometrin matkan Grönlannin jäätiköltä Disko-lahteen Ilulissatin kaupungin viereen. Sen itäpäässä on Jakobshavnin jäätikkö, joka on pohjoisen pallonpuoliskon eniten jäämassaa tuottava jäätikkö. Se etenee 20–35 metriä vuorokaudessa, ja siitä poikii vuosittain noin 20 miljardia tonnia jäävuoria jotka jatkavat matkaansa pitkin Ilulissatin vuonoa ja edelleen Atlantin valtamerelle. Suurimmat jäävuoret jämähtävät usein kiinni vuonoon leveytensä tai korkeutensa takia, ja saattavat viipyä siinä vuosien ajan, kunnes niiden taakse ahtautuvat uudet jäävuoret pakottavat ne liikkeelle. Ilulissatin jäävuono on Unescon maailmanperintökohde.


title: Tiedekeskus Pilke

text: Tiedekeskus Pilke on Rovaniemellä sijaitseva Metsähallituksen tiedekeskus, joka avautui kesäkuussa vuonna 2011. Pilke on vuorovaikutteinen käyntikohde ja oppimisympäristö kaikenikäisille. Tiedekeskusnäyttely kertoo pohjoisten metsien kestävästä käytöstä – metsien kasvusta, kasvatuksesta ja metsäperäisistä tuotteista. Pääsisäänkäynnin vieressä sijaitsevat asiakaspalvelu ja Pilke-myymälä. Asiakaspalvelu palvelee Tiedekeskus Pilkkeeseen ja Metsähallitukseen liittyvissä asioissa. Pilke-myymälän tuotteet liittyvät suomalaiseen metsään.


title: Lentokenttä (Turku)

text: Lentokenttä on Maaria-Paattisten suuralueeseen kuuluva, Turun keskiosissa sijaitseva kaupunginosa, johon kuuluu Turun lentoaseman alue kiitoteineen, huolto- ja suoja-alueineen sekä lentoasemarakennuksen tontti pysäköintialueineen. Alueen luontoarvoja edustavat lentoaseman eteläpuolella sijaitseva Pomponrahkan suoalue. Alue on Natura 2000 -aluetta 135 hehtaarin laajuudelta ja kuuluu valtakunnalliseen soidensuojeluohjelmaan. Pomponrahka on kasvistoltaan ja eläimistöltään erittäin edustava sekä suotyypeiltään monipuolinen alue. Se kuuluu Saaristo-Suomen kermikeitaisiin. Alue koostuu eteläisestä Pomponrahkasta ja pohjoisesta Isosuon suoalueista. Alueella on myös Kärsämäen pirunpesä, joka koostuu edustavasta louhikkotörmästä, useista rantavalleista ja näkyvimpänä pystysuoraan kahtia haljenneesta suuresta siirtolohkareesta, jonka ympäristössä on myös useita muita suuria lohkareita. Lohkareista suurin on noin 15 metriä korkea Vuonna 2008 Lentokentän kaupunginosassa oli 103 asukasta.


title: Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch

text: Kylä on suosittu turistikohde. Useat ihmiset pysähtyvät kylän rautatieasemalla, vierailevat kylän turistikeskuksessa tai ”leimaavat passinsa” paikallisessa kaupassa. Itse rautatieasema on enää vain vähäisessä käytössä.


title: Étretat

text: Pikkuhiljaa Étretat’n suosio kasvoi, ja siitä tuli kansainvälinen turistikohde, kun mahtavat rantakalliot tulivat tunnetuiksi Claude Monet’n ja Gustave Courbet’n maalauksista. Lisäksi Pariisin, le Havren ja Rouenin läheisyys sekä hyvät liikenneyhteydet lisäsivät paikan suosiota. Étretat’ssa ovat turistien lisäksi viettäneet kesiään myös perinteiset kesäasukkaat. He ovat olleet useimmiten Pariisissa ja sen tienoilla asuvia perheitä, jotka ovat saattaneet omistaa useiden sukupolvien ajan asunnon Étretat’ssa. Kesäasukkaiden välit paikallisiin eivät ole aina olleet kaikkein ystävällisimpiä.


title: Pariisin katakombit

text: Nykyään katakombit ovat turistikohde, jossa vierailija voi nauttia aavemaisesta retkestä pimeissä käytävissä miljoonien pariisilaisten jäännöksien lomitse. Vainajat on merkitty hautausvuoden mukaan. Sisäänkäynti opastetuille kierroksille on Denfert-Rochereaulla. Kierroksen pituus on noin 1,7 km ja se kestää vajaan tunnin. Turvallisuussyistä katakombeihin otetaan vain 200 henkilöä kerrallaan. Kierroksilla ei ole opastusta, mutta tärkeimmissä kohteissa on esittelytaulut myös englanniksi.


title: Trakai

text:
Trakai (, , , 1940 asti ) on kaupunki Liettuassa, 28 kilometriä länteen Vilnasta. Trakai on suosittu turistikohde. Kaupungin asukasluvuksi (2012) arvioitiin 4 934.
Trakain alueella sijaitsee yli 200 järveä, joista suurin ja syvin on Galvė. Järvet ympäröivät myös kaupunkia joka puolelta.


title: Luontomatkailu

text: Suomi on kansainvälisen turismin tärkeimpiin lähtöalueisiin verrattuna harvaan asuttua syrjäseutua, missä luonnon vetovoimaan perustuvia nähtävyyksiä on monipuolisesti tarjolla eri vuoden aikoina. Samalla Suomi tunnetaan kehittyneenä ja modernina maana, jossa yhteiskuntarakenne on kunnossa ja jonka matkailija kokee turvallisena. Suurin osa saapuvista matkailijoista on kotoisin ruuhkautuneista suurkaupungeista. Suomen rooli on toimia hektisen Euroopan virkistysalueena, tilan, luonnonrauhan, metsien ja soiden sekä vesistöjen yhdistelmänä. Kaupungistuminen on kotimaassakin merkinnyt voimakasta päivä- ja viikonloppumatkailun painetta, joka kohdistuu varsinkin suurempien kaupunkien reunavyöhykkeisiin. Tämä on johtanut erityisten ulkoilu- ja virkistysalueiden kehittymiseen.


title: Vice City

text: Ocean Beach on yläluokan turistikaupunginosa, jossa on muutama pilvenpiirtäjä ja monia matalampia loistopaikkoja. Kaupunginosa perustuu suoraan Ocean Driveen Miamin South Beachissa, ja se sijaitsee Vice Cityn kaakkoisosassa. Alueella on pääasiassa meren ja rannan läheisyydessä olevia asuntoja, hotelleja ja yläluokan liiketiloja. Kaupunginosassa on myös Art Deco Historic Districtin kaltainen rivi modernistisia ja Art Deco -tyylisiä rakennuksia; vieressä kulkeva tie mukailee Ocean Drivea, ja nämä kaksi muistuttavat suuresti oikeita esikuviaan arkkitehtuurin ja asettelun osalta. Rakennuksien ja rannan välillä on kasvillisuutta, kuten myös Lummus Parkissa oikeassa elämässä. Kaikkein kaakkoisimmassa osassa sijaitseva majakka jäljittelee Cape Florida lighthousea, Key Biscaynessa sijaitsevaa Miamin vanhinta rakennusta, joka on suosittu turistikohde.


title: Ralli

text: Ralli on moottoriurheilulaji, jossa kilpailuvälineinä toimivat tavallisiin tuotantoautoihin pohjautuvat autot. Teknisesti rallikilpa-autot ovat kuitenkin hyvin kaukana tavallisesta autosta. Rallikilpailut käydään useimmiten etappikilpailuina yleisillä teillä, johon kuuluu sekä siirtymätaipaleita että suljetuilla teillä käytäviä pikataipaleita eli erikoiskokeita, joiden ajat ratkaisevat lopputulokset.


title: Kalle Rovanperä

text:
Vuoden 2016 Latvian ralliasarjan ensimmäiset kolme rallia Latviassa Rovanperä pääsi ajamaan 300-hevosvoimaisella nelivetoisella Škoda Fabia S2000 -autolla. Kyseessä oli täysin uusi WRC2-luokan ralliauto, jonka moottori on kaksilitrainen ja vapaasti hengittävä.
Heti ensimmäisessä Škodalla ajamassaan rallissa 16.-17. tammikuuta 2016 Rovanperä ajoi ylivoimaiseen voittoon ja jätti toiseksi tullutta Ralfs Sirmacisia yli minuutin ja 10 sekuntia. Kisassa ajettiin kahdeksan erikoiskoetta ja Rovanperä voitti ne kaikki.


title: Tommi Mäkinen

text: Tommi Mäkinen omistaa kotiseudullaan Puuppolassa ralliautoja valmistavan "Tommi Mäkinen Racing" -yrityksen. Ralliautoja valmistetaan yhteistyössä japanilaisen Subarun kanssa. Vuosittain valmistuu noin 20 autoa. Ralliauton keskihinta on noin 135 000 euroa. Oheispalveluna yritys tarjoaa rallikoulutusta. Yritys avasi tuotantotilojensa uuden laajennusosan heinäkuussa 2009 ja tiloja avaamassa oli entisten rallitähtien lisäksi Kimi Räikkönen ja ministeri Mauri Pekkarinen.


title: Ralli

text: Ralliauton miehistö eli autokunta koostuu kahdesta henkilöstä: autoa ajavasta kuljettajasta ja kakkoskuljettajasta eli kartanlukijasta. Tarvittaessa myös kartanlukija voi ajaa auton maaliin, tosin tämä on nykypäivänä hyvin harvinaista. Aikaisemmin, kun rallikilpailut käytiin pääasiassa paikasta toiseen kulkevilla yleisillä teillä, kartanlukija luki kirjaimellisesti karttaa. Nykyään kartanlukijan asema on muuttunut merkittävästi. Hänen tehtävänsä on lukea "nuottivihkoon" kirjoitetut "nuotit" oikeassa rytmissä erikoiskokeen edetessä. Hän myös huolehtii autokunnan oikea-aikaisesta saapumisesta aikatarkastusasemille sekä tähän liittyvistä asiakirjoista. Ralleja voi myös nuotittaa vaikkei osallistuisi kisaan. Tällöin nuotit tehdään varastoon tulevaisuutta varten.


title: Arctic Lapland Rally

text: Arctic Lapland Rally (ennen Tunturiralli) on Suomessa, Rovaniemellä vuosittain järjestettävä rallin SM-sarjaan kuuluva kansallinen sekä kansainvälinen rallikilpailu. Rallin järjestäjänä toimii Rovaniemen Urheiluautoilijat ry. Ralli ajoittuu yleensä tammikuun viimeiseen viikonvaihteeseen. Arctic Lapland Rally on SM-sarjakauden ensimmäinen kilpailu. Ralli tunnetaan hyvin vaativana keliolosuhteista johtuen. Arctic Lapland Rally on käytännössä ainoa rallin SM-sarjaan kuuluva kilpailu, jossa ajetaan lumella sekä jäällä. Ajatus eksoottisesta lumisesta rallista Suomen Lapissa houkuttelee paikalle myös ulkomaalaisia ralliautoilijoita, entisiä sekä nykyisiä F1-autoilijoita ja muita julkisuudenhenkilöitä.


title: Retu Kivinen

text: Retu on tyypillinen työläinen, joka työskentelee Brontonosturin kuljettajana herra Slaten Kivi ja Sora yhtiössä. Retu on hyvin temperamenttinen ja harrastaa keilaamista, biljardia, pokeria, golfia ja kotonaan löhöilemistä. Keilaamisessa ja biljardissa Retu on erittäin taitava. Hän on muun muassa voittanut useita mestaruuksia keilaamisesta ja on jopa käynyt balettitunneilla parantaakseen taitojaan keilaamisen parissa. Myös golfin parissa Retu on voittanut mestaruuden Tahvon avustuksella.


title: Romuralli

text: Kuljettajien alaikäraja on 15 vuotta. Alaikäisiltä vaaditaan vanhempien kirjallinen suostumus. Romuralliautot ovat liikenteestä poistettuja henkilöautoja. Autojen suurin sallittu omamassa on luokkakohtainen. Kilpailuihin ei voi osallistua paketti-, maasto- tai lava-autoilla, vaikka painoraja alittuisi. Autoista on rakennusvaiheessa poistettava kaikki ylimääräinen hajoava tai palava materiaali. Kuljettajan turvallisuuden takaamiseksi kuljettajanoven ulkopuolelle asennetaan palkit ja kuljettajan penkin taakse poikkipalkki. Pakollisia ajovarusteita ovat kypärä ja turvavyö. Tavallinen henkilöauton kolmipistevyö riittää.


title: Raitio (lehti)

text: Raitio on joukkoliikenneharrastajien tieteellinen ja sitoutumaton aikakausjulkaisu, joka ilmestyy neljästi vuodessa. Lehteä julkaisee Suomen Raitiotieseura ry ja se keskittyy kertomaan kotimaisista ja rajoitetusti myös ulkomaisista raitioteistä ja -vaunuista. Lehti on myös julkaisijayhdistyksen jäsenlehti. Vuodesta 1972 vuoteen 1977 SRS:n artikkelit julkaistiin Resiina-lehdessä. Ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1977. Lehden sisältö tuotetaan harrastajavoimin. Lehden päätoimittajana on 1. lokakuuta 2011 alkaen Daniel Federley.


title: Kalle Rovanperä

text: Kalle Rovanperä (s. 1. lokakuuta 2000 Jyväskylä) on Skodan WRC2-tehdastallissa ajava suomalainen ralliautoilija. Kalle on pitkän WRC-uran tehneen Harri Rovanperän poika, joka on saanut osakseen kansainvälistä huomiota aloittaessaan uransa ralliautoilla poikkeuksellisen nuorena. Hän on vuoden 2016 yleisen luokan Latvian mestari ja vuoden 2015 R2-luokan Latvian mestari.


title: Suomen ralli

text: Suomen ralli (virallisesti pääsponsorinsa mukaan Neste Rally Finland tai Neste Ralli, yleiskielessä Jyväskylän (MM-)ralli) on Suomen Jyväskylässä ajettava ralliautoilun MM-sarjan osakilpailu. Se on pidetty yhtäjaksoisesti vuodesta 1951 asti. Kilpailu on aiemmin tunnettu myös nimillä Jyväskylän Suurajot, Rally of the Thousand Lakes, 1000 Lakes Rally ja Neste Oil Rally Finland sekä Neste Oil Ralli


title: Saaga

text: Saagat ovat pääosin Islannissa 1100–1400-luvuilla kirjoitettuja, anonyymejä kansankielisiä kaunokirjallisia proosakertomuksia, joissa kuvataan muun muassa Islannin asuttamista, skandinaavisia kuninkaita ja islantilaisia piispoja, sukuriitoja, viikinkiretkiä, muinaisia sankareita, keskiaikaisia ritareita sekä kristittyjä pyhimyksiä. Saagoja on luokiteltu tyylillisin ja sisällöllisin perustein erilaisiin lajeihin eli genreihin. Niistä osa pohjautuu suulliseen muistitietoon ja tarinaperinteeseen ja linkittyi Islannin ja Norjan varhaiseen historiaan (islantilaissaagat, kuningassaagat, aikalaissaagat, muinaissaagat), kun taas osa koostuu eurooppalaisten teosten käännöksistä ja niiden innoittamina syntyneistä saagoista (ritarisaagat, antiikkisaagat, hagiografiset saagat). Saagat on kirjoitettu muinaisislannin kielellä; tutkimuksessa käytetään joskus myös termiä muinaisnorja (eng. Old Norse).


title: Kotoperäiset ritarisaagat

text: Kotoperäiset ritarisaagat (isl. "frumsamdar riddarasögur") ovat Islannissa kirjoitettuja fiktiivisiä saagoja, jotka ovat saaneet tyylillisiä ja teemallisia vaikutteita eurooppalaisista ritariromansseista. Ne sijoittuvat ritariromaanien tapaan usein hoviympäristöön mutta joskus myös viikinkimiljööhön. Kotoperäisiä ritarisaagoja on kirjoitettu Islannissa todennäköisesti jo 1200-luvun lopulta alkaen, vuosien 1262–1264 aikana tapahtuneen Norjan vallan alle siirtymisen jälkeen. Niitä kirjoitettiin erityisesti 1300–1400-luvuilla mutta myös vielä reformaation jälkeenkin. Nykypäivään säilyneistä kotoperäisistä ritarisaagoista on noin neljänkymmenen katsottu olevan keskiaikaista alkuperää. Muita kotoperäisiä ritarisaagoja, joiden ajoittaminen keskiajalle on epävarmaa, on yli 100. Termi ”"riddarasaga"” on ollut käytössä jo keskiajalla. Kotoperäiset ritarisaagat ovat kuitenkin melko epäyhtenäinen genre. Osa niistä muistuttaa nuorempia, seikkailusaagoiksi (saks. "Abenteuersagas") määriteltyjä muinaissaagoja. Keskiaikaisissa käsikirjoituksissa nämä seikkailusaagat ja kotoperäiset ritarisaagat esiintyvät usein yhdessä.


title: Ritariromaani

text: Ritariromaanit olivat kansankielellä kirjoitettuja, ritareista kertovia runo- tai proosateoksia, joiden kukoistuskausi oli 1100–1300-luvulla. Lajityyppi kehittyi Ranskassa ja levisi sieltä muualle Eurooppaan. Suosittuja aiheita olivat kuningas Arthuriin ja pyöreän pöydän ritareihin liittyvät tarinat sekä kertomukset Tristanin ja Isolden rakkaudesta.


title: Meidän maa

text: Kirjassa oli useita tunnettuja kirjoittajia, kuten Kustaa Vilkuna (Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan osuudet), Veikko Huovinen (Kainuu-osuus), Yrjö Kokko (Käsivarren Lappia käsittelevä osuus) ja Artturi Leinonen (Etelä-Pohjanmaan osio). Kirja liittyi jo 1800-luvulla syntyneeseen suomalaisten tietokirjojen jatkumoon, jolla pyrittiin kasvattamaan suomalaisten tietämystä kotimaan eri osista.


title: Risto Isomäki

text: "Gilgamešin tappio" (1994) on "Kristalliruusu"-kokoelman ”Puu”-novellista kehitelty avaruusseikkailu. Isomäki sai European Science Fiction Society palkinnon lupaavimpana tieteiskirjailijana vuonna 1994. "Pimeän pilven ritarit" (1997) on perinteistä tieteiskirjallisuutta, jossa sadan miljoonan komeetan parvi uhkaa maapalloa 2100-luvulla. Komeettalentäjät yrittävät suojella maapalloa ampumalla ydinohjuksia. "Herääminen" (2000) on dystopiakuvaus kasvihuoneilmiöstä. "Sarasvatin hiekkaa" (2005) oli Finlandia-palkintoehdokas ja voitti vuoden 2006 Tähtivaeltaja-palkinnon. Vuonna 2009 Sarasvatin hiekkaa -sarjakuva-albumi voitti Sarjakuva-Finlandian. Samana vuonna Isomäki voitti myös Warelius-palkinnon.


title: Mari Kujanpää

text: Mari Kujanpää, ent. Tammi (s. 16. lokakuuta 1976 Paimio) on suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija. Hän on ollut informaatiotutkimuksen jatko-opiskelijana Åbo Akademissa Turussa ja työskentelee nykyään kirjastonjohtajana Oripäässä. Kujanpää on julkaissut nimellä Mari Tammi lastenromaanit "Hilda ja Tilda Salatun maassa" (2003) ja "Hilda, Tilda ja tohtori Urhean pelkokuuri" (2006) sekä nykyisellä nimellään Mari Kujanpää lastenkirjan "Minä ja Muro" (2009, kuvittanut Aino-Maija Metsola). Yksinäisestä ja koulukiusatusta pikkutytöstä kertova "Minä ja Muro" voitti vuoden 2009 Finlandia Junior -palkinnon.


title: Rintama (lehti)

text: Kaunokirjallisuuden osuus oli Rintamassa pienempi kuin Soihdussa ja sittemmin Punakanteleessa. Suomenkielisen proosan kirjoittajia olivat Lyyli Grönlund, Yrjö Savolainen, Torsten Heimovaara, Sakari Kankaanpää, Petri Palo, Allan Visanen, Ludvig Kosonen, Einari Leino, Kalle Karjalainen (Vento), Eemeli Parras, Urpo Takala, Josef Hämäläinen ja Antero Teräs. Runoilijoista tunnetuimpia olivat Mikael Rutanen, Einari Leino, Jalmari Virtanen, Lea Helo, Ludvig Kosonen ja Emil Virtanen. Arvosteluosastossa julkaistiin kirjaesittelyjä ja -arvosteluja sekä yleisluontoisia artikkeleita, jotka käsittelivät kirjallisuudentutkimuksen ongelmia ja kirjallisuuden kehitystä Neuvosto-Karjalassa ja koko Neuvostoliitossa.


title: Roman Schatz

text: Schatzin kirjoittama teos "Suomesta, rakkaudella" on kaksikielinen humoristinen kokoelma pakinoita suomalaisuudesta. Kirjassa käsitellään Suomen talvea, kieltä ja ralliautoilua. Schatzin ensimmäinen romaani "Rakasta minut" kertoo eteläsaksalaisen miehen elämänvaiheista Saksassa ja Suomessa. Toisessa romaanissa, "Euro", itävaltalainen naistoimittaja, suomalainen mieskuvaaja ja espanjalainen äänittäjä palkataan tekemään dokumenttia yhden euronkolikon liikkeistä Euroopassa. Pian dokumenttiryhmä huomaa, että heidät palkannut luxemburgilainen televisioyhtiö todellisuudessa tekeekin komediallista tosi-tv -sarjaa heistä.


title: Kai Sadinmaa

text: Kai Olavi Sadinmaa (s. 3. elokuuta 1964 Tornio) on suomalainen pappi ja kirjailija, jonka esikoisteos "10 käskyä kirkolle" ilmestyi vuonna 2014. Hänen toinen teoksensa "Ilmestyskirja" julkaistiin vuonna 2017. Lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa yhteiskuntakriittisen monologin "Toisenlainen iltahartaus" sekä näytelmän "Vuosaaren Vapahtaja". Radikaalipapiksi luonnehdittu Sadinmaa käsittelee näytelmissään yhteiskuntaa ja ihmisenä olemista myös poliittisesti, koska hänen mukaansa Jeesuskin oli poliittinen toimija. Sadinmaa juonsi viikoittaista keskusteluohjelmaa Radio Rapu -kanavalla.


title: Muinaissaagat

text: Muinaissaagat () ovat keskiajan Islannissa kirjoitettuja kansankielisiä saagoja, jotka kuvaavat yleensä aikaa ennen Islannin (n. v. 870 alkaen käynnistynyttä) asuttamista ja sijoittuvat tapahtumiensa osalta pohjoiselle pallonpuoliskolle, erityisesti Skandinaviaan. Niiden kirjoittajia ei tunneta. Suullisesti välittyneitä tarinoita alettiin kirjoittaa ylös Islannissa 1200-luvun loppupuolelta alkaen ja niiden kirjoittamista jatkettiin 1500-luvulle saakka. Muinaissaagojen taustalla vaikuttanut suullinen kertomusperinne on kuitenkin hyvin vanhaa ja juontuu germaanisesta sankaritarinoiden perinteestä. Viittauksia muinaissaagojen kertomiin tarinoihin esiintyy kaiverruksina jo hyvin varhaisissa riimukivissä, risteissä ja muissa muistomerkeissä Skandinaviassa, Saksassa ja Brittein saarilla. Vanhimmat ovat arvioiden mukaan 400-luvulta.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pinta-ala on noin 386 400 neliökilometriä. Sen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 1 200 kilometriä ja keskimääräinen leveys 320 kilometriä. Meren pinta on 27 metriä merenpinnan alapuolella. Kaspianmeri jaetaan kolmeen osaan sen pohjan korkeuserojen ja veden ominaisuuksien mukaan. Meren syvin kohta on eteläosassa, 1 025 metriä. Meren pohjoisosa on keskimäärin vain 4–8 metriä syvä, ja sen syvin kohta on 20 metriä. Meressä on 78 200 kuutiokilometriä vettä. Saaria siinä on noin 50.


title: Meri-Maaselkä

text: Meri-Maaselkä () on asutus Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Poventsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Matkozero-järven etelärannalla 35 kilometriä Poventsasta pohjoiseen. Paikkakunnalla on yksi asukas (vuonna 2013).


title: Kreikan maantiede

text: Toiseksi merkittävin merialue on Joonianmeri, joka sijaitsee Kreikan sekä Sisilian ja Italian eteläosan välissä. Sen itärannikko kuuluu Kreikalle. Meri liittyy pohjoisosassaan Adrianmereen ja eteläosassaan muuhun Välimereen. Itäosassa siitä erkanee Korintinlahti, joka työntyy syvälle Manner-Kreikkaan erottaen Peloponnesoksen suureksi osaksi muusta mantereesta. Joonianmeri on koko Välimeren syvintä aluetta. Välimeren syvin kohta Kalypson syvänne, jonka syvyys on 5 267 metriä, sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen lounaispuolella. Joonianmeressä sijaitsevat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret.


title: Kaspian X

text:
Kaspian X eli Kaspian Merenkulkija () on C. S. Lewisin luoman fantasiamaa Narnian kuningas. Kaspianista kerrotaan kirjoissa "Prinssi Kaspian" ja "Kaspianin matka maailman ääriin". Lisäksi hän esiintyy sivuhenkilönä kirjoissa "Hopeinen tuoli" ja "Narnian viimeinen taistelu". Kaspianilla on yksi poika, Rilian, josta tulee Narnian hallitsija Kaspianin jälkeen.
Prinssi Kaspian
Kaspianin setä Miraz hallitsee Narniaa puolisonsa Prunaprismian kanssa. Nuori prinssi Kaspian asuu heidän kanssaan suuressa linnassa. Kaspianin vanhemmat ovat kuolleet ja lastenhoitaja huolehtii hänestä. Narnia on muuttunut vanhoista hyvistä ajoista, jolloin kaikkialla oli puhuvia eläimiä, kääpiöitä, fauneja ynnä muita. Kaspianin suku ei ole narnialaista vaan kotoisin Telmarista. Kaspianin esi-isä Kaspian I valloitti Narnian ja teki siitä kuningaskuntansa. Kaspian toivoo eläneensä entisinä aikoina, mutta Miraz sanoo, että kaikki puhuvat eläimet ja muut olennot ovat pelkkää lastenlorua. Kaspian tunnustaa lastenhoitajan kertoneen kaikesta tuosta ja vihastunut Miraz lähettää lastenhoitajan pois.


title: Messenia

text: Messenia sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa. Alue rajautuu etelässä ja lännessä Joonianmereen. Alue sijaitsee Messenian tasangolla, joka on ollut historiallisesti yksi ravinteikkaimmista Kreikassa. Siellä kasvatetaan appelsiineja, sitruunoita, manteleita, viikunoita, viinirypäleitä ja oliiveja. Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alusta Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Messenian prefektuurin (Νομός Μεσσηνίας, "Nomós Messinías").


title: Mare Crisium

text:
Mare Crisium eli Vaarojen meri on kuun meri (lat. "mare") Kuun pohjoisella pallonpuoliskolla. Se sijaitsee koilliseen Mare Tranquillitatiksesta. Muodoltaan se on lähellä soikiota, pääakselin ollessa itä-länsisuunnassa. Merta ympäröi vuorivalli. Pinta-alaa sillä on noin saman verran kuin Britteinsaarilla eli 176 000 neliökilometriä ja halkaisijaa noin 570 kilometrin verran.
"Mare Crisium" on valtava asteroiditörmäyksessä syntynyt kraatteri, joka on täyttynyt Kuun sisuksista pursunneella laavalla, joka on jähmettynyt basaltiksi.


title: Mésa (Lesbos)

text:
Mésa (; myös "Méssa") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Agía Paraskevín kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Agía Paraskevín kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 20 (vuonna 2011).
Mésa sijaitsee nimensä mukaisesti Lesboksen keskiosissa lähellä Kallonínlahden koillisrantaa. Se tunnetaan erityisesti Mésan antiikin aikaisen temppelin arkeologisesta alueesta. Mésan joonialainen temppeli (joskus ”Méssan/Méssonin temppeli”) oli pyhitetty Zeukselle, Heralle ja Dionysokselle. Se oli antiikin Lesboksen keskeisin kulttipaikka ja sijaitsi lähellä Pyrrhan kaupunkia. Paikka toimi keskeisen sijaintinsa ansiosta myös lesboslaisen pentapoliin eli saaren viiden merkittävimmän kaupungin (Mytilene, Methymna, Antissa, Eresos ja Pyrrha) kokouspaikkana. Varhaiskristillisellä ajalla paikalle rakennettiin basilika ja sen paikalle myöhemmin pienempi kirkko. Alueella on pieni museotila, jossa on näytillä muun muassa rakennusten osia.


title: Mesógeia

text:
Mesógeia () tai Mesógaia (Μεσόγαια) on tasanko itäisessä Attikassa Kreikassa. Mesógeia käsittää itäisen Attikan sisämaan sekä itärannikon, ja sillä sijaitsee Ateenan metropolialueen itäosa esikaupunkeineen.
Hallinnollisesti Mesógeian alue kuuluu Itä-Attikan alueyksikköön. Se koostuu pääpiirteissään kunnista Pallíni, Rafína-Pikérmi, Paianía, Spáta-Artémida, Kropía ja Markópoulo Mesogaías. Mesógeian tasangon länsipuolella sijaitsee Ymittós-vuori ja Attikan tasanko, pohjoispuolella Pentéli-vuori ja Marathonin tasanko, ja eteläpuolella Soúnion niemi.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan merialueet ovat Välimeren osia. Merkittävin on Egeanmeri, joka sijaitsee Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian välissä. Se liittyy eteläosassaan muuhun Välimereen ja koillisosassa Mustaanmereen. Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Meren pohjoisosaa kutsutaan Traakianmereksi, itäosaa Ikaríanmereksi, länsiosaa Myrtóonmereksi ja eteläosaa Kreetanmereksi. Itäosassa Peloponnesoksen niemimaan ja Keski-Kreikan välissä sijaitsee Saroninlahti. Egeanmeressä sijaitsevat Egeanmeren saaret.


title: Messene

text: Messene sijaitsee hedelmällisessä laaksossa Ithomevuoren (nykyinen Ithómi) eteläpuolella. Se oli linnoitettu kaupunki, jolla on strateginen sijainti, sillä se hallitsi sekä pohjoispuolella sijainnutta Stenyklaroksen että eteläpuolella sijainnutta Makarian laaksoa. Monet merkittävimmät pyhäköt olivat Ithomevuorella, joka oli kaupungin akropolis eli linnavuori, kun taas alakaupungissa oli lukuisia muita merkittäviä julkisia rakennuksia. Alakaupungin pohjakaava noudattaa Hippodamokselle tyypillistä geometristä suunnitelmaa. Merkittävimpiin rakennuksiin lukeutuvat:


title: Persoonallisuus

text: Persoonallisuudesta ei psykologian alalla ole yhtä vakiintunutta määritelmää, ja käsitettä käytetään eri tavoin. Useimmille persoonallisuuden määritelmille on yhteistä se, että persoonallisuudella viitataan sekä ihmisen ulkoiseen, muille ihmisille näkyvään toimintaan että ihmisen sisäiseen, yksityiseen kokemusmaailmaan. Gordon Allportin (1937) tunnetun määritelmän mukaan persoonallisuus on ihmisen sisäinen psykofyysisten rakenteiden dynaaminen kokonaisuus, joka vaikuttaa siihen, miten ihminen sopeutuu ympäristöönsä.


title: Persoonallisuus

text: Persoonallisuuspiirteiden tutkimuksen tuloksena on hahmottunut käsitys viidestä suuresta persoonallisuuden piirteestä, ja se on persoonallisuuspsykologian alalla laajimmin hyväksytty näkemys. Piirteet ovat käsitteellisesti itsenäisiä ulottuvuuksia. Jokaisen piirteen esiintymisen taso voi eri yksilöissä vaihdella korkeasta matalaan.Persoonallisuuden piirteitä mitataan tavallisesti itsearviointilomakkeella, jossa tutkittavat arvioivat väitelauseiden tai adjektiivien sopivuutta itseensä. Viisi suurta persoonallisuuden piirrettä ovat hierarkkiselta rakenteeltaan yleismaailmallisia. Ne ja niiden alapiirteet on todettu eri-ikäisillä ihmisillä ja erilaisilla tutkimusmenetelmillä useassa maassa. Ekstraversio ja sovinnollisuus ovat hiukan muita piirteitä herkempiä kulttuuriselle kontekstille. Perinnöllisyyden osuus kaikissa viidessä piirteessä on noin 50 prosenttia. Piirteiden suhteellinen pysyvyys nousee korkeimmalle tasolleen 50 ikävuoden jälkeen, mutta niiden keskiarvot vaihtelevat iän myötä, etenkin nuoruudessa ja varhaisaikuisuudessa. Esimerkiksi jännityshakuisuus vähenee iän myötä.


title: Persoonallisuus

text: Persoonallisuus on ajatusten, tunteiden ja käyttäytymisen muodostama kokonaisuus, joka on kullekin ihmiselle luonteenomainen ja melko pysyvä eri tilanteissa ja eri aikoina. Persoonallisuudella on osittain geneettinen perusta, mutta se myös muuttuu ja kehittyy koko elämän ajan yksilön ja hänen ympäristönsä vuorovaikutuksesta, etenkin lapsuusiässä.


title: Persoonallisuus

text: Persoonallisuus kehittyy ja muuttuu selkeimmin lapsilla, mihin vaikuttavat ympäristövaikutukset kuten vanhempien ja muiden ihmisten odotukset, vaatimukset tai kielteinen ja myönteinen palaute. Myös aikuisen persoonallisuus voi muuttua siten, että se parantaa ihmisen mahdollisuuksia toimia ihmissuhteissa ja yhteiskunnassa. Ihmiset muuttuvat aikuisuudessa keskimäärin sosiaalisesti varmemmiksi, sovinnollisemmiksi, tunnollisemmiksi ja tunne-elämältään tasapainoisemmiksi. Aikuisen persoonallisuuden muutoksen taustalla ovat aikuisuuteen kuuluvat ikäsidonnaiset elämäntapahtumat, jotka tuovat ihmiselle uusia kokemuksia ja edellyttävät uusien roolien omaksumista. Myös odottamattomat tapahtumat kuten sairastuminen tai läheisen kuolema voivat vaikuttaa ja toimia elämän käännekohtana. Kielteinen muutos persoonallisuudessa voi tapahtua esimerkiksi parisuhteessa koetun tyytymättömyyden ja turvattomuuden seurauksena.


title: Ominaisuus

text: Perinteisessä aristoteelisessa terminologiassa ominaisuus () on yksi predikaabeleista (se mikä voidaan predikoida). Se on jonkin lajin epäolemuksellinen kvaliteetti (kuten aksidenssi), mutta sellainen kvaliteetti, joka kuitenkin kuvaa luonteenomaisesti tätä lajia, eikä muita lajeja. Esimerkiksi ”kyky nauraa” on ihmislajin ominaisuus tässä merkityksessä, koska se kuvaa ihmislajia, mutta se ei ole aristoteelisessa mielessä olemuksellinen osa ihmisen määritelmää ”järjellinen eläin”.


title: Identiteetti (yhteiskuntatieteet)

text: Vaikka yksilön identiteetti, käsitys itsestä tai minuus, on hyvin subjektiivinen kokemus, muotoutuu se niissä sosiaalisissa kehyksissä jotka yksilöä ympäröivät. Näillä on suuri merkitys siihen, millaisena yksilö ymmärtää itsensä. Ihminen tekee koko ajan havaintoja ympäristöstään ja liittää osan havainnoista osaksi identiteettiään, esimerkiksi vertailun kautta. Identiteetin osaksi hyväksytään ennen kaikkea elementtejä, joita muut ihmiset ja yhteiskunta vahvistavat toiminnallaan ja määrityksillään. Esimerkiksi sukupuolten jakautuminen miehiin ja naisiin vaikuttaa yksilön identiteettiin ennen kaikkea yhteisöllisen tyypittelyn kautta. Tyypittely uusintaa käsitystä miehen ja naisen eroavaisuudesta erilaisin kulttuurisin tavoin. Tapoina voivat toimia esimerkiksi käsitykset miesten ja naisten ammatillisista, fyysisistä, seksuaalisista yms. ominaisuuksista, joiden nähdään eroavan toisistaan määritelmällisesti, muodostaen eri sukupuolet.


title: Sinä

text: Sinä on persoonapronomini, joka viittaa henkilöön, jolle puhe kohdistetaan. Sana "sinä" on yksikön toista persoonaa vastaava pronomini. Yleensä suomen kielessä voidaan jättää subjektina olevat persoonapronominit pois lukuun ottamatta kolmansia persoonia, mikä onkin tavallisinta varsinkin kirjakielessä. Poikkeustapaus on silloin, kun halutaan saada sopiva sananpaino virkkeelle tai lauseelle.


title: Heikki Peltola (tietokirjailija)

text: Peltola määrittelee nosteen "voimaksi, jolla ihmiset nostavat toisiaan". Kirjassaan "Yhtenä" hän lanseerasi käsitteen alimielisyys tarkoittaen ihmisten tapaa aliarvioida itseään ja vähätellä osaamistaan ja saavutuksiaan. Sen vastakohta on ylimielisyys. Kun ihmisellä on sopiva määrä egoa, hän on tervemielinen. Muita Peltolan luomia käsitteitä ovat me-mieli (ajatella ja toimia yhdessä niin, että ihmiset kokevat toimivansa yhtenä), pomokratia (yhteisö, jossa pomot päättävät kaikesta eikä päätöksiä perustella), mentologi (mentoroinnin ja dialogin yhdistelmä) ja ihmeily (ihmeiden näkeminen ja tekeminen).


title: Epävakaa persoonallisuus

text: Epävakaa persoonallisuus ilmenee vaikeuksina ihmissuhteissa. Tunne-elämää leimaa vuoristoratamaisuus sekä nk. "splitting", jossa ajattelu on mustavalkoista ja suhteen toinen osapuoli on vaihtelevasti joko idealisoinnin tai demonisoinnin kohteena. Suhteiden epävakaaseen dynamiikkaan sisältyy siten jatkuva rakastan sinua / vihaan sinua-, tule tänne / häivy täältä -tyyppinen emotionaalinen luotaantyöntäminen ja takaisinvetäminen. Vähäpätöisetkin negatiivisia mielleyhtymiä herättävät vihjeet koetaan uhkaavina, todellisina ja suhteettoman voimakkaina, jolloin syvä pettymys saattaa vallata minuuteissa pitkään jatkuneen positiivisen tunneilmaston. Vuorovaikutusta epävakaan persoonallisuuden kanssa verrataankin munankuorilla kävelemiseen, sillä kielteisten tunnereaktioiden välttäminen edellyttää äärimmäistä varovaisuutta. Konfliktitilanteissa epävakaa persoonallisuus kokee helposti tulleensa loukatuksi ja saattaa katkaista välinsä vain palatakseen myöhemmin ilman sovittelua konfliktia edeltäneeseen tilanteeseen, aivan kuin mitään huolestuttavaa ei olisi edes tapahtunut (nk. "splicing").


title: Mikyys ja tämyys

text:
"Mikyys" eli olion ”se mitä jokin on” tarkoittaa partikulaarisen olion (esimerkiksi ihmisyksilön) universaliteettia eli yleislajisuutta, eli niitä ominaisuuksia, jotka se jakaa muiden saman lajin ("species") olioiden (esimerkiksi kaikkien muiden ihmisten) kanssa. Se vastaa siis kysymykseen ”mikä se on?”. Mikyys vastaa Aristoteleen substanssin käsitettä ja olemusta ("essentia").
"Tämyys" tarkoittaa olion partikulariteettia tai individualiteettia eli yksilöllisyyttä, eli niitä ominaisuuksia tai luonteenpiirteitä, jotka tekevät siitä yksilöolion (esimerkiksi ne tekijät, jotka tekevät tietystä ihmisestä tunnistettavan yksilön).


title: Muinaissaagat

text: Nykytutkimuksessa muinaissaagoja ei kuitenkaan pidetä luotettavina kuvauksina menneisyydestä. Muinaissaagojen tapahtumapaikat ja ajankohdat ovat kirjaimellisesti muinaisia ja myyttisen epämääräisiä, eikä niitä sidota kenenkään tunnetun kuninkaan hallitsijakausiin, kuten tehdään esimerkiksi islantilais- ja kuningassaagoissa. Ne sisältävät myös runsaasti kansansaduille tyypillisiä piirteitä. Monissa muinaissaagoissa sankarit kohtaavat esimerkiksi lohikäärmeitä, peikkoja, kääpiöitä ja muita myös nykyajan fantasiakirjallisuudelle tyypillisiä hahmoja. Toisaalta on kuitenkin esitetty, että muinaissaagat voisivat sisältää kaikuja todellisista historiallisista tapahtumista tai eläneistä henkilöistä. Muinaissaagojen kuvaamille hahmoille on muun muassa etsitty todellisia eläneitä esikuvia, joista tiedetään muiden eurooppalaisten historiallisten lähteiden kautta. Vuosisatojen kuluessa suullisessa perinteessä välittyessään tarinat muinaisesta menneisyydestä ovat kuitenkin muuttuneet ja muokkautuneet. Niille pohjautuvissa muinaissaagoissa kuvatut tapahtumat tai henkilöt eivät enää ole jäljitettävissä todellisiin tapahtumiin ja henkilöihin, eivätkä ne selvennä potentiaalisina esikuvina pidettyjen henkilöiden historiallista identiteettiä millään tavoin. Yhden saagahahmon esikuvana on esimerkiksi voinut olla yksi tai useampi historiallinen henkilö, osa henkilöistä ja tapahtumista taas voi olla puhtaasti fiktiivisiä.


title: Muinaissaagat

text: Muinaissaagat on tutkimuksessa käyttöön otettu termi. Keskiajalla nykytutkimuksessa muinaissaagoiksi määriteltyjä tekstejä ei alkujaan pidetty erillisenä saagalajina. Sen sijaan ne esiintyivät käsikirjoituksissa usein yhdessä kotoperäisten ritarisaagojen kanssa. Muinaissaaga-termin vakiinnutti ja sen ensimmäisen varsinaisen määritelmän laati Carl Christian Rafn (1795–1864) toimittamassaan antologiassa "Fornaldar Sögur Nordrlanda eptir gömlum handritum". Tämä muinaissaagojen kokoelma ilmestyi kolmena niteenä vuosina 1829–1830 ja on toiminut pohjana myös sen jälkeen ilmestyneille antologioille.


title: Muinaissaagat

text: Muinaissaagat () ovat keskiajan Islannissa kirjoitettuja kansankielisiä saagoja, jotka kuvaavat yleensä aikaa ennen Islannin (n. v. 870 alkaen käynnistynyttä) asuttamista ja sijoittuvat tapahtumiensa osalta pohjoiselle pallonpuoliskolle, erityisesti Skandinaviaan. Niiden kirjoittajia ei tunneta. Suullisesti välittyneitä tarinoita alettiin kirjoittaa ylös Islannissa 1200-luvun loppupuolelta alkaen ja niiden kirjoittamista jatkettiin 1500-luvulle saakka. Muinaissaagojen taustalla vaikuttanut suullinen kertomusperinne on kuitenkin hyvin vanhaa ja juontuu germaanisesta sankaritarinoiden perinteestä. Viittauksia muinaissaagojen kertomiin tarinoihin esiintyy kaiverruksina jo hyvin varhaisissa riimukivissä, risteissä ja muissa muistomerkeissä Skandinaviassa, Saksassa ja Brittein saarilla. Vanhimmat ovat arvioiden mukaan 400-luvulta.


title: Saaga

text: Muinaissaagat (isl. "fornaldarsögur") on tutkimuksessa käyttöön otettu termi saagoille, jotka pohjautuvat germaaniselle sankaritarinoiden perinteelle ja sisältävät usein myyttisiä sekä kansansaduille tyypillisiä tarunomaisia ja epätodellisiksi luokiteltuja elementtejä, kuten lohikäärmeitä tai puhuvia eläimiä. Ajallisesti muinaissaagoissa kuvatut tapahtumat sijoittuivat yleensä aikaan ennen Islannin asuttamista, usein hyvin epämääräisesti määriteltyyn muinaiseen menneisyyteen, ja maantieteellisesti taas Islannin ulkopuolelle pohjoiseen Eurooppaan, ajoittain myös sen vähemmän tunnetuille alueille. Muinaissaagoja alettiin kirjoittaa erityisesti 1200-luvun lopulta alkaen, mutta niiden taustalla vaikuttanut suullinen kertomusperinne voi olla hyvinkin vanhaa ja laajalle alueelle Pohjois-Euroopassa levinnyttä. Monissa muinaissaagoissa on havaittavissa myös keskiajan eurooppalaisesta kirjallisuudesta saatuja vaikutteita.


title: Saaga

text:
Keskiajan Islannissa muinaissaagojen katsottiin voivan kertoa islantilaisten esihistoriasta. 1600-luvulla niitä alettiin Ruotsissa ja Tanskassa pitää merkittävänä lähteenä maiden muinaisesta historiasta. Niin kutsuttu gööttiläinen historiankirjoitus näki muinaissaagat tärkeäksi suurvaltaideologian rakennusaineeksi. Muinaissaagoissa kuvatuilla tapahtumilla ja henkilöhahmoilla on saattanut olla yhteyksiä todellisiin ihmisiin ja tapahtumiin, mutta yleensä tämä yhteys on heikko ja epämääräinen. Esimerkiksi eri vuosisadoilla eläneitä ihmisiä voidaan kuvata samassa saagassa. Muinaissaagoja ei voidakaan käyttää historianlähteenä siitä ajasta ja niistä henkilöistä, joita ne kuvaavat. Sen sijaan ne voivat kuvastaa kirjoitusajankohtansa ihmisten maailmankuvaa ja heidän näkemyksiään muinaisesta menneisyydestä.
Säilyneiden käsikirjoitusten perusteella muinaissaagat ovat olleet yksi suosituimmista saagalajeista keskiajan ja reformaation jälkeisen ajan Islannissa. Muinaissaagat ovat vaikuttaneet voimakkaasti myös taiteeseen ja fantasiakirjallisuuteen 1800-luvulta alkaen.


title: Muinaissaagat

text: Keskiajan islantilaisille muinaissaagoiksi määritellyt tekstit olivat islantilaissaagojen ja kuningassaagojen tavoin todennäköisesti historiankirjoitusta. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (esim. "Yngvarr Kaukomatkaajan saaga") ne kuvaavat aikaa ennen Islannin asuttamista ja sijoittuivat Islannin ulkopuolelle pohjoiseen Eurooppaan. Muinaissaagojen katsottiin kertovan islantilaisten muinaisista esi-isistä. Moni islantilainen valtaapitävä suku katsoikin voivansa jäljittää juurensa muinaissaagojen kuvaamiin myyttisiin sankareihin ja jopa pakanajumala Óðinniin saakka.


title: Nuoli-Oddrin saaga

text: Kaukaisesta menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin.


title: Sturlaugr Ahkeran saaga


title: Muinaisjäännös

text: Irtaimia muinaisesineitä ovat Suomessa artefaktit kuten vanhat maasta löydetyt korut, työkalut ja käyttöesineet, joiden omistajia ei tunneta ja jotka ovat arvioitavissa yli sadan vuoden ikäisiksi. Irtaimiin muinaisjäännöksiin lasketaan yleensä kuuluvaksi myös muinaisten yhteisöjen tuottamat jätteet sekä ekofaktit eli ihmistoimintaan liittyvät jäänteet, jotka eivät ole ihmisten valmistamia, mutta joilla kuitenkin on tutkimuksellista arvoa yhteisön toimintaa tutkittaessa, esimerkiksi kotieläinten luut.


title: Suomen muinaislinnat

text: Suomesta tunnetaan varmuudella noin 100 muinaislinna. Näiden lisäksi on olemassa lukuisia epävarmoja kohteita. Suomessa ja luovutetussa Karjalassa on lukuisia kohteita, joiden nimi tai joihin liittyvä perimätieto viittaa muinaislinnaan, vaikka arkeologisia todisteita käytöstä ei ole löytynyt. On myös maankohoumia, joita tiedetään käytetyn puolustus- tai pakopaikkoina, mutta joita ei ole tiettävästi linnoitettu. Tällainen on esimerkiksi Seinävuoren rotkolaakso Tuusniemellä.. Luovutetun Karjalan alueelta tunnetaan 40 muinaislinnan paikkaa ja epävarmoja kohteita alueelta tunnetaan 30.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasia oli kirjallisuuden valtavirtana aina viime vuosatoihin asti. Jo varhaisin kirjallisuus kuten Homeroksen "Odysseia" on täynnä mielikuvituksellisia hirviöitä, samoin kuin muutkin muinaiset eepokset. Keskiajalta tunnetaan esimerkiksi Kuningas Arthuriin liittyvät fantastiset tarinat. Omaksi lajikseen fantasiakirjallisuus erottui romantiikan aikana 1700- ja 1800-lukujen taitteessa. Tällöin sen vastakohtina olivat hahmottuneet realistinen kirjallisuus ja tieteellinen todellisuuskäsitys. Britanniassa syntyi 1800-luvulla lasten fantasian lajityyppi, jonka tunnettu edustaja on Lewis Carrollin "Liisan seikkailut ihmemaassa" (1865). Yhdysvalloissa fantasiakirjallisuutta julkaistiin 1900-luvun alkupuolella etenkin pulp-lehdissä. Ajan tunnettuja fantasiakirjailijoita olivat esimerkiksi Robert E. Howard ja H. P. Lovecraft. Freudilaisuuden nousun myötä fantasiakirjailijat alkoivat ottaa kantaa siihen, ovatko heidän esittämänsä unelmat tosia vai hahmojen alitajunnan heijastumaa.


title: Luonnontiede ja tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuuden ero fantasiakirjallisuuteen nähdään ennen kaikkea niiden suhteessa luonnolliseen ja yliluonnolliseen. Fantasiakirjallisuus kuvaa usein mielikuvitusmaailmaa, kun taas science fictionin perusasetelmana on, että tapahtumat sijoittuvat todellisuuteen, vaikka se sijaitsisi esimerkiksi tulevaisuudessa. Fantasiassa taikuus on keskeistä, tieteiskirjallisuudessa sen sijaan tekniikka ja erilaiset keksinnöt, jotka ovat vielä meille tuntemattomia. Tieteiskirjallisuuden tapahtumaympäristö voisi siis olla todellinen esimerkiksi kaukaisessa tulevaisuudessa. Kaunokirjallisuuden kannalta tieteis- ja fantasiakirjallisuus ovat tapoja luoda kertomukselle nykytodellisuudesta poikkeavat puitteet, joiden avulla kirjailija käsittelee ihmistä ja ihmisyhteisön elämää.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasiakirjallisuudessa esiintyy lähes aina magiaa tai muuta yliluonnollista, tai mahdottomia asioita. Fantasiaromaanissa on usein velhoja, lohikäärmeitä, peikkoja, haltioita, henkiä ja muita mielikuvitusolentoja. Jokaiselle magian tai yliluonnollisen ilmentymälle on olemassa vastavoima, jonka avulla se voidaan torjua tai mitätöidä. Tämä on usein juonen kulun kannalta tärkeää. Fantasiatarinan juoni on tyypillisesti melko kaavamainen. Teoksen teemana on usein hyvän ja pahan välinen taistelu; nuorten fantasiassa usein kasvaminen, jonka sankari kokee matkoillaan. Tarinassa on usein rauhanomainen keskiaikaisenkaltainen yhteisö, jota uhkaa joku maaginen vihollinen. Yhteisön joukosta nousee sankari, joka lopulta kukistaa pahan maagisen voiman usein jollain taikaesineellä tai vastaavalla, joka hänen onnistuu hankkia vaiherikkaan matkan tehtyään. Kirjan tapahtumat sijoittuvat fantasiamaailmaan, joka on usein kuvattu tarkassa kartassa ja joskus erilaisissa liitteissä. Tällaisella fantasiamaailmalla voi olla yhteys meidän todellisuuteemme, kuten jokin kulkureitti, tai sillä ei ole mitään yhteyttä meidän maailmaamme. On myös mahdollista, että fantasiamaailma esiintyy tekstissä vain sieltä tulevien olentojen kautta, kuten kummitustarinoissa.


title: Fantasiakirjallisuus

text:
Kirjallisuudentutkija Kathryn Hume on määrittänyt fantasian kirjallisuuden toiseksi perusyllykkeeksi mimesiksen eli todellisuuden jäljittelyn ohella. Hume määrittelee fantasian poikkeamaksi yleisesti tunnetusta todellisuudesta. Näin määriteltynä fantasia on yläkäsite erilaisille kirjallisuuden lajityypeille.
Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi nykyaikainen fantasiakirjallisuus, tieteiskirjallisuus, maaginen realismi, surrealismi ja absurdismi. Koska fantasiakirjallisuudeksi kutsutaan nykyisin yhtä tällaista alalajia, yläkäsitteenä käytetään usein nimitystä spekulatiivinen fiktio.


title: Suomennettu fantasiakirjallisuus

text: Ensikymmenenluvun uutena suuntauksena oli selvästi aikuiselle lukijakunnalle suunnattu fantasiakirjallisuus. Slipstreamiksi ja uuskummaksi kutsutut teokset ovat madaltaneet raja-aitoja tieteis- ja fantasiakirjallisuuden ja valtavirtakirjallisuuden välillä. Näistä uudistajista on suomennettu muun muassa Stepan Chapmanin "Troikka" (Hannu Blommila 2006) ja Jeff VanderMeerin "Pyhimysten ja mielipuolten kaupunki" (Johanna Vainikainen-Uusitalo 2006). Helsingin SF-seura on jakanut vuodesta 2007 Tähtifantasia-palkintoa vuoden parhaalle suomeksi käännetylle fantasiakirjalle. Tarkoituksena on nostaa esiin kirjallisesti kunnianhimoista fantasiaa.Ngũgĩ wa Thiong’on "Variksen Velho" (Seppo Loponen 2007) ja Ellen Kushnerin "Thomas Riiminiekka" (Johanna Vainikainen-Uusitalo 2008).


title: Pelipeitto

text: Kumpulaisen mukaan spekulatiivinen fiktio tarjoaa kirjoittajille hyvät mahdollisuudet nykyajan erittelyyn – etäännyttämällä voi tehokkaasti käsitellä kipeitäkin aiheita kiihkottomasti. Paras tieteis- ja fantasiakirjallisuus käsittelee aina ihmistä ja ihmisen ongelmia, vaikka viekin tarinan avaruuteen tai rinnakkaismaailmaan. Kumpulaisen mukaan fantasian ja sadun lajityypit valitettavasti sotketaan usein keskenään. Aidossa fantasiassa tulee olla tarttumapinta todellisuuteen.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Aikuiselle lukijakunnalle suunnattu, kaunokirjallisesti kunnianhimoinen fantasiakirjallisuus nousi suomennoksissa vahvasti esiin 2000-luvulla. Muun muassa uuskummaksi kutsutut teokset ovat yhdistäneet fantasiaa ja valtavirtakirjallisuutta uudenlaisella tavalla. Näitä ovat esimerkiksi Jonathan Carrollin "Naurujen maa", Stepan Chapmanin "Troikka" ja Jeff VanderMeerin "Pyhimysten ja mielipuolten kaupunki". Vanhemmista klassikkoteoksista aiemmin kääntämättä jäänyt T. H. Whiten "Muinainen ja tuleva kuningas" käännettiin viimein vuonna 2018.


title: Matala fantasia

text: Matala fantasia () on nimitys, jota käytetään useista fantasiakirjallisuuden alalajeista. Sille on useita häilyviä ja jopa osin ristiriitaisia määritelmiä. Yleensä termiä käytetään kuvaamaan fantasiakirjallisuutta, jossa taikuutta ja yliluonnollisia ilmiöitä esiintyy varsin vähän. Toinen määritelmä termille on fantasiakirjallisuus, jossa taikuus tai muut yliluonnolliset tapahtumat sijoittuvat reaalimaailmaan erillisen fantasiamaailman sijaan. Yhteistä useimmille määritelmille on myös selvä vastakkainasettelu "matalan fantasian" ja paremmin määritellyn "korkean fantasian" välillä.


title: Fiktio kaunokirjallisuudessa

text: Fiktion luonnetta on yksinkertaisinta lähteä tarkastelemaan vertaamalla sen luonnetta referentiaaliseen historialliseen kertomukseen. Historiallinen kertomus, esimerkiksi elämäkerta ja omaelämäkerta, käsittelee nimensä mukaisesti todellisia historiallisia tapahtumia ja historiallisia henkilöitä. Historiallisessa tekstissä henkilökuvaus pysyy objektiivisena: Kertoja ei voi tietää kirjoituksensa kohteen tuntemuksia ja ajatuksia tai liikkua mielensä mukaan ajallisissa rakenteissa. Fiktiivisessä ei-referentiaalisessa kertomuksessa sekä tarinan henkilön psyykeen kuvaus sekä vapaa aikajärjestys ovat mahdollisia. Juuri tämä fiktion vapaus esittää vaikka kokonainen elämä yhtenäisenä kokonaisuutena myös lyhyen tarina-ajan sisällä erottaa parhaiten nämä kaksi kirjallisuuden lajia - fiktion ja historiankirjoituksen - toisistaan.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasiakirjallisuuden kautta on mahdollisuus kyseenalaistaa totuttuja käsityksiä. Postmodernia fantasiaa ovat kirjoittaneet Catherynne M. Valente ja Hal Duncan. Valente on käyttänyt nimitystä mythpunk kirjallisuudenlajista, joka käyttää vanhoja myyttejä, tekstejä ja kulttuuri-ilmiöitä kyseenalaistaakseen vanhat arvot. Valenten ja Duncanin teksteille on ominaista sukupuoliroolien ja valtarakenteiden rikkominen. He edustavat fantasiakirjallisuutta, jossa teksti ei nojaa perinteiseen maailmanluontiin vaan kielen, hahmojen ja merkitysten monikerroksisuuteen. Tämä piirre liittyy surrealistisen fantasian perinteeseen.


title: Jyväskylän yliopiston fysiikan laitos

text: Materiaalifysiikan tutkimusta tehdään Nanoscience Center -tutkimuskeskuksessa (NSC), jossa on välineistöä nanorakenteiden valmistamiseen ja karakterisointiin: puhdastila, häiriösuojatut mittaushuoneet, laserlaboratoriot sekä virus- ja soluviljelytiloja. Suomen Akatemia on nimennyt Aalto-yliopiston matalien lämpötilojen kvantti-ilmiöiden ja komponenttien tutkimusta tekevän fysiikan yksikön huippututkimusyksiköksi vuosiksi 2012–2017. Yksiköllä on toimintaa myös Jyväskylän yliopistossa.


title: Ydinfysiikka

text: Ydinfysiikan sovelluksia löytyy monilta yhteiskunnan osa-alueilta: Ydinvoimalla tuotettiin vuonna 2009 maailman sähköenergiasta 14%. Lääketieteessä käytetään laajalti ydinfysiikkaan perustuvia kuvausmenetelmiä, kuten magneettikuvaus, varjoainekuvaukset ja positroniemissiotomografia, sekä sädehoitoa syöpää vastaan. Yhdeksällä maailman valtiolla tiedetään olevan varastoituina ydinaseita. Geologiassa ja arkeologiassa käytetään radioaktiivisuuteen perustuvia ajoitusmenetelmiä, kuten radiohiiliajoitusta.


title: Fysiikka

text: Ydinfysiikka on yksi käytännön elämän tärkeimmistä fysiikan haaroista. Ydinfysiikan tutkimukset mullistivat koko energiatalouden ja energiantuotannon; energiaa pystyttiin tuottamaan fission avulla aiempaa enemmän. Ennen ydinfysiikan valjastamista yhteiskunnalliseen, rauhanomaiseen, käyttöön sitä hyödynnettiin sotatoimissa. Ensimmäinen sotilaskäytössä ollut atomipommi pudotettiin 6. elokuuta 1945 Hiroshimaan ja kolmea päivää myöhemmin Nagasakiin. Ydinfysiikalla on kuitenkin paljon rauhanomaisia sovellutuksia lääketieteessä ja muilla aloilla.


title: Jyväskylän yliopiston fysiikan laitos

text: Ydin- ja kiihdytinfysiikan yksikkö koostuu kahdeksasta tutkimusryhmästä. Yksikössä harjoitetaan teoreettista tutkimusta ydinmalleista ja heikosta vuorovaikutuksesta. Pääosassa tässä yksikössä kuitenkin on fysiikan laitoksen oma iso syklotroni ja pienemmät hiukkaskiihdyttimet, joiden avulla tehdään materiaalitutkimusta, säteilykestävyysmittauksia ja valmistetaan lääketieteellisiä isotooppeja. Suomen Akatemia nimesi laitoksen ydin- ja kiihdytinpohjaisen fysiikan yksikön huippututkimusyksiköksi vuosiksi 2006–2011. Yksikkö jatkoi huippututkimusyksikkönä myös vuosina 2012–2017. Kiihdytinlaboratorio on koko matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan kallein yksittäinen projekti.


title: Juha Äystö

text: Fyysikkona Äystö on erikoistunut ydinfysiikkaan ja hiukkastutkimukseen. Keskeisen osan hänen tutkimustaan ovat muodostaneet Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen hiukkaskiihdyttimellä tehdyt kokeet. Hänellä on pitkä kokemus kiihdytinpohjaisen fysiikan tutkimuksesta. Äystö oli jo uransa alussa 1974 rakentamassa Jyväskylän yliopiston ensimmäistä hiukkaskiihdytintä (mallinimi MC-20) ja sen suihkuputkilinjastoa.


title: Jussi Timonen (professori)

text: Timonen teki sekä fysiikan perustutkimusta että sovelsi tieteellistä osaamistaan ja erinomaista fysikaalisten ilmiöiden analysointikykyään hyvin monipuolisesti ja rohkeasti kokeillen eri tieteenalojen tarpeisiin. Tutkimuskohteina oli erilaisia ongelmia niin teoreettisen fysiikan piiristä kuin biologian solutason mekanismienkin parista. Fysiikkaa Timonen sovelsi yhtä hyvin metsäteollisuuden, lääketieteen, biologian kuin ydinvoimaturvallisuuden tarpeisiin. Hänellä oli monipuolinen yhteistyöverkosto. Hänen kykyään hankkia rahoitusta tutkimusprojekteihin on luonnehdittu ilmiömäiseksi. Hän oli hankkimassa esimerkiksi pääosin Euroopan aluekehitysrahaston rahoittamaa röntgensäteilyä käyttävää tomografialaitteistoa Jyväskylän yliopistolle (2009). Professori Timonen oli mukana ainakin yhdessä patentissa, joka liittyy luuston rakenteen ja sen poikkeamien non-invansiivisen tutkimusmenetelmään ultraäänellä. Menetelmä on lisensioitu käyttöön myös Suomessa.


title: Ari Koskinen (kemisti)

text: Synteettisten menetelmien kehittäminen keskittyy pääasiassa kemiallisissa reaktioissa vaikuttavien heikkojen vuorovaikutusten toimintamekanismien ymmärtämiseen kemikaalien reaktiivisuuden kontrolloimiseksi hienovaraisten rakenteellisten vaikutusten avulla. Heikot vuorovaikutuksiin pohjautuvat sidokset luetaan kuuluvaksi niin kutsuttuun supramolekulaariseen kemiaan. Tutkimuskohteita ovat esimerkiksi epäsymmetriset syklopropanaatioreaktiot. Katalyysin alueella kiinnostuksen kohteena ovat erilaiset epäsymmetriset oksidaatiomenetelmät. Uusimpana tutkimuskohteena on enantiokontrolloitujen hiili-hiili-sidosten muodostaminen käyttämällä reagenssina kiraalia fosfonaattia tai organokatalyysiä (tai mahdollisesti organometallikatalyyttiä).


title: Jari Ylänne

text: Solubiologina Ylänteen tutkimuskohteena ovat pitkään olleet proteiinit. Hän on soveltanut niiden tutkimuksessa useita erilaisia menetelmiä ja tarkastellut niitä monitieteisesti. Hän on tutkinut proteiineja mm. biokemian, molekyylibiologian, rakennetutkimuksen ja solubiologian menetelmien avulla. Tutkimuksessaan professori Ylänne on pyrkinyt selvittämään, miten solu tunnistaa ympäristönsä mekaanisia ominaisuuksia muodostaessaan kudosrakenteita. Näitä rakenteita ovat esimerkiksi solun sisäisen tukirankaan () linkittyvät voimasensorit, jotka laukaisevat erilaisia signaloivia tapahtumia. Ylänteen johtama tutkimusryhmä ("Cell Adhesion and Cytoskeleton Dynamics", ) on teemaan liittyen tutkinut, miten poikittaiset filamiinirakenteet säätelevät solun adheesiota ja muuttumista. Filamiinit ovat isoja proteiineja, joilla on useita erilaisia tehtäviä. Ylänteen ryhmä on selvittänyt mm., että filamiini vuorovaikuttaa useiden muiden proteiinien kanssa muodostaen erilaisia rakenteita. Filamiinien rakenteen ja perustoiminnan selvittämisen jälkeen Ylänne ryhmineen aikoo selvittää, miten filamiinien vuorovaikutusta voidaan säädellä ja miten vuorovaikutus liittyy solun toiminnan säätelyyn. Ylänne on käyttänyt tutkimuksessaan banaanikärpästä ("Drosophila melanogaster") tutkimuslajina, jonka avulla hän on osoittanut, että solun tukirankaan linkittyvillä voimasensoreilla on olennainen merkitys morfogeneettisissä prosesseissa oogeneesin aikana.


title: Ari Virtanen

text: Fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratorio on osallistunut kansainväliseen Horisontti 2020-tutkimusohjelmaan. Osana sitä laitoksella toimi vuosina 2014–2015 kaksivuotinen tutkimushanke, jota koordinoi Leibnizin innovatiivisen mikroelektroniikan instituutti (). Hankkeen tavoitteena oli kehittää tavallisista muistipiireistä paremmin säteilyä kestäviä malleja. Virtasen tutkimusryhmä osallistui hankkeeseen. Ryhmän laboratoriossa komponentteja on mahdollista tutkia sopivissa säteilyolosuhteissa, jotka vastaavat avaruudessa normaalisti vallitsevaa tilannetta. Hankkeella on myös yhtenä päämääränä fysiikan ja laajemmin tieteen popularisoiminen, sillä tutkimusten avulla säteilyn vaikutuksia voidaan havainnollistaa suurelle yleisölle.


title: Jouni Suhonen

text: Suhonen nimitettiin elokuun alussa 1998 fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Professorina hänen erikoistumisalansa on teoreettinen fysiikka ja varsinkin ydinrakenteiden teoria. Hän on tehnyt teoreettisen fysiikan perustutkimusta ja myös opettanut sen kysymyksiä. Hän on johtanut vuodesta 1998 teoreettisen fysiikan tutkimukseen erikoistunutta tutkimusryhmää. Vuosina 2012–2017 Suhosen työryhmä toimi osana Suomen Akatemian nimeämää ydin- ja kiihdytinfysiikan huippututkimusyksikköä, jota johti professori Rauno Julin. Huippuyksikössä oli yhteensä neljä tutkimusryhmää, joista kaksi ryhmää tutki kokeellisesti ytimien perustilojen ja viritystilojen käyttäytymistä, ja yksi ryhmä kehitti ionisuihkuja ja etsi niille käytännön sovellutuksia materiaali- ja biofysiikan aloilta. Suhosen ryhmä teki yksikön muiden tutkimusryhmien saamien tulosten analysointia teoreettisten mallien pohjalta.


title: Päihdepolitiikka

text: Kontrolloidun saatavuuden mallissa on lainsäädännöllä asetettu eriasteisia velvoitteita päihteiden myyjälle. Myynti voi olla luvanvaraista ja myynnille voidaan asettaa erilaisia rajoitteita, kuten ikärajoja. Esimerkiksi tupakan ja mietojen alkoholijuomien myynti on sallittu vain yli 18-vuotiaille. Alkoholin anniskelupaikkojen, kuten baarien ja ravintoloiden tulee täyttää lain määräämät kriteerit voidakseen anoa anniskeluoikeuksia ja myydä alkoholijuomia.


title: Päihdepolitiikka

text: Täyskiellolla tarkoitetaan tilannetta, jossa päihteen tuotanto, jalostus ja kauppa on kiellettyä. Myös hallussapito voidaan kieltää. Suomessa huumausainelaissa määrätään suuri joukko päihteitä huumausaineiksi, ja niiden tuotanto, jalostus, maahantuonti, kauppa ja hallussapito on kiellettyä. Laissa voidaan sallia määrättyjen aineiden käyttö muun muassa lääketieteellisiin tai teollisiin tarkoituksiin.


title: Päihteiden kielto

text: Päihteiden kielto tarkoittaa historiallisia tapahtumia sekä kehityskulkua, joiden seurauksena useimmista päihteistä on tehty kiellettyjä ja nykyistä asiaintilaa, jota ylläpidetään poliittisesti. Kiellolla pyritään rajoittamaan ja vähentämään päihteiden kysyntää ja saatavuutta. Päihteiden kielto on johtanut siihen, että useimmat psykoaktiiviset aineet ovat huumausaineiksi luokiteltuja ja niiden luvattomasta hallussapidosta, valmistuksesta, käytöstä sekä myynnistä rangaistaan. Maailman terveysjärjestö WHO:n ja Euroopan huumeseurantakeskus EMCDDA:n tutkimuksissa on sittemmin todettu ettei rangaistavuudella ole vaikutusta käytön yleisyyteen.


title: Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa

text: Kun kuvaohjelman sisältö on kaikille sallittussa mainittua voimakkaampaa, annetaan kuvaohjelmalle korkeampi ikäraja ja ikärajan syistä kertova sisältömerkintä/-merkinnät. Sisältömerkintä kertoo ikärajan perusteen eli lapsille haitallisen sisällön aiheen. Lapsille haitallista sisältöä on väkivaltainen, seksuaalinen, ahdistusta aiheuttava tai muu näihin rinnastettava sisältö, kuten päihteiden käyttö.


title: Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa

text: Kuvaohjelmien ikärajat tarkoittavat elokuvissa, televisio-ohjelmissa ja videopeleissä käytettyjä merkintöjä, joilla kuluttajia varoitetaan ohjelmien lapsen kehitykselle haitallisista sisällöistä. Vuosina 2001–2011 käytössä olleet Valtion elokuvatarkastamon asettamat ikärajat ja niiden merkinnät muuttuivat vuoden 2012 alussa. Ikäraja-asteikko muuttui samaksi kuin peleissä käytössä olevassa PEGI-järjestelmässä. Kuvaohjelmien tarjoaminen ilman ikärajamerkintää (ja sisältösymbolia) on kiellettyä. Merkintöjä ei saa käyttää, jos kuvaohjelma ei ole Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskuksen tai sen kouluttaman luokittelijan luokittelema.


title: Kesäaika

text: Kesäaikajärjestelyn tarkoituksena on saada kesän ajan aamuinen valo vastaamaan paremmin ihmisten valveillaoloaikaa ja työskentelyaikoja kouluissa ja työpaikoilla. Jos normaaliaikana aurinko esimerkiksi nousisi kello 4.30 ja laskisi 20.00, kesäaikaa käytettäessä nousuaika on 5.30 ja laskuaika 21.00. Vuorokauden valoisat tunnit siirretään näin iltaan sen sijaan, että ne kuluisivat ”hukkaan” ihmisten vielä nukkuessa. Kesäajan vaikutus on voimakkain korkeilla leveysasteilla sijaitsevissa maissa (pohjoinen Eurooppa) keväällä ja syksyllä. Koska ihmisten elämänrytmi on nykyisin painottunut iltaan, tämä lisää ihmisten aktiivista aikaa tunnilla.


title: Päihteiden haittojen vähentäminen

text: Dekriminalisoinnilla tarkoitetaan päihteen käyttäjien rankaisemisen lopettamista tai vähentämistä. Dekriminalisoimalla laittomaksi määriteltyjen päihteiden käyttö pyritään ehkäisemään käyttäjien syrjäytymistä. Dekriminalisointi helpottaa myös hoitoon hakeutumista, kun käyttäjän ei tarvitse pelätä rangaistusta myönnettyään käyttönsä viranomaisille. Käytön dekriminalisoinnin ajatellaan vapauttavan myös poliisin voimavaroja käyttäjien jahtaamisesta suurempien rikosten selvittämiseen. Dekriminalisoinnin myötä päihteiden käyttö ei ole enää rikosoikeudellinen ongelma vaan sosiaalinen ja lääketieteellinen kysymys. Päihteiden dekriminalisointi on kiistanalainen kysymys.


title: Sään ennustaminen

text: Ilmakehämalli ei ole tilastollinen vaan fysikaalinen malli: sen perustana eivät ole vanhat säätilastot vaan yhtälöillä kuvattu tieto ilmakehän tilaa kuvaavien muuttujien (lämpötila, kosteus, virtaus, paine) suhteessa toisiinsa. Ilmakehä kuvataan pistejoukkona, ja yhtälöillä kerrotaan miten muuttujien arvot kussakin pisteessä riippuvat muiden muuttujien arvoista samassa ja naapuripisteissä. Laskentapisteiden välimatka määrittää sekä mallin erottelukyvyn että sen tarvitseman tietokonetehon tarpeen. Tulevaisuuden ennustamisessa lähdetään nykytilasta, lasketaan suureiden muutosnopeudet ja niiden avulla lasketaan ilmakehän uusi tila lyhyen ajan eli aika-askelen kuluttua. Uuden tilan avulla määritetään uudet muutosnopeudet kussakin laskentapisteessä, ja näin edetään aika-askel kerrallaan halutun pituisen ennustusjakson verran.


title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Suomessa tuli vuoden 2012 alussa voimaan uusi kuvaohjelmalaki. Sen mukaan elokuville, samoin kuin muillekin kuvaohjelmille, voidaan asettaa 7, 12, 16 tai 18 vuoden ikäraja, joka on merkittävä sitä tarkoittavalla symbolilla. Ikärajan asettaa Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikön kouluttama kuvaohjelmaluokittelija tai KAVIn virkamies, jonka tehtäviin luokittelu kuuluu. Ikäraja on asetettava, jos elokuva väkivaltaisuutensa tai seksuaalisen sisältönsä vuoksi tai ahdistusta aiheuttamalla taikka muulla näihin rinnastettavalla tavalla on omiaan vaikuttamaan haitallisesti lapsen kehitykseen. Yleisö voi pyytää KAVIlta ikärajan tarkistusta. Tämä tapahtuu menemällä kansallisen AV-instituutin ylläpitämälle nettisivulle http://www.ikarajat.fi/ ja antamalla siellä yleisöpalaute kohdassa "Pyydä ikärajan tarkistusta". Ennen tarkistuspyyntöä sen esittävän katsojan on syytä selvittää mistä syystä ikäraja on se mikä se on ja mitkä tuon ikärajan määräyssyyn ikärajakriteerit sekä senhetkisessä että pyydetyssä uudessa ikärajaluokassa ovat. Näistä asioista löytyy kattavasti tietoa edellä mainitulta nettisivulta. Voi myös hankkia tietoa siitä mitä ikärajoja sama elokuva muissa maissa on saanut jos haluaa vedota siihen tarkistuspyynnössään että jonkun toisen maan ikärajaluokitus samalle elokuvalle poikkeaa suomalaisesta luokituksesta merkittävästi. Tällöin uudelleenluokituspyynnössä on syytä mainita minkä maan suomalaisesta poikkeavaan luokitukseen vetoaa. Ikärajan tarkistusta pyytävältä kyseinen nettisivu kysyy miten eri ikärajaperusteiden kriteerit hänen mielestään täyttyvät. Lisäksi pyyntöä voi perustella vapaamuotoisesti, tässä kentässä voi esimerkiksi mainita saman elokuvan ikärajan jossain muussa maassa jos katsoo sen tarpeelliseksi. Pyynnön saatuaan kansallinen AV-instituutti luokittelee elokuvan uudestaan ja antaa pyynnön esittäjälle tiedon pyynnön johdosta tehdystä päätöksestä. Kansalliselle AV-instituutille voi tällaisen suoran ikärajan muutospyynnön lisäksi esittää myös vapaamuotoista palautetta ikärajakriteereistä jos yksittäinen kansalainen katsoo näkemänsä elokuvan ikärajan olevan syystä tai toisesta virheellinen huolimatta siitä että asetetun ikärajan kriteerit täyttyvät.


title: Sikiön alkoholioireyhtymä

text:
Suomessa on aika ajoin keskusteltu siitä, tulisiko lastensuojelulaki ulottaa koskemaan myös syntymätöntä lasta. Tämän perusteella esimerkiksi sikiön kemiallinen pahoinpitely nähtäisiin laittomana tilanteena johon voitaisiin puuttua myös ilman päihteitä käyttävän äidin tahtoa. Tällä hetkellä äidin sikiövauriota aiheuttavaa päihteidenkäyttöä ei ole ulotettu tahdonvastaisen hoidon indikaatioksi tai kriminalisoitu kuten esimerkiksi Norjassa.
Päihteitä käyttäville äideille ja osin perheille on tarjolla erityyppisiä palveluja. Näissä on havaittu, että alkoholisteista noin kaksi kolmesta pystyy vähentämään tai lopettamaan juomistaan merkittävästi osallistuessaan hoitoon, jossa yhdistyvät raskauden seuranta, jatkuva terveyskasvatus ja psykososiaalinen tuki. Loput jatkavat usein vuosia jatkuvaa juomistaan. Juominen on saattanut alkaa 10–15-vuotiaana ja jatkua parikymmentä vuotta. Pahimmillaan tällaisissa tilanteissa syntyy alkoholin vaurioittamia FAS-lapsia. Narkomaaninaiset ovat keskimäärin 25-vuotiaita eli hiukan nuorempia kuin alkoholisoituneet synnyttäjät. Raitistuminen ei ole tavallista heidänkään piirissään. Äitiyspoliklinikalla toteutettu korvaushoito voi parantaa ennustetta, koska tutkimukset osoittavat, että korvaushoidossa olevan narkomaanin raskaus sujuu paremmin ja lapsi syntyy paremmassa kunnossa kuin kadulta huumeensa ostavan äidin.


title: Norjan löytäminen

text: Norjan löytäminen (isl. "Fundinn Noregr") on toinen niistä keskiajan islantilaiseen saagakirjallisuuteen kuuluvista teksteistä, jotka luetaan myyttisestä Fornjótr-jättiläisestä ja tämän suvusta kertoviin tarinoihin ("Frá Fornjóti ok hans ættmönnum"). Toinen näistä sisällöllisesti samalle tarinamateriaalille ja mahdollisesti samasta lähteestä juontuva teksti on pelkästään Flateyjarbók-käsikirjoituksessa säilynyt "Hversu Noregr byggðist". "Norjan löytäminen" kertoo Norjan synnystä myyttisessä alkuhämärässä ja kuvaa samalla muutamien norjalaisten kuninkaiden polveutumista tarinassa mainituista myyttisistä ja tarunhohtoisista hahmoista. Teksti käsittelee samankaltaista tarinamateriaalia kuin useat muinaissaagat, minkä vuoksi myös "Norjan löytäminen" luetaan muinaissaagoihin, vaikka se poikkeaakin näistä muodoltaan ja tyyliltään. "Norjan löytäminen" ei ole itsenäinen saaga vaan 1100-luvun lopulla tai 1200-luvun alussa kirjoitetun "Orkneylaisten saagan" aloittava, kolme lukua käsittävä osio. Se on säilynyt esimerkiksi Flateyjarbókissa. "Norjan löytäminen" on ilmestynyt suomeksi teoksessa "Egill Yksikätinen. Muinaissaagoja Pohjolasta" (Helsinki: Finn Lectura, 2013) sekä osana Antti Tuurin kääntämää "Orkneylaisten saagaa" (Helsinki: Otava, 2008).


title: Norjan kirjallisuus

text: Muinaisnorjan kieli jäi elämään Islantiin, kun taas Norjassa puhekieli alkoi lähetä tanskaa ja ruotsia, joten kirjallinen yhteiskulttuuri Norjan ja Islannin välillä päättyi. Vuoden 1380 jälkeen voidaan kuitenkin puhua norjalais–tanskalaisesta yhteiskirjallisuudesta, kun maan valtiollinen keskus siirtyi Kalmarin unionin myötä Kööpenhaminaan ja tanskaa alettiin käyttää Norjassa kirjakielenä hallinnossa ja uskonpuhdistuksen jälkeen myös kirkossa. 1500-luvulle saakka kirjallinen elämä oli Norjassa hyvin vähäistä, mutta balladit, kansanrunot ja tarinat jatkoivat elämäänsä suullisena perintönä, näistä ehkä tunnetuimpana "Draumkvedet" ("Unilaulu").


title: Norjan kielipolitiikka

text: Saamelaiskielillä on Norjassa noin 15 800 puhujaa. Norjan saamelaiskielet ovat eteläsaame, luulajansaame, piitimensaame ja pohjoissaame. Norja on määrällisesti eniten saamelaisia ja saamelaiskieliä puhuvia. Saamelaiskielillä on virallinen asema Porsangin, Kaarasjoen, Tenon, Uuniemen, Koutokeinon, Kaivuonon, Tysfjordin ja Snåsan kunnissa. Koutokeino on saamelaisten tärkeimpiä kulttuurikeskuksia, Snåsa on eteläsaamen tärkein keskus. 1860-luvulta eteenpäin saamelaiskielten puhujiin kohdistettiin norjalaistamistoimia, ja kielet alkoivat elpyä vasta 1970-luvulla.


title: Norjan kieli

text: Norjan kieli on Norjan kuningaskunnan virallinen kieli, joka kuuluu kansankielisessä muodossaan skandinaavisten kielten läntiseen haaraan. Norjassa ei ole yhtä yhtenäistä kirjakieltä, vaan kaksi virallista kielimuotoa, kirjanorja eli bokmål ja uusnorja eli nynorsk. Kielimuodot ovat alkuperältään varsin erilaisia ja eroavat selvästi toisistaan. Niiden kannattajien välillä on esiintynyt aika ajoin katkeriakin kieliriitoja. Yhteensä norjan puhujia on 4,7 miljoonaa, joista 4,6 miljoonaa Norjassa.


title: Norjan väestö

text: Saame on virallinen kieli Koutokeinon, Kaarasjoen, Kåfjordin, Lavangenin, Uuniemen, Porsangin, Tenon, Tysfjordin ja Snåsan kunnissa. Norjassa puhutaan kolmea saamenkieltä: pohjoissaamea, eteläsaamea ja luulajansaamea. Kveeni ja kaksi eri romanikieltä mainitaan Norjan kielipolitiikan määrittelyssä suojeltavina ja elvytettävinä kielinä.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Norjan kielipolitiikka tarkoittaa Norjan valtion suhdetta eri kieliin ja eri kieliä puhuviin ihmisryhmiin. Norjassa on yksi virallinen kieli (norja) ja kolme vähemmistökieltä (saame, kveeni ja romani). Huippuvuorilla puhutaan myös venäjää ja puolaa, mutta niillä ei ole virallista asemaa.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Kveeniä eli "ruijan murteita" puhuvat kveenit Tromssan ja Finnmarkin lääneissä. Kielellä on Norjassa noin 6 500 puhujaa. Kuten saamelaiskielienkin puhujiin, myös kveeneihin kohdistettiin norjalaistamistoimia. Samoin kuin saame, kieli alkoi elpyä 1970-luvulla ja vuodesta 2006 lähtien kieltä on voinut opiskella Tromssan yliopistossa. Kveeni on virallinen kieli Porsangissa.


title: Norjan kieli

text: Viikinkiajalla, 800-1300-luvuilla, muinais-skandinaavinen kantakieli eriytyi kahdeksi päähaaraksi, läntiseksi ja itäiseksi. Länsi-skandinaavisten alkumuotoa puhuttiin Norjassa, Islannissa ja Färsaarilla. Sitä kutsutaan norjassa nimellä ’norrønt’, suomessa siitä käytetään rinnakkain nimityksiä muinaisnorja ja muinaisislanti. Norjalaisessa lukiossa opiskellaan yhä muinaisislannin perusteita, jotta norjalaiset osaisivat edes jossain määrin lukea kansallisrunouttaan sen alkuperäisessä muodossa. Muinaisnorja on kuitenkin hyvin erilaista kuin nykyinen norjan kieli; siinä on esimerkiksi neljä sijamuotoa nykyisen kahden sijaan.


title: Norja

text: Norjassa on inhimillisen kehityksen indeksin mukaan maailman korkein elintaso. Maan vaurauden perustana ovat energiavarat: öljy, maakaasu ja vesivoima. Myös kalastuksessa ja kalankasvatuksessa Norja on maailman johtavia maita. Maassa puhutaan norjaa, jota kirjoitetaan kahdella eri kirjakielellä (kirjanorja ja uusnorja), ja kolmea saamelaiskieltä. Norja on menestyvä talviurheilumaa, joka on järjestänyt kahdet olympialaiset. Norja kuuluu Natoon, mutta on jättäytynyt Euroopan unionin ulkopuolelle. Se on kuitenkin EFTA:n jäsenenä mukana ETA-alueessa.


title: Norja

text: Norjan kuningaskunta (kirjanorjaksi "Kongeriket Norge", ) eli Norja on perustuslaillinen monarkia Pohjois-Euroopassa. Maa kuuluu Pohjoismaihin ja Skandinaviaan. Se on Ruotsin länsi- ja Suomen pohjoisnaapuri, ja sillä on yhteistä rajaa myös Venäjän kanssa. Pinta-alaltaan varsinainen Norja (manneralue lähisaarineen) on kolmanneksi suurin Pohjoismaa. Väestöltään Norja on Pohjoismaista neljänneksi suurin. Norjalle kuuluu myös Huippuvuoret ja muita merentakaisia alueita. Vuonot ja vuoret ovat Norjan maiseman keskeisiä elementtejä. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Oslo.


title: Hovikirjallisuus

text: Hovikirjallisuudelle läheinen lajityyppi on ritariromaani, joka kukoisti 1100-luvun lopulta 1300-luvulle. Molemmat ovat kansankielisiä ja niillä on monia yhtymäkohtia. Hovikirjallisuuden aiheet liittyvät lähes yksinomaan rakkauteen, kun taas ritariromaanit ovat aihepiiriltään laaja-alaisempia. Ne käsittelevät uskomattomia seikkailuja, ristiretkiä ja eroottista ritarirakkautta. Ritariromaaneissa on runsaasti yliluonnollisia aiheita sekä satuainesta antiikista ja itämailta.


title: Ritariromaani

text: Alun perin ritariromaanit oli kirjoitettu hovipiirien viihdykkeeksi, mutta kirjapainotaidon myötä ne levisivät suuren yleisön ulottuville. Ritariromaanit kuvasivat ritareiden elämää romantisoidulla ja liioittelevalla tavalla. Tärkeitä teemoja olivat keskiaikaiset ritari-ihanteet, rohkeus, jalous ja vasallin uskollisuus herraansa kohtaan. Keskeinen aihe oli myös ritarin ylevä ja palvova rakkaus ylhäiseen naiseen, esimerkiksi Lancelotin rakkaus kuningatar Guinevereen.


title: Ritariromaani

text: Myöhäiskeskiajalla ritariromaanit alkoivat menettää suosiotaan, ja muun muassa Miguel de Cervantes parodioi romaanissaan "Don Quijote" aiempia ritariromaaneja. Ritariromaanit ovat kuitenkin jatkuvasti innoittaneet sekä runoilijoita että säveltäjiä, muun muassa Richard Wagner on tehnyt oopperan Tristanista ja Isoldesta.


title: Ritariromaani

text: Ritariromaanit olivat kansankielellä kirjoitettuja, ritareista kertovia runo- tai proosateoksia, joiden kukoistuskausi oli 1100–1300-luvulla. Lajityyppi kehittyi Ranskassa ja levisi sieltä muualle Eurooppaan. Suosittuja aiheita olivat kuningas Arthuriin ja pyöreän pöydän ritareihin liittyvät tarinat sekä kertomukset Tristanin ja Isolden rakkaudesta.


title: Ritari

text: Ritariromaanien kukoistuskausi oli 1100–1300-luvuilla. Ne olivat kansankielellä kirjoitettuja ritareista kertovia runo- tai proosateoksia, joka kuvasivat ritareita romantisoiden. Suosittuja aiheita olivat kuningas Arthur ja pyöreän pöydän ritarit sekä Tristan ja Isolde. Tärkeitä teemoja olivat ritari-ihanteet ja palvova rakkaus ylhäiseen naiseen. Myöhemmin uskonnollinen mystiikka, kuten Graalin malja, sai keskeisen sijan.


title: Romaani

text: Rakkausromaanissa tarina keskittyy kahden henkilön, yleensä miehen ja naisen, välisen rakkauden ympärille. Romanttisessa rakkaudessa rakastaja kohdistaa tunteensa tiettyyn ihmiseen ja kaipaa likeiseen yhteyteen rakastettunsa kanssa. Romanttinen rakkaus on luonteeltaan seksuaalista ja toteuttaa idealistista rakkauskäsitystä. Rakkausromaani vahvistaa sen yhden ainoan myyttiä, jossa täydellistyminen voi tapahtua. Sukupuolieron vuoksi rakkausromaaneissa päähenkilöt toteuttavat maskuliinisiksi ja feminiiniksi luokiteltuja kulttuurisia piirteitä. Näitä piirteitä miesten kohdalla ovat erityisesti voimakkuus, aktiivisuus ja rationalismi. Nainen kuvataan tyypillisesti hieman passiivisemmaksi, tunteelliseksi ja herkäksi. Sankarittaret ovat myös kauniita: jos naiset eivät pidä itseään kovin viehättävinä, heillä on jokin kompensoiva erityispiirre. Yleensä rakkausromaanien sankarittaret ovat myös monipuolisemmin kuvattuja kuin miehet. Rakkausromaanin tyypillisiä mieshahmoja on yleensä vain kaksi: voimakas ja maskuliininen, vaikeasti taltutettava sankari ja feminiinisiä piirteitä omaava tunteellinen mies.


title: Romaani

text: Rakkausromaanit ovat omalta osaltaan rakentaneet länsimaisen kulttuurin piirissä yleiseksi muodostunutta käsitystä rakkauden ainutlaatuisuudesta. Tätä kautta rakkaus on myös saanut etuoikeutetun aseman avioliiton ainoana ehtona. Rakkausromaanit uusintavat ja toistavat vakiintuneita konventioita ja representaatioita romanssikaavallaan. Samalla ne myös tuottavat rakkauden jo yleisesti omaksuttua kieltä. Tyypillisessä rakkausromaanissa tarinan loppu on onnellinen, ja monien vaikeuksien ja väärinkäsitysten jälkeen pääpari saa toisensa. Tunnettuja esimerkkejä ovat muun muassa Jane Austenin "Ylpeys ja ennakkoluulo" (1813) ja Charlotte Brontën "Kotiopettajattaren romaani" (1847). Uudempia rakkausromaaneiden kirjoittajia ovat muun muassa Danielle Steel ja Catherine Cookson.


title: Amadis de Gaula

text: Espanjassa "Amadis de Gaulan" ja lukuisten sitä seuranneiden (useimmiten heikkotasoisempien) ritariromaanien mahtava suosio ajoittuu verrattain myöhäiseen aikaan, keskiajan ja uuden ajan alun väliseen siirtymävaiheeseen 1500-luvulle. Aikalaislukijoiden näkökulmasta ritariromaanien maailmaa voineekin pitää vielä jossakin määrin tutun oloisena, mutta vahvasti nostalgian sävyttämänä.


title: Romaani

text: Rikosromaani on lajina monipuolinen ja monimuotoinen. Osa teoksista on kaavamaista viihdettä, osassa taas pohditaan kunnianhimoisesti yhteiskunnallisia ja psykologisia aiheita. Esimerkki rikosromaanista on Matti Yrjänä Joensuun "Harjunpää ja poliisin poika". Kun dekkari kertoo tarinan rikollisen näkökulmasta, kyseessä on rikosromaani. Henkilöt ja heidän motiivinsa kuvataan tarkasti, ja rikoksen suunnittelu, valmistelu ja toteuttaminen ovat kerronnan kohteita. Lukijan oletetaan samastuvan näin rikolliseen ja toivovan vilpittömästi että rikos onnistuisi ja että poliisit epäonnistuisivat.


title: Romaani

text: Romaanin ja novellin ero voi joskus olla vaikeasti määriteltävä. Joitakin satasivuisia tekstejä lasketaan vielä novelleiksi ja toisaalta on olemassa pienoisromaaneja, joista esimerkiksi Samuel Beckettin "Huonosti nähty huonosti sanottu" on vain 50-sivuinen. Vaikka ehdottomia määritelmiä ei ole, luetaan seuraavat ominaisuudet usein romaanin tunnusmerkeiksi:Romaani sijoittuu usein tunnistettavaan paikkaan ja aikaan. Inhimillinen elämä on yleensä tarinoiden pääosassa, riippumatta siitä, ovatko henkilöt ihmisiä vai eivät. Yleensä tietyt henkilöhahmot ovat kertomuksessa keskeisempiä eli teoksella on yksi tai useampia päähenkilöitä, ja romaani kuvaa juonen kautta tiettyä muutosta ja kehitystä näissä henkilöhahmoissa.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: On esitetty, että Ahvenanmaan alue, Vakka-Suomi ja Satakunta olisivat olleet poliittisessa yhteydessä joko liiton tai riippuvuuden kautta Ruotsiin, mikä edesauttoi läntisen kristinuskon siirtymistä Suomeen. Arkeologisia todisteita ovat muun muassa erilaiset hautalöydöt, joiden perusteella näillä alueilla olisi alettu käyttää kristillistä (esineetöntä) hautaustapaa noin 1000-luvulla. Samaten tunnetaan mahdollisesti vuoden 1120 tietämiltä peräisin oleva ns. Firenzen muistiinpano, jossa Viroksi ja Lounais-Suomeksi tulkitut alueet ("Hestia" ja "Findia") on merkitty Ruotsin maakunniksi. Hestia ja Findia on myös selitetty Ruotsin Gästriklandiksi ja Finnvedeniksi.


title: Suomen kirjallisuus

text: Kirjoitettu kirjallisuus sai Suomessa alkunsa vasta uskonpuhdistuksen jälkeen, mutta suullisessa perinteessä levinneillä kansanrunoilla on takanaan huomattavasti pidempi historia. Kalevalamittanen runous periytyy jo esihistorialliselta ajalta. Kalevalamitan otaksutaan olevan peräisin kantasuomalaiselta ajalta, ja se on yhteinen suomalaiselle, karjalaiselle ja virolaiselle kansanrunoudelle. Matti Kuusen 1950-luvulla kehittämän tyylikausiteorian mukaan kulttuuriheeroksia ja maailman syntyä kuvaava myyttinen eeposrunous on varhaisempaa kuin niin sanottu sankarirunous, jota edustavat varsinkin "Sammon ryöstö" -runo, saarelaisepiikka ja samaaniepiikka. Sotaisa sankarirunous on Kuusen mukaan syntynyt keskisen ja myöhäisen rautakauden kuluessa. Sankarirunouden alkuperä on eri tutkimuksissa yhdistetty Länsi-Suomeen tai Laatokan Karjalaan.


title: Lukeminen

text: Suomenkielisen sanomalehdistön nousu alkoi sekin 1870-luvulla. Vuosina 1870–1885 lehtien määrä kasvoi yhdeksästä 28:aan. Tässäkin tosin ruotsinkieliset painotuotteet olivat aluksi edellä. Postin kulun tehostuminen oli yksi edellytys sille, että lehden tilaaminen kiinnosti kansaa. Lehdet pyrkivät sitomaan lukijoita esimerkiksi jatkokertomusten muodossa. Niissä tarina oli pilkottu jopa sataan katkelmaan. Uusi käänne lehdistön kehityksessä oli puoluelehdistön synty 1900-luvun alussa. Aikakauslehdistä edelläkävijä oli Gummeruksen julkaisema "Kyläkirjaston Kuvalehti". Matti Kivikkään vuonna 1917 perustama "Suomen Kuvalehti" nousi itsenäisyysajan johtavaksi aikakauslehdeksi.


title: Suomen historia

text: Suomen historia on ajanjakso, jolta on käytössä Suomea koskevia kirjallisia lähteitä. Ensimmäiset Suomea koskevat kirjalliset lähteet ovat 1100-luvulta. Vanhin tunnettu Suomea koskeva kirjallinen lähde on "Gravis admodum" -nimellä kutsuttu paavi Aleksanteri III:n kirje vuodelta 1171 tai 1172. Tätä edeltävää aikaa kutsutaan Suomen esihistoriaksi. Suomen historia alkaa kristinuskon saavuttua eteläiseen Suomeen, jolloin ensimmäiset kirjalliset lähteet ovat syntyneet. Suomen historian alkaminen aloitti myös Suomen keskiajan. Varhaisimmat historialliset lähteet painottuvat yhteiskunnan ylimpiin kerroksiin ja niistä on mahdotonta luoda kokonaiskuvaa Suomen menneisyydestä ennen 1540-lukua.