title: Adolf Hitlerin elämäkerta

text: München oli nyt sotilashallinnon alainen ja armeija järjesti ”antibolševistisia” puhujakursseja propagandisteiksi koulutettaville sotilaille, joiden oli tarkoitus kitkeä kumoukselliset ajatukset miehistön keskuudesta. Kesäkuussa kapteeni Karl Mayr määräsi vastavallankumouksellisena tunnetun Hitlerin ensimmäiselle näistä kursseista. Kurssilla Hitler kuuli muun muassa Gottfried Federin innostavan luennon ”korko-orjuuden” murtamisesta ja huomasi ensi kertaa kykenevänsä itse vaikuttamaan puhujantaidoillaan muihin. Kurssin aikana Hitlerissä heräsi ajatus poliittisesta urasta. Mayr vakuuttui Hitlerin kyvyistä ja nimitti hänet poliittiseksi koulutusupseeriksi Reichswehrin sotilasleirille Lechfeldiin. Hitlerin pitämien puheiden ja esitelmien sanotaan saaneen helposti sotilaiden mielenkiinnon. Hän hyökkäsi puheissaan mielellään varsinkin juutalaisia vastaan ja Mayr alkoi pitää häntä aiheen asiantuntijana. Hitleristä tuli vähäksi aikaa Mayrin oikea käsi.


title: C-kasetti

text: C-kasettia oli alun perin tarkoitus käyttää vain puheen ja muun ei-musiikillisen äänen tallentamiseen. Siitä muodostui kuitenkin merkittävä musiikin tallennusmedia 1960-luvun lopulta 1990-luvun alkupuolelle. Tähän vaikutti C-kasetin ja C-kasettinauhureiden edullinen hinta, kaikkien merkittävien elektroniikkavalmistajien standardin hyväksyminen ja myöhemmin kehitetyt taustakohinaa merkittävästi vähentävät Type A, B ja C Dolby -kohinavaimennustekniikat. C-kasetin nopeaa yleistymistä edesauttoi myös se, että kasetin kehittäjä Philips myönsi ilmaisen lisenssivalmistuksen kaikille halukkaille elektroniikkavalmistajille kasettijärjestelmän ensiesittelyn jälkeen Berliinin messuilla vuonna 1963.


title: Tekniikan historia

text: Magnetofoni kehitettiin Saksassa juuri ennen toista maailman sotaa, ja sillä ehdittiin tallettaa Hitlerin puheita. Philips toi markkinoille C-kasettijärjestelmän 1963. Tämä sai huomattavaa kaupallista menestystä 1970-luvulla ja kilpaili LP-levyjen kanssa äänitemarkkinoista. Sonyn Walkman korvalappustereot lisäsi C-kasetin suosiota 1980-luvun alussa. C-kasetteja käytettiin myös joissakin tietokoneissa massamuistina. Videokuvan tallentamisessa VHS-järjestelmä oli menestynein. Magneettista tallentamista hyödyntävät myös tietokoneiden kiintolevymuistit, jotka ovat kyenneet nostamaan jatkuvasti tallennuskapasiteettia ja pysymään markkinoilla 2000-luvun alkupuolella huolimatta mikropiiritekniikkaan perustuvien tallennusjärjestelmien myynnin kasvusta.


title: C-kasetti

text: C-kasetti ("Compact Audio Cassette", "Music Cassette") on hollantilaisen elektroniikkavalmistajan Philipsin vuonna 1963 julkaisema analoginen äänen tallennukseen tarkoitettu tallennusväline. Äänen tallennuksen lisäksi C-kasettia on käytetty myös tietokoneiden tiedontallennusvälineenä. C-kasetti koostuu kahdesta kelasta ja niiden välillä liikkuvasta magneettisesta nauhasta.


title: C-kasetti

text: Vuonna 1976 Sony kehitti C-kasetin kilpailijaksi El-kasetin (Elcaset), jossa oli leveämpi 6 mm nauha ja suurempi nauhanopeus 9,5 cm/s eli kaksinkertainen verrattuna C-kasettiin. El-kasetit olivat noin kolme kertaa C-kasettia suurempia. Koska Elcasetin äänenlaatu vastasi laadukkaiden avokelanauhureiden tasoa, formaatti herätti kiinnostusta erityisesti hifiharrastajien parissa. Sony ei kuitenkaan myöntänyt lisenssejä muille valmistajille, mikä aiheutti sen, että C-kasetti piti pintansa ja El-kasetti poistui markkinoilta. Myös C-kasetin kehittyminen (krominauha yms.) vaikutti haitallisesti El-kasetin menestymiseen. Lopulta suomalainen Hirvox osti El-kasettisoittimien viimeisen erän ja myi ne edullisesti lokakuussa 1979.


title: C-kasetti

text: 2000-luvulla C-kasetteja on käytetty lähinnä autoissa, joista löytyy vielä kasettiradio. Autokäytössä kasetti on suhteellisen luotettava muun muassa kylmissä olosuhteissa sekä huonossa ajomaastossa, koska se ei ole erityisen arka tärinälle. Niin ikään soittimen ei tarvitse sisältää sähköhäiriöille herkkää digitaalitekniikkaa. Britanniassa poliisi käyttää C-kasetteja, sillä se ei pidä digitaalitekniikkaa tarpeeksi luotettavana.


title: C-kasetti

text: Monissa 1980-luvun 8-bittisissä kotitietokoneissa C-kasetteja käytettiin ohjelmien ja datan tallennusvälineenä. Menetelmän etuna oli kasettien halpa hinta ja hyvä saatavuus. Joidenkin tietokonemallien kanssa voitiin käyttää tavallista kasettinauhuria, toiset mallit taas toimivat vain erityisen kasettiaseman kanssa.


title: C-kasetti

text: C-kaseteilla on CD-levyihin nähden se hyvin suuri etu, että C-kaseteille on helppo tallentaa äänimateriaalia itse. Lisäksi C-kaseteissa ei ole laajaa helposti naarmuuntumisesta vaurioituvaa pintaa, joten niiden käsittelyssä ei tarvitse olla yhtä varovainen kuin CD-levyjen käsittelyssä. Lähes samoista syistä sekä pienikokoisuutensa ansiosta, C-kasetit menestyivät tietyllä tavalla myös paremmin kuin vinyylilevyt.


title: C-kasetti

text: C-kasetteja myytiin kulta-aikanaan paljon sekä valmiiksi äänitettyinä että äänittämättöminä mutta nykyään lähes yksinomaan äänittämättöminä. Tyhjistä kaseteista voi äänityksen jälkeen poistaa ohuet muoviläpät kasetin yläosassa olevien reikien päältä, jolloin voi estää sen, että nauhalle äänitettäisiin vahingossa uudelleen entisen päälle. Mikäli tällä tavoin käsiteltyä kasettia – tai valmiiksi äänitettyä kasettia – haluaa käyttää uuteen taltiointiin, on kyseiset reiät peitettävä teipillä tai muulla materiaalilla.


title: C-kasetti

text: C-kasettien tallennuskapasiteetti ilmoitetaan minuutteina, ja yleisimmät tallennuskapasiteetit ovat 60, 90 ja 120 minuuttia. Minuuttimäärät eivät ole täsmällisiä, sillä kaseteissa on tallennusaikaa yleensä aina muutama ylimääräinen minuutti ilmoitetun keston lisäksi. 120 minuutin C-kasetit jäivät harvinaisiksi, ja monet laitevalmistajat jopa kielsivät käyttämästä niitä nauhureissaan, koska nauhan ohuus aiheutti venymis- ja katkeamisongelmia. Heikkolaatuisiin ja hieman kuluneisiin nauhurimalleihin suositeltavin vaihtoehto on 60 minuuttia; toisinaan jo 90 minuutin nauha ei pyöri tällaisessa laitteessa oikealla nopeudella.


title: C-kasetti

text: Kasettinauhojen merkittävimmät ongelmat liittyvät ääninauhan venymiseen, nauhan kietoutumiseen nauhurin sisälle, toistuvien äänitys- ja toistokertojen myötä magneettinauhan äänenlaatua heikentäviin häiriöihin sekä kasettinauhurin äänipään kulumiseen ja likaantumiseen. Viallinen C-kasettinauhuri saattaa vetää nauhan ulos ja sitä kautta joskus tehdä koko kasetin täysin kuuntelukelvottomaksi. Lisäksi CD-levyllä on C-kasettiin verrattuna se etu, että CD-levyn saa helposti alkamaan minkä tahansa sillä olevan musiikkikappaleen alusta, kun C-kasettia joutuu kelaamaan ja on vaikea löytää haluamansa kappaleen alkua, jos haluaa aloittaa kuuntelemisen muun kuin ensimmäisen kappaleen alusta.


title: Sakke Aalto

text: Sakari ”Sakke” Aalto on helsinkiläinen musiikkituottaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hän on tuottanut kappaleita lukuisille suomalaisille artisteille. Hänen tuotantoaan ovat muun muassa Cheekin "Sokka irti", Fintelligensin "Mikä boogie" sekä JVG:n "Häissä" ja "Kran Turismo". Aalto on tuottanut myös yhdysvaltalaisen rap-artisti Snoop Doggin "More Malice" -albumin kappaleen ”You’re Gonna Luv Me”.


title: More Malice

text: More Malice: Deluxe Album & Movie on Snoop Doggin EP-levy, joka julkaistiin 23. maaliskuuta 2010. Albumilla on 12 kappaletta sekä elokuva. Elokuvalla ovat mukana mm. Jamie Foxx, Xzibit, Denyce Lawton ja DJ Quik. Albumilta julkaistiin myös singlet I Wanna Rock (G-Mix)" ja "That Tree" (mukana Kid Cudi). Kappaleen "You're Gonna Luv Me" (mukana Mac Lucci) on tuottanut suomalainen Sakke Aalto.


title: Snoop Dogg

text: "The Chronicin" jälkeen Dr. Dre alkoi tuottaa Snoopin debyyttialbumia "Doggystyle". Snoop oli saanut itselleen nimeä, ja jo ennen esikoistaan hän oli jo hyvin tunnettu hahmo ja suosittu rap-artisti. Dren tallissa oleminen oli jo sinänsä hyvää promootiota räppärille ja tämän levylle. Ilmestyttyään albumi meni suoraan Billboard 200 -listan ensimmäiselle sijalle, ollen ensimmäinen tähän pystynyt debyyttialbumi. SoundScanin mukaan albumi oli vuoteen 2006 mennessä myynyt yli kymmenen miljoonaa kappaletta. Albumin singleistä "Gin and Juice" ja "Who Am I (What's My Name)" nousivat suuriksi hiteiksi, joita pidetään nykyisin West Coast rapin suurina klassikkoina.


title: Snoop Dogg

text: Snoop Dogg (reggae-artistina Snoop Lion, oikealta nimeltään Calvin Cordozar Broadus, Jr., s. 20. lokakuuta 1971 Long Beach, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rap- ja reggae-artisti, näyttelijä ja musiikkituottaja. Hän on ollut yksi menestyneimmistä rap-artisteista 1990-luvun alusta lähtien. Seitsemän Snoop Doggin albumia on myynyt Yhdysvalloissa platinaa. Snoopin albumit ovat myyneet ympäri maailmaa yli 35 miljoonaa kappaletta. Vuonna 2018 hänelle omistettiin tähti Hollywood Walk of Famella. Tunnettuja kappaleita Snoop Doggilta ovat mm. "Drop It Like It's Hot", "Gin and Juice", "Who Am I (What's My Name)", "Snoop's Upside Your Head","Lay Low", "Beautiful" (Pharrellin ja Charlie Wilsonin kanssa), "The Next Episode (Dr. Dre:n ja Nate Doggin kanssa), "Signs" (Charlie Wilsonin ja Justin Timberlaken kanssa) "Sexual Eruption" ja "Sweat" (David Guettan kanssa). Snoop kuului Nate Doggin ja Warren G:n kanssa 213-nimiseen hip hop -yhtyeeseen.


title: Death Row Records

text: Vuonna 1998 Suge suunnitteli hankkivansa räppäreitä Death Rown toiseen sukupolveen. Joskin hän epäonnistui, hän laittoi Top Doggin ensiesiintymiselle "All About U" videolle, 2Pacin albumilta "Greatest Hits", Snoop Doggin tilalle. Top Dogg kohautti "Gang Related Soundtrack"in kappaleella "Going Back To Cali, jossa hän hyökkäsi Puff Daddyä kohti. "All About U" videota esitettiin paljon ja Suge jatkoi vuonna 1999 albumilla "The Chronic 2000: Suge Knight Presents" esitelläkseen uuden kokoonpanonsa, johon kuului Top Dogg, The Realest ja Soopafly, ja Daz Dillinger veteraani tuottajana.


title: That’s That

text: That's That (nimenomaisesti otsikoituna That's That Shit) on Snoop Doggin toinen single hänen Tha Blue Carpet Treatment-albumilta. Britanniassa kappale oli kuitenkin vasta albumin ensimmäinen single. Kappale sai aikaan huomioitavan menestyksen vain Yhdysvalloissa, jossa se saavutti Billboard Hot 100-listan 20. sijan. Kappale sisältää samanlaisuuksia melodiasta, joka soi vuonna 1988 julkaistussa elokuvassa Coming to America kylpyhuonekohtauksessa, kun Eddie Murphy joutuu pestyksi naispalvelijoiden ansiosta.


title: Snoop Dogg

text: Vuonna 2017 Snoop julkaisi albumin "Neva Left" ja EP:n "Make America Crip Again". EP:n nimi viittaa yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kampanjasloganiin "Make America Great Again". 14. joulukuuta 2017 Snoop ja Boyz II Men julkaisivat kappaleen ″Santa Claus Goes Straight to the Ghetto 2017″.


title: Bottle Pop

text: Musiikkikriitikkojen keskuudessa "Bottle Pop" sai pääosin ristiriitaisia vastaanottoja kun jotkut kriitikoista kritisoivat Snoop Doggin esiintymistä, kuvaillen sen esitystä vierailevana artistina unissakävelyksi kun taas toiset kehuivat sitä "Doll Dominationin" parhaaksi kappaleeksi. Kappale onnistui saavuttamaan Billboardin Hot Dance Club Play-listan ensimmäisen sijan, samalla kun se saavutti singlelistan seitsemännentoista sijan sekä Australiassa että Uudessa-Seelannissa. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideon ohjasi Thomas Kloss. Videolla yhtyeen jäsenet nähdään tanssimassa teatterissa, pitämässä yllään seksikkäitä, avaruuskauden, metallimusiikkiteemaisia ja värikkäitä asuja sekä kohti videon loppua heidän joukkoon liittyy lukuisia miestanssijoita. Kriitikot kritisoivat videosta sillä esiintyviä värikkäitä asuja. Kappale esitettiin yhtyeen Doll Domination Tourilla sekä vuotuisessa Dick Clark's New Year's Rockin' Eve with Ryan Seacrestissä käyttäen samaa rutiinia.


title: Konvicted

text: Albumilta on julkaistu kuusi singleä: "Smack That" (feat. Eminem), "I Wanna Love You" (feat. Snoop Dogg), "Don't Matter", "Mama Africa", "Never Took the Time" ja "I Can't Wait" (feat. T-Pain). Albumista on julkaistu myös "Platinim Edition" elokuussa 2007, josta taas julkaistiin single "Sorry, Blame It on Me". Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 284,000 kappaletta. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti 3 miljoonaa kappaletta.


title: Wet (kappale)

text: Wet on hip hop-artisti Snoop Doggin johdantosingle hänen yhdenneltätoista, Doggumentary-studioalbumilta. Kappaleen alkuperäisen version tuotti The Cataracs. "Wet" saavutti Hot R&B/Hip-Hop Songs-listan 40.-, Hot Rap Songs-listan 18.- sekä Bubbling Under Hot 100 Singles -listan 13. sijan. Kappaleen seuraajan nimeltään "Sweat" julkaisi ranskalainen DJ-tuottaja David Guetta 4. maaliskuuta 2011.


title: Shin Megami Tensei: Persona 4

text: Alkuperäinen versio julkaistiin PlayStation 2:lle 10. heinäkuuta 2008. Pelistä on tehty myös uusi versio PlayStation Vitalle nimeltä Persona 4: Golden, joka sisältää ylimääräisiä kohtauksia sekä kaksi uutta sosiaalista linkkiä. Pelille on julkaistu myös vuosina 2012–2014 jatko-osina taistelupelit "Persona 4 Arena" sekä "Persona 4 Arena Ultimax". Lisäksi vuonna 2014 ilmestyi Nintendo 3DS:lle spin-off nimeltä "", joka saa vuonna 2018 jatko-osan nimeltä "". Kesällä 2015 ilmestyi PlayStation Vitalle rytmipeli nimeltä "".


title: Shin Megami Tensei: Persona 3

text: Alkuperäinen versio julkaistiin PlayStation 2:lle 13. heinäkuuta 2006. Pelistä on tehty myös kaksi uudelleenjulkaisua: Shin Megami Tensei: Persona 3 FES PlayStation 2:lle sekä Shin Megami Tensei: Persona 3 Portable PlayStation Portablelle. "Persona 3 FES" sisältää lisäjuonen nimeltä "The Answer" sekä lisäyksiä alkuperäiseen juoneen. "Persoona 3 Portablessa" pelaaja voi itse valita protagonistin sukupuolen, mikä vaikuttaa samalla myös pelin sivujuoniin.


title: Persona 4: Dancing All Night

text: Persona 4: Dancing All Night () on Atluksen kehittämä rytmipeli. Kyseessä on "Megami Tensei" -pelisarjaan kuuluvan "Shin Megami Tensei: Persona" -sarjan spin-off, jossa esiintyvät "" tutut hahmot. Tieto pelin ilmestymisestä julkistettiin marraskuussa 2013 samaan aikaan pelien "Persona 5" ja "" julkistamisen kanssa.


title: Persona 4 Arena

text: Persona 4 Arena, ilmestyi Japanissa nimellä Persona 4: The Ultimate in Mayonaka Arena (), on vuonna 2012 julkaistu Arc System Worksin ja Atluksen suunnittelema taistelupeli. Peli julkaistiin aluksi vain kolikkopelinä, mutta ilmestyi myöhemmin myös konsoleille.


title: Persona 3 The Movie

text: Persona 3 The Movie () on japanilainen AIC ASTA:n toteuttama neljäosainen anime-elokuvien sarja, joka perustuu japanilaiseen PlayStation 2 -konsolipeliin "". Elokuvaprojekti julkistettiin heinäkuussa 2012, kun "Persona 4: The Animation – The Factor of Hope", elokuvaksi tiivistetty versio animesarjasta "" julkaistiin elokuvateattereihin. Ensimmäinen elokuva Spring of Birth sai ensi-iltansa 23. marraskuuta 2013, toinen elokuva Midsummer Knight’s Dream 7. kesäkuuta 2014, kolmas elokuva Falling Down 4. huhtikuuta 2015, ja viimeinen elokuva Winter of Rebirth 23. tammikuuta 2016. Useimmat alkuperäisen konsolipelin ääninäyttelijöistä palasivat tuttuihin rooleihinsa.


title: Persona 4: Dancing All Night

text: "Persona 4: Dancing All Night" on rytmipeli, jossa "Persona 4:n" hahmot tanssivat "Persona"-pelisarjasta tuttujen laulujen uudelleenmiksattujen versioiden tahdissa. Peli jakautuu kahteen pelitilaan: tarinatilaan, jossa pelin tarina jakautuu useisiin musiikkinäyttämöihin sekä vapaa tanssi ("Free Dance"), jossa pelaajat voivat valita minkä tahansa avaamansa laulun ja kokeilla sen tahdissa tanssimista eri vaikeusasteilla, avaten onnistuneilla suorituksilla yhä enemmän lauluja.


title: Persona 4 Arena Ultimax

text: Persona 4 Arena Ultimax, ilmestyi Japanissa nimellä Persona 4: The Ultimax Ultra Suplex Hold (), on taistelupelin "Persona 4 Arena" jatko-osa. Peli sijoittuu muutaman päivän edeltäjänsä tapahtumien jälkeen ja sisältää uusia pelattavia hahmoa. Peli on ilmestyi jo syksyllä 2013 kolikkopelinä ja vuonna 2014 myös konsoleille.


title: Shin Megami Tensei: Persona 4

text: PlayStation Vitalle ilmestyneessä uudelleenjulkaisussa "Persona 4: Golden" esiintyy uusi hahmo nimeltä Marie, joka oleskelee Samettihuoneessa Igorin ja Margaretin kanssa. Marie ei muista kuka todella on tai mistä hän tulee, mutta protagonisti voi esitellä hänelle Inabaa ja auttaa kadonneiden muistojen etsinnässä muodostamalla hänen kanssaan Maailmankauden arkanan ("Aeon Arcana") sosiaalisen linkin.


title: Luettelo videopelin Persona 4 hahmoista

text: Marie on saatavilla pelattavaksi hahmoksi "Persona 4 Arena Ultimaxiin" ladattavan lisäsisällön kautta. Hän tapaa Yun ennen muita Tutkintaryhmän jäseniä. Kun Hi-no-Kagutsuchi peittää Inaban punaiseen sumuun, Marie auttaa Tutkintaryhmän ja Shadow Operativesin jäseniä pysäyttämään tämän.


title: Shin Megami Tensei: Persona 4

text: "Persona 4:n" protagonisti on edellisen pelin protagonistin tavoin ainut, jolla on kyky vaihtaa Persoonaa ("Persona") kesken taistelun. Sosiaaliset linkit ("Social Links") sekä Samettihuone ("Velvet Room") toimivat lähes samalla tavalla kuin aiemminkin. Kukin linkki alkaa tasosta 1 ja päättyy tasoon 10. Ja joidenkin linkkien muodostaminen riippuu sosiaalisista attribuuteista, joita tässä pelissä on viisi: ymmärrys ("Understanding"), ahkeruus ("Diligence"), rohkeus ("Courage"), tietämys ("Knowledge") ja ilmaisu ("Expression"). Ja riippuen linkin tasosta riippuu kuinka paljon ylimääräisiä kokemuspisteitä toisia Persoonia yhdistämällä luotu Persoona saa. Mutta nyt peliin on lisätty yhdistämisennuste ("Fusion Forecast"). Jos pelaaja luo tietyn Persoonan jonain päivänä, hän voi saada sen mukana muutamia lisäominaisuuksia.


title: Gustaf Hagelin

text: Gustaf Wilhelm Hagelin (5. lokakuuta 1897 Lidköping – 13. joulukuuta 1983 Falsterbo) oli ruotsalainen ratsastaja. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1924 Pariisissa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa joukkuekenttäratsastuksessa. Kenttäratsastuksen yksilökilpailussa hän jäi 20. sijalle.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Vuonna 1818 Hegel hyväksyi viran Berliinin yliopistossa filosofian varsinaisena professorina. Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III nimitti Hegelin yliopiston rehtoriksi vuonna 1830. Vuonna 1831 Berliinissä puhkesi koleraepidemia ja Hegel pakeni monien muiden tavoin. Hän kuitenkin palasi kaupunkiin liian aikaisin, sai tartunnan, ja kuoli muutama päivää myöhemmin nukkuessaan 61-vuotiaana.


title: Willy Heinz

text: Heinz kuoli Kyminlinnassa punaisten tulitukseen yrittäessään pystyttää konekivääriä linnoituksen vallille. Taistelun tauottua punaiset hautasivat hänet Kotkan vanhalle hautausmaalle Korelan Metsolaan. Sodan päättymisen jälkeen Heinzille järjestettiin toukokuussa uudet hautajaiset, jossa Hufvudstadsbladetin mukaan oli paikalla nelisenkymmentä saksalaissotilasta sekä suuri joukko kaupunkilaisia.


title: Reinhard Heydrich

text: Vaikka Himmler lähetti parhaat lääkärinsä paikalle, Heydrich kuoli prahalaisessa sairaalassa verenmyrkytykseen 4. kesäkuuta kello 4.30 aamulla 38-vuotiaana. Hänet haudattiin juhlavissa hautajaisissa Berliinissä, ja Adolf Hitler piti tilaisuudessa muistopuheen. Ernst Kaltenbrunner valittiin Heydrichin seuraajaksi.


title: Georg Wilhelm Richmann

text: Richmann kuoli sähköiskuun Pietarissa tutkiessaan salaman vaikutusta. Hän oli tapaamisessa tiedeakatemiassa, kun kuuli ukkosen lähestyvän. Professori ja hänen apulaisensa riensivät kotiin laboratorioon. Kun koe oli käynnissä, pallosalaman väitetään tulleen huoneeseen ja osuneen Richmannia päähän niin että hän kuoli. Hänen otsaansa jäi punainen veriläiskä. Hänen kenkänsä olivat palaneet auki, ja vaatteet olivat mustuneet. Sihteeri oli paennut huoneesta, ja ovi oli irronnut saranoiltaan, kun hän palasi huoneeseen. Richmann oli historian ensimmäinen tiedemies, joka kuoli sähköiskuun kokeen aikana.


title: Paul von Hindenburg

text: Hindenburg toimi presidenttinä aina kuolemaansa saakka. Hän kuoli keuhkosyöpään kotonaan Itä-Preussin Neudeckissa 2. elokuuta 1934. Hitler vieraili päivää aikaisemmin Hindenburgin luona, joka luuli kysymyksessä olevan keisari Vilhelm II:n ja kutsui tätä ”hänen majesteetikseen”. Samana päivänä, 1. elokuuta Saksan valtaenemmistöltään kansallissosialistinen hallitus yhdisti valtionpäämiehen toimen Hitlerin hallitsemaan valtakunnankanslerin toimeen, jonka uudeksi nimikkeeksi tuli "johtaja ja valtakunnankansleri". Tämä päätös julkistettiin vasta pari tuntia von Hindenburgin kuoleman jälkeen.


title: Hans Jeschonnek

text: Suositun Jeshonnekin viralliseksi kuolinsyyksi ilmoitettiin virallisesti – tarkemmin yksilöimättä – ”salakavala parantumaton sairaus”. Göring hyssytteli tapahtunutta ja laski liikkeelle huhuja, joiden mukaan kyseessä oli vatsaverenvuodon aiheuttama luonnollinen kuolema. Stressaantunut Jeschonnek olikin kärsinyt pahoista vatsakivuista ja krampeista. Hälventääkseen epäilyjä ja vahvistaakseen valhettaan Göring ilmoitti kuolinpäiväksi 19. elokuuta. Virheellinen päiväys ilmoitetaan tämän vuoksi useissa historiallisissa teoksissa. Kaikki eivät uskoneet Göringin sepittämää tarinaa, epäilijöihin kuului esimerkiksi Joseph Goebbels. Hän kirjoitti päiväkirjassaan 20. elokuuta 1943: ”Göring kertoo minulle, että kenraalieversti Jeschonnek on kuollut yhtäkkiä vatsaverenvuotoon. Tämä vatsaverenvuoto ei tietenkään ole totta. Jeschonnek ampui itsensä, aivan kuten Udet.”


title: Uushegeliläisyys

text: Vaikka Hegel kuoli vuonna 1831, hänen filosofiansa jäi elämään hegeliläisyytenä. Poliittisen ajattelun suhteen hegeliläiset jakaantuivat jo ennen Hegelin kuolemaa vanha- ja nuorhegeliläisiin. Marxismi syntyi jälkimmäisestä ryhmästä.


title: Friedrich Jeckeln

text: Friedrich Jeckeln (2. helmikuuta 1895 Hornberg – 3. helmikuuta 1946 Riika) oli SS-kenraali, joka palveli poliisi- ja SS-johtajana Neuvostoliitossa toisen maailmansodan aikana. Jeckeln johti yhtä suurimmista Einsatzgruppeista ja oli vastuussa satojen tuhansien juutalaisten tuhoamisesta.


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens kuoli 20. heinäkuuta 1909 Valgan rautatieasemalla saatuaan sydänkohtauksen. Hän oli junamatkalla kesäasunnoltaan kohti Pietaria. Martens haudattiin Pietariin. Postimees-lehdessä julkaistussa kuolinuutisessa oli seuraava teksti: ”Professori Martens, entinen Pietarin yliopiston kansainvälisen oikeuden professori, ulkoministeriön pysyvä jäsen, on sähkeen mukaan kuollut Virossa Valgan rautatieasemalla 7. heinäkuuta. Edesmennyt oli syntyperäinen virolainen.”


title: Disintegration

text: Disintegration on The Curen kahdeksas studioalbumi vuodelta 1989. Albumi on toinen osa Robert Smithin "trilogiaa", johon kuuluvat myös albumit "Pornography" ja "Bloodflowers". Vuonna 2002 kaikki kolme albumia soitettiin livenä kokonaisuudessaan ja julkaistiin "Trilogy"-DVD:nä vuonna 2003.


title: Pornography

text: Pornography on The Curen neljäs albumi vuodelta 1982. Tämä albumi on ensimmäinen osa Robert Smithin "trilogiaa", johon kuuluvat myös albumit Disintegration ja Bloodflowers. Vuonna 2002 kaikki kolme albumia soitettiin livenä kokonaisuudessaan ja julkaistiin Trilogy-DVD:nä vuonna 2003. Pornography julkaistiin uudelleen vuonna 2005 remasteroituna kahden levyn versiona. Pornographyä pidetään The Curen synkimpänä albumina ja se sisältääkin paljon tummasävytteisiä sanoituksia sekä melankolisia ja ahdistuneita melodioita. Albumin äänitysprosessin aikana Robert Smith on kertonut yhtyeen käyttäneen runsaasti LSD:tä. Mielenterveysongelmat ja sisäiset riidat johtivat The Curen tauolle jäämiseen Pornography-kiertueen jälkeen vuonna 1982 ja basisti Simon Gallupin yhtyeestä eroamiseen.


title: Entreat

text: Entreat on The Curen livealbumi vuodelta 1989. Se on äänitetty The Curen Prayer Tour -kiertueella 22.–24. heinäkuuta 1989 Lontoon Wembley Arenalla ja sisältää ainoastaan "Disintegration"-albumin kappaleita. Levy julkaistiin alun perin vain promootioversiona Ranskassa. Sen sai kaupan päälle ostaessaan vähintään kolme The Curen levyä. Tämä alkuperäinen versio ei sisältänyt kappaleita "Homesick" ja "Untitled". Myöhemmin "Entreat" julkaistiin Isossa-Britanniassa, myös promotionaalisena kahdeksan kappaleen versiona, joka tällä kertaa sisälsi aiemmin mainitut kappaleet. Levyn sai tällöin kaupan päälle, kun osti kaksi The Curen albumia. Levy julkaistiin kaupallisesti vasta vuonna 1991 kahdeksan kappaleen versiona.(*) Ei kaikissa versioissa.


title: Wayne Hussey

text: "First and Last and Always" levyn tuotti David M. Allen joka on sittemmin tuottanut muun muassa The Curen "Disintegration" levyn. Gary Marx erosi yhtyeestä kesken levynjulkaisukiertueen, saatuaan tarpeekseen Andrew Eldritchistä. Kiertuetta jatkettiin kolmimiehisenä ja kiertueen viimeinen esiintyminen pidettiin Royal Albert Hallissa Lontoossa 18. kesäkuuta 1985. Esiintymisestä kuvattiin live-video "Wake". Myös promo-videot tehtiin lauluista: "Black Planet", "Body And Soul", "Walk Away" ja "No Time To Cry" mutta niitä ei ole virallisesti vieläkään julkaistu.


title: Difficult to Cure

text: Albumi nauhoitettiin Sweet Silence-studioilla Kööpenhaminassa Tanskassa syksyllä 1980. Albumin tuotti basisti Roger Glover ja nauhoittajana oli myöhemmin mm. Metallicaa tuottanut Flemming Rasmussen. Laulaja Graham Bonnet oli vielä mukana yhtyeessä kun albumia alettiin nauhoittamaan ja hän kerkisi mm. laulamaan "I Surrender"-kappaleen varhaisversion. Hän kuitenkin erosi yhtyeestä koska ei ollut tyytyväinen uuteen materiaaliin. Tilalle tullut Joe Lynn Turner joutui laulamaan kappaleet korkeammalla sävelellä koska pohjat oli tehty Bonnetin äänialaa varten.


title: Dissection

text: Vuonna 1990 Dissection soitti ensimmäisen keikkansa death metal -yhtye Entombedin kanssa. Samana vuonna Dissection äänitti myös ensimmäisen demonsa "The Grief Prophecy". Se sisälsi kolme kappaletta ja Necrolordin kansikuvituksia, joka on myös tähän päivään saakka tehnyt kaikki Dissection kansitaiteet. Myöhemmin samana vuonna julkaistiin The Grief Prophecyn erikoisversio, joka oli omistettu Deadille, ruotsalaiselle muusikolle, joka tunnettiin Mayhemin vokalistina ennen itsemurhaansa 1991. Demon erikoisversio sisälsi itse Deadin piirtämää kuvataidetta, ja Dissection myös soitti keikoilla Mayhemin "Freezing Moon" -kappaletta kunnioittaakseen häntä. The Grief Prophecy sai pian huomiota underground-piireissä, ja ranskalainen levy-yhtiö Corpsegrinder Records tarjosi Dissectionille mahdollisuuden äänittää EP. Myöhemmin samana vuonna Dissection hyväksyi sopimuksen ja he äänittivät "Into Infinite Obscurity"n. Yhtye jatkoi kiertueella.


title: Rainbow (yhtye)

text: Uusina miehinä aukkoja otettiin paikkamaan tuntemattomammat amerikkalaismuusikot laulaja Joe Lynn Turner ja rumpali Bobby Rondinelli. Yhtye levytti Tanskassa albumin "Difficult To Cure", jolta löytyy yhtyeen suurin hitti, jälleen Russ Ballardin kirjoittama ”I Surrender”. Myös "Spotlight Kid" löysi paikkansa yhtyeen live-show’n avaajana aina loppuun asti. Yhtyeen runko ei kuitenkaan pysynyt pitkään samana. Vuoden 1981 lopulla kosketinsoittaja Don Airey lähti Ozzy Osbournen kiertuebändiin ja uudeksi kosketinsoittajaksi valittiin nuori amerikkalais-muusikko David Rosenthal. Vuoden 1982 albumi "Straight Between the Eyes" oli edellistä albumia enemmän heavy-voittoisempi ja siltä irtosi myös Amerikan listoille noussut ”Stone Cold” -kappale. Levyn myötä tehdyn kiertueen jälkeen Blackmore ja Glover hajottivat yhtyeen, sillä Deep Purplen huhuttu uudelleenkokoontuminen oli ajankohtaistunut.


title: Ace Frehley

text: Vuoden 1975 syksyllä Kiss aloitti neljännen albuminsa "Destroyer" levyttämisen. Albumin oli tarkoitus tehdä selkeä ero yhtyeen kolmeen ensimmäiseen albumiin nähden, ja yhtye oli valinnut albumin tuottajaksi aiemmin Alice Cooperin kanssa työskennelleen Bob Ezrinin. Frehley osallistui albumilla kappaleen ”Flaming Youth” säveltämiseen, mutta kappaleen lopullisessa versiossa soolokitaraa soitti hänen sijastaan sessiomuusikko Dick Wagner. Kissin pitkäaikaisimmat fanit vieroksuivat aluksi "Destroyerin" aiempaa hiotumpaa ja huolellisempaa tuotantoa ja musiikillista linjaa, mutta albumi ylitti kultalevyrajan tästä huolimatta hieman yli kuukaudessa. Albumin turvin Kiss pääsi ensimmäisen kerran urallaan esiintymään Eurooppaan.


title: Dissection

text: Vuonna 1992 yhtye alkoi työstää ensimmäistä kokopitkää albumia, "The Somberlain"ia. Matkaongelmien vuoksi koko yhtye muutti Göteborgiin, jossa he jakoivat harjoittelutilan At the Gatesin kanssa kesällä 1993. Albumi saatiin valmiiksi ja se julkaistiin seuraavassa joulukuussa. The Somberlain omistettiin Euronymoukselle, Mayhemin entiselle kitaristille, joka murhattiin aiemmin sinä vuonna.


title: Necromance

text: Vuonna 1997 Necromance äänitti ensimmäisen studioalbuminsa "White Gothic". Julkaisun jälkeen yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Pleitegeier Recordsin kanssa. Vuonna 1999 Necromance julkaisi toisen albuminsa "Wiederkehr der Schmerzen" tällä yhtiöllä. Albumi toi esille enemmän industrial -aineksia. Myöhemmin vuonna 2001 nämä ainekset vahvistuivat osana yhtyeen tyyliä, kun Necromance äänitti kolmannen albuminsa "Tribulation Force". Sen tuottivat uraauurtavan saksalaisen gootti-industrial metal -yhtye Umbra et Imagon jäsenet Lutz Demmler ja Mozart. Äänityskokoonpanoa varten yhtyeeseen liittyivät laulaja Raphaela Polterman, ja aiemmin yhtyeessä soittanut Jean Schulze palasi rumpaliksi.


title: Gustav Mahler

text: Gustav Mahler [ma:ler] (7. heinäkuuta 1860 Kaliště – 18. toukokuuta 1911 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari. Elinaikanaan häntä arvostettiin eniten orkesterinjohtamistaidoistaan; vasta myöhemmin, erityisesti 1900-luvun jälkipuoliskolla, hänen sävellyksensä ovat nousseet kuuluisuuteen. Musiikissa hänen teoksensa merkitsivät siirtymävaihetta myöhäisromantiikasta 1900-luvun modernismiin. Kapellimestarina hän uudisti oopperan tuottamista, ja säveltäjänä hän kehitti sinfonian äärimittoihinsa.


title: Kuinka kuolleita käsitellään

text: Eläkkeellä oleva toimittaja, Gustav Mahler saa puhelun sairaalasta, hänelle kerrotaan, että kuolleet ovat heränneet. Gustav suuntaa sairaalan ruumishuoneelle. Samanaikaisesti, Davidin vaimo kuolee auto-onnettomuudessa ja hän rukoilee Jumalalta, että saa vaimonsa takaisin. Lopputulos ei ole se mitä hän toivoo. Myös Davidin vaimo, joka on kuollut hirvittäviin vammoihin palaa kuolleista ja kertoo, että jokin toisella puolella on mennyt hirvittävän pahasti pieleen. Hän puhuu muun muassa "kalastajasta", joka on kadonnut.


title: Gustav Mahler

text: 21. helmikuuta 1911 Mahler johti elämänsä viimeisen konsertin filharmonikkojen kanssa Carnegie Hallissa. Hän kärsi sen aikana bakteeri-infektion aiheuttamasta kuumeesta, ja heikon sydämenkin vuoksi hänen tilansa heikkeni jatkuvasti. Hän ilmaisi toiveensa saada kuolla Wienissä. Niinpä hänet vietiin Wieniin Pariisin kautta, jossa bakteriologi tutki hänet mutta totesi, ettei mitään ollut tehtävissä. Mahler kuoli viisi päivää paluunsa jälkeen. Hänet haudattiin tyttärensä viereen Wienin Grinzingiin, jonne hän sai yksinkertaisen hautakiven.


title: Gustav Mahler

text: Mahlerin oli tarkoitus jäädä eläkkeelle vuonna 1911 ja jatkaa eläkepäivillään vielä säveltämistä Amerikasta saatujen rahojen turvin. Kaudella 1910–1911 hän johti 46 konserttia, ja omien sanojensa mukaan hänen päiväohjelmansa koostui nyt ainoastaan työstä, syömisestä ja nukkumisesta. Kuuluisin näistä konserteista oli kahden merkittävän säveltäjän kohtaaminen, Rahmaninovin kolmannen pianokonserton Yhdysvaltain ensiesitys, jota venäläissäveltäjä matkusti Amerikkaan soittamaan.


title: Gustav Mahler

text: Mahlerille satoi useita tarjouksia uusista kapellimestarin paikoista, joista New Yorkin Metropolitan-ooppera oli hänelle mieluisin. Siellä oli useita saksalaisia huipputaiteilijoita ja hieno orkesteri, ja hänelle tarjottu palkka oli huikea. Ennen lähtöään loppuvuonna 1907 häntä kohtasi kuitenkin kaksi tragediaa: esikoistytär Maria kuoli tulirokkoon, ja Mahlerilla itsellään todettiin hänen äidiltään perimänsä vakava sydänsairaus. Hänelle luvattiin elinaikaa enää vain joitakin vuosia. Amerikassa Mahlerin vastaanotto oli paljon parempi kuin mihin hän oli Wienissä tottunut. Arturo Toscanini kutsuttiin johtamaan italialaiset oopperat, ja Mahlerille kuuluivat saksankieliset teokset. Vaikka hän hellitti jonkin verran otettaan orkesterin täydellisyysvaatimuksista, hän omaksui jälleen tutun työtahtinsa, mikä ei ollut hänen terveydelleen hyväksi. Menestyksekkääseen ensimmäiseen kauteen kuului lisäksi esityksiä Carnegie Hallissa hänen itse valitsemallaan kokoonpanolla. Ongelmia syntyi kuitenkin ajoittain siitä, että suuri osa esittäjistä suhtautui varsin välinpitämättömästi harjoituksiin, ja joskus he eivät ilmaantuneet paikalle lainkaan.


title: Alma Mahler

text: Alma Maria Mahler-Werfel (o.s. "Schindler"; 31. elokuuta 1879 Wien, Itävalta-Unkari – 11. joulukuuta 1964 New York City, Yhdysvallat) oli itävaltalainen säveltäjä ja taiteilija, joka tunnetaan myös useista avioliitoistaan. Hän oli naimisissa vuosisadan merkittävimpiin kuuluvan säveltäjän (Gustav Mahler), arkkitehdin (Walter Gropius) ja kirjailijan (Franz Werfel) kanssa. Hän oli myös maalari Oskar Kokoschkan rakastajatar.


title: Alma Mahler

text: Myöhemmin avioliiton aikana, koettuaan syvän masennuksen vanhemman tyttärensä Marian kuoleman jälkeen, Alma Mahlerilla oli suhde myöhemmin Bauhausista tunnetun nuoren arkkitehdin Walter Gropiuksen kanssa, johon hän tutustui ollessaan kylpylässä. Avioliitossa seurasi kriisi kun Mahler sai tietää suhteesta, ja hän kiinnostui vakavasti Alman sävellyksistä pahoitellen aiempaa asennettaan. Mahlerin vaatimuksesta ja tämän ohjauksessa Alma Mahler valmisti viisi laulua julkaistavaksi, ja ne julkaisi 1910 Mahlerin oma kustantaja Universal Edition. Näihin aikoihin Mahler kävi kerran tapaamassa Sigmund Freudia avioliittonsa ongelmien vuoksi. Myrskyisän vaiheen aikana Alma ja Gustav Mahler matkustivat New Yorkiin, missä Mahlerilla oli tuolloin tilapäisiä tehtäviä kapellimestarina. Heidän ollessaan New Yorkissa Mahler sairastui helmikuussa 1911 vakavasti saatuaan tulehduksen, joka liittyi joitakin vuosia aiemmin todettuun sydänsairauteen. Hän kuoli toukokuussa heidän palattuaan Wieniin.


title: Gustav Mahler

text: Hampurista lähdettyään Mahler oli kääntynyt kristinuskoon ja hänet oli kastettu katolisen kirkon jäseneksi. Tämä edesauttoi hänen pääsyään Wienin hovioopperan kapellimestariksi, sillä antisemitistiset aatteet olivat nousussa Itävallassa. Mahler teki välittömän vaikutuksen johdettuaan heti tulonsa jälkeen viikon aikana Wagnerin vaativat oopperat "Die Walküren" ("Valkyyriat") ja "Siegfried" sekä Mozartin "Figaron häät" ja "Taikahuilun". Syyskuussa 1897 hänestä tuli koko oopperan johtaja edeltäjänsä sairastuttua.


title: Horst Mahler

text: Vuodesta 1970 alkaen Mahler oli RAF:n jäsen. Hänet pidätettiin lokakuussa 1970. Tuolloin hänen asianajajanaan toimi Saksan entinen sisäministeri Otto Schily. Vankeusaikanaan Mahler erotettiin RAF:stä ideologisten erimielisyyksien takia. Mahler vapautettiin 1980. Vuonna 1987 hän sai korkeimman oikeuden päätöksellä asianajajan oikeutensa takaisin. Tässä prosessissa häntä edusti tuleva liittokansleri Gerhard Schröder.


title: Gustav Mahler

text: Mahlerin tuotanto on varsin suppea, sillä hän oli vain osa-aikainen säveltäjä ja näki runsaasti vaivaa jokaisen teoksen viimeistelyyn ja tarkistukseen. Lisäksi useimmat teokset ovat varsin laajoja. Mahlerin arvostetuimmat ja tunnetuimmat teokset ovat sinfonioiden lisäksi solisteille ja orkesterille sävelletyt teokset "Das Lied von der Erde", "Kindertotenlieder" ja "Lieder eines fahrenden Gesellen". Sinfonioista toinen, viides ja yhdeksäs ovat arvostetuimmat, mutta kaikki Mahlerin sinfoniat esiintyvät sinfoniaorkestereiden ohjelmistoissa varsin usein.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Dimítrios Ioannídis (myös "Dimítris Ioannídis", , 13. maaliskuuta 1923 – 16. elokuuta 2010) oli kreikkalainen upseeri ja yksi Kreikan sotilasjuntan (1967–1974) johtohenkilöistä. Vuonna 1973 hän järjestin juntan sisäisen vallankaappauksen ja syrjäytti juntan johtajan pääministeri Geórgios Papadópouloksen, minkä jälkeen hän käytännössä johti Kreikkaa ilman virallista asemaa. Tästä syystä hänet tunnetaan myös lempinimellä ”näkymätön diktaattori” (”αόρατος δικτάτωρ”). Ioannídisin hallinto ja koko Kreikan sotilasjuntta kaatui hänen järjestettyään Kyproksen sotilasvallankaappauksen vuonna 1974.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Opiskelijat nousivat avoimesti vasemmistolaiseen juntan vastaiseen kapinaan Ateenan teknillisessä korkeakoulussa 14. marraskuuta 1973. Kolmen päivän opiskelijalakon, kapinaradiotoiminnan ja mielenosoittamisen jälkeen panikoiva väliaikaishallitus pyysi Ioannidista lopettamaan opiskelijakapinan. Ioannídis lähetti 17. marraskuuta klo 03:00 aamulla panssarivaunun läpi teknillisen korkeakoulun portin ja sotilaat tunkeutuivat oppilaitoksen alueelle. Hyökkäys lopetti väkivaltaisesti ja verisesti korkeakoulukapinan. Myöhemmin junttaoikeudenkäynneissä Ioannídiksen katsottiin kannustaneen turvallisuusjoukkoja väkivallantekohihin helpottaakseen omaa tulevaa kaappaustaan. Oikeus totesi Ioannídiksen olevan moraalisesti vastuussa väkivallanteoista. Tämän jälkeen sotilasjuntan kovan linjan johtajana taustalla toiminut Ioannídis oli vakuuttunut siitä, että Papadópouloksen liberalisoimispolitiikka oli epäisänmaallista ja johtaisi Kreikan turmioon. Markezínis joutui pyytämään Papadópoulosta määräämään poikkeustilan uudelleen voimaan 18. marraskuuta.


title: Dionýsios Kásdaglis

text: Dionýsios tai Dimítrios Kásdaglis (, 10. lokakuuta 1872 Salford, Yhdistynyt kuningaskunta – 1931) oli Egyptin kreikkalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti, joka oli kotoisin Aleksandriasta ja edusti siellä toimivaa urheiluseuraa. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896, joissa hän oli mukana kummassakin tennisturnauksessa. Kásdaglis selvisi finaaliin niissä, mutta hävisi kummatkin. Kaksinpelissä hänet kukisti Yhdistyneen kuningaskunnan John Pius Boland. Kásdaglis pelasi nelinpelissä Dimítrios Petrokókkinoksen kanssa. Kansainvälinen olympiakomitea laskee hänet kreikkalaiseksi kaksinpelin tilastoissa, mutta egyptiläiseksi nelinpelissä, joten pari oli sekapari. He selvittivät tiensä finaaliin, jossa tie nousi pystyyn Kásdagliksen kaksinpelissä voittanutta Bolandia sekä saksalaista Friedrich Traunia vastaan. Kásdaglis osallistui myös Ateenan välikisoihin 1906, joissa hän voitti hopeaa nelinpelissä yhdessä Ioánnis Bálliksen kanssa. Samoissa kisoissa hän osallistui myös kaksin- ja sekanelinpeleihin, joissa hän ei kuitenkaan voittanut mitaleita.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Papadópouloksen politiikka herätti tyytymättömyyttä armeijan, erityisesti nuoremman upseeriston, parissa vanhaa junttaa kohtaan. 25. marraskuuta 1973 prikaatikenraali Ioannídis syrjäytti nuorten upseerien tuella Papadópoulosin ja Markezíniksen. Ioannídis nimitti uudeksi Kreikan tasavallan presidentiksi ystävänsä kenraali Faídon Gkizíkiksen ja pääministeriksi taloustietelijä Adamántios Androutsópouloksen. Uusi hallinto ilmoitti jatkavansa vuoden 1967 vallankumouksen tiellä ja syytti Papadópouloksen hylänneen tuon vallankumouksen periaatteet. Ioannídis jäi tapansa mukaisesti vahvaksi taustajohtajaksi ja- hahmoksi. Hän hallitsi näkymättömästi, mutta tehokkaasti. Nuoret upseerit valvoivat ylempiään, ja poikkeuslaki pantiin maassa täytäntöön kaikessa ankaruudessaan. Kaikki Papadópouloksen toteuttamat lievennykset kumottiin. Itse hallituksen kokoonpano kasattiin huterasti ESA:n upseereista ja sattumanvaraisista henkilöistä, mikä oli omiaan huteroittamaan lisää muutenkin horjuvan juntan asemaa.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Iältään 84-vuotias Ioannídis jätti terveyssyihin vedoten vapautusanomuksen 21. heinäkuuta 2007, mutta sitä ei hyväksytty. Ioannídis menehtyi 35 vuoden vankeuden jälkeen 16. elokuuta 2010. Hänet oli viety edellisenä yönä vankilasta sairaalaan hengitysvaikeuksien takia.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Jo vuonna 1945 Ioannídis liittyi upseerien antikommunistisen IDEA-verkoston (Ιερός Δεσμός Ελλήνων Αξιωματικών, "Ierós Desmós Ellínon Axiomatikón", ”Kreikkalaisten upseerien pyhä side”) jäseneksi. IDEA yritti epäonnistunutta sotilasvallankaappausta 30.–31. toukokuuta 1951. Ioannídis oli mukana tässä hankkeessa. IDEA lakkautettiin kaappauksen jälkeen, mutta sen johtajat armahdettiin. Antikommunistinen upseeriverkosto kehittyi hiljalleen ja vuonna 1956 Ioannídis sai johdettavakseen ryhmän, joka sittemmin toteutti vuoden 1967 sotilasvallankaappauksen. Vuonna 1959 Ioannídis luovutti ryhmän Dimítrios Pattílisin johtoon. Pattilis luovutti ryhmän eversti Geórgios Papadópoulokselle vuonna 1960.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Vuosina 1945–1949 hän palveli kansalliskaartin pataljoonissa, 3. kreikkalaisessa vuoristoprikaatissa (”Rímini-prikaati”) ja Makrónisoksen kommunistivankien internointileirille sijoitetussa erikoispataljoonassa. Ioannídis siis osallistui Kreikan sisällissotaan (1946–1949) hallituksen joukkojen riveissä. Vuosina 1950–1959 hän palveli useissa eri joukko-osastoissa. Vuosina 1959–1961 hän palveli maavoimien pääesikunnassa ja vuonna 1963 hänet lähetettiin Kyprokselle. Vuonna 1966 hänestä tehtiin sotilasakatemian eli kadettikoulun johtaja.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannídis syntyi Ateenassa varakkaaseen ylempään keskiluokkaan kuuluneeseen liikemiesperheeseen, joka oli kotoisin Epeiroksesta.


title: Dimítrios Ioannídis

text: Kaappauksen jälkeen Ioannídis toimi lyhyenaikaa puolustusministerinä, kunnes siirtyi lokakuussa 1967 Kreikan sotilaspoliisin (ESA) (Ελληνική Στρατιωτική Αστυνομία, "Ellinikí Stratiotikí Astynomía") johtoon valvoakseen tilannetta. Joulukuussa 1967 kuningas Konstantin II yritti vastavallankaappausta vanhojen rojalistikenraalien tuella siinä kuitenkaan onnistumatta. Erityisesti tämän tapahtuman jälkeen Ioannídis vastasi palveluksessa olevien ja eläköityneiden upseerien valvonnasta. Hän oli myös keskeisesti päättämässä siitä, ketkä upseerit pääsivät mihinkin tehtäviin ja virkoihin. Ioannídis oli tärkein tukija, kun juntta pidätytti vuonna 1969 useita eläkkeellä olleita upseereita väittäen näiden suunnittelleen hallituksen vastaista salaliittoa.


title: Isidoros Miletoslainen

text: Isidoros Miletoslainen syntyi Miletoksessa, nykyisessä Turkissa 400-luvun lopulla tai 500-luvun alussa. Hänen varhaisista elämänvaiheistaan ei tiedetä paljoakaan, mutta oletettavasti hän sai arkkitehdin koulutuksen Bysantin pääkaupungissa Konstantinopolissa. Hän opetti ennen Hagia Sofian suunnittelua Aleksandriassa. Häntä arvostettiin paljon matemaatikkonakin, sillä hän korjasi Arkhimedeen tekemiä virheitä tämän teoksessa, sekä kirjoitti arvostelun Heron Aleksandrialaisen teoksesta.


title: Tommy Douglas

text: Tommy Douglas tunnetaan myös Kiefer Sutherlandin isoisänä. Kieferin äiti Shirley oli nimittäin Tommy Douglasin tytär ja Donald Sutherlandin vaimo. Tommy Douglas kuoli syöpään 81-vuotiaana.


title: Kiefer Sutherland

text: Kiefer Sutherlandin näyttelijädebyytti tapahtui vuoden 1983 draamakomediassa "Pimeää rahaa", jossa hänellä oli sivuosarooli Bill-nimisenä hahmona. Hänen isänsä Donald esiintyi samassa elokuvassa, ja myöhemmin Kiefer Sutherland esiintyi isänsä kanssa myös vuoden 1996 jännityselokuvassa "On aika tappaa". Sutherlandin läpimurto elokuva-alalla oli kuitenkin Ace Merrillin rooli vuoden 1986 menestyselokuvassa "Stand by Me – viimeinen kesä".


title: Kiefer Sutherland

text: Kiefer Sutherland syntyi Lontoossa kuuluisien kanadalaisnäyttelijöiden Donald Sutherlandin ja Shirley Douglasin lapsena. Hän syntyi seitsemän minuuttia aikaisemmin kuin kaksossisarensa Rachel. Kiefer Sutherland on äitinsä puolelta vaikutusvaltaisen kanadalaisen poliitikon Tommy Douglasin lapsenlapsi.


title: Kiefer Sutherland

text: Kiefer William Frederick Dempsey George Rufus Sutherland (s. 21. joulukuuta 1966) on kanadalainen elokuva- ja televisionäyttelijä. Hän on esiintynyt monissa Hollywood-elokuvissa, kuten "Stand by Me – viimeinen kesä", "The Lost Boys", "Kunnian miehiä", "Phone Booth" ja "The Sentinel – salaliitto", mutta hänen tunnetuin roolihahmonsa lienee CTU-agentti Jack Bauer yhdysvaltalaisen FOX-televisiokanavan televisiosarjassa "24". Hän on myös ääninäytellyt "Metal Gear Solid" -pelisarjan peleissä.


title: Kiefer Sutherland

text: Vaikka Sutherland syntyi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, hän vietti ensimmäiset elinvuotensa Los Angelesissa Yhdysvalloissa. Kun Donald Sutherland ja Shirley Douglas erosivat vuonna 1970, neljävuotias Sutherland muutti äitinsä kanssa vanhempiensa kotimaahan Kanadaan. Hän varttui ja opiskeli Torontossa, ja 15-vuotiaana hän kiinnostui ensimmäistä kertaa näyttelijäntyöstä.


title: Kiefer Sutherland

text: Sutherlandin kuuluisin roolihahmo on jännityssarja "24:n" agentti Jack Bauer, jonka esittäjänä hän voitti Golden Globen vuonna 2002 ja myöhemmin Emmy-palkinnon vuonna 2006. Hän on myös toiminut Bauerin ääninäyttelijänä sarjaan pohjautuvassa videopelissä "" sekä animaatiosarja "Simpsonien" 400:nnessä juhlajaksossa "24 minuuttia", jonka juoni on pitkälti parodia "24:stä". Koska monissa "24:n" jaksoissa Bauer kiduttaa terroristeiksi epäiltyjä hahmoja, Sutherland matkusti vuonna 2007 West Pointin sotilasakatemiaan ja piti akatemian kadeteille puheen, jossa hän kehotti heitä välttämään ihmisten kiduttamista. Vaikka Bauerin roolilla onkin ollut suuri merkitys Sutherlandin näyttelijänuralle, Sutherland itse on ehdottanut sarjan käsikirjoittajille Bauerin tappamista. Keväällä 2006 Sutherland solmi kolmen lisävuoden jatkosopimuksen Bauerin roolin jatkamisesta "24:ssä". Medialähteiden mukaan sopimuksen arvo oli 40 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 34 miljoonaa euroa, mikä teki Sutherlandistä tuolloin yhden parhaiten palkatun televisionäyttelijän.


title: Donald Sutherland

text: Donald Sutherlandin poika on näyttelijä Kiefer Sutherland. Donald Sutherland on esiintynyt yhdessä poikansa kanssa muun muassa John Grishamin kirjaan perustuvassa elokuvassa "On aika tappaa" (1996).


title: Kristine Sutherland

text: Kristine Sutherland, alk. Kristine Young, (s. 17. huhtikuuta 1955 Boise, Idaho) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan kenties parhaiten monivuotisesta roolistaan televisiosarjassa "Buffy, vampyyrintappaja". Hän näytteli sarjan nimihenkilön Buffyn äitiä Joyce Summersia. Sutherland oli mukana sarjan jokaisella tuotantokaudella. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Kulti, kutistin kakarat" (1989) ja "Kissojen valtakunta" (2002). Hän on naimisissa näyttelijä John Pankow’n kanssa, ja heillä on yksi lapsi. Taiteilijanimensä Sutherland otti kissaltaan, joka oli nimetty näyttelijä Donald Sutherlandin mukaan. Sattumalta Donald Sutherland näytteli elokuvassa "Buffy, vampyyrintappaja" (1992), jonka alkuperäiseen käsikirjoitukseen "Buffy"-televisiosarja perustui.


title: Kanarianpeippo

text: Ravinto koostuu pääosin kanarianmännyn siemenistä, mutta voi satunnaisesti hankkia siemeniä myös hedelmistä ja kukista. Se ruokailee sekä maassa, että puussa. Kanarianpeippo käyttää voimakasta nokkaansa saadakseen kävyn suomuja auki ja siemeniä ulottuvilleen. Erityisesti pesintäaikaan, jolloin poikasia on pesässä, se nappaa usein myös männynkaarnan välistä löytyviä hyönteisiä saadakseen poikasille proteiinia. Poikasia ruokitaan lähinnä perhosentoukilla, kun taas aikuisten hyönteisravinto koostuu lähinnä aikuisia perhosista, koiperhosista ja kovakuoriaisia.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippo ("Fringilla teydea") on Kanariansaarilla elävä peippojen suvun varpuslintu. Se elää Teneriffan ja Gran Canarian vuoristojen mäntymetsissä. Koiraat ovat väritykseltään lähinnä sinisiä, naaraat selkäpuolelta ruskeanharmaita, vatsapuolelta harmaanvalkoisia. Kanarianpeipon ravinto koostuu pääosin kanarianmännyn siemenistä.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeipot liikkuvat yleensä yksin tai pieninä, alle kymmenen yksilön parvina. Ne ovat paikkalintuja, mutta niiden tiedetään talvella laskeutuvan alemmas mikäli olosuhteet ovat ankaria. Kanarianpeipot voivat liikkua myös pitkiä matkoja etsiessään vettä, etenkin kesällä. Lajin kutsuääni on kaksitavuinen, särkynyt ja hieman vaikeroivan kuuloinen ”struuit”, jonka se toistaa joskus kaksikin kertaa. Se voi päästää myös melko epäselvän ”che-wir” tai ”sdderrer”-huudon. Gran Canarian alalajin kerrotaan päästävän muita lajitovereita pehmeämpää, matalaa ”twee”-ääntä. Lennossa kanarianpeipot päästävät aika raakkuvaa ja terävää ”sipp”-huutoa. Kanarianpeipon laulu on peipon laulua lyhyempi, eikä ole yhtä naseva ja päättyy äkillisesti. Laulun lopussa on muutama toistettu, melko karhea ja laskeva ääni, joista viimeinen on painotetuin, esimerkiksi ”sitt-sitt-ryha-ryha, rryyAAH”.


title: Kanarianpeippo

text:
Kanarianpeipot ovat myöhäisiä pesijöitä. Ne pariutuvat huhtikuussa ja pesintäkausi ulottuu toukokuusta heinäkuun lopulle tai elokuun alkuun asti. Pesänrakennus jää naaraan vastuulle. Se käyttää rakennusmateriaalina oksia ja männynneulasia. Vuoraus tehdään höyhenillä, sammalella, heinällä ja jopa kaniinin karvoilla. Kanarianpeippo pesii yleensä männyissä, mutta voi satunnaisesti tehdä pesänsä puukanervaan tai kanarianlaakeriin.
Naaras munii tavallisesti kaksi munaa. Muninta tapahtuu kullakin saarella eri aikaan. Gran Canarialla ne munivat huhtikuun loppupuolella ja kesäkuun alkupuolella, Teneriffalla kesäkuussa. Naaras hautoo munia 14–16 päivää. Poikaset ovat kuoriutuessaan untuvapeitteisiä ja sokeita. Sekä koiras että naaras ruokkivat poikasia. Poikaset viipyvät pesässä 17–18 päivää. Pesintäajan päätyttyä kanarianpeipot kerääntyvät perheryhmiksi.


title: Kanarianpeippo

text: Vuodesta 1980 lähtien kanarianpeippojen pyydystäminen, metsästäminen, kauppaaminen, sekä munien ja poikasten keruu on ollut kiellettyä. Kanarianpeippo kuuluu Euroopan unionin lintudirektiivin liitteeseen I ja Bernin sopimuksen liitteeseen II, jonka mukaan kanarianpeippoa ja sen elinympäristöä pitäisi tiukasti suojella. Gran Canarialla sijaitsevat avainalueet ovat olleet suojeltuja vuodesta 1982. Lisäksi vuonna 1987 El Teiden metsä Tenefiffalla ja kuusi tärkeää aluetta Gran Canarialla suojeltiin kansallispuistona tai muuna suojelualueena.


title: Kanarianpeippo

text: Yksi isoimmista uhista on elinalueiden tuhoutuminen ja sirpaloituminen. Lajin asuinmetsien kaupallinen hyödyntäminen on sirpaloittanut kantoja etenkin Gran Canarialla. Myös metsäpalot ovat suuri ja todennäköinen uhka kanarianpeipolle. Vuonden 2007 kesällä metsäpalot hävittivät monia tärkeitä alueita sen elinympäristöstä. Lisäksi Gran Canarian suojelualueiden runsas virkistyskäyttö saattaa aiheuttaa häiriötä lajille. Myös sisäsiittoisuus saattaa olla iso uhka saaren kanarianpeipoille. Kanarianpeippoja pyydystetään yhä laittomasti laittomasti ja pidetään laittomasti häkkilintuina. Niitä on viety tähän tarkoitukseen myös muihin Euroopan maihin kuten Italiaan, Belgiaan ja Saksaan. Saarten alkuperäisten petoeläinten ja tulokaspetojen, kuten kissojen saalistusta ei pidetä uhkana lajille. Kanarianpeippoja jää ainakin käpytikan, suopöllön ja variksen saaliiksi.


title: Arraukilpikonna

text: Arraukilpikonnat elävät jokialueilla, jotka tulvivat säännöllisesti. Kilpikonnien ravinto koostuu kasveista. Ne hankkivat vararavintoa sadekaudella ja esimerkiksi Orinocossa ne siirtyvät tulviville alueille syömään tulvan alle jääneitä kasveja. Ne syövät etenkin kukkia, hedelmiä ja juuria. Ravintonsa arraukilpikonna etsii tulva-alueiden lisäksi itse joesta ja lähistön lammista.


title: Kanarianpeippo

text: Vuonna 1991 käynnistettiin kanarianpeipolle suunnattu suojeluohjelma, johon sisältyi suojelutoimenpiteitä sekä useita tutkimusprojekteja, joissa tutkittiin kanarianpeippoa sen luontaisessa elinympäristössä ja sen ulkopuolella. Seuraavana vuonna aloitettiin vankeudessa elävien peippojen kasvatusohjelma, joka uudistettiin vuonna 2005. Gran Canarialla ihmisten pääsyä kanarianpeipon elinalueille on rajoitettu. Parhaillaan on myös käynnissä projekti jolla pyritään kunnostamaan Gran Canarian metsäpaloissa vahingoittuneita metsiä. Vierasperäisten lajien määrää on pyritty rajoittamaan kummallakin saarella. Esimerkiksi Gran Canarialla villiintyneiden kissojen määrää on kontrolloitu vuodesta 1996.


title: Kiiruna (lintu)

text: Lakialueiden asukkaana kiirunan ravinto koostuu untuvikkovaiheen jälkeen erilaisten tunturikasvien siemenistä, kukista ja lehdistä. Talvella lähes ainoita ravinnon lähteitä ovat vaivaispajun sekä tunturi- ja vaivaiskoivun versot ja urvut. Untuvikkoina poikasten ravintona ovat hyönteiset. Mikäli kesä on kylmä ja sateinen, on hyönteisravintoa niukasti ja jopa puolet kiirunan poikasista saattaa tällöin menehtyä.


title: Kalliohyppijä

text: Kalliohyppijä saa ravintonsa etupäässä kallionhalkeamissa ja louhikoissa kivien välissä kasvavista kasveista. Sen ravinto koostuu enimmäkseen pensaiden lehdistä, heinistä ja ruohoista, mutta myös silmuista, oksista, hedelmistä ja kuorista. Sadekaudella tärkeintä ravintoa ovat heinät. Tarvitsemansa nesteen ne saavat syömistään mehikasveista ja kasteesta, mutta myös juovat vettä tilaisuuden tullen.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Toisessa maailmansodassa hävinneellä puolella olleille valtiolle, muun muassa Suomelle, mahdollisuus anoa YK:n jäsenyyttä muodostui vasta Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan syksyllä 1947. Kuitenkin suurvaltojen, lähinnä Neuvostoliiton sekä Yhdysvaltain ja sen liittolaisten, välisestä tasapainopolitiikasta johtui se, ettei 1950–1954 Yhdistyneisiin kansakuntiin otettu uusia jäseniä, ennen kuin niitä oli riittävän suuri ja tasapuolinen joukko. Vasta 14. joulukuuta 1955 YK:n jäseniksi hyväksyttiin samanaikaisesti Albania, Bulgaria, Ceylon (nyk. Sri Lanka), Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Jordania, Kambodža, Laos, Libya, Nepal, Portugali, Romania, Suomi ja Unkari.


title: Sergei Markov

text: Suomalaisessa sanomalehti "Hufvudstadsbladetissa" Markov varoitti Suomea liittymästä Natoon. Hänen mukaansa Euroopassa on 5–6 venäläisvastaista maata, jotka ovat Ruotsi, Puola, Baltian maat ja Suomi. Samassa haastattelussa hän totesi myös, että jos Suomi haluaa liittyä Natoon, suomalaisten pitää ajatella ensin, haluavatko he olla aloittamassa kolmatta maailmansotaa russofobiansa tähden niin kuin antisemitismi aloitti toisen maailmansodan.


title: Christoph Blocher

text: Hän on vastustanut voimakkaasti muun muassa Sveitsin liittymistä YK:hon ja käyttänyt kansanäänestyksiä poliitisen agendan ajamisen välineenä muutenkin. Vuonna 1986 maa päätti olla liittymättä järjestöön. Ennen vuoden 2002 kansanäänestystä hän maalasi voimakkaasti uhkakuvia maan neutraliteetin menettämisestä, mikäli Sveitsi päättäisi liittyä YK:n jäseneksi. Varakas ja oikeistopopulistinen Blocher tunnetaan puolueensa maahanmuuttajavastaisen linjan voimakkaana kannattajana; hän on tukenut kampanjointia rahallisestikin useilla miljoonilla Sveitsin frangeilla. Sittemmin Blocheria ja hänen sijoitusyhtiön palveluksessaan olevaa tytärtään Rahelia on arvosteltu oligarkiamaisesta asioiden hoitamisesta ja perheen saksankielisen lehdistöomistuksen salaamisen johdosta.


title: Länsivaltojen ja Venäjän välinen kriisi 2014–

text: Suomi tuomitsi Krimin liittämisen Venäjään. Suomi ajautui epämääräiseen poliittiseen ja turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen, koska oli EU:n pakoterintamassa, muttei halunnut oman taloudellisen etunsa vuoksi niin jyrkkiä pakotteita kuin muut länsimaat. Venäjä ilmoitti, ettei Suomen tule liittyä Natoon.


title: Suomen YK-liitto

text: YK-liitto tekee myös paljon yhteistyötä suomalaisten koulujen kanssa. Liiton tavoitteena on kouluttaa opettajia ja oppilaita YK:n toiminnan tärkeydestä ja yksityiskohdista. Erityisesti kouluja varten tuotetun aineiston lisäksi YK-liitto järjestää oppilaille esimerkiksi Malli-YK -kokouksia, joissa oppilaat saavat simuloida eri YK:n päättävien elinten istuntoja.


title: Suomen YK-liitto

text: Perustamisestaan lähtien YK-liiton toiminnassa on ollut mukana lukuisia jäsen- ja paikallisyhdistyksiä. YK-liiton perustana toimi 15 järjestöä, muun muassa Suomen Punainen Risti, Suomen Työnantajain Keskusliitto ja Lastensuojelun Keskusliitto. Poliittisten organisaatioiden liittyminen liiton jäseniksi sallittiin vuonna 1967. Nykyään Suomen YK-liiton toiminnassa on mukana yli 60 suomalaista järjestöä.


title: Suomen YK-liitto

text: Vuonna 1974 YK-liiton hyväksymän muistion myötä järjestö on ottanut osaa yhteiskunnassa käytäviin keskusteluihin. Muistiossa YK-liitto totesi toimintansa olevan poliittista, mutta samalla poliittisesti sitoutumatonta. Tästä lähtien järjestö on ollut aktiivisesti mukana muun muassa aseistariisunnan, ympäristö- ja kehityspolitiikan sekä sosiaalisen kehityksen edistämisessä.


title: Kansainvälinen yleissopimus siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista

text: Vuonna 2004 kansanedustaja Rosa Meriläinen (vihr.) teki eduskunnassa kirjallisen kysymyksen siitä, miksi Suomi ei ole vieläkään liittynyt sopimukseen. Suomen ulkoministeri Erkki Tuomioja (sdp) vastasi, että Suomi harkitsi 1990-luvun alussa lausuntokierroksen jälkeen liittymistä. Sopimusta ei Tuomiojan mukaan allekirjoitettu, koska sitä pidettiin monin paikoin puutteellisena. Siirtotyöläisen käsite ei hänen mukaansa erityisen hyvin vastaa "nykyistä ajattelua maahanmuuton perusteista ja maahanmuuttajien asemasta". Sopimus kattaa Tuomiojan mukaan siirtotyöläisten oikeudet liian laajasti ja yksityiskohtaisesti, esimerkiksi oikeuden elämään ja kiellon kiduttaa ihmistä, mikä on päällekkäistä muiden Suomea sitovien kansainvälisten ihmisoikeussopimusten kanssa. Ihmisoikeudet koskevat Tuomiojan mukaan yleisesti kaikkia "valtion oikeudenkäyttöpiiriin" kuuluvia, joten sopimuksen ei hänen mukaansa "tuo merkittävää lisäarvoa siirtotyöläisten ihmisoikeuksien toteutumiselle".


title: Suomen YK-liitto

text: Vuonna 1974 hyväksytyn muistion mukaisesti Suomen YK-liitto yrittää myös vaikuttaa etenkin valtion YK-politiikkaan. Liitto järjestää seminaareja joissa poliittiset vaikuttajat pääsevät jakamaan näkemyksiään, esimerkiksi ympäristö-asioista. Tämän lisäksi YK-liitto laatii kannanottoja ja lausuntoja ajankohtaisiin aiheisiin liittyen.


title: Nato

text: Suomessa on 1990-luvulta alkaen käyty julkista keskustelua maan suhteesta Natoon. Keskustelu tiivistetään yleensä kysymykseksi siitä, tulisiko Suomen liittyä Naton jäseneksi vai ei. Suomi on yhteensovittanut kalustoaan Naton kanssa ja kuuluu Naton rauhankumppaneihin, mutta ei ole hakenut jäsenyyttä.


title: Suomi – Isänmaa

text: Suomi – Isänmaa oli lahtelaisen Väinö Kuisman johtama äärioikeistolainen puolue. Järjestö perustettiin vuonna 1993 nimellä Isänmaallinen Oikeisto. Vuosina 2002–2003 se tunnettiin nimellä Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy. Vuonna 2006 Matti Järviharjun johtaman Isänmaallisen Kansallis-Liiton muodostivat enemmistön yhdistyksen päättävissä elimissä, jolloin järjestö nimettiin Suomen Isänmaalliseksi kansanliikkeeksi ja se otti käyttöön IKL:n ohjelman. Kuisma muiden ohella erosi puolueesta.


title: Uunisurma

text: Hilkka Saarinen nähtiin viimeksi elossa joulukuussa 1960, jolloin hän oli 33-vuotias. Hän eli vanhassa isossa puutalossa yhdessä aviomiehensä kanssa. Heillä oli viisi lasta, jotka oli kuitenkin huostaanotettu ja sijoitettu eri kasvatus- ja ottokoteihin perheen elämänvaikeuksien sekä isän väkivaltaisuuden takia. Perheen lasten ja naapureiden kertomusten mukaan perheen isä oli erittäin mustasukkainen alkoholin vaikutuksen alaisena ja käyttäytyi jatkuvasti voimakkaan väkivaltaisesti vaimoaan kohtaan. Heidän mukaansa hän oli useasti uhannut tappaa vaimonsa tavalla, jota ei pystyttäisi selvittämään. Perheen vanhin poika kävi koulutoverinsa kanssa talossa joulupäivänä 1960, päivää aikaisemmin kuin oli ilmoittanut tulevansa. Tarkoituksena oli viettää muutama joulun lomapäivä vanhempien kanssa. Kun hän ihmetteli, missä äiti on, isän vastaus oli, että äiti oli lähtenyt jonnekin hänen nukkuessaan. Pojan kysyessä onko äiti eräässä paikkakunnan talossa, jossa hän oli aikaisemmin ollut työssä, isä vastasi "ei hän ole siellä ikinä."


title: Aura Kiiskinen

text: Kiiskinen joutui puoli vuotta syntymänsä jälkeen ottoäidin huostaan, koska äiti ei voinut pitää tytärtään. Hänen äitinsä maksoi viisi markkaa kuukaudessa Auran hoitamisesta Saaren kunnassa asuvalle leskelle, jonka poika asui myös samassa maalaistalossa. Kiiskisen ollessa kymmenvuotias rokotti Saaren lukkari isorokkoa vastaan, mutta ei Kiiskistä, koska tämän henkikirjoituspaikka oli 40 kilometrin päässä oleva Kuopion kaupunki. Ottoäiti siirsi Lauri Paldanilta isorokonruven alta päreellä kuumennetulla neulalla taudinaiheuttajia Kiiskiseen kaksi kertaa ja kahdessa päivässä tämä sai lievän isorokon. Lukkari uhkasi oikeudella, mutta niin uhkasi myös ottoäiti lukkaria, minkä vuoksi oikeustoimiin ei ryhdytty.


title: Uunisurma

text: Hilkan nimipäivänä 27. marraskuuta 1972, 12 vuotta Hilkka Saarisen katoamisen jälkeen, Turun lääninosaston komisario Gunnar Kivelä saapui avustajineen (muita poliisimiehiä ja muurari) Kokemäelle mukanaan asiakirja, joka valtuutti heidät purkamaan Saarisen perheen leivinuunin. Aviomies siirrettiin poliisiasemalle ennen kuin poliisit alkoivat purkaa uunia. Metrin syvyydestä paljastui muumioituneen naisen pää. Kun kaivettiin hieman lisää, tuli esiin jalkaterä ja lopulta koko ruumis. Ruumis kuljetettiin Poriin, maakunnan pääkaupunkiin. Seuraavana päivänä vanhin poika kävi tunnistamassa hänet Hilkka Saariseksi, äidikseen.


title: Lasse Heikkilä (runoilija)

text: Lasse Heikkilän äiti menehtyi hänen syntyessään, ja Heikkilä sijoitettiin Tampereelle varakkaan tehtailijaenonsa perheeseen kasvattilapseksi. Perhe siirtyi enon kuoltua Helsinkiin. Kun Heikkilän kasvattiäitikin kuoli vuonna 1940, hän muutti kasvattisisarensa, Uuden Suomen päätoimittajan Lauri Ahon vaimon, kotiin. Heikkilän lapsuus- ja nuoruusvuodet olivat taloudellisesti turvattuja, mutta häntä koettelivat läheisten henkilöiden kuolema ja toisaalta vieraantuminen oikeasta isästään ja sisaruksistaan.


title: Psykiatrinen sairaala

text: Eräs lapsena huostaanotetuksi joutunut mies on kertonut, kuinka hänet 1960-luvulla alle 10-vuotiaana siirrettiin vanhempien avioeron vuoksi kotoa ensin sijaiskotiin. Koulussa havaitun levottomuuden ja poissaolojen vuoksi hänet siirrettiin edelleen lastenkotiin, josta keskussairaalan lastenpsykiatriselle osastolle, josta karkaamisen eli "tunne-elämän epävakaisuuden" vuoksi mielisairaalan aikuisten suljetulle osastolle. Suljetulla osastolla pidettiin vakavia rikoksia tehneitä potilaita. Osaston aikuiset miehet hyväksikäyttivät poikaa seksuaalisesti. Lisäksi lapselle annettiin valtavia määriä erilaisia psyykenlääkkeitä pillereinä ja pistoksina. Lopulta hänet siirrettiin Pernasaaren koulukotiin, koska pelättiin, että hänet voidaan mielisairaalassa tappaa. Mielisairaalan aiheuttama traumatisoituminen ilmeni tunteja kestävinä pelko- ja tuskatiloina, mutta hän ei saanut missään vaiheessa terapiaa.


title: Uunisurma

text: Tapausta käsiteltiin aluksi kihlakunnanoikeudessa. Oikeudessa mies ei halunnut puolustusasianajajaa, mutta hänelle määrättiin sellainen, sillä hän ei oikeuden mielestä pystynyt yksin valvomaan etuaan ja oikeuttaan. Koko oikeusprosessin ajan Saarinen kielsi syytteet. Eräässä vaiheessa hän kertoi, että romaneja oli tunkeutunut hänen taloonsa joulun alla 1960, mutta teoria hylättiin heti alkuunsa. Lukuisat todistajat kertoilivat miten Hilkka oli hengenhädässä valitellut saamiaan pahoinpitelyjä ja vammoja. Tämä oli käynyt lukuisia kertoja lääkärissä saamiensa vammojen takia. Nämä todisteet olivat aihetodisteiden lisäksi syyttäjän tärkeimmät esitykset. Eräs huomiotta jätetty todiste oli Pentti Saarisen kirjastolainahistoria huhti- ja joulukuun välissä vuonna 1960: hän oli lainannut 75 rikosromaania, joista monet liittyivät murhiin, myös aviovaimon murhaamiseen.


title: Lapsen kaltoinkohtelu

text: Eräs vaietuin lapsiin kohdistuvan väkivallan muoto on ja on ollut laitoksissa tapahtuva kaltoinkohtelu ja väkivalta. Tämän väkivallan esilletuloa on väitetty estävän muun muassa se, että siihen syyllistyvät henkilöt ovat usein lasten- ja nuortenhuollon, nuorisotyön, sosiaalityön ja lastenpsykiatrian ammattilaisia. Pahimmillaan tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että puuttellisten kasvuolojen tai lapseen kohdistuneen väkivallan takia huostaanotettu ja laitokseen sijoitettu nuori joutuu uudelleen kaltoinkohdelluksi ja erityyppisen väkivallan kohteeksi sijoituspaikassaan.


title: Kyllikki Saaren murha

text: Sisälle kirkkoon pakkautui noin 3 000 ihmistä ja Kyllikin ruumiinsiunauksen toimitti Isojoen kirkkoherra Yrjö Ala-Opas. Tilaisuuteen osallistui myös Vaasan läänin maaherra Gunnar Ahlbäck, joka esitti vetoomuksen maltillisen ajattelutavan puolesta. Kyllikin isä Eino Saari kiitti lyhyesti läsnäolijoita myötätunnosta ja avusta hänen tyttärensä etsinnöissä. Kiusallisen välikohtauksen siunaustilaisuudessa aiheutti eräs alahärmäläinen liikemies, joka syytti puoli tuntia kestäneessä puheessaan viranomaisia saamattomuudesta ja rikollisten suojelemisesta ja vaati kuolemanrangaistuksen palauttamista käyttöön. Itse asiassa kyseinen puhe oli sisällöltään ja sävyltään samanlainen kuin tapauksen kirvoittamat sanomalehtien yleisönosastokirjoitukset – jopa muutamat pääkirjoitukset – olivat jo kuukausien ajan olleet, mutta miehen katsottiin valinneen väärän paikan ja tilaisuuden kostoa henkivän sanomansa julistamiseen varsinkin, kun hän käytti kansanomaisia voimasanoja. Hautajaisia seuranneiden toimittajien mukaan puheet myös kirkon ulkopuolelle jääneen yleisön joukossa olivat varsin huonosti hartaan surujuhlan tunnelmaan sopivia ja sen sävyisiä, että jos Kyllikin surmaaja olisi tavattu paikalta, aikakirjoihin olisi saatu merkitä Suomen historian ensimmäinen lynkkaus.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Siru Honkanen (es. Satu Pikkusaari, 2011) on lastenkodissa asunut edesmenneen Elsa Toivion pojantytär. Sirun Arja-äiti alkoholisoitui Sirun ollessa pieni, minkä vuoksi tyttö joutui lastenkotiin. Siru ei ole koskaan tavannut isäänsä Pekka Toiviota, joka kuoli jo ennen tyttärensä syntymää. Lastenkodista karannut Siru piileskeli aluksi Taalasmailla Talen huoneessa, mutta päätti kuitenkin muuttaa pois, sillä kuvitteli olevansa vain tiellä Taalasmailla. Tale kuitenkin sai suostuteltua Sirun asumaan salaa Isabella Holmin asunnossa. Pian Siru sai vakituisen asuinpaikan Ismo Laitelan luota, sillä Ismon avovaimon Liisa Salon luultiin olevan Elsan tytär. Kun totuus Liisasta paljastui, Ismo ja Liisa menettivät tytön huoltajuuden ja Siru joutui muuttamaan pois Ismon ja Liisan luota. Sirulle löytyi uusi sijaiskoti Kyyjärveltä.


title: Lastensuojeluyksikkö

text: Lastensuojelukysikkö on yksityinen tai kunnallinen kohde, jossa huostaanotetun tai avohuollontukitoimena sijoitetun lapsen kasvu ja kehitys turvataan. Lastensuojeluyksikössä on vastuuhenkilön lisäksi työntekijöitä, jotka huolehtivat sijoitettujen lasten terveydestä, ravinnosta, turvallisuudesta, koulutuksesta jne. Toimintaa valvoo sijoittaneiden kuntien sosiaalitoimi ja lääninhallitus.


title: Huostaanotto Suomessa

text: Lapsen huostaanottoon voidaan Suomen lastensuojelulain mukaan turvautua vain, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:Huostaanotto voidaan toteuttaa joko kiireellisenä turvaamistoimenpiteenä, jolloin kyse on yleensä tilapäisestä huostaanotosta, tai varsinaisena huostaanottona, joka tarkoittaa yleensä lapsen pidempiaikaista sijoittamista kodin ulkopuolelle. Huostaanotto voi olla joko suostumukseen perustuva tai kunnan sosiaalilautakunta voi toteuttaa sen tahdonvastaisesti. Mikäli lapsen huoltaja tai 12 vuotta täyttänyt lapsi itse vastustaa huostaanottoa, päätös on vahvistettava hallinto-oikeudessa.


title: Huostaanotto Suomessa

text:
Valtion tukea on arvosteltu perheiden tukemisen sijaan huostaanottoihin kannustavana. Vuonna 2014 tukijärjestelmää on harkittu muutettavan.
Joissakin huostaanottotapauksissa lapsen psyykkinen vointi voi pikemminkin huonontua huostaanoton aikana, jolloin huostaanotto olisikin kyseenalainen toimenpide lapsen hyvinvoinnin kannalta. Vaikka huostaanoton tukitoimia lisättäisiin vastaavanlaisessa tilanteessa, saattaisivat ne pahentaa tilannetta entisestään.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lapsi, jota huoltajat eivät pysty hoitamaan, voidaan ottaa huostaan ja sijoittaa hoitoon laitokseen tai perheeseen. Vakavissa tapauksissa sosiaalitoimella on velvollisuus huostaanottoon. Huostaanoton pelkääminen estää toisinaan perhettä hakemasta apua.


title: Huostaanotto Suomessa

text: Huostaanotto päättyy viimeistään sinä päivänä, kun lapsi täyttää 18 vuotta. Tämän jälkeen nuori on oikeutettu jälkihuoltoon, kunnes hän täyttää 21 vuotta. Huostaanotto voidaan lakkauttaa aiemminkin, mikäli lakkauttamisen ei katsota olevan vastoin lapsen etua. Sosiaaliviranomaisilla ei kuitenkaan ole velvoitetta tutkia huostaanoton tarkoituksenmukaisuutta sen tapahduttua.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Sijaisvanhempien etujärjestöt puolestaan ovat arvostelleet oman asemansa heikkoutta. Perhehoitoliiton toiminnanjohtajan Pirjo Hakkaraisen mielestä sijaisvanhempien juridiset oikeudet ovat heikot. Toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Islannissa, Suomessa ei ole mahdollista hakea lapsen pysyvää huostaanottoa. Huostaanotetun lapsen vanhemmat saavat siis anoa huostaanoton purkua yhä uudelleen. Varsinais-Suomen sijoituslasten vanhempien puheenjohtaja Arto Takala taas oli sitä mieltä, että biologisten vanhempien tahto ajoi usein lapsen edun edelle. Kun sijaisvanhempien kädet ovat sidotut, on usein lapsen avoimuudesta kiinni, kuinka todenmukainen kuva kodin oloista saadaan.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lasten huostaanotto on Suomessa noin 620 miljoonan euron liikeala. Alan markkinoilla ulkomaalaisten pääomasijoittajien omistamat sosiaali- ja terveysalan yhtiöt, kuten Mehiläinen, Attendo, Mikeva ja Mainio Vire pyrkivät kasvuun alalla. Kuntaliiton erityisasiantuntija Aila Puustinen-Korhosen mukaan vajaat 70 prosenttia lastensuojelulaitosten ja perhekotien hoitopäivistä hankittiin 2012 yksityiseltä sektorilta. Lokakuussa 2012 Peruspalveluministeri Maria Guzenina-Richardson esitti mahdollisuutena kuntien lasten sijaishuollon siirtämistä kilpailuttamisen ulkopuolelle. Hänen mielestään voittoa tavoitteleva liiketoiminta ei sovi lastensuojeluun. Myös ministeri Guzenina-Richardson painotti avohoidon kehittämistä ja ongelmien aikaista selvittämistä. Hän kiisti kuntien voitonpyynteet huostaanotoista ansaituilla valtiontuilla, sanoen että "sijoitusten kustannukset ovat kuitenkin niin korkeat, että sellainen ajattelu, jonka mukaan huostaanotto olisi kannattava kunnalle, ei ole ihan pitävää"


title: Nuori Suomi

text: Nuori Suomi innosti varhaiskasvattajia liikuttamaan lapsia päivähoitopäivän aikana. Nuori Suomi organisoi vuosittain päivähoidon liikuntakampanjoita; keväällä liikunnallisen perhetapahtuman Pihaseikkailun ja syksyllä Varpaat Vauhtiin! -kampanjan. Kampanjat liikuttivat vuosittain satojatuhansia lapsia. Nuori Suomi kehitti varhaiskasvattajille liikunnallisia teemakoulutuksia, joita järjestivät liikunnan aluejärjestöt.


title: Suomalainen tautiperintö

text: Suomalaisen tautiperinnön taudit ovat varsin harvinaisia, ja riski saada sairas lapsi on pieni. Riski kuitenkin kasvaa, jos sekä isän että äidin vanhemmat ovat peräisin samalta itä- tai pohjoissuomalaiselta paikkakunnalta . Suomessa ei kuitenkaan ole katsottu tarpeelliseksi seuloa perinnöllisiä sairauksia rutiininomaisesti, mutta ainakin Kuopion ja Helsingin alueella raskaana oleville naisille on tarjottu mahdollisuutta AGU-seulontaan . Jos tulevilla vanhemmilla on suvussa jotakin suomalaisen tautiperinnön sairautta, on vanhempien mahdollista hakeutua kansanterveyslaitoksen kautta geeniseulontaan, jotta tulevan lapsen sairauden mahdollisuus voidaan sulkea pois. Yleensä sairas lapsi tulee kuitenkin vanhemmille yllätyksenä, koska suurin osa suomalaisen tautiperinnön taudeista periytyy resessiivisesti. Vain harvoja suomalaiseen tautiperintöön kuuluvista sairauksista voidaan hoitaa, ja monet johtavatkin ennenaikaiseen kuolemaan.


title: Minkälainen Suomi meidän on luotava?

text: Pihkalan ajatusmallin mukaan valtion piti armeijan ja ammattikoulutuksen kautta ryhtyä järjestelmällisesti kasvattamaan ”oikeaa suomalaista isänmaallista työmiestä”. Seksiä ei hänen tavoittelemassaan yhteiskunnassa harrastettu kuin lisääntymistarkoituksessa, vaan ainoaksi nautinnoksi sai riittää työnteko. Myös alkoholin käyttö olisi rajoitettua. Ehkäisy oli Pihkalan mukaan luonnonvastaista ja hän kutsuikin vain kaksi lasta synnyttäneitä naisia itsekkäiksi. Naisten tarkoitus on synnyttää mahdollisimman paljon lapsia miehille, jotka kelvottoman aineksen sijaan ansaitsevat lisääntyä. Myös tytöt pitää kasvattaa äitiyteen, joka on Pihkalan mielestä naisen suurin oikeus ja velvollisuus. Riippumaton ja valistunut nainen on hänen mukaansa ”sukupuoleton” kauhistus. Naisten äänioikeus ja mahdollinen tasa-arvo olivat Pihkalalle vain välikappale, jota he eivät tarvinneet omaksi, vaan ainoastaan jälkeläistensä ja tulevien sukupolvien eduiksi.


title: Kansalaisuus

text: Suomen kansalaisuuden voi saada syntymässä, ilmoitusmenettelyllä tai hakemuksesta. Yksilön kansalaisuusasemasta päättää Maahanmuuttovirasto. Syntymällä kansalaisuuden saa pääasiallisesti suomalaisen äidin lapsi. Suomalaisen isän lapsi saa kansalaisuuden, mikäli isyys on vahvistettu. Alle 12-vuotiaat ottolapset saavat kansalaisuuden automaattisesti samoin perustein kuin syntyneet. Ilmoitusmenettelyllä kansalaisuuden saavat yli 12-vuotiaat ottolapset ja eräät erityisryhmät. Hakemuksella kansalaisuuden voi saada Suomessa vähintään kuusi vuotta asunut nuhteeton ulkomaalainen, jolla on turvattu toimeentulo.


title: Panspermia

text: Viime vuosina panspermiahypoteesi on taas noussut esiin. Muualtakin kuin Maasta on löydetty vettä ja toiseksi monet pieneliöt pystyvät säilymään avaruudessa vuosia hengissä. Nasan Cassini-avaruusluotain lähetti maahan kuvia Saturnuksen Enceladus-kuusta, joissa näkyi jäähiukkasten ja vesihöyryn muodostamia geysireja. Myös Galileo-luotain havaitsi Jupiterin Europa-kuussa sähkövirtaa, jota ei voi syntyä kuivalla kappaleella, joten Europassa on ilmeisesti suolavettä.


title: Titanin asuttaminen

text: Titanin asuttaminen on tulevaisuudessa mahdollisesti tapahtuvaksi esitetty pysyvän siirtokunnan perustaminen Titaniin. Titan on Saturnuksen suurin kuu, jolla on lähinnä typestä ja metaanista koostuva tiheä kaasukehä. Kaasukehän suuri paine mahdollistaa sen, että sen pinnalla on – lähinnä napojen läheisyydessä – hiilivetyjärviä. Titanista löytyy monia siirtokunnan ylläpitoon tarvittavia raaka-aineita, joista voidaan tehdä polttoainetta, vettä, happea ja kasvien lannoitetta. Titanin kylmyys ja kaasukehän paine ovat suuria ongelmia nykytekniikalle.


title: Saturnus

text: Saturnuksen sisäinen rakenne muistuttanee Jupiterin rakennetta. Suurin osa Saturnuksesta on nestemäistä vetyä ja heliumia, keskellä lienee kiinteä kivinen ja rautainen ydin. Uloimpana ovat meille näkyvän kaasukehän huipulla näkyvät pilvet. Paine, lämpötila ja tiheys eivät Saturnuksen keskustassa ole aivan yhtä suuria kuin Jupiterissa. Saturnuksen nestemäisen molekulaarisen vedyn kerros on noin kaksi kertaa paksumpi kuin Jupiterin vastaava ja ulottuu 30 000 kilometrin syvyyteen. Vety muuttuu metalliseksi melko lähellä ydintä, toisin kuin Jupiterissa. Metallinen vetykerros on 14 000 kilometriä paksu. Paine kaasukehän pohjalla on noin 100 000 baaria, ja nestemäisen molekulaarisen vedyn rajalla 1 000 000 baaria suunnilleen Saturnuksen säteen puolessa välissä. Eräiden arvioiden mukaan Saturnuksessa olisi ytimessä 8 000 kilometriä paksu jääkerros ja 8 000 kilometriä paksu kivikerros. Ytimessä lämpötila nousee ehkä noin 12 000 kelviniin. Saturnuksesta näyttää puuttuvan heliumia, jonka uskotaan pudonneen kohti planeetan keskustaa.


title: Saturnuksen vararengas

text: Saturnuksen vararengas on Kumikamelin vuonna 1994 äänitetty kuudes albumi, jonka työnimenä oli "Painoton läski mustasta aukosta". Albumi oli teemalevy, jonka kappaleet kertovat erilaisista ihmiskohtaloista. Tämän takia kappaleiden nimet olivat ihmisten nimiä, jotka viitasivat henkilöihin, joista kappaleet kertoivat. Sama teema jatkui seuraavalla studioalbumilla "Senssit/Förbannade". Albumin kappaleet olivat aakkosjärjestyksessä ja sama vitsi toistettiin "Avara luonto" -albumilla. Samoissa studiosessioissa levytettiin Eläkeläisten "Humppakäräjät"-albumi.


title: 55 Cancri f

text: Koska planeettaa ei löydetty suoraan vaan säteisnopeusmenetelmän avulla tarkkailemalla tähteä, jota se kiertää, ominaisuudet kuten säde, koostumus ja lämpötila ovat tuntemattomia. Planeetan massa on noin puolet Saturnuksen massasta. Tämä viittaa siihen, että 55 Cancri f on luultavasti kaasujättiläinen, jolla ei ole kiinteää pintaa. Kuitenkin, koska planeetta on elinkelpoisella vyöhykkeellä, sen mahdollisen kuun pinnalla voisi olla nestemäistä vettä.


title: Moottorikaljaasi Saturn

text: Laivan pelastusvene havaittiin samana aamuna Säpin majakasta käsin. Vene oli ajautunut riutalle noin sadan metrin päähän rannasta Präälän luona. Paikalle rientäneet pelastajat löysivät veneestä viiden miehistön jäsenen ruumiit, joista yksi oli veneen keulassa polvillaan kädet ristissä. "Saturnin" kapteenin ruumis ajautui Säpin saaren rantaan muutamia päiviä myöhemmin, mutta kolmea kadonnutta miehistön jäseniä ei löydetty etsinnöistä huolimatta.


title: Saturnuksen kuut

text:
Saturnuksen sisemmät kuut näyttävät syntyneen samaan aikaan Saturnuksen kanssa, sillä ne kiertävät Saturnusta suunnilleen samassa tasossa kuin mitä Saturnus pyörii melko pyöreillä radoilla. Tämä viittaa siihen että näillä on yhteys.
Oletetaan, että Saturnuksella on ollut esiplanetaarista kiekkoa muistuttava kaasulevy ympärillään. Siihen virtasi kaasua ja jää- sekä kivihitusia ja suurempiakin kappaleita esiplanetaarisesta kiekosta. Tässä teoriassa on omat ongelmansa, sen mukaan alkuaurinkosumu on liian kuuma ja materian kertyminen liian nopeaa. Vastaus tähän on se, että Saturnuksen kuiden synty alkoi silloin, kun alkuaurinkosumun kaasu oli jo huvennut, ja kaasua virtasi vain vähän.


title: Saturnus

text: Saturnukselta tunnetaan 62 kuuta (vuonna 2012). Saturnuksen kuista suurin on 5 150 kilometrin läpimittainen Titan. Titan sisältää yli 90 prosenttia Saturnusta kiertävästä massasta renkaat mukaan lukien. Pilvien peittämä Titan on ainoa kuu aurinkokunnassa, jolla on merkittävä, enimmäkseen typestä koostuva kaasukehä ja siellä on myös hiilivetyjärviä. Saturnuksen toiseksi suurimmalla kuulla Rhealla saattaa olla heikko oma rengasjärjestelmä. Useimmat Saturnuksen kuut ovat pieniä jäisiä kappaleita, joiden tiheys on alhainen. Perinteisesti useat Saturnuksen kuut on nimetty kreikkalaisen mytologian titaaneiden mukaan.


title: Fenrir (kuu)

text: Kuu kiertää Saturnusta taannehtivasti eli planeetan pyörimissuunnan vastaisesti. Onkin mahdollista, että Fenrir ei ole alun perin ollut Saturnuksen kiertolainen, vaan planeetta on siepannut sen myöhemmin.


title: Saturnuksen renkaat

text: Saturnuksen renkaat ovat rengasjärjestelmä jättiläisplaneetta Saturnuksen ympärillä. Ne koostuvat lukemattomista jäähitusista ja jäämurikoista sekä kivikappaleista ja pölystä. Renkaat löysi Christian Huygens 1655, vaikka Galileo Galilei oli nähnyt Saturnuksen renkaat epätarkalla kaukoputkella kahtena kuuna. Saturnuksen renkaita on monen värisiä ja niissä on kaksi tunnetumpaa ja suurempaa aukkoa, Cassinin jako ja Encken jako. Aukkoja luovat Saturnuksen kuiden vetovoiman aiheuttamat ratahäiriöt ja ne vaikuttavat myös joidenkin renkaiden pitkäikäisyyteen.


title: Berliinin taivaan alla

text: Berliinin taivaan alla ("Der Himmel über Berlin") on Wim Wendersin ohjaama saksalais-ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1987. Elokuva kertoo enkeleistä, jotka tarkkailevat elämää Berliinissä kylmän sodan päättyessä, filmitähdestä (komisario Columbona tunnettu Peter Falk), joka vierailee kaupungissa, ja kaukana kotoaan olevasta trapetsitaiteilijanaisesta.


title: Peter Falk

text: Wim Wendersin elokuvassa Berliinin taivaan alla Falkilla oli Berliinissä elokuvaa tekevän amerikkalaisnäyttelijän alter ego -tyyppinen rooli.


title: Berliinin taivaan alla

text: Wenders ohjasi elokuvalle myös jatko-osan "Niin kaukana, niin lähellä" (In weiter Ferne, so nah!, 1993). Siinä toinenkin alkuperäisen tarinan enkeleistä, Cassiel (Otto Sander), muuttuu ihmiseksi ja seikkailee 1990-luvun yhdistyneessä Berliinissä yhdessä Damielin (Ganz) kanssa. Elokuvan muita näyttelijöitä ovat Nastassja Kinski, Willem Dafoe, Solveig Dommartin ja Peter Falk. Cameoroolit omana itsenään tekevät Lou Reed ja Mihail Gorbatšov.


title: Jaroslav Rudiš

text: Rudišin vuonna 2002 ilmestynyt osittain omaelämäkerrallinen esikoisromaani "Nebe pod Berlínem" (”Taivas Berliinin alla”, ei suomennettu) oli menestys, ja Rudiš palkittiin siitä nuorille kirjailijoille myönnettävällä Jiří Orten -palkinnolla. Kirja on käännetty useille kielille, muun muassa saksaksi, ruotsiksi ja italiaksi. Kirja kertoo kolmekymppisestä prahalaisesta opettajasta Bémistä, joka jättää yllättäen työnsä ja tyttöystävänsä ja lähtee vain kitara mukanaan Berliiniin. Hän perustaa Berliinissä U-Bahn-nimisen punkbändin toisen miehen kanssa ja he alkavat soittaa Berliinin metrossa, U-Bahnissa. Tietyssä mielessä kirjan päähenkilö on kuitenkin Berliini ja sen maanalainen elämä. Kirjan nimi viittaa Wim Wendersin Berliinin taivaan alla -elokuvaan, ja kirja tavallaan käy vuoropuhelua sen kanssa; Wendersin elokuvassa enkelit tarkkailevat Berliinin elämää, Rudišin kirjassa puolestaan maan alla, metrossa elävät junan eteen hypänneiden ihmisten henget.


title: Berliinin taivaan alla

text: Sivujuonena on amerikkalainen filmitähti (Peter Falk enemmän tai vähemmän itsenään), joka on Berliinissä elokuvaa tekemässä ja lasten tavoin näkee enkelit ja juttelee heille. Paljastuu, että hänkin oli aiemmin enkeli. ”Meitä on monta”, hän sanoo.


title: Wim Wenders

text: "Paris, Texas" oli Wendersin Yhdysvaltain-kauden viimeinen elokuva. Hänen seuraava elokuvansa "Tokyo-ga" tehtiin Japanissa. Dokumenttielokuvan aiheena oli japanilainen ohjaaja Yasujirō Ozu. Tämän jälkeen hän palasi Saksaan, missä ohjasi seuraavaksi elokuvan "Berliinin taivaan alla" (1987). Se oli allegorinen tarina enkeleistä ja ihmisistä jaetussa Berliinissä. Wenders sai elokuvasta Cannesin parhaan ohjaajan palkinnon. Elokuvan suosion ansiosta Wenders tuotti oman tieteisrunonsa elokuvaksi "Maailman ääriin" (1991), jota hän oli suunnittelut jo vuosikymmenen ajan. Ylipitkä elokuva ei aivan pystynyt täyttämään Wendersin odotuksia.


title: Berliinin taivaan alla

text: Elokuva palkittiin Cannesin elokuvafestivaaleilla 1987.


title: Berliinin taivaan alla

text: Elokuvassa toistuu Peter Handken runo ”Lied Vom Kindsein”. Elokuvan alkuosa on mustavalkoinen ja ”realistisempi” loppuosa värillinen.


title: Berliinin taivaan alla

text: Wenders omisti elokuvansa ”enkeleille” Yasujiro Ozu, François Truffaut ja Andrei Tarkovski.


title: Berliinin taivaan alla

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Joutsenon taistelut

text: Joutsenon taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana helmi–huhtikuussa 1918 silloisten Joutsenon ja Jääsken pitäjien alueella. Ne muodostivat Karjalan rintaman läntisimmän rintamalohkon, joka ulottui Saimaan rannalta Joutsenosta noin 20 kilometriä itään Jääskessä sijaitsevaan Penttilän kylään. Punaisten tarkoituksena oli edetä tuolloin Ruokolahden pitäjään kuuluneeseen Imatran teollisuustaajamaan, josta he olisivat edelleen päässeet strategisesti tärkeälle Karjalan radalle. Myös valkoiset käynnistivät rintamalla useita hyökkäyksiä, mutta molempien osapuolten läpimurtoyritykset torjuttiin ja rintamalinja pysyi paikoillaan aina punaisten huhtikuun lopulla tapahtuneeseen vetäytymiseen saakka. Nykyään taistelupaikat kuuluvat Lappeenrantaan ja Venäjän Lesogorskiin.


title: Joutsenon taistelut

text: Taistelut käynnistyivät 8. helmikuuta, kun molemmat osapuolet yrittivät ottaa Joutsenon kirkonkylän haltuunsa. Punaiset olivat jo edellisenä päivänä edeneet kunnan Lappeenrannaan puoleiseen osaan kirkonkylän eteläpuolella. Punaisilla oli tuolloin Lappeenrannassa noin tuhat miestä, joita komensi Lappeenrannan punakaartin päällikkö Viktor Ripatti. Osapuolet kohtasivat sattumalta Joutsenon kirkonkylässä, koska kummallakaan ei ollut etukäteen tietoa toistensa aikeista. Molemmat erehtyivät luulemaan vihollisen joukkoja apuun lähetetyiksi omien vahvistuksiksi, ja sekaannusta lisäsi vielä se, että kummallakin oli käytössään sama tunnussana ”joutseno”. Punaiset pääsivät kuitenkin valkoisia parempiin taisteluasemiin ja onnistuivat pitämään kirkokylän hallussaan.


title: Joutsenon taistelut

text: Rintaman viimeinen varsinainen taistelu käytiin kolme päivää myöhemmin, jolloin punaiset onnistuivat pitämään hallussaan Joutsenon kirkonkylän. Valkoiset hyökkäsivät 15. huhtikuuta kirkonkylän tuntumassa Saimaan rannalla sijaitsevaan Honkalahteen. Punaiset olivat linnoittautuneet viereisessä Kesolassa sijaitsevaan Joutsenon yläpappilaan, jonne valkoiset tekivät uhkarohkean hyökkäyksen kahden kranaatinheittimen tukemana. Jääkärimajuri Ståhlberg määräsi hyökkäysen, vaikka tiesi punaisten olevan hyvissä puolustusasemissa ja sen aiheuttavan omilleen suuria tappioita. Hjalmar Raatikaisen johtama etujoukko eteni parinsadan metrin päähän pappilasta, jääden sen jälkeen turhaan odottamaan pääjoukon tukea. Lopulta hyökkääjät joutuivat palaamaan takaisin punaisten tulittaessa kiivaasti heidän peräänsä. Pääjoukon hyökkäys ei milloinkaan käynnistynyt, koska sitä komentanut Armas Ståhlberg oli kaatunut seuratessaan kiikareilla taistelun etenemistä korkealla kivellä seisten. Huhujen mukaan Ståhlberg tapatti itsensä tahallaan, koska oli koulutusvaiheessa Saksassa ampunut jääkäri Sven Saarikosken ja pelkäsi sodan jälkeistä kostoa. Epäonnistuneessa hyökkäyksessä kaatui hänen lisäkseen seitsemän muuta valkoista. Haavoittuneiden joukossa oli muun muassa etujoukkoa komentanut Raatikainen. Ståhlbergin kaaduttua hänen tilalleen tuli jääkäriyliluutnantti Väinö Strömberg, joka kuitenkin vaihdettiin jo muutaman päivän kuluttua jääkärikapteeni Unio Sarliniin.


title: Joutsenon taistelut

text: Tilanne Joutsenon suunnalla pysyi rauhallisena puolentoista viikon ajan ja molempien osapuolten hajanaiset joukot liittyivät yhteen, esimerkiksi Lappeenrannasta siirtyi valkoisia Imatralle ja toiseen suuntaan taas liikkui isompia punaisten joukkoja Ensosta ja Jääskestä. Punaisten tarkoituksena oli Lappeenrannan ympäristössä edetä pohjoiseen Savitaipaleen, Taipalsaaren ja Joutsenon suuntaan. Kahdella ensimmäisellä paikkakunnalla käydyt taistelut lasketaan kuitenkin kuuluviksi Savon rintamaan, koska ne olivat irrallaan Joutsenon suunnalla käydyistä taisteluista. Lopulta rintama muodostui punaisten miehitettyä Joutsenon kirkonkylän helmikuun alussa ja samalla Joutsenon taistelut käynnistyivät.


title: Joutsenon taistelut

text: Jänhiälässä taisteltiin nyt kolmella eri suunnalla; pääjoukko yritti läpimurtoa Jänhiälän ja Korvenkylään välisen maantien kautta, punaisten selustaan kiertänyt valkoisten komppania hyökkäsi kansakoululle majoittautuneita Helsingin punakaartilaisia vastaan, ja lisäksi Joutsenon suuntaa vartioimaan lähetetty osasto otti yhteen punaisten lähettämien apuvoimien kanssa. Paikalle lähetettiin myös sadan Lappeenrannan vankilasta vapautetun vangin muodostama ”jääkärijoukkueeksi” nimetty komppania, joka onnistui raskaiden tappioiden jälkeen pakottamaan valkoiset vetäytymään Jänhiälästä tykistötulen avustamana. Armas Ståhlberg antoi valkoisille perääntymiskäskyn puoli kahdeksan aikaan illalla, mutta punaisten saartamana ollut Astolan toinen komppania pääsi vetäytymään vasta kello 22 jälkeen. Arviot valkoisten tappiosta vaihtelevat 20–26 ja punaisten 36–88 kaatuneen välillä. Haavoittuneita molemmilla osapuolilla oli 80–100. Kaatuneiden punaisten suuri määrä saattaa selittyä sillä, että valkoiset teloittivat yllätyshyökkäyksensä jälkeen antautuneita Helsingin punakaartilaisia. Punaiset päättivät vetäytyä Jänhiälästä seuraavana iltana 6. huhtikuuta, koska uhka joukkojen saartamiseen oli edelleen ilmeinen. Tämän jälkeen valkoiset miehittivät kylän ja Joutsenon taistelujen painopiste siirtyi Penttilän suunnalle.


title: Joutsenon taistelut

text: Punaisten perääntymisen jälkeen Joutseno jäi rintamalinjojen väliin ei-kenenkään-maaksi vajaan kahden viikon ajaksi, kun valkoisten voimat eivät riittäneet sen miehittämiseen ja hallussapitämiseen. Valkoisten joukkoja sitoivat erityisesti hieman idempänä Antreassa käydyt Ahvolan taistelut. Punaiset puolestaan hankkivat Viipurista tykistöä, jonka miehistöksi lähetettiin ensimmäisen maailmansodan itärintamalla taistelleita venäläisiä tykkimiehiä sekä Helsingissä tykistökoulutuksen saaneita punakaartilaisia. Parin viikon taistelutauon aikana Lappeenrannassa annettiin myös sotilaskoulutusta kaupunkiin kootuille tuhannelle punakaartilaiselle. Valkoiset puolestaan lähettivät punaisten hallitsemille alueille partioita, jotka tiedustelutehtävien ohessa sabotoivat junaratoja sekä tuhosivat ainakin yhden sillan. 26. helmikuuta punaiset lähtivät jälleen liikkeelle yli tuhannen miehen voimin ja valtasivat Joutsenon kirkonkylän sekä Honkalahden kylän taisteluitta.


title: Joutsenon taistelut

text: 26. maaliskuuta valkoiset hyökkäsivät punaisten haltuunsa saamaan Jänhiälään sekä seitsemän kilometriä Joutsenon kirkonkylän itäpuolella sijaitsevaan Ravattilaan. Jänhiälän suunnalla valkoisten pääjoukko eteni aamulla suoraan Korvenkylästä kohti Jänhiälää pienemmän osaston koukatessa Saimaan rantaa pitkin punaisten selustaan. Hyökkäys kuitenkin muuttui nopeasti puolustustaisteluksi, kun punaiset olivat sattumalta samaan aikaan aloittaeet oman hyökkäyksensä kohti Korvenkylää ja sekasortoon joutuneet valkoiset ajettiin tykki- ja konekivääritulella pakoon. Punaisten oman suunnitelman päämääränä oli vallata Korvenkylä ja edetä sieltä Imatralle. Taistelu pysähtyi Jänhiälän ja Korvenkylän välimaastoon, jossa se jatkui koko illan ja myös seuraavan yön, jolloin molemmat osapuolet kuitenkin käyttivät lähinnä tykistöään. Seuraavana päivänä esiintyi vielä laukaustenvaihtoa, kunnes punaiset perääntyivät takaisin Jänhiälään. Taistelun aikana punaisten tykistö ampui ainakin 2 000 kranaattia ja valkoiset puolestaan ampuivat arviolta 100 000 kiväärinpatruunaa. Molempien osapuolten tavoitteet jäivät täyttymättä, mutta toisaalta kumpikin pystyi torjumaan vastapuolen hyökkäyksen. Valkoiset menettivät kaatuineina ainakin seitsemän ja punaiset 18 miestä. Lisäksi yhdeksän punaisen tiedetään kadonneen.


title: Joutsenon taistelut

text: Jänhiälän siirryttyä valkoisten haltuun taistelujen painopiste siirtyi Joutsenon rintaman itäosiin. Valkoiset aloittivat aamuvarhaisella 10. huhtikuuta hyökkäyksen Joutsenon ja Penttilän välisellä maantiellä sijaitseviin Nevalaan ja Ravattilaan. Nevalan he saivat haltuunsa taisteluitta, mutta Ravattilassa käytiin lyhyt yhteenotto, jonka jälkeen punaiset vetäytyivät kylästä kello 8 mennessä. Ravattilan valtauksen jälkeen valkoisten joukot jaettiin kahtia: toinen osa jatkoi hyökkäystä länteen kohti Joutsenon kirkonkylää ja toinen taas itään Leppälään. Ståhlbegin johtama osasto pääsi etenemään kirkonkylän tuntumaan, mutta joutui kuitenkin illan tullen palaamaan takaisin Imatralle. Valkoiset yrittivät samaan aikaan edetä Joutsenoon myös koillisesta Pätilän ja Karsturannan kautta, mutta puolen yön jälkeen tauonneiden taistelujen jälkeen valkoiset joutuivat palaamaan Imatralle myös tältä suunnalta. Nevalan ja Ravattilan kylien menettämisen johdosta he joutuivat vetäytymään alueelta Saimaan kanavalle saakka ja samalla suora maantieyhteys Penttilään katkesi.


title: Joutselän taistelu

text: Kun venäläisten etujoukko havaitsi suomalaisjoukon keskustan, se pysähtyi ja levittäytyi tulitaistelua varten. Levittäytymisen ollessa käynnissä suomalaisten pienet tykit ampuivat yhteislaukauksen ja välittömästi tämän jälkeen suomalaiset aloittivat hyökkäyksen keskustassa saarrostaen syvän lumen haittaamia ja hämmentyneitä venäläisjoukkoja, jotka eivät olleet vielä ehtineet taisteluryhmitykseen. Pajari Bibikov kaatui heti hyökkäyksen alussa suomalaisten tykkien yhteislaukaukseen. Kertoman mukaan hän kaatui viinatuoppi kädessään, jonka hän oli juuri kohottanut Juhana (Juho) Maununpojan kunniaksi. Pian venäläiset näkivät, että sivustojen metsistä ilmestyi suomalaisia suksimiehiä, jotka etenivät kaukana tiestä kohti rajaa. Järjestäytymätön venäläiskärki ei voinut pitää puoliaan suomalaisjoukon keskustan hyökkäystä vastaan, vaan pakeni.


title: Joutsenon taistelut

text: Honkalahteen tehdyn hyökkäyksen jälkeen Joutsenon rintaman taistelut laantuivat ja muuttuivat jälleen asemasodaksi. Molemmilla osapuolilla alkoi näkyä sotaväsymystä, esimerkiksi Helsingin punakaartilaiset alkoivat vaatia kotilomia ja heidän keskuudessaan esiintyi jopa tahallista itsensä haavoittamista. Valkoiset puolestaan olivat menettäneet haavoittuneina ja kaatuneina niin paljon vahvuudestaan, ettei heillä ollut enää intoa laajamittaisiin hyökkäysoperaatioihin. Huhtikuun 24. päivään saakka rintamalla ammuttiin lähinnä tykistötulta sekä nähtiin muutama punaisten satunnainen hyökkäysyritys kohti Ravattilaa.


title: Aleksanteri III (Skotlanti)

text: Aleksanteri III (1241–1286, vanhalla gaelin kielellä "Alaxandair mac Alaxandair") oli Skotlannin keskiaikainen kuningas. Hän nousi valtaan seitsemänvuotiaana 1249, isänsä Aleksanteri II:n kuoltua.


title: Aleksanteri III (Bysantti)

text: Aleksanteri III (; noin 870 – 6. kesäkuuta 913) oli Bysantin keisari vuosina 912 – 913. Hän oli keisari Basileios I:n poika ja Leo VI:n veli. Aleksanterista oli tehty kanssahallitsija jo Leon hallituskauden aikana, mutta hänellä ei ollut todellisuudessa mitään valtaa. Kun Leo kuoli, oli hänen poikansa Konstantinos VII vielä alaikäinen ja Aleksanterista tuli uusi keisari. Aleksanteri kuoli samalla kun bulgaarit olivat aikeissa hyökätä valtakuntaan. Hän teki Konstantinoksesta perillisensä kuolinvuoteellaan.


title: Dareios III

text: Syksyllä 336 Aleksanteri Suuri nousi hallitsijaksi Makedoniassa. Persian valloitusta oli suunnitellut jo Aleksanterin isä Filippos II, mutta hänet murhattiin ennen suunnitelmiensa toteuttamista. Filippos oli kuitenkin kerennyt toteuttamaan armeijassaan merkittäviä uudistuksia, jotka vaikuttivat hänen poikansa Aleksanterin kaudella. Makedonialaiseen armeijaan kuului uutena elementtinä hyvin koulutettu jalkaväki, jonka aseina olivat aikaisempia kreikkalaisia malleja pidemmät keihäät. Aleksanteri jatkoi isänsä suunnitelmia ja hän hyökkäsi Persian hallitsemaan Vähä-Aasiaan vuonna 334 eaa. Alueen persialaiset puolustajat olivat hajanaisia ja vastassaan Aleksanterilla oli vain pieni persialaisarmeija, jonka hän voitti Granikosjoen taistelussa. Dareios ei ollut halunnut luovuttaa joukkoja persialaisille sotilaskomentajille, joita hän piti uhkana omalle vallalleen. Sen sijaan hän päätti kohdata Aleksanterin itse ja alkoi vuosina 334–333 eaa. koota nopeasti omaa armeijaansa. Rodoslaisesta sotilaskomentaja Menmonista tehtiin laivaston päällikkö ja hänen sotaretkensä mereltä käsin makedonialaisia vastaan oli aluksi menestyksekäs, mutta menestys päättyi Menmonin ennenaikaiseen kuolemaan. Mantereella Dareios oli johtanut armeijansa onnistuneesti Taurusvuorten läpi makedonialaisten selustaan lokakuussa vuonna 333. Issoksen tasangolla käydyssä taistelussa persialaiset kärsivät tappion makedonialaisille. Dareios oli paennut taistelukentältä, mutta hänen perheensä oli jäänyt makedonialaisten vangiksi. Vankien takia Dareios ei ryhtynyt vastahyökkäykseen, kun Aleksanteri kukisti persialaisten liittolaisia etelässä. Sen sijaan hän pyri neuvottelemaan makedonialaisten kanssa tarjoten näille suuria maa-alueita ja lunnaita perheestään. Aleksanterin alainen Parmenion neuvoi häntä hyväksymään Dareioksen tarjouksen, mutta Aleksanteri vaati Dareiosta tunnustamaan oman yliherruutensa. Kun Dareios ei tähän suostunut, vaihtoehdoksi jäi vain sodan jatkaminen.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III nousi valtaistuimelle 1881, kun hänen isänsä murhattiin. Hän peruutti isänsä valmisteleman itsevaltiaan valtaa rajoittavan perustuslain ja ilmoitti, ettei aikonut rajoittaa valtaansa. Nationalistien mukaan löyhä kuri ja vapaamielisyys johtivat hajanaisuuteen ja vähemmistökansojen omavaltaisuuteen. Aleksanteri II:n vapaamieliset uudistukset taas olivat johtaneet vallankumoukselliseen toimintaan ja hänen surmaansa. Keisarin murhasta järkyttynyt kansa suhtautuikin aluksi myönteisesti kurinpalautukseen. Entinen keisarin kanslian III osasto järjestettiin ohranaksi. Maalaisia tulivat valvomaan aatelistosta valitut poliisiviranomaiset, maapäälliköt. Zemstvojen valtaa vähennettiin ja talonpoikien edustusta niissä. Vallankumousliike saatiin kukistettua puoleksitoista vuosikymmeneksi.


title: Makedonian valtakunta

text:
Filippoksen kuoltua kuninkaaksi nousi tämän poika Aleksanteri Suuri, joka toimi kuninkaana 336–323 eaa. Hän teki Makedoniasta maailmanvallan, jossa vallitsi hellenistinen kulttuuri.
Aleksanteri varmisti ensin valtansa Kreikassa varmistamalla armeijansa ja liittolaistensa tuen. Theban kapinoidessa hän kukisti kapinan julmasti ja tuhosi kaupungin. Makedonian johtoon, käskynhaltijaksi poissaolonsa ajaksi, Aleksanteri asetti Antipatroksen.


title: Seleukos I Nikator

text: Aleksanteri Suuri kuoli Babylonissa 10. kesäkuuta 323 eaa. ilman seuraajaa. Hänen upseereistaan Perdikkas nousi hallitsijaksi, samalla kun uudeksi kuninkaaksi valittiin Aleksanterin vähäjärkinen velipuoli Arridaios, hallitsijanimeltään Filippos III. Pian myös Aleksanterin syntymätön lapsi nimitettiin isänsä seuraajaksi. Aleksanterin upseerit jakoivat valtakunnan keskenään. Arrianos mainitsee Seleukoksen yhtenä Perdikkaan tukijana Aleksanterin kuoleman jälkeisten vaiheiden aikana. Perdikkasta tuki myös joukko merkittäviä miehiä, kuten Ptolemaios, Leonnatos, Lysimahos, Peithon ja Eumenes. Seleukos nimitettiin toveriratsuväen eli "hetairoin" komentajaksi, todellisuudessa hän oli Perdikkaan tärkein upseeri. Perdikkaan valta riippui kuitenkin siitä, pystyisikö hän pitämään Aleksanterin valtavan kuningaskunnan koossa ja saisiko hän satraapit tottelemaan kuninkaita eli itseään.


title: Aleksanteri III (paavi)

text: Maaliskuussa 1179 Aleksanteri järjesti kolmannen lateraalikonsiilin (Yhdestoista ekumeeninen kirkolliskokous). Sen päätöksiin lukeutuu monia paavin ehdotuksia kirkon tilanteen parantamiseksi. Yksi päätöksistä on nykyäänkin voimassa oleva sääntö, jonka mukaan paavin valintaan tarvitaan kaksi kolmasosaa äänistä. Kolmas lateraanikonsiili oli Aleksanterin vallan lakipiste. Kuitenkin pian kirkolliskokouksen jälkeen Rooman tasavalta pakotti Aleksanterin pakenemaan kaupungista lopullisesti, ja 29. syyskuuta 1179 eräät aateliset valitsivat vastapaavi Innocentius III:n. Käyttämällä rahaa viisaasti Aleksanterin onnistui kuitenkin saamaan Innocentius valtaansa niin, että tämä syrjäytettiin tammikuussa 1180. Vuonna 1181 hän julisti Skotlannin kuninkaan Vilhelm I:n pannaan ja Skotlannin interdiktiin. Aleksanteri III kuoli Civita Castellanassa 30. elokuuta 1181.