title: Kunniamerkki

text: Kunniamerkin ”virallisuus” on vaikeasti määriteltävä käsite. Rajanvetoa tehdään etenkin vapaaehtoisen maanpuolustustyön piirissä sillä perusteella, onko kyseinen kunniamerkki hyväksytty kannettavaksi sotilaspuvussa. Määritelmissä on joskus vahvojakin ristiriitaisuuksia. Esimerkiksi Suomen ritarikuntien verkkosivuilla todetaan ”vapaussodan, talvisodan ja jatkosodan muistoristit ja -mitalit, sekä muun isänmaallisen toiminnan ansioristit ja -mitalit kuuluvat virallisiin kunniamerkkeihin”. Käsitettä ”muun isänmaallisen toiminnan ansioristit” ei ole kuitenkaan missään määritelty. Ainoastaan eräs käytös- ja tapakulttuuriin liittyvä kunniamerkkiteos on aikoinaan listannut muutamia kyseiseen luokkaan kuuluvia merkkejä. Samasta teoksesta peräisin oleva termi ”puolivirallinen” on kyseenalainen: ”puolivirallisuuden” sisältöä ei myöskään ole missään mainittu. Kyseinen termi on korvattavissa muilla ilmaisuilla.


title: Valtiomies (dialogi)

text: Samalla käsitellään sitä tietoa, mitä valtiomies tarvitsee valtiota johtaakseen. Valtiomies on se henkilö, jolla todella on tällaista tietoa; sen sijaan että hallitsijat vain esittäisivät, että heillä on tietoa. Todetaan, että valtiomiehen taidon piiriin kuuluu muun muassa lainsäädäntötaito. Tämän jälkeen käsitellään lain olemusta ja kirjoitettujen lakien merkitystä, sekä vallitsevien valtiomuotojen (tyrannia, monarkia, oligarkia, aristokratia ja demokratia) suhdetta lain noudattamiseen. Elealainen vieras pitää näitä kaikkia väärinä valtiomuotoina, ja toteaa, että "[o]nko siis mikään ihme, että tällaisissa valtiojärjestelmissä on ja tulee olemaan niin paljon pahaa, kun niiden perustana on toimiminen vailla tietoa, vain kirjoitettujen säädösten ja perinnäistapojen varassa?".


title: Nationalismi

text: Nationalismin voi laajasti määritellä käsitykseksi, että kansakunta on poliittisen järjestäytymisen keskeinen periaate. Sellaisenaan se perustuu kahteen ydinolettamukseen. Ensinnäkin ihmiskunnan katsotaan olevan luonnostaan jakautunut erillisiin kansakuntiin. Toiseksi katsotaan että kansakunta on sopivin ja ehkä jopa ainoa laillinen poliittisen vallan yksikkö. Klassinen poliittinen nationalismi on sen vuoksi pyrkinyt saattamaan valtionrajat yhteneväisiksi kansakuntien rajojen kanssa. Kansallisvaltiossa kansallisuus ja kansalaisuus vastaavat siis toisiaan. Nationalistit ajattelevat, että kansallisvaltio on poliittisen järjestymisen korkein ja toivottavin muoto, sillä se tarjoaa sekä kulttuurisen koheesion että poliittisen yhtenäisyyden. Nationalismi ei kuitenkaan aina liity separatismiin, sillä joillekin nationalistisille kansoille, kuten baskeille, voi riittää poliittinen itsehallinto ilman itsenäistä valtiotakin.


title: Hattula

text: Hattula tunnetaan erityisesti pitkästä historiastaan merkittävänä varuskuntapaikkakuntana sekä kirkkohistoriallisena pyhiinvaelluskohteena. Siellä sijaitseva koko historiallisen Hämeen vanhin kirkko, Hattulan Pyhän Ristin kirkko, toimi jo keskiajalla merkittävänä pyhiinvaelluskohteena. Alueella, jossa nykyisin toimii Panssariprikaati, on vieraillut vuosisatojen aikana useita kuninkaallisia ja keisarillisia vieraita tarkastamassa sotaväkeään. Vuonna 1863 Hattulaan suuntautuneella matkallaan keisari Aleksanteri II antoi kieliasetuksen, jolla suomen kieli nostettiin tasaveroiseksi ruotsin kielen kanssa. Tämän tapahtuman kunniaksi Hattulan kunta on julistautunut suomen kielen kunnaksi. Hattulassa sijaitsee myös 2016 käyttöön otettu monitoimirakennus Juteinikeskus, jossa sijaitsee esimerkiksi alakoulu, liikuntasali ja kouluravintola. Juteinikeskus edustaa uudenlaista opetuskulttuuria muun muassa avoimine oppimisympäristöineen, sähköisine opetusmateriaaleineen sekä henkilökohtaisine päätelaitteineen.


title: Hattulan uusi kirkko

text: Hattulan kirkko on Hattulassa sijaitseva rappaamattomasta tiilestä rakennettu kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti E. B. Lohrmann. Kirkko rakennettiin vuosina 1852–1857, ja muodoltaan se on etutornillinen pitkäkirkko. Tornin yläosassa on kahdeksan kulmaa. Istumapaikkoja 646 neliömetrillä on 1 200. Tyylisuunnaltaan kirkko edustaa uusgotiikkaa ja on itse asiassa Suomen ensimmäisiä uusgoottilaisia tiilikirkkoja.


title: Hattulan Pyhän Ristin kirkko

text: Hattulan vanhin hautausmaa on Pyhän Ristin kirkon kiviaidan sisäpuolella. Sitä on vuosisatojen kuluessa, erityisesti 1700-luvulla, laajennettu joka suuntaan, mutta enää se ei ole käytössä. Kirkon itäpuolella oleva laajennusosa, nykyinen hautausmaa, on perustettu 1921.


title: Kirkkomäki

text: Kirkkomäki on Hämeenlinnan kaupungissa Mäyrän kylässä oleva korkea kallio, joka sijaitsee Vanhan Härkätien varrella viisi kilometriä keskustasta. Nimensä mäen sanotaan saaneen siitä, että paikalle aiottiin aikoinaan rakentaa Hattulan kirkko. Läheinen Hyrvälän kylä oli suurempi taajama kuin Parola, mutta kirkko rakennettiin ilmeisesti varuskunnan takia sinne.


title: Hattulan Pyhän Ristin kirkko

text: Kirkon liittää läheiseen Hämeen linnaan rakennusajankohta ja rakennusmateriaali ja todennäköiset rakentajat. Molemmat sijaitsevat Vanajaveden kapeikossa Hämeen Härkätien läheisyydessä. 1400-luvun loppupuoli ja 1500-luvun alku oli Hämeen linnan loiston aikaa, jolloin linnaa hallitsi Tott-suku. Linnaa laajennettiin, ja seudulle rakennettiin Hattulan kirkon lisäksi useita muita kirkkoja, mutta Hattula on niistä vanhin ja tuolloin Hämeen keskuskirkko.


title: Hattula

text: Evankelisluterilaisia kirkkoja on kunnassa kolme: keskiaikainen Pyhän Ristin kirkko, 1850-luvulla rakennettu Hattulan uusi kirkko sekä Suotaalassa sijaitseva 1700-1800-lukujen vaihteessa rakennettu Tyrvännön kirkko. Näiden lisäksi kunnan keskustaajamassa toimii myös helluntaiseurakunta Kotikirkko.


title: Hattulan Pyhän Ristin kirkko

text: Kirkon vieressä olevan kellotapulin yläosa on vuodelta 1813 ja rakennettu intendentinkonttorin piirustusten mukaan, mutta sen alkuperäiset kellot on siirretty Hattulan uuden kirkon torniin. Nykyiset kellot ovat peräisin Vuokselan kirkosta luovutetun Karjalan alueelta. Tapulin alaosa on luonnonkiveä, yläosa punamullattua puuta. Paanukatteista, hiukan pyöristettyä kattoa koristaa kukkoviiri


title: Vuokselan kirkko

text: Osa kirkon irtaimistosta saatiin evakuoitua. Yksi kirkon kelloista sijaitsee nykyisin Hattulan vanhan kirkon tornissa. Myös Vuokselan kirkon ehtoollisvälineet ovat nykyisin Hattulassa.


title: Hattula (Muolaa)

text: Hattula oli kylä Muolaan kunnan itäosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kylä sijaitsi Kirkkojärven länsirannalla aivan Muolaan kirkonkylän Kirkkorannan eteläpuolella, jonne oli matkaa noin kolme kilometriä. Hattulan naapurikyliä olivat idässä Kirkkojärven toisella puolella Telkkälä, etelässä Retukylä, lännessä Kurkela, Heikkilä, Leirilä ja Pällilä sekä pohjoisessa kirkonkylä Kirkkoranta. Hattulan koulupiiriin kuuluivat myös Hattulan eteläpuolella sijainneet Retukylän ja Lattulan pikkukylät. Nykyisin kaikki kolme kylää ovat asumattomia, eikä niillä ole venäläisiä asutusnimiä.


title: Lippilinnanmäki

text: Linnanmäki sijaitsee Hattulan vanhalta kirkolta runsaat 7 kilometriä pohjoiseen. Mäki sijaitsee Vanalaveden Lusinselän eteläpäähän laskevan Valtteenjoen länsirannalla. Paikalle ei johda tietä, mutta kantatie 57 ohittaa sen 400 metrin päässä. Mäki on noin 10 metriä korkea ja se on kallioaluetta. Jouko Voionmaan kartalla vuodelta 1935 lukee pohjoispuolella "valli?". Vuoden 1985 inventoinnissa ei näitäkään jäänteitä havaittu.


title: Arvaa kuinka paljon sinua rakastan (televisiosarja)

text: Arvaa kuinka paljon sinua rakastan (engl. "Guess How Much I Love You") on vuosina 2011-2015 julkaistu lapsille suunnattu animaatio. Pikku Pupu ja hänen isänsä Iso Pupu seikkailevat varsinkin Yhdysvalloissa suosittuun Sam McBratneyn kirjoittamaan kuvakirjaan perustuvassa animaatiosarjassa. Puput ja muut eläimet vaeltavat kauniissa metsässä, josta voi löytyä perhosia, kukkia, marjoja, terhoja tai vaikka aarteita. Vuodenaikojen vaihtuessa metsäkin muuttaa luonnettaan. Alun perin australialaisen SLK productionsin tuottamaa ohjelmaa on tehty kaksi kautta ja ne on julkaistu yli 180 maassa.


title: Paavo Pesusieni

text:
Sarjan alkuperäiset äänet.
"Time"-lehti on nimennyt sarjan yhdeksi kaikkien aikojen parhaimmista televisiosarjoista. Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Paavo Pesusienen sijalle 19 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Paavo Pesusieni oli sijalla 15. Sarja on ollut vuosia suosituin televisiosarja 2–11-vuotiaiden lasten keskuudessa ja tuottanut miljardien dollareiden voitot oheistuotteiden myynnissä.


title: Maša ja Karhu

text: Vuonna 2013 tuotantoyhtiö julkaisi sarjan kaikki jaksot Youtubessa; linkki tähän videopalveluun löytyy animaatiosarjan virallisilta sivuilta. Jaksoja pääsee katsomaan myös Venäjän ulkopuolella. Jaksot ovat erittäin suosittuja; sarjan vanhempia jaksoja on katsottu tätäkin kautta tyypillisesti muutamia kymmeniä miljoonia kertoja. Esimerkiksi jaksoa 17 oli syyskuun alussa 2018 katsottu jo yli 3.30 miljardia kertaa. Vuoden 2018 syksyyn mennessä animaatiosarjan jaksoja oli julkaistu kaikkiaan 74 kappaletta, eli 3 tuotantokautta. Lisäksi ohjelmaa lähetetään yli 100 maassa, ja sen jakelusta vastaavat televisiokanavien ja Youtuben ohella myös Netflix, iTunes, Google Play ja Amazon.com. Karhu pitää jalkapallosta, hunajasta ja musiikista. Maša kutsuu häntä hellyttävästi nimellä "Miška" (мишка=nalle). Hän on eläkkeelle vetäytynyt sirkusnallukka, tästä muistuttamassa ovat lukuiset palkinnot, mitalit ja kunniakirjat mökkinsä seinällä. Eräässä jaksossa karhu saa kirjeen, johon merkityn postiosoitteen (postinumero 625537) perusteella kuvitteellisen sarjan tapahtumapaikka on jossain Venäjän Tjumenin alueen Tjumenin piirin Tšiktšan kylän lähellä.


title: Action Force (vuoden 1985 animaatiosarja)

text: Action Force () on yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka perustuu Hasbron Action Force lelusarjaan. Sarjasta tehtiin myös Marvel Comicsin julkaisemana sarjakuvia. Sarjasta tuotettiin aluksi kaksi minisarjaa vuosina 1983 ja 1984 ennen kuin siitä tuotettiin kokonainen sarja. Se oli samalla Yhdysvalloissa The Transformersin kanssa suosituimpia animaatiosarjoja 1980-luvulla.


title: Villit Marjaset

text: Villit Marjaset () on yhdysvaltalainen Daytime Emmy -ehdokkuuden saanut animaatiosarja, jonka loivat Gabor Csupo, Arlene Klasky ja Steve Pepoon. Sarjan tuotti Klasky Csupo ja Nickelodeon Network Nickelodeon-kanavalle, jossa se esiintyi ensi kerran vuonna 1998. Se kesti yhteensä 91 jakson verran ja sai päätöksensä vuonna 2004. Tämän aikana sarja sai yhteensä kuusi ehdokkuutta ja voitti neljä palkintoa.


title: Kappa Mikey

text: Kappa Mikey on yhdysvaltalainen koko perheen animaatiosarja, jonka loi Larry Schwarz. Sarjaa esitetään Nickelodeonilla niin Suomessa kuin Yhdysvalloissa ja siitä on tuotettu yhteensä 52 jaksoa. Tarina kertoo 18-vuotiaasta Mikeystä, joka High Schoolista valmistuttuaan lähti Clevelandista Japaniin voitettuaan arvasta koe-esiintymisen vanhaan suosittuun LilyMu-sarjaan. Näyttelijöiden mielestä Mikey ei sopinut sarjaan, mutta yleisö oli eri mieltä ja sarjan katsojaluvut nousivat jälleen, minkä myötä Mikeysta tuli Japanin suurin animetähti.


title: Pendleton Ward

text: Pendleton Ward (s. 8. kesäkuuta 1982) on yhdysvaltalainen animaattori, joka tunnetaan parhaiten suositun animaatiosarjan Adventure Time luojana, jota näytetään Cartoon Network -kanavalla. Hän on myös luonut Bravest Warriorsin ja Thank You animaatioita. Hän on lapsesta asti ollut kiinnostunut animaatioista.


title: Lauren Faust

text: Faust kehitti sarjan "My Little Pony: Ystävyyden taikaa", josta on tullut suosittu nuorten tyttöjen lisäksi nuorten miesten parissa. Heitä kutsutaan termillä bronies. Kahden kauden jälkeen Faust kuitenkin lopetti sarjan parissa työskentelyn ja jatkoi muiden animaatiosarjojen kehittämistä.


title: Superystävät (vuoden 1973 animaatiosarja)

text: Superystävät () on yhdysvaltalainen Hanna-Barberan tuottama animaatiosarja, jonka jälkeen tuotettiin useita Superystäviin perustuvia spin-off-sarjoja. Se myös perustuu DC Comicsin Oikeuden Puolustajat -ryhmään. Sarjasta tuotettiin yhteensä 16 jaksoa, jotka esitettiin Yhdysvalloissa vuosien 1973–1974 aikana. Superystävien ryhmän jäseninä toimivat Teräsmies, Batman, Robin, Ihmenainen ja Vesimies. Sarjassa vierailivat myös Salama, Muovimies ja Vihreä Nuoli. Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan "Superystävät" on sijalla 50.


title: Avatar (animaatiosarja)

text: Sarjasta tuli hyvin suosittu Yhdysvalloissa, ja Nickelodeon tilasi sarjaan kaksi tuotantokautta lisää. Sarjan suosion myötä jaksot ovat päätyneet DVD:lle ja sarjan oheistuotantoa on myyty muun muassa lelufiguurien, pelikorttien, videopelien ja pehmolelujen muodossa. Suomessa sarja on näkynyt televisiokanava Nelosella loppuvuodesta 2007 lähtien. Sarjalle julkaistiin jatkoa vuonna 2012. Jatkosarja "The Legend of Korra" sijoittuu aikaan 70 vuotta tämän sarjan tapahtumien jälkeen.


title: Kardinaali

text: Kardinaaliksi nimitettävä on yleensä jo aikaisemmin vihitty piispaksi. Kuitenkin kardinaaliksi voidaan vihkiä myös ansioitunut pappi – yleensä tällöin on kyse teologisista ansioista. Katolisen kirkon kanoninen laki kuitenkin edellyttää, että kardinaaliksi nimitettävä pappi vihitään piispaksi. Paavi voi kuitenkin vapauttaa tästä velvollisuudesta, mikäli kardinaaliksi vihittävä näin toivoo. (Viimeinen tällainen tapaus oli saksalainen teologi Leo Scheffczyk.) Paavi ei ole velvoitettu antamaan kardinaaliksi nimittämänsä henkilön nimeä julkisuuteen, jolloin puhutaan kardinaalinimityksestä "in pectore" ("rinnassa"). Näin tapahtuu tavallisesti, kun kardinaali nimitetään maasta, jossa kirkkoa vainotaan.


title: Kardinaaliluokat

text: Kardinaalipiispat eli piispallisen järjestyksen kardinaalit, ovat Rooman kirkon viranhaltijoista arvokkaimpia. Koska nykyään käytännössä kaikki kardinaalit ovat piispoja, merkitsee kardinaalipiispan titteli, että kyseisellä kardinaalilla on jonkun Rooman ympäristössä sijaitsevan eli suburbikaarisen hiippakunnan piispan arvonimi. Koska pidettiin sopimattomana, että kukaan muu kuin Rooman piispa eli paavi hoitaisi piispantointa Rooman kaupungin alueella, tehtiin Rooman lähistön hiippakunnista titulaarihiippakuntia, joiden piispan arvonimi annettiin ansioutuneelle kardinaalille. Nykyään myös katolisen kirkon yhteydessä olevien Idän katolisten kirkkojen patriarkoilla on kardinaalipiispan arvo.


title: Kardinaali

text: Kardinaalipiispat eli piispallisen järjestyksen kardinaalit ovat Rooman kirkon viranhaltijoista arvokkaimpia. Koska nykyään käytännössä kaikki kardinaalit ovat piispoja, merkitsee kardinaalipiispan titteli, että kyseisellä kardinaalilla on jonkin Rooman ympäristössä sijaitsevan eli suburbikaarisen hiippakunnan piispan arvonimi. Koska pidettiin sopimattomana, että kukaan muu kuin Rooman piispa eli paavi hoitaisi piispantointa Rooman kaupungin alueella, tehtiin Rooman lähistön hiippakunnista titulaarihiippakuntia, joiden piispan arvonimi annettiin ansioituneelle kardinaalille. Nykyään myös katolisen kirkon yhteydessä olevien Idän katolisten kirkkojen patriarkoilla on kardinaalipiispan arvo.


title: Kardinaali

text: Kardinaali on paavin myöntämä arvonimi, jonka kantajat ovat oikeutettuja valitsemaan paavin konklaavissa. Kardinaalin virka onkin toiseksi korkein arvonimi paavin jälkeen katolisessa kirkossa. Lisäksi kardinaaleilla on erityinen vastuu katolisen kirkon hallinnosta. Samoin käytännössä vain kardinaali voidaan valita paaviksi, vaikkakin periaatteessa kuka tahansa katolilainen mies voidaan kohottaa paavinistuimelle.


title: Paavi

text: Nykyään paavin on käytännössä täytynyt ennen valituksi tulemistaan toimia katolisen kirkon pappina, jonka jälkeen hänet on kohotettu piispaksi, mahdollisesti myös arkkipiispaksi. Tämän jälkeen silloinen paavi on kohottanut hänet kardinaaliksi, joka on katolisen kirkon korkein arvonimi heti paavin jälkeen. Kardinaaliksi kohoamisen jälkeen hänet on valittu paaviksi konklaavissa. Vaikka katolisen kirkon kanoninen laki ei aseta paaville muita muodollisia vaatimuksia kuin miessukupuolen ja vahvistuksen sakramentin, on käytännössä selvää, että vain kardinaali voidaan valita konklaavissa paaviksi. Keskiajalla paavi oli ajoittain kristillisen maailman vaikutusvaltaisin mies ja kuninkaiden ja keisarien yläpuolella.


title: Kardinaali

text: Kardinaalit muodostavat katolisen kirkon kardinaalikollegion, jota johtaa kardinaalidekaani. Kardinaalidekaanina on toukokuusta 2005 asti toiminut Angelo Sodano. Kardinaalien nimitysoikeus on yksin paavilla, joka vihkii eli "luo" uudet kardinaalit kardinaalien juhlallisessa kokouksessa eli konsistoriumissa. Kirkkolain mukaan kardinaalit ovat paavin välittömiä avustajia hänen johtaessaan kirkkoa.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostoliset seurakunnat olivat vakuuttuneita siitä, että Jumala oli palauttanut heidän kauttaan alkukirkon järjestyksen ja Efesolaiskirjeen 4. luvussa mainitut alkuseurakunnan virat. Vuonna 1835 kirkko ilmoitti kutsuneensa ja vihkineensä 12 apostolia, joiden tehtävänä oli toimia Kristuksen kirkon johtajina maan päällä. Yhdessä apostolien kanssa kirkon johtajina toimivat evankelistat, joiden tehtävänä oli saarnata evankeliumia, profeetat, jotka ilmoittivat Jumalan tahdon tälle ajalle, sekä paimenet, jotka pitivät huolta kirkon hengellisistä tarpeista. Katolis-apostolisen käsityksen mukaan Kristuksella oli ollut kaikki neljä virkaa, ja yhdessä niiden kautta Kristus johti kirkkoaan. Lisäksi katolis-apostoliset seurakunnat ottivat käyttöön piispan (eli ”enkelin”), papin ja diakonin virat. Piispan tehtävänä oli toimia seurakunnan johtajana, papin toimittaa sakramentteja ja saarnata, diakonin avustaa pappeja jumalanpalveluksissa ja pitää huolta seurakunnan ajallisista tarpeista. Lisäksi kirkossa olivat käytössä vanhojen kirkkojen ”alemmat vihkimykset”, eli alidiakonin, lehtorin, akoluutin, eksorsistin ja ovenvartijan virat.


title: Kardinaali

text: Kardinaalilla on myös käytännössä erityisoikeus tulla paaviksi. Vaikka kanoninen laki sallii periaatteessa kenet tahansa katolisen miehen paavinistuimelle, valitsevat kardinaalit käytännössä paaveiksi vain kardinaaleja. Sitten keskiajan lopun Urbanus VI:n kaikki paavit ovat ennen nimitystään toimineet kardinaaleina. Lisäksi nykypäivänä pidettävissä konklaaveissa eli paavinvaaleissa kardinaalit kirjoittavat ehdokkaansa äänestyslipukkeisiin, joissa lukee: "Valitsen paaviksi korkea-arvoisimman herrani, kardinaali [ehdokkaan nimi]:n"


title: Katolinen kirkko

text: Katolinen kirkko on yhtenäinen verrattuna protestanttisiin kirkkoihin, ortodoksiseen kirkkoon tai orientaaliortodoksiseen kirkkoon. Yksi keskeisimpiä ajatuksia katoliselle kirkolle on ajatus siitä, että Jeesus uskoi apostoli Pietarille kirkon ylimmän esipaimenen tehtävän, jota paavi tämän seuraajana hoitaa. Kirkon ykseyden tärkeimpänä takaajana on tämän vuoksi paavi. Vuonna 1870 Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa paavi julistettiin erehtymättömäksi, kun hän puhuu viran puolesta ("ex cathedra") uskon tai moraalin asioista. Kirkon oppi, seitsemän sakramenttia ja hallinto ovat kaikkialla samat ja muuttumattomat. Liturgian eli jumalanpalvelustoimituksen luonne kuitenkin vaihtelee maantieteellisesti, ja latinalaista jumalanpalvelusjärjestystä eli riitusta käyttävien paikalliskirkkojen lisäksi katoliseen kirkkoon kuuluu 22 idän katolista osakirkkoa, joiden hengellinen perintö, kirkkojärjestys ja liturginen elämä ovat pitkälti samankaltaisia ortodoksisen kirkon kanssa.


title: Katolisen kirkon historia

text: 1. joulukuuta 1799 kardinaalit eivät kokoontuneet normaaliin tapaan Sikstuksen kappelissa Roomassa vaan Itävalta-Unkarin hallitsemalla alueella sijaitsevassa benediktiiniluostarissa. Pius VI oli ennen marttyyrikuolemaansa antanut vanhimmalle kardinaalille määräyksen järjestää seuraava konklaavi turvallisessa paikassa. Uudeksi paaviksi valittiin pitkän pattitilanteen jälkeen Pius VII. Uusi paavi palasi Roomaan, joka nyt kuului Napoleonin Ranskalle. Napoleonista oli tullut Ranskan tosiasiallinen hallitsija ja hän halusikin tehdä sovinnon paavin ja katolisen kirkon kanssa. Hän muun muassa järjesti Pius VII:n edeltäjälle Pius VI:lle hautajaiset, jotka häneltä oli aikanaan evätty.


title: Esihistoriallinen arkeologia

text: Esihistoriallinen arkeologia on se arkeologian ala, joka tutkii esihistoriaa eli aikaa, jolta ei ole säilynyt kirjoitettuja dokumentteja. Koska tutkittavalta ajanjaksolta ei ole kirjallisia lähteitä eli ihmiset eivät tuolloin osanneet kirjoittaa tai kirjoitus ei ole säilynyt, voidaan menneisyydestä saada jonkinlainen käsitys ainoastaan materiaalisten jäänteiden kautta. Se tarkoittaa mm. löytyvien käyttöesineiden, rakennusten jäänteiden, jätteiden ja hautojen tutkimista.


title: Esihistoriallinen arkeologia

text: Esihistoriallinen ajanjakso voi vaihdella paikasta riippuen. Esimerkiksi vuonna 3000 eaa. nykyisen Suomen alueella elettiin esihistoriaa ja kivikautta. Samaan aikaan Egyptissä kuitenkin osatiin kirjoittaa. Arkeologian osa-alueiden rajoja on siis mahdoton vetää ottamatta huomioon sitä, mistä ajanjaksosta ja maantieteellisestä alueesta puhutaan.


title: Esihistoria

text: Esihistoria tarkoittaa aikaa ennen kirjoitustaidon käyttöönottoa. Historiaksi nimitetään esihistorian jälkeistä aikaa, jota voidaan tutkia kirjallisista lähteistä. Yli 99 % ihmiskunnan olemassaolon ajasta on ollut esihistoriaa. Esihistoriaa tutkivista tieteistä merkittävin on arkeologia.


title: Esihistoriallinen sodankäynti

text: Esihistoriallisella sodankäynnillä tarkoitetaan sodankäyntiä, joka tapahtui ennen kirjoituksen käyttöönottoa ja josta siten ei ole kirjallisia aikalaiskuvauksia. Esihistoriallinen aika päättyi Lähi-idässä ja Egyptissä vuoden 3000 eaa. paikkeilla. Tämän ajanjakson sotatoimista ei ole jäänyt kirjoituksien puuttumisen takia niin paljoa tietoa kuin myöhemmistä ajanjaksoista.


title: Suomen esihistoria

text: Suomen esihistoria on Suomen historiallista aikaa edeltänyt aika, jolta ei ole kirjoitettuja lähteitä. Se käsittää Suomen alueen menneisyyden noin 1300-lukuun asti. Suomen esihistoriallinen aika alkoi, kun ensimmäiset asukkaat tulivat Suomeen viime jääkauden jälkeen noin vuonna 8850 eaa. Jääkausi tuhosi merkit mahdollisesta senaikaisesta ja sitä edeltäneestä asutuksesta Suomessa. Suomen esihistoria jaetaan kivikauteen (–1900/1700 eaa.), pronssikauteen (1700 eaa. – 500 eaa.) ja rautakauteen (500 eaa. – 1200/1300 jaa.).


title: Historiallinen aika

text: Historiallinen aika tarkoittaa aikaa, jolta on säilynyt kirjoitettua lähdeaineistoa, ja jota siksi voidaan tutkia historiatieteen menetelmillä. Historiallista aikaa edeltää esihistoria. Yli 99 % ihmiskunnan menneisyydestä on esihistoriaa. Historiallinen aika alkaa maailman eri osissa eri aikoina. Egyptissä ja Mesopotamiassa historiallinen aika alkaa noin vuoden 3000 eaa. tienoilla. Suomessa historiallisen ajan katsotaan alkavan vasta 1100- tai 1200-luvuilla jaa., Pohjois- ja Itä-Suomessa vielä myöhemmin.


title: Maailmanhistoria

text: Uusi aika on historian periodisoinnissa käytetty käsite, jolla tarkoitetaan useimmiten ajanjaksoa, joka kattaa ajan 1400–1500 -luvuilta nykypäiviin saakka. Rajapyykkinä keskiaikaan esitetään usein esimerkiksi Amerikan "löytyminen" (1492), kirjapainotaidon keksiminen (1436) sekä reformaatio.


title: Uusi aika

text: Uusi aika on Euroopan historian periodisoinnissa käytetty käsite, jolla tarkoitetaan useimmiten ajanjaksoa, joka kattaa ajan 1400–1500-luvuilta nykypäiviin saakka. Se on yksi kolmesta perinteisestä eurooppalaisen historiankirjoituksen käyttämästä aikakaudesta antiikin ja keskiajan ohella. Rajapyykkinä keskiaikaan esitetään usein esimerkiksi Kristoffer Kolumbuksen ensimmäinen löytöretki (1492) sekä uskonpuhdistus.


title: Korean esihistoria

text: Korean esihistoriallinen kausi on ajanjakso joka ulottuu aina nykyihmisen leviämiseen Korean niemimaalle, eli pleistoseenijääkauden ja paleoliittisen kulttuurikauden loppupuolelle eli aikaan noin 30000 vuotta sitten. Koreassa vallitsi myöhäispaleoliittisella kaudella ja neoliittisella kaudella noin 8000-1500 eaa. metsästäjä-keräilijä-kulttuuri. Jeulmunin keraamista kulttuuria seurasi pronssikauden Mumunin kulttuuri. Tämän kulttuurin aikakaudella asutuksen muoto ja yhteiskuntajärjestelmä muuttui merkittävästi. Tällä aikakaudella tehtiin tikareita, vihreästä laavakivestä tehtiin ornamenttimaisia koristeita ja keramiikka-astiat poltettiin punaisiksi. Rautakaudella käyttöön otettu hevonen mahdollisti liikkuvan sodankäynnin, joka johti taas keskitetyn hallinnon muodostumiseen.


title: Maailmanhistoria

text: Antiikki eli vanha aika on aikakausi erityisesti kreikkalaisessa ja roomalaisessa historiassa, noin 800 eaa.–500 jaa. Ajanjaksoa on pidetty merkittävänä koska on katsottu että länsimainen sivistys ja yhteiskunta juontavat juurensa tuosta ajasta. Monet keksinnöt, tavat, arvostukset ja tyylit ovat joko antiikin kreikkalaisten tai roomalaisten luomia tai heidän kauttaan länsimaiseen kulttuuriin omaksuttuja. Myös latinalaiset aakkoset ovat antiikista. Foinikialaisilta peräisin oleva kirjaimisto kehittyi kreikkalaisten ja roomalaisten muokkaamana ns. latinalaiseksi kirjaimistoksi.


title: Romanov (hallitsijasuku)

text: Romanovit nousivat Venäjän hallitsijasuvuksi, kun säätykokous zemski sobor valitsi helmikuussa 1613 Nikita Romanovitšin 16-vuotiaan pojanpojan Mikael (Mihail) Fjodorovitš Romanovin Venäjän tsaariksi ja hänet kruunattiin nimellä Mikael I. Mikael Romanovin valtaannousu päätti Venäjällä viisitoista vuotta kestäneen sekasorron ajan. Venäjän kruunu periytyi tämän jälkeen Romanovin suvussa, mutta koska pysyvää kruununperimysjärjestystä ei ollut, vallanvaihdoksiin liittyi useasti perimyskiistoja ja palatsivallankaappauksia. Välillä kruunu siirtyi hallitsijoiden puolisoille. Pietari I Suuri sääti vuonna 1722 ensimmäisen kruununperimyslain, jonka mukaan hallitsija sai nimetä seuraajansa, mutta se muutti tilanteen vain sekavammaksi. Yksiselitteinen kruununperimysjärjestys säädettiin viimein keisari Paavalin I:n aikana vuonna 1797.


title: Romanov (hallitsijasuku)

text: Romanovin suvun päämiehen asema on ollut kiistelty sen jälkeen, kun viimeinen keisari Nikolai II jälkeläisineen ja veljineen teloitettiin vuonna 1918. Perimysjärjestyksessä seuraavana ollut Nikolai II:n serkku Kirill Vladimirovitš Romanov julistautui vuonna 1924 keisariksi maanpaossa, mitä hänen isänsä serkun Nikolai Nikolajevitš Romanovin ympärille ryhmittyneet vastustivat. Kirill Vladimirovitšin pojan Vladimir Kirillovitš Romanovin kuoltua vuonna 1992 pojattomana kilpailevia vaatimuksia suvun päämiehen asemasta ovat esittäneet muun muassa hänen tyttärensä Maria Vladimirovna Romanova, jonka mukaan suvussa ei morganaattisten avioliittojen vuoksi enää ole kruunuun oikeutettuja mieslinjaisia perillisiä, ja toista sukuhaaraa edustanut Nikolai Romanovitš Romanov, joka kiisti tämän tulkinnan.


title: Romanov (hallitsijasuku)

text: Alkuperäinen Mikael Romanovin suku sammui mieslinjalta Pietari II:n kuoltua vuonna 1730 ja viimeinen ”aito” Romanov oli vuonna 1762 kuollut keisarinna Elisabet. Myöhemmät Romanovit olivat Elisabetin siskonpojan Pietarin III:n jälkeläisiä ja siten periaatteessa Holstein-Gottorpin sukua, mutta he käyttivät silti nimeä Romanov.


title: Dmitri Pavlovitš Romanov

text: Suuriruhtinas Dmitri Pavlovitš Romanov (; 18. syyskuuta 1891 Iljinskoje, Moskovan läh., Venäjän keisarikunta – 5. maaliskuuta 1941 Davos, Sveitsi) oli venäläinen aatelismies, joka parhaiten muistetaan Grigori Rasputinin murhasta vuonna 1916. Romanov oli Venäjän tsaarin Nikolai II:n serkku.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Vladimir Kirillovitš Romanov (; 30. elokuuta 1917 Porvoo, Suomen suuriruhtinaskunta – 21. huhtikuuta 1992 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli venäläinen suuriruhtinas ja Romanov-suvun päämies vuodesta 1938 kuolemaansa asti. Häntä pidettiin perimysjärjestyksen mukaisena keisarillisen Venäjän kruununtavoittelijana.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Suuriruhtinas Vladimir haudattiin suurin juhlallisuuksin Pietari-Paavalin linnoitukseen Pietariin. Samassa linnoituksessa lepäävät nykyään kaikki Venäjän hallitsijat aina Aleksanteri Nevskistä Nikolai II:een. Vladimir Kirillovitšin kuoleman jälkeen hänen tyttärensä Maria Vladimirovna Romanova julistautui tuli Romanov-suvun johtajaksi ja Venäjän kruununtavoittelijaksi; perimysjärjestyksestä on myös muita tulkintoja. Tsaari Paavali I:n vuonna 1797 säätämän kruununperimysjärjestyksen mukaan Venäjän keisarikunnan kruunu periytyisi vain mieslinjaa pitkin eli naiset eivät olisi oikeutettuja perimykseen. Tämän lain oletetaan juontuvan tsaari Paavalin äärimmäisen vaikeasta suhteesta äitiinsä Katariina Suureen.


title: Aleksei Romanov

text: Romanovin isä oli pietarilainen maanomistaja, mutta ei ollut tiettävästi Romanovin tsaariperheelle sukua. Aleksei Romanov aikoi muotokuvamaalariksi ja opiskeli Taideakatemiassa sekä toimi opettajana. Ensimmäinen maailmansota keskeytti hänen opintonsa, ja hän siirtyi opiskelemaan Pietarin Kansalliseen Pioneeriakatemiaan (National Military Engineering Academy). Hän palveli luutnantin arvoisena pioneerijoukoissa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen alkaneessa sisällissodassa Romanov taisteli valkoisten puolella. Bolševikkien noustua valtaan hän pakeni ensin Vladivostokiin 1920 ja sieltä Kiinaan, josta hän matkusti Yhdysvaltoihin 1921.


title: Romanov (hallitsijasuku)

text: Varhaisin tunnettu Romanovien esi-isä oli 1340-luvulla Moskovan suuriruhtinas Semjonia palvellut pajari Andrei Kobyla. Hänen jälkeläisissään oli useita Moskovan suuriruhtinaita palvelleita merkittäviä sotapäälliköitä. Andrei Kobylan poika Fjodor sai lempinimen "Koška", ’kissa’, ja hänen lapsensa käyttivät sukunimeä Koškin. Fjodorin pojanpojanpojan Juri Zaharevitš Koškinin nuorempi poika oli Roman Jurevitš Zaharin-Jurev (k. 1543), jonka tyttärestä Anastasia Romanovna Zaharina-Jurevasta tuli vuonna 1547 tsaari Iivana IV Julman ensimmäinen vaimo. Romanovin suku polveutuu Roman Jurevitšin pojasta Nikita Romanovitš Zaharin-Jurevista, jonka lapset ottivat sukunimen Romanov merkittävän isoisänsä, tsaarin apen mukaan. Nikita Romanovitš nai ruhtinas Aleksandr Šuiškin tyttären, mikä kytki myös hänen perheensä pian sammuneeseen Rurikin dynastiaan ja sen Šuiškin haaraan.


title: Dimitri Romanov

text: Ruhtinas Dimitri Romanovitš Romanov (17. toukokuuta 1926 Antibes, Ranska – 31. joulukuuta 2016, Kööpenhamina, Tanska) oli kirjailija ja oman tulkintansa mukaan Romanov-suvun päämies veljensä Nikolai Romanovitš Romanovin jälkeen. Myös useat muut Romanov-suvun jäsenet ovat väittäneet itseään suvun päämieheksi.


title: Aleksei Romanov

text: Vuonna 1923 Romanov pääsi opiskelemaan biologiaa Cornellin yliopistoon. Hän valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi 1925 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1928. Hän työskenteli 36 vuotta Cornellin Siipikarjanhoitolaitoksen tutkijana, myöhemmin kokeellisen alkionkehitysopin (embryologia) professorina, ja jäi eläkkeelle 1960. Vuonna 1928 Romanov avioitui puolalaissyntyisen Anastasia Sajenkon kanssa.


title: Marttisen miehet: asekätkijäveljet

text: Marttisen miehet : asekätkijäveljet on Paavo A. Kairisen kirjoittama muistelmateos eräiden jatkosodan jälkeiseen asekätkentään osallistuneiden miesten vaiheista. Ryhmä kokoontui aluksi Ruotsiin ja tultuaan karkotetuksi sieltä päätyi Yhdysvaltoihin. Suurin osa ryhmän jäsenistä palveli pitkään upseereina Yhdysvaltain armeijassa kehittäen ja kouluttaen etenkin talvitaistelutoimintaa.


title: Suomalaiset opiskelijatapahtumat

text: Kertun Kepittäjäiset on Pykälä ry:n järjestämä poikkitieteellinen Appro-baarikierros Helsingin Kalliossa. Kertun Kepittäjäisissä osallistujat kiertävät Appro-kaavan mukaisesti Kallion anniskeluravintoloita, joista he keräävät suorituskarttaansa suoritusleimoja nauttimalla alkoholijuoman, ruokaa tai veden. Kertun Kepittäjäisiin osallistutaan 3-6 hengen joukkueissa. Appron jälkeen on mahdollisuus osallistua jatkoille, jotka järjestetään Apollo Live Clubissa.


title: Asekätkentä

text: Matti Lukkari on korostanut asekätkennän sisäpoliittisesta roolia varoituksena vasemmiston ”barrikadilinjalle”. Hänen lainaamansa Arvo Tuomisen mukaan asekätkentä oli yksi ratkaisevista tekijöistä, jotka johtivat ”ministerilinjan” voittoon kommunistien sisäisessä kamppailussa 1945. Asekätkentä, varsinkin, kun sen todellista laajuutta ei varmasti tiedetty, hillitsi kommunistien vallankaappaushankkeita Suomessa vuonna 1948 ja vaikutti estävästi myös Andrei Ždanovin pyrkimyksiin osoittamalla maailmalle, että suomalaisten puolustustahto oli hävityn sodan jälkeenkin otettava vakavasti. Suomessa tiedettiin Stalinin ”kruununprinssinä” pidetyn Ždanovin johtaneen Viron liittämistä Neuvostoliittoon vuonna 1940 ja uskottiin, ettei niin mahtavaa miestä ollut lähetetty Suomeen vain hallinnollista tehtävää varten.


title: Puukiitäjät

text: Puukiitäjät eivät ole jatkuvasti lennossa kuten varsinaiset kiitäjät, vaan istuskelevat oksilla pieninä ryhminä. Ne ovat kuitenkin hyviä ja nopeita lentäjiä. Heimon lajit ovat yleensä kiitäjiä kovaäänisempiä. Niiden ääntely on kimakkaa viserrystä. Puukiitäjät visertävät etenkin silloin, kun ne palaavat oksalleen yöpymistä varten. Yksikään laji ole varsinainen muuttolintu. Pikkupuukiitäjä on hyvin paikkauskollinen ja pysyy pesintäalueella vuoden ympäri. Muut lajit ovat reviiritietoisia pesintäkauden ajan, mutta ovat parvilintuja talvikuukausien ajan. Tällöin yhdessä puussa voi majailla jopa 50 puukiitäjää.


title: Jätkäjätkät

text: Jätkäjätkät on suomalainen hip hop ja reggae-yhtye. Yhdeksänhenkisen orkesterin jäseninä toimivat Asa, Puppa J, Joska Josafat, Rasmus Pailos, Erno Haukkala, Kim Rantala, Ville Väätäinen, Pekka Varmo ja Antti Kivimäki. Jätkäjätkät julkaisi esikoisalbuminsa "Ykstoist ykstoist" 19. toukokuuta 2010.


title: Sekasin

text: Satakieli (es. Eve Hotti) on suomenruotsalaisessa perheessä varttunut sairaanhoitajaopiskelija. Hän on luova persoona ja joutuu silmätikuksi ja kiusatuksi – kunnes skitsofrenia puhkeaa. Hydellä (es. Anssi Niemi) on kaksisuuntainen mielialahäiriö: välillä menee kovaa, mutta vastapainona on halu kuolla. Lumikki (es. Anna Böhm) kärsii niin sanotusta kiltin tytön syndroomasta. Lopulta liika suorittaminen vie Lumikin kuilun reunalle.


title: Harmaakettu

text: Saalislajeista tärkein on luultavasti pumpulihäntäkaniini. Talvikuukausina harmaaketun pääravintoa ovat jänikset ja jyrsijät, mutta ravinto monipuolistuu keväällä ja kesällä hyönteisiin, kuten heinäsirkkoihin, lintuihin, hedelmiin, pähkinöihin ja joskus raatoihin. Kettuja houkuttelevat erityisesti peuran raadot. Ne syövät myös rapuja. Viljantähkien, pähkinöiden, hedelmien, erityisesti villien rypäleiden ja kirsikoiden osuus ravinnosta lisääntyy usein syksyisin, jolloin niitä on enemmän saatavilla. Kiipeilytaitonsa ansiosta ketut voivat hakea puista munia ja hedelmiä. Yleensä ne kuitenkin sieppaavat saaliin maasta. Kaupunkiympäristössä ne tonkivat syötävää myös komposteista ja tunkioilta. Jos ravintoa on enemmän kuin ketut jaksavat syödä, ne kätkevät sen ja merkitsevät kätköpaikan virtsalla, jotta löytäisivät sen myöhemmin ollessaan nälkäisiä.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Keijo ”Keke” Naukkarinen (es. Miska Kajanus, 2001–2002) saapui sarjaan alun perin ollessaan kiinnostunut Elina Taalasmaasta. Tällöin Eskon kanssa seurusteleva Elina ei lämmennyt Keken tunteille, mutta pyysi tätä kuitenkin töihin Barbaariin. Keke pysyi pitkään sivuhahmona, kunnes hän ihastui häntä useampaa vuotta nuorempaan Aamu Korhoseen. Aamulla ja Kekellä oli pitkään pientä säätöä meneillään, mutta Aamu oli epävarma tunteistaan. Aamun lopullisetkin romanttisten tunteiden rippeet Kekeä kohtaan katosivat kun Ami Vainio saapui Pihlajakadulle ja Aamu ihastui häneen. Keke olisi ollut valmis siirtymään eteenpäin, mutta Aamu ei. Myöhemmin Keke sai soiton äidiltään, että hänen isänsä oli tippunut navetan katolta ja murtanut luita. Keken äiti pyysi Kekeä tekemään kattoremontin loppuun ja hetken asiaa mietittyään Keke päätti lähteä takaisin Pielavedelle hyvästellen Aamun tammikuussa 2002 esitetyssä jaksossa.


title: Kettu

text: Ketun luontaisia vihollisia ovat pääasiassa suurpedot, varsinkin susi ja ilves. Ne pyrkivät järjestelmällisesti tappamaan reviireiltään pienemmät pedot vähentääkseen näin kilpailua saaliseläimistä. Esimerkiksi Keski-Suomessa on havaittu, että kun jollekin alueelle muodostuu uusi susireviiri, kettujen ja supikoirien määrä alueella kutistuu ja vastaavasti metsäkanalinnut alkavat runsastua. Nuoret ketunpennut voivat jäädä myös maa- ja merikotkan sekä huuhkajan saaliiksi. Merkittävimpiä uhkia niille ovat kuitenkin taudit, liikenne ja metsästys.


title: Kiitäjät (perhosheimo)

text: Kiitäjät voidaan jakaa yökiitäjiin, hämäräkiitäjiin ja päiväkiitäjiin. Näistä hämärä- ja päiväkiitäjät syövät aikuisenakin. Vieraillessaan kukilla ne eivät laskeudu sille vaan imevät kukkien mettä pitkällä imukärsällään lentäen paikallaan ilmassa kuin kolibrit. Kyky paikoillaan lentämiseen mettä imiessä onkin esimerkki kiitäjäperhosten ja kolibrien konvergentistä evoluutiosta eli tilanteesta, jossa kaksi samanlaisen elämäntavan omaksunutta eläinryhmää on päätynyt samanlaiseen tekniseen ratkaisuun. Aikuisilla yökiitäjillä ei ole toimivia suuosia, vaan ne elävät lyhyen aikuisvaiheensa toukkana nauttimansa ravinnon turvin.


title: Puhelintoivekonsertti

text: Puhelintoivekonsertti on erityisesti radiossa ja harvemmin myös televisiossa esiintyvä ohjelmatyyppi. Tyypillisesti ohjelmassa kuuntelijat soittavat juontajalle ja pyytävät tätä soittamaan haluamansa musiikkikappaleen tai -videon. Ohjelmaformaattiin kuuluu tyypillisesti myös juontajan jutusteleminen soittajan kanssa.


title: Play (televisio-ohjelma)

text: Play oli suomalainen tietokone- ja videopeleihin keskittynyt televisio-ohjelma, jota esitettiin Nelonen-televisiokanavalla. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 6. syyskuuta 2003. Ohjelmalla oli historiansa aikana kolme juontajaa: Piritta Hannula, Nuppu Stenros sekä näyttelijä Saara Ylitalo.


title: Keskusteluohjelma

text: Keskusteluohjelma eli puheohjelma () on televisio- tai radio-ohjelma, jossa yksi tai useampi henkilö tulevat juontajan kanssa keskustelemaan erilaisista asioista. Joskus ohjelman jaksossa on tietty teema ja vieraina on tuon alan osaajia.


title: Ykkösaamu

text: Tämä ohjelma onnistuu siinä, minkä piti jo olla mahdotonta: se reagoi ajankohtaisiin kysymyksiin mutta antaa aikaa niiden käsittelylle. Tässä juuri on radion voima ja lumo: tärkeiden näkökantojen esille tuomiseen ei tarvita välttämättä visuaalista aineistoa, jos asiantuntija on ajatellut asiansa pitkälle ja saa tilaa niiden esittämiseen ja jos ammattitaitoinen toimittaja ohjaa keskustelua herkästi reagoiden. Ohjelman toimituksessa on eri-ikäisiä ihmisiä, molempaa sukupuolta, ja se tekee kuuntelukokemuksesta kiinnostavan ja elävän. Taustatoimitus on vahvasti tehtävänsä tasalla ja tuottaa luotettavaa tietoa ja etsii päteviä asiantuntijoita. Kuulijatkin on modernisti huomioitu: lähetysikkunassa käydään vilkasta keskustelua aamun teemoista ja keskustelua kommentoidaan ohjelmassa. Ylen Radio 1:n Ykkösaamu on journalistisesti korkeatasoinen ajankohtaissivistyksen tuottaja ja sen merkitys kansalaisyhteiskunnalle ja vapaalle mielipiteenmuodostukselle on suuri.


title: Oikea kysymys

text: Studiossa oli kolme pöytäkoroketta, joiden äärellä juontaja ja kilpailijat seisoivat. Juontajan takana oli iso pyöreä ruutu, jossa liikkui ohjelman logo. Kumpaakin kilpailijaa vastapäätä studion toisessa päässä oli televisio, josta kilpailivat näkivät tehtäväkysymyksen. Studion keskellä oli ylimääräinen pöytäkoroke, jossa käytiin finaali ohjelman lopussa. Studiossa ei ollut yleisöä, ja taputukset tulivat nauhalta.


title: TV-chat

text: TV-chat on televisiossa esitettävä chat-ohjelma, johon katselijat voivat lähettää matkapuhelimella teksti- tai multimediaviestejä lähetyksessä näytettäviksi. Osa TV-chateista on juonnettuja, eli kuvan vieressä näkyy juontaja, joka lukee viestejä ääneen ja kommentoi niitä. TV-chattien aiheena voi olla yleinen keskustelu, jokin teema tai seuranhaku. TV-chattien lisäksi televisiossa pyörii erilaisia tekstiviesteillä pelattavia pelejä. Myös näistä jotkut ovat juonnettuja. Joissain ohjelmissa on sisällöntuotannolla suurempi rooli, kuten esimerkiksi anime-aiheisessa "Otaku"-ohjelmassa.


title: Televisiotuotannon komentokieli

text: Komentokielen hallinta on välttämätöntä erityisesti television monikameratuotannossa. Komentokieltä käyttävät etupäässä ohjaaja ja kuvaussihteeri. Tv-studion tai ulkotuotantoauton ohjaamossa komentokieltä voi käyttää myös videomikseri. Kuvausvalmista käsikirjoitusta toteutettaessa kuvaussihteeri varoittaa seuraavat tapahtumat, esimerkiksi kuvat ja äänet, ja ohjaaja komentaa toiminnon käyntiin sekä antaa lisäohjeita. Kun ohjaus improvisoidaan eikä kuvakäsikirjoitusta ole, ohjaaja myös varoittaa.


title: Pressiklubi (televisio-ohjelma)

text: Pressiklubi on vuosina 2005–2018 esitetty television viihteellinen ajankohtaisohjelma, joka käsitteli viikon uutisia sekä yleisesti suomalaista mediaa. Ohjelmassa oli juontajan lisäksi kaksi vaihtuvaa journalistijäsentä sekä viikon ajankohtainen vieras.


title: Televisiotuotannon komentokieli

text: Ohjaamon pöydässä joko tv-studiossa tai ulkotuotantoautossa on mikrofoni tai kaksi, joitten välityksellä ohjaajan ja kuvaussihteerin komentokieli välittyy tuotantotiimille. Pöydässä sijaitsevat lisäksi komentojen valintakytkimet eri tuotantopisteisiin tai tuotantotiimille. Näitä ovat mm. kuvaaja, kamerat, studio-ohjaaja, kuva- ja valaistustarkkaamo, äänitarkkaamo, käyttömestari, esiintyjien nappikuulokkeet, kuvanauhoitus, graafikko, seurantaheittimet ja PA-pöytä eli saliäänimikseri.


title: Heikoin lenkki

text: Lähes poikkeuksetta juontaja on ollut jokaisessa maaversiossa nainen, merkittävimpinä poikkeuksina Yhdysvaltain, Irlannin, Japanin, Ranskan, Suomen ja Portugalin "Heikoin lenkki" -ohjelmat. Studion tilaratkaisuilla korostetaan formaattiin kuuluvaa ominaispiirrettä, jossa juontajan tehtävä on kiusoitella tai jopa nöyryyttää kilpailijoita. Tämän taso on kuitenkin vaihdellut maakohtaisesti: erityisesti Saksan "Heikoin lenkki" -ohjelman juontaja Sonja Zietlowin juontotyyliä pidettiin erittäin julmana, kun samalla Ranskan Heikoin lenkki -ohjelman Julien Courbet naureskeli usein kilpailijoiden kanssa. Yleisesti ottaen edelleen käynnissä olevissa maaversioissa tunnelma on rentoutuneempi ja vapautuneempi kuin kymmenen vuotta sitten esitetyissä ohjelmissa.


title: Tappara

text: Tappara on voittanut Suomen mestaruuden 17 kertaa, kun mukaan lasketaan sen edeltäjän TBK:n saavuttamat kolme mestaruutta: neljästi 1950-luvulla (1953–55 TBK:na) (1953, 1954, 1955, 1959), kahdesti 1960-luvulla (1961, 1964), kolmesti 1970-luvulla (1975, 1977, 1979), viidesti 1980-luvulla (1982, 1984, 1986, 1987, 1988), kerran 2000-luvulla (2003) ja kaksi kertaa 2010-luvulla (2016, 2017). Tappara on eniten jääkiekon pääsarjatason mestaruuksia saavuttanut joukkue. SM-liigan mestaruustilastossa Tappara on Turun Palloseuran kanssa jaetulla ensimmäisellä sijalla, mutta kaksi hopeaa enemmän voittaneena ykköstila on Tapparan hallussa. Pääsarjatason maratontaulukossa Tappara on ensimmäisenä (2014). Lisäksi sillä oli vuonna 1970 sarjassa mukana kaksi joukkuetta, kun myös Tapparan kakkosjoukkue Hilpara pelasi SM-sarjassa. Tapparalla on ollut myös jalkapallotoimintaa, mutta tällä nimellä joukkue pelasi ainoastaan yhden kauden.


title: Tappara

text: Kaudeksi 2015–2016 Tappara menetti monta pelaajaa: Olli Palola, Jarkko Malinen, Pekka Jormakka, Josh Green, Antti Erkinjuntti ja aiempien kausien tähtivahti Juha Metsola nimekkäimpinä. Joukkueeseen kuitenkin saapui kovia pelimiehiä kuten Tomi Karhunen, Jani Lajunen, Veli-Matti Savinainen, Nick Plastino ja kesken kauden Juhani Jasu sekä Tuukka Mäntylä. Tappara jatkoi hyvää runkosarjamenestystään ja sijoittui kolmanneksi 110 pisteellä. Puolivälierissä vastaan asettui Rauman Lukko. Tappara ei antanut Lukon vieläkään yllättää vaan kampesi raumalaiset tieltään voitoin 4–1. Välierissä Tappara kohtasi Oulun Kärpät. Sarja päättyi tamperelaisten hyväksi voitoin 4–3. Tappara voitti Oulussa peräti kolmesti, vaikka se teki runkosarjassa siellä vain yhden maalin kahdessa ottelussa. Sarjassa isoimmat otsikot keräsi Patrik Laine, joka iski peräti kuusi maalia. Tappara pääsi finaaleihin neljättä kertaa peräkkäin. Vastaan asettui Helsingin IFK. Tapparan osalta finaalit alkoivat surkeasti. Avausfinaalin se hävisi Helsingissä lukemin 4–0. Tappara onnistui tasoittamaan sarjan Tampereella 2–1-voitolla, mutta IFK voitti kolmannen pelin peräti 6–0. Tappara kuitenkin käänsi sarjan 3–0-kotivoitolla, 1–2-vierasvoitolla ja 2–1-kotivoitolla. Näin Tappara voitti vihdoin Suomenmestaruuden 13 vuoden tauon jälkeen.


title: Tapparan SM-sarjakausi 1959–1960

text:
Tappara osallistui Hämeen alueen muiden SM-sarjaseurojen tavoin ykkösjoukkuellaan myös SVUL:n Hämeen piirin 1.lk:n piirisarjaan. Tätä sarjaa luonnehdittiinkin 1950-luvulla Suomen kovimmaksi jääkiekkosarjaksi. Ilves ja Tappara päätyivät pistelaskusekaannuksien jälkeen tasapisteisiin. Joukkueet pelasivat syksyllä 1960 uusintaottelun piirisarjan voitosta. Tappara voitti tuon pelin ja sarjan kolmannen kerran peräkkäin.
Sarjataulukko:
Tapparan ottelut piirisarjassa:


title: Pekka Tuokkola

text: Tuokkola muutti Tampereelle opiskelujen vuoksi ja pääsi kaudeksi 1999–2000 Tapparan C-nuorten joukkueeseen. Juniorivuodet sujuivat Tapparan nuorissa, lukuun ottamatta kautta 2001–2002, jolloin hän joutui hakemaan vauhtia SHT:n 2-divisioonajoukkueesta. Tapparan A-nuorissa ura jatkui kevääseen 2004 asti, jolloin joukkue Tuokkolan torjuntojen ansiosta voitti A-nuorten Suomen mestaruuden. Finaalissa vastassa ollutta JYP:iä valmensi oma Tuomas-veli.


title: Patrik Puistola

text: Toukokuussa 2018 Puistola teki Tapparan kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2018–2019 seuran A-nuorissa, mutta Puistola on pelannut alkukaudella myös lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. Hän pelasi Tapparan SM-liigajoukkueessa ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigassa 16. lokakuuta 2018 ruotsalaista Djurgårdens IF:ää vastaan. Vain 17-vuotias Puistola merkittiin joukkueensa nelosketjun vasempaan laitaan kahden muun aiemmin kauden aikana miesten pääsarjassa debytoineiden, Kristian Tanuksen ja Kasperi Simontaipaleen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.44 minuuttia. SM-liigassa Puistola debytoi 30. lokakuuta 2018 Turun Palloseuraa vastaan. Hänet merkittiin Tapparan nelosketjuun Kristian Tanuksen ja Sami Moilasen viereen. Puistola sai ottelussa jääaikaa 5.21 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1.


title: Tapparan SM-sarjakausi 1955–1956

text: Mestaruussarjassa pelasi kymmenen joukkuetta. Joukkueet oli jaettu kahteen eri lohkoon. Itälohkoon arvottiin Tapparan lisäksi Hämeenlinnan Tarmo, Karhu-Kissat Helsingistä, Kymin Palloilijat (KyPa) Karhulasta ja Töölön Vesa Helsingistä.


title: Jukka Rautakorpi

text: Kaudesta 1995–1996 lähtien Rautakorpi on toiminut päävalmentajana eri joukkueissa. Hän aloitti uransa päävalmentajana Tapparassa, jossa hän on toiminut urallaan neljään otteeseen: 1995–1997, 1999–2003, 2005–2006 sekä 2012–2014. Rautakorven tullessa toisen kerran urallaan Tapparan peräsimeen hän valmensi joukkueensa kolmena keväänä peräkkäin SM-liigan finaaleihin. Kahdella ensimmäisellä kerralla (2000–2001 ja 2001–2002) Tapparan oli tyytyminen SM-hopeaan, mutta Rautakorven viimeisellä kaudella (2002–2003) keväällä 2003 Tappara voitti Suomen mestaruuden.


title: Tappara

text: Kaudella 2014–2015 Tapparan menestys sai jatkoa ja joukkue oli runkosarjassa jälleen toinen 106 pisteellä. Neljännesfinaalissa Tappara kohtasi IFK:n, jonka Tappara voitti otteluvoitoin 4–2. Semifinaaleissa se kohtasi jälleen Lukon, jossa pelasi myös lopulta samana keväänä pelaajauransa lopettanut Tappara-ikoni Ville Nieminen. Tappara eteni finaaleihin voitoin 4–3 ja kohtasi jälleen Kärpät. Tappara voitti ensimmäisen finaalin Oulussa 2–3 Teemu Aallon jatkoaikamaalilla. Kärpät voitti kuitenkin kolme seuraavaa peliä ja johti finaalisarjaa 3–1. Tappara onnistui kuitenkin tasoittamaan sarjan 3–3:een ja jo toisena keväänä peräkkäin Oulussa pelattaisiin seitsemäs finaaliottelu. Kärppien Joonas Donskoi vei Kärpät 1–0 johtoon ajassa 02:41. Kolmannessa erässä Tappara tasoitti ottelun 1–1:een Olli Palolan maalilla. Varsinainen peliaika ei tuonut taaskaan ratkaisua ja edessä oli jatkoerä. Ratkaisu nähtiin vasta toisessa jatkoerässä, kun Kärppien Ivan Humlin pitkä syöttö tavoitti vapaana olleen Sebastian Ahon, joka iski Kärpät Suomen mestariksi ajassa 81:00. Tappara jäi kolmatta kertaa peräkkäin hopealle.


title: Ikaalisten Tarmo

text: Syksyllä 2017 Tarmo ilmoitti elvyttävänsä toimintansa sekä miesten että naisten suomensarjajoukkueilla. Naisten puolelle joukkue tulee sarjapaikan siirtona Hämeenkyrön Räpsältä. Miesten puolella suomensarjajoukkue puolestaan rakentuu Manse PP:n ja Kankaanpään Mailan kanssa tehtyjen seurasopimusten pohjalle. Sopimus hyödyttää kaikkia osapuolia sillä näin saadaan rakennettua alueen junioreille mielekäs pelaajapolku junioreista Tarmon suomensarjajoukkueesseen ja edelleen Mansen ykköspesisjoukkueeseen ja KaMa:n superpesisjoukkueeseen.


title: Oulun Kärppien SM-liigakausi 2013–2014

text: Tappara olisi voinut ratkaista mestaruuden itselleen myös kuudennessa ottelussa, joka pelattiin 25. huhtikuuta Tampereella. Kärpät ei tehnyt kokoonpanomuutoksia, mutta Tapparan kokoonpanosta putosivat puolustaja Teemu Aalto sekä hyökkääjä Tomáš Plíhal. Aallon paikan otti kaksi edellistä ottelua sivussa ollut Markus Kankaanperä, kun taas Plíhalin paikan kokoonpanossa otti Elmeri Kaksonen. Kärpät johti ottelua ensimmäisen erän jälkeen 0–2, mutta kolmannessa erässä Tappara tasoitti ottelun. Ottelun ratkaisi tasan kahdeksan minuuttia ennen ottelun loppua Kärppien Ivan Huml, joka teki maalin ylivoimalla. Ottelun jälkeen keskustelua herätti Tapparan maalivahtivalmentaja Petri Tuononen, joka kritisoi Iltalehdessä oman joukkueensa maalivahtia Juha Metsolaa. Muun muassa MTV Sportin kolumnisti Timo Kunnari vaati Tapparan toimitusjohtajaa Mikko Leinosta erottamaan Tuonosen.


title: Kirja

text: Suullinen perimätieto on vanhin tapa välittää tarinoita ja tietoa sukupolvelta toiselle. Kun kirjoitustaito keksittiin, perimätietoa alettiin siirtää savitauluille ja eläinten nahasta valmistetulle pergamentille. Aluksi kirjat olivat usein kirjakääröjä, rullalle käärittyjä pitkiä nahkoja eli pergamentteja tai papyruskääröjä. Nykyisenkaltaisia sidottuja kirjoja eli "koodekseja" alettiin käyttää ajanlaskun ensimmäisinä vuosisatoina.


title: Varhaiskristillisyys

text: Jeesuksen silminnäkijät kertoivat siitä, mitä Jeesus oli puhunut ja tehnyt. Tätä suullista perimätietoa opetettiin uusien seurakuntien opettajille. Pian kuitenkin huomattiin, että kohta tämä silminnäkijäsukupolvi kuolisi pois. Tämän seurauksena syntyi tarve saattaa suullinen perimätieto kirjalliseen muotoon. Aluksi kirjalliseen muotoon siirtyi todennäköisesti jonkinlaisia Jeesuksen tekojen tai puheiden kokoelmia ja muistelmia, joita levitettiin eri seurakunnissa. Käytännön syistä Jeesuksen puheita käännettiin tässä vaiheessa arameasta kreikaksi. 60-luvun lopulla näitä suullisia ja kirjallisia lähteitä kerättiin yhteen ja kirjoitettiin ensimmäinen evankeliumi eli Markuksen evankeliumi. Tutkijat kiistelevät siitä syntyikö Markuksen evankeliumi 60-luvun lopussa tai 70-luvun alussa. UT:n neljä evankeliumia kirjoitettiin suurin piirtein vuosina 65–100.


title: Perimätieto

text: Perimätieto tarkoittaa suullisesti sukupolvelta toiselle siirtynyttä tietoa tai perinnettä. Suullisesti periytyvän perimätiedon ongelmana on se, että kukin henkilö voi muistaa tapahtumat eri tavoin ja muokata ne haluamansa kaltaisiksi, jolloin totuus ja taru sekoittuvat toisiinsa.


title: Ihminen

text:
Uskonto tarkoittaa ihmisen uskoa jumaliin tai muuhun yli-inhimilliseen mahtiin, hänen turvautumistaan siihen sekä siihen liittyvää pyhyyden kokemusta. Nämä ovat uskonnossa usein muotoutuneet oppijärjestelmäksi ja ilmenevät erilaisina yhteisöllisinä tapoina ja palvontamenoina. Yleensä uskonnot sisältävät myös moraalisia arvoja ja/tai sääntöjä, joiden mukaan ihmisten oletetaan elävän. Uskonnon määritelmiä on lukuisia eikä niistä vallitse yksimielisyyttä. On ajateltu muun muassa, että ihminen on kehittänyt erilaisia uskonnonmuotoja tietämättömyyden pelossa.
Yhden näkemyksen mukaan uskonnon keskeinen merkitys ihmiselle on vastata olemassaoloon liittyviin, eksistentiaalisiin kysymyksiin, esimerkiksi ”mitä tapahtuu kuoleman jälkeen”, ”mitä merkitystä elämällä on” ja niin edelleen.


title: Kamppailu Jumalasta

text: Niemelä tuo esille esimerkkejä ongelmista, joita kirkon ja valtion kytkös, sekä koulutusjärjestelmässä tapahtuva uskonnon tuputtaminen saavat aikaan. Uskonnottomalla pitäisi olla oikeus uskonnottomuuteensa. Katsomusneutraaliuden periaatteen toteuttaminen yhteiskunnassa takaisi tuon oikeuden. Kirjoittajilla on kuitenkin poikkeavat käsitykset siitä, mitä katsomusneutraalius tarkoittaa. Heinimäki luonnehtii katsomusneutraaliuden tarkoittavan sitä, että moninaiset katsomukset saavat näkyä ja toimia yhtäläisesti. Se ei tarkoita, että uskonnot pitäisi piilottaa näkyvistä. Nieminen sen sijaan korostaa uskontojen luovan raja-aitoja ihmisten välille, ja niputtavan heitä toisiaan ymmärtämättömiin ryhmiin. Kasvatuksessa ja arjessa tulisi korostaa ihmisten välisiä yhtäläisyyksiä, ei eroja. Tämän vuoksi Nieminen näkee hyvänä, jos uskonnonopetus poistettaisiin kouluista, ja tilalle asetettaisiin jokin katsomuksista neutraalisti opettava oppiaine. Heinimäki kannattaa ajatusta kaikille opiskelijoille yhteisestä katsomusopetuksesta, mutta ei kuitenkaan hylkäisi sellaista opetusta, jossa kukin saa oppia syventävästi juuri omasta uskonnollisesta perinteestään.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eriytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. Nojautuminen lapsuudenaikaisiin käsityksiin todellisuudesta liittyy yksilön taipumukseen ajatella tiedostamattomasti. Tutkimuksen mukaan yliopisto-opiskelijoilla on vain vähän yliluonnollisia uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Koska yliopisto-opiskelijoilla on yliluonnollisia uskomuksia, niin vaikka koulutustaso selkeästi vähentää niitä, se ei kuitenkaan aina itsellään riitä kumoamaan voimakasta taikauskoista tunneperäistä vakaamusta. Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi? Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä.”


title: Uskontokritiikki

text: Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eriytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. Vaikka koulutustaso selkeästi vähentää yliluonnollisia uskomuksia, se ei kuitenkaan aina itsellään riitä kumoamaan voimakasta taikauskoista tunneperäistä vakaumusta. Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi? Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä.”


title: Mystiikka

text: Mystiikka (kreikan sanasta "μυω", "muo", ’vaikeneminen’) on jumaluuden välittömään yhteyteen pyrkivä uskonnollisen elämän muoto. Mystiikka tarkoittaa elämäntapaa, jossa pyritään saavuttamaan välitön yhteys Jumalaan tai jumalaan, perimmäinen todellisuus tai henkinen totuus.Uskonnolliset mystikot yleensä ajattelevat, että jokapäiväisten ilmiöiden takana on olemassa syvempi, perustavampi olemassaolon taso. Tästä tasosta voidaan käyttää useita eri nimityksiä, kuten jumala, äärimmäinen todellisuus, universaali läsnäolo, voima tai prinsiippi, ja se on mahdollista kokea suoraan. Tämä kokemus voi olla ekstaattinen ilmestys, theosis, jumaluuden tai universaalin prinsiipin suora kokeminen, nirvana, valaistuminen, satori, samadhi ja niin edelleen. Usein tähän liittyy myös tuntemus itsen kadottamisesta ja yhteydestä kaikkeuteen, sekä tunne rauhasta, ilosta ja siunauksesta.


title: Suomen hallintolainkäyttö

text: Mikäli yksityinen asianosainen pyytää, asiassa voidaan toimittaa suullinen käsittely hallinto-oikeudessa tai Korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Tällöin voidaan kuulla asianomaisia, hallintoviranomaista, todistajia, asiantuntijoita sekä ottaa vastaan muuta selvitystä. Suullinen käsittely voidaan kuitenkin jättää toimittamatta, mikäli se on tarpeetonta. Mikäli on tarpeen tutustua esimerkiksi päätöksen kohteena olevaan alueeseen, voidaan toimittaa katselmus. Suulliseen käsittelyyn ja katselmukseen kutsutaan hallintoviranomainen, asianosaiset ja muut tarpeelliset henkilöt. Mikäli se on asian selvittämiseksi tarpeen, asianomainen voidaan velvoittaa saapumaan henkilökohtaisesti paikalle. Tarvittaessa todistajien tai asianomistajien suulliseen kuulemiseen voidaan käyttää heitä lähempänä olevan hallinto- tai käräjäoikeuden virka-apua. Kutsua voidaan tarvittaessa myös vahvistaa asettamalla sakon uhka.


title: Tunnustuskuntiin sitoutumaton uuskarismaattisuus

text: Uuskarismaattisessa uskossa keskeisellä sijalla on "hengessä eläminen" joka läpäisee hengellisen ja myös arkisen elämän. Ei ole mahdollista vaeltaa sekä hengellisen, että maallisen maailman mukaan. Uskoa eletään todeksi sekä ajatusten että tekojen tasolla, joka tarkoittaa mm. päihteetöntä ja hyvämoraalista elämää. Uuskarismaattisissa seurakunnissa saattaa olla runsaasti ”kadulta pelastuneita” ihmisiä, jotka ovat kokeneet elämässään suuria tragedioita ja tulleet niiden myötä uskoon. Jumalan valtakunnan asiat asetetaan maallisten asioiden edelle, joka ilmenee muun muassa lähetys- ja evankelioimistyönä. Liikkeessä korostetaan usein ns. ystävyysevankeliointia eli evankeliointia arkipäivässä töissä ja harrastuksissa. Lisäksi suuria evankelioimiskampanjoita harrastetaan kotimaassa ja ulkomailla. Hengessä vaeltamisen eräs muoto on myös, että uuskarismaatikko jättää vuodeksi tai pariksi opintonsa tai työnsä opiskellakseen jossain karismaattisessa raamattukoulussa. Myös säännöllinen kymmenysten lahjoittaminen jumalanvaltakunnan työhön katsotaan kuuluvan hengessä vaeltamiseen.


title: Rohtosormustinkukka

text: Rohtosormustinkukka ("Digitalis purpurea"), yleensä vain sormustinkukka, on ratamokasveihin ("Plantaginaceae") kuuluva ruoho, joka on perinteinen koriste- ja lääkekasvi. Siitä saatiin sydänlääkkeisiin käytettyä digitalista. Kasvi on alkuperäinen Länsi-Norjassa, Britanniassa ja siitä etelään Marokkoon ja Sardiniaan asti. Sitä on vanhana viljelyjäänteenä lähes koko Euroopassa.


title: Digitoksiini

text: Ensimmäinen tunnettu kuvaus sormustinkukan käytöstä lääkkeellisesti on vuodelta 1775. Sen tehoaine saatiin kuitenkin eristetyksi vasta paljon myöhemmin, kun Oswald Schmiedeberg onnistui tässä vuonna 1875. Nykyaikaiseen terapeuttiseen käyttöön molekyyli saatiin ranskalaisen farmakologin ja kemistin Claude-Adolphe Nativellen työn ansiosta. Ensimmäisen rakennemäärityksen aineelle teki Adolf Otto Reinhold Windaus vuonna 1925, mutta täysin rakenne saatiin kuvatuksi täsmällisine sokeriryhmien määrityksineen vasta vuonna 1962.


title: Sormustinkukat

text: Sormustinkukat ("Digitalis") on ratamokasveihin ("Plantaginaceae"), aiemmin naamakukkaiskasveihin ("Scrophulariaceae"), sijoittuva kasvisuku. Sen monet lajit ovat erittäin myrkyllisiä. Sukuun kuuluu 20–25 kookasta ruohovartista kasvia. Kukintona on pitkä, yleensä toispuolinen latvaterttu. Esimerkiksi rohtosormustinkukan kukat ovat muodoltaan tyypillisesti sormustinmaisia.


title: MS-tauti

text: MS-potilaiden keskushermostossa eli aivoissa ja selkäytimessä on käynnissä dynaaminen prosessi, jossa tulehduspesäkkeitä muodostuu ja korjaantuu jatkuvasti. Magneettikuvissa näkyvää plakkia pidetään merkkinä tulehduksesta, joka vaurioittaa hermojen viejähaarakkeita ja tuhoaa niitä peittävän myeliinivaipan. Myeliini on rasvoista ja valkuaisaineista koostuva solukalvon osa, joka verhoaa hermosyitä parantaen niiden sähkönjohtavuutta. MS-tauti hävittää lisäksi hermoston tärkeitä tukisoluja, kuten myeliiniä muodostavia oligodendrosyyttejä. Näistä vaurioista seuraa heikentynyt kyky välittää hermoimpulsseja.. Laaja ja täydellinen myeliinikato ja siihen liittyvä hermosyyn eli aksonin katkeaminen aiheuttavat pysyviä oireita. Oireiden katoaminen pahenemisvaiheen jälkeen on parhaiten selitettävissä kudosturvotuksen vähentymisellä ja lopullisen vaurion lähellä olleiden, säikähdyksellä selvinneiden hermoratojen toiminnan elpymisellä.


title: Meningomyeloseele

text: Virtsatie- ja munuaisongelmiin, kuten virtsaputkentulehduksen estoon, käytetään katetria, jonka avulla virtsarakko tyhjennetään säännöllisin välein. Virtsatietulehduksen estoon voidaan myös käyttää jatkuvaa lääkitystä. Virtsankarkailun varalta käytetään edellä mainittujen katetrin ja parasympaattisen hermoston toimintaa estävän lääkityksen lisäksi vaippoja. Samoin erilaisilla leikkauksilla voidaan pyrkiä ennallistamaan virtsaputken ja sulkijalihasten toiminta. Myöskään suolisto ei MMC-henkilöillä yleensä toimi oikein. Useimmissa tapauksissa suolisto-ongelmana on pidätyskyvyn puute, vaikka joillakin potilailla voi olla myös ummetusta. Hoitona käytetään yleensä vaippoja ja runsaskuituista ruokavaliota tai säännöllisin välein tehtävää suolihuuhtelua.


title: Säteilyturvakeskus

text: STUKin tutkimustoiminnan tavoitteena on säteilyn esiintymistä ja terveyshaittoja koskevan uuden tiedon tuottaminen sekä viranomaisvalvonnan ja valmiustoiminnan tukeminen. Tarkoituksena on säteilyn vahingollisten vaikutusten estäminen ja rajoittaminen. Suomessa on koko maan kattava automaattinen säteilyvalvontaverkko. Mittausasemien tulokset päivittyvät STUKin internetsivuille kerran tunnissa. STUK valvoo ulkoilman radioaktiivisten aineiden pitoisuutta kahdeksalla paikkakunnalla Suomessa. Kerääjissä olevien pumppujen avulla ilmassa olevat hiukkaset kerätään lasikuitusuodattimelle ja suodattimet analysoidaan laboratoriossa. Menetelmällä havaitaan erittäin pienet muutokset säteilytilanteessa. Radon on asuntojen ja työpaikkojen sisäilmassa esiintyvä näkymätön ja hajuton jalokaasu. Radonmittauspalvelu on osa STUKin Tutkimus ja ympäristövalvonta -osastoa. Vakavan säteilyvaaratilanteen todennäköisyys Suomessa on pieni. Koska onnettomuuden riski on kuitenkin olemassa, on siihen varauduttu. STUK:n tehtäviin kuuluu ylläpitää varautumista säteilyvaaratilanteisiin Suomessa ja lähialueilla. STUK:n valmiustoiminnan tavoitteena on vaaran nopea havaitseminen ja tehokkaat toimenpiteen väestön suojaamiseksi säteilyn vahingollisilta terveysvaikutuksilta.


title: Selkäkipu

text:
Työergonomialla on suuri merkitys ennaltaehkäisyn kannalta. Ylipaino ja liikkumattomuus altistavat selkäkivuille. Etenkin liikkumattomuus kuten istuessa on tutkimuksien mukaan terveydelle haitallista.
Nykyiset suositukset toimistotuoleista ovat ristiriidassa tutkimustuloksien kanssa. Vuonna 2006 valmistuneen kanadalais-skottilaisen tutkimuksen lopputulos viittaa siihen, että nykyään viranomaisten ja monen lääketieteen edustajan suositeltu 90 asteen kulma selän ja reisien välillä kuormittaa välilevyjä haitallisella tavalla. Välilevyjen kannalta haitattomin kulma lanteessa on tutkimuksen mukaan 135 astetta tai suurempi.
Eurooppalainen toimistotuolien standardi EN 1335 osat 1–3 edellyttää, että tuolissa istuvan henkilön lantiokulma on 90 astetta. Standardissa ei mainita tutkimuksia, joissa suositeltu kulma on todettu istujan terveydelle haitattomaksi.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhashormonit siirtyvät verenkiertoon ja vaikuttavat soluissa ja kehon eri kudoksissa säädellen niiden aineenvaihduntaa. Kilpirauhashormonit vaikuttavat kasvuun, energian käyttöön, lämmöntuottoon ja lisääntymiseen sekä säätelevät suoliston immuunivasteita. Lisäksi ne vaikuttavat vitamiinien, valkuaisaineiden, hiilihydraattien, rasvojen, elektrolyyttien ja veden käyttöön. Kilpirauhashormonit voivat myös muuttaa muiden hormonien ja lääkkeiden vaikutusta. Kilpirauhasen vajaatoiminta voi vähentää kehon aineenvaihduntaa 40-50 prosenttia, ja liikatoiminta voi nostaa aineenvaihduntanopeuden jopa 60-100 prosenttia normaalin yläpuolelle. Ihmislapsilla tyroksiinin puutos aiheuttaa heikkoa kasvua, ja aivojen kehitys voi heikentyä vakavasti. Tästä seuraavaa tilaa kutsutaan kretinismiksi. Monissa kehittyneissä maissa vastasyntyneiden lasten tyroksiinin tuotanto testataan rutiininomaisesti. Tyroksiinin puutteesta kärsiviä lapsia voidaan helposti hoitaa synteettisellä tyroksiinilla niin että he voivat kasvaa ja kehittyä normaalisti. Itse asiassa kilpirauhashormoni säätelee aineenvaihduntaa ja kasvua kaikilla eläimillä. Esimerkiksi sammakkoeläimillä kilpirauhasen toimintaa häiritsevä aine, kuten propyylitiourasiili voi estää nuijapäitä muuttumasta aikuisiksi sammakoiksi. Liian suuri määrä tyroksiinia taas voi aiheuttaa muodonmuutoksen liian varhain, niin että sammakot jäävät tavallista pienemmiksi.


title: Porokiiliäinen

text: Suomen porokannassa kurmu on yleinen loinen. Se on herkkä ivermektiinipohjaisille loislääkkeille, mutta lääkityksen ajankohta on tärkeä. Joskus kuolleet kiiliäisentoukat voivat aiheuttaa paikallisia tulehduksia, jotka voivat levitä selkäytimeen.


title: Lemmikkikani

text: Kuume ja suolitukos ovat kanille hengenvaarallisia tauteja. Suolitukos ilmenee vatsan turpoamisena ja papanoinnin ja mahdollisesti syömisen lopettamisena. Ennaltaehkäisyssä tärkeää on hyvälaatuinen, kuiva heinä. Suolitukoksen ilmetessä tulee toimia nopeasti, sillä se on erittäin tappava. Apteekista saa parafiiniöljyä, jota tulee kuitenkin annostella eläinlääkärin ohjeiden mukaan. Terveelle kanille sitä ei tule antaa, sillä se estää vitamiinien imeytymistä.


title: Cup

text: Cup (engl. "pokaali, malja") on useiden urheilun kiertopalkintojen ja vastaavien kilpailujen nimessä esiintyvä käsite. Monet cup-kilpailut etenkin palloilussa ja nyrkkeilyssä käyttävät pudotuspelityylistä "cup-järjestelmää", jossa kunkin ottelukierroksen jälkeen hävinneet putoavat jatkosta.


title: Hattrick

text: Joka maassa pelataan vuosittain kansallinen cup, johon osallistuvien joukkueiden määrä riippuu maan käyttäjämäärästä. Kaikki ihmiskäyttäjät eivät joka maassa mahdu pelaamaan cupia. Cupiin pääsevät rankingissa korkeimmalla olevat joukkueet. Cup-ottelut pelataan ystävyysotteluiden paikalla.


title: FA Cup

text: Cup pelataan kokonaisuudessaan pudotuspeleinä ja otteluparit arvotaan, tosin karsintakierros pelataan alueellisesti, jotta pienten seurojen matkakustannukset eivät kasvaisi liiaksi. Ensimmäinen ja toinen kierros pelattiin aiemmin jaettuna pohjoisiin ja eteläisiin ottelupareihin, mutta tästä luovuttiin kauden 1997–1998 jälkeen. Kotijoukkue ratkaistaan arvalla. Ottelun päättyessä tasan uusintaottelu pelataan vierasjoukkueen kentällä. Seurat voivat myös sopia keskenään ottelun jatkoajan järjestämisestä, sekä mahdollisesta rangaistuspotkukilpailusta. Uusintaotteluissa näin toimitaan aina, aikaisemmin oli tavallista pelata jopa lukuisia uusintaotteluita.


title: Suomen Cup (lentopallo)

text: Lentopallon Suomen Cupia on pelattu vuodesta 1968 lähtien. 1993 finaali pelattiin miehillä kaksiosaisena. 1998 ja 1999 lentopallo-ottelut pelattiin kahdesta jaksovoitosta sekä naisilla, että miehillä. Noissa otteluissa jaksovoittoon riitti kaksi erävoittoa (paitsi mahdollinen kolmas jakso, joka oli "kerrasta poikki") ja otteluvoittoon vastaavasti kaksi jaksovoittoa. Vuosina 1982-1985 miehillä ratkaistiin myös pronssimitalit, kun ei pelattu loppuottelua, vaan sarjamuotoinen loppusarja. Suomen Cupia ei pelattu vuosina 1986–1989 ja naisilla sitä ei pelattu myöskään vuosina 1969–1974. Naisilla loppusarja pelattiin vuosina 1975 ja 1983–1985.


title: Jalkapallon Suomen Cup

text: Vuoden 2018 Suomen Cupissa pelattiin aluksi neljä cup-kierrosta, joihin osallistuivat Kakkosen ja alempien sarjatasojen joukkueet. Neljännen kierroksen otteluiden voittajat pääsivät tammi–helmikuussa 2018 käytyyn lohkovaiheeseen yhdessä Veikkausliigan, Ykkösen ja syksyllä Kakkosen nousukarsintaan selviytyneiden joukkueiden kanssa. Joukkueet jaettiin viiteen kuuden joukkueen lohkoon, joissa pelattiin yksinkertainen sarja. Lohkovoittajat etenivät suoraan puolivälieriin, ja lohkokakkoset sekä paras lohkokolmonen puolivälieräkarsintaan. Kilpailu käynnistyi heinäkuussa 2017 ja loppuottelu pelattiin 12. toukokuuta 2018.


title: Suomen naisten jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkueen otteluista suuri osa on pelattu Suomen ulkopuolella (vuoden 2009 loppuun mennessä noin 70 prosenttia). 1970-luvulla maaotteluita pelattiin pääasiassa PM-turnauksessa, jonka emännyys kiersi Pohjoismaiden välillä ja näin ollen Suomessa pelattiin vain kolmen tai neljän vuoden välein. 1990-luvulta lähtien taas merkittävä osa Suomen arvokisakarsintojen ulkopuolisista peleistä on tullut vuosittaisesta Algarve Cupista Portugalissa. Eniten vierasotteluita on pelattu Algarve Cupin pelipaikkakunnilla Lagosissa (13), Olhãossa (8) ja Portimãossa (7). Talvesta 2012 lähtien Suomi on vuosittain osallistunut Algarve Cupin sijaan Kyproksella pidettävään Cyprus Cupiin.


title: Maastohiihdon Suomen Cup

text: Suomen Cupin kilpailuihin voivat osallistua kaikki suomalaisen hiihtolisenssin omaavat urheilijat, sekä Suomen hiihtoliiton jäsenseurat. Kilpailusarja antaa näyttöpaikkoja maajoukkuepaikoista taisteleville urheilijoille sekä tuo kansallisen tason urheilijoille ja seuroille parempaa näkyvyyttä. Kansainvälisen tason kilpailijoiden mukaan saamisen haasteena on kilpailukalenterin yhteensovittaminen maailmancupin kilpailujen kanssa, mutta sijoittamalla kilpailuita lähinnä alku- ja lopputalveen on myös maajoukkueurheilijoita saatu kiitettävästi mukaan.


title: Jalkapallon Suomen Cup

text: Cupin alkukierroksia uudistettiin laittamalla SM-sarjan ja I divisioonan joukkueet pelaamaan yksi ottelukierros keskenään. Lisäksi suunniteltiin Pohjois-Amerikan NASL-liigassa käytetyn rangaistuskuljetuksen, kultaisen maalin ja jäähyjen kaltaisia uudistuksia, mutta kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA ei hyväksynyt niitä. Rahapalkintojen ansiosta myös huippuseurat alkoivat suhtautumaan cupiin tosissaan, eivätkä ne 1960-luvun tapaan enää osallistuneet kakkosmiehistöillään. Tämä tarkoitti kuitenkin yllätysten vähenemistä, mikä puolestaan laski yleisön mielenkiintoa. Sitä yritettiin lisätä siirtämällä vuosien 1975 ja 1976 loppuottelut pelattavaksi vasta seuraavana keväänä ennen sarjakauden alkua. Ensimmäisellä kerralla kokeilu olikin onnistunut, sillä finaalia saapui seuraamaan kaikkien aikojen kolmanneksi suurin yleisömäärä yli 6 000 katsojaa. Vuotta myöhemmin loppuottelu vietiin ensimmäistä kertaa Helsingin ulkopuolelle, kun se pelattiin toisen finalistin kotikentällä Tampereella. Tällä kertaa kiinnostus oli kuitenkin vähäistä ja ottelun yleisömäärä jäi pariin tuhanteen. Vuonna 1978 pelattiin kaksiosainen finaali, kunnes vuoden kuluttua siirryttin jälleen perinteiseen syksyllä Olympiastadionilla järjestettävään loppuotteluun.


title: TEHO Sport Suomen Cupin kausi 2018–2019

text: Ensimmäiset kierrokset pelataan alueellisina. Alueita on neljä: Etelänen, Läntinen, Itäinen ja Pohjoinen. Kierrokset 1.-2. pelataan turnausmuotoisesti ensisijaisesti neljän joukkueen lohkoissa. Seuraavalle kierrokselle etenee kahdella voitolla ja kahdella tappiolla putoaa cupista. 3. ja 4. kierros pelataan otteluparit yksittäisinä otteluina, joissa peliaika on 3 x 20 minuuttia.


title: Kuopion jalkapallo

text: UEFA:n Regions Cup pelataan joka toinen vuosi. KuFu-98 2015 Suomen voittajana osallistui 2016 Unkarissa 24. – 28. lokakuuta pelattuun lohkovaiheen turnaukseen, jossa oli mukana kolme muuta eri maan alueellista joukkuetta. Kilpailussa ei voi pelata pelaaja, joka on pelannut pääsarjaottelun. Voittajat 8 vastaavasta lohkovaiheen turnauksesta jatkavat lopputurnauksessa ensi vuonna. KuFu esiintyi nimellä Finland East District Team (joukkueessa oli myös pelaajia KuPS:n A-junioreista, Kurkimäen Kisasta ja Warkus JK:sta). KuFu sijoittui turnauksessa kolmanneksi.


title: Atte Pohjanmaa

text:
Atte Pohjanmaa alkoi lehtimiesuransa Suomen Sosialidemokraatin uutistoimittajana vuonna 1926. Oltuaan välillä Uusmaan Työmies -lehden päätoimittajana 1927–28 hän palasi Suomen Sosialidemokraattiin uutispäälliköksi, toimitussihteeriksi ja toimituspäälliköksi. Pohjanmaa oli lehden vt. päätoimittajana vuosina 1931, 1945–47 ja 1951–52. Suomen Sosialidemokraatin päätoimittaja Pohjanmaa oli vuodesta 1952 aina eläkkeelle siirtymiseensä asti vuonna 1968. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä Pohjanmaa oli 1965–68. Hän toimi myös Suomen Sanomalehtimiesten Liiton varapuheenjohtajana 1950–55.
Atte Pohjanmaa harrasti teosofiaa.


title: Luettelo Suomen työväenliikkeen varhaisvuosien vaikuttajista

text: J. E. Lillnix, räätäli ja Vaasan työväenyhdistyksen johtohahmo. Työväenliikkeen veteraani, joka oli mukana jo 1899 Suomen Työväenpuolueen perustavassa kokouksessa, kannattaen siellä sosialistista linjaa. Vuonna 1906 Oulun puoluekokouksessa menettelytapakysymystä pohdittaessa tuli tunnetuksi lausahduksestaan "”Ollaan joko sosialidemokraatteja tahi vallankumouksellisia, mutta molempia yhtaikaa ei voi olla.”" SDP:n ehdokkaana vielä vuoden 1933 eduskuntavaaleissa sekä kunniaveteraanina 1952 puoluekokouksessa Helsingissä yhdessä Ida Aalle-Teljon kanssa.


title: Impi Lukkarinen

text: Impi Lydia Lukkarinen s. Virtanen (17. toukokuuta 1918 Äänekosken maalaiskunta – 21. tammikuuta 2010 Jyväskylä) oli toimittaja ja suomalainen poliitikko. Hän oli kansanedustajana vuosina 1951–1970 Keski-Suomesta. Hän edusti Suomen sosialidemokraattista puoluetta, sosialidemokraattista oppositiota sekä Työväen ja pienviljelijäin sosialidemokraattista liittoa. Presidentin valitsijamiehenä Impi Lukkarinen oli vuosien 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Hän oli kiinnostunut muun muassa naisten aseman parantamisesta äitien lomahuoltotoiminnan avulla.


title: Yrjö Kilpeläinen

text: Kilpeläinen oli liittynyt sosialidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1937. Sotien jälkeen, vuonna 1945, hänet valittiin eduskuntaan Kuopion läntisestä vaalipiiristä. Kansanedustajan työn lisäksi hän toimi Suomen Sosialidemokraatti -lehden poliittisena toimittajana vuodesta 1947 alkaen. Tämän paikan hän peri nimimerkkiä "Muste-Maalari" käyttäneeltä Ano Airistolta, joka oli joutunut jättämään tehtävän sairauden vuoksi. Kilpeläisen asemasta oikeistososialidemokraattina sekä ajan poliittisesta ilmapiiristä johtuen hän hyökkäsi pakinoissaan erityisesti kansandemokraatteja vastaan. Kilpeläinen halveksi varsinkin niitä suomalaisia, jotka olivat sota-aikana asettuneet silloisen vihollisen puolelle, mutta myös niitä, jotka poliittisten suhdanteiden muuttuessa käänsivät takkinsa. Toisaalta hän arvosteli myös porvareita siitä, että nämä hänen mielestään piiloutuivat "vaaran vuosina" sosialidemokraattien selän taakse eivätkä astuneet etulinjaan torjumaan kommunismin vaaraa. SDP:n kansanedustajan Sylvi-Kyllikki Kilven loikattua kansandemokraatteihin vuonna 1946 Kilpeläinen kirjoitti sarkastisesti sekä SDP:n että SKDL:n eduskuntaryhmien henkisen tason kohonneen huomattavasti.


title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Sosiaalidemokraattien nuorisojärjestö on Sosialististen nuorten kansainväliseen liittoon kuuluva Sosialidemokraattiset Nuoret, joka perustettiin vuonna 1959 nimellä Sosialidemokraattisen Nuorison Keskusliitto. Organisoitua valtakunnallista sosialidemokraattista nuorisotoimintaa on kuitenkin ollut Suomessa jo vuodesta 1906 lähtien. Tuolloin perustettiin Suomen Sosialidemokraattinen Nuorisoliitto, johon liittyi jo aiemmin perustettuja alueellisia nuorisojärjestöjä. Sisällissodan jälkeen kommunistit liittolaisineen saivat nuorisoliitossa enemmistön ja sosiaalidemokraattien kannattajat erosivat järjestöstä, kun se alkuvuonna 1921 liittyi Kommunistiseen nuorisointernationaaliin.


title: Bruno Aaltonen

text: Valpon entinen osastopäällikkö Freedy Kekäläinen kertoi Aaltosen olleen sosialidemokraatti. Tutkija Lars Westerlundin mukaan väitteelle ei ole näyttöä, vaikka Aaltosella olikin jo 1930-luvulla hyvät suhteet kommunismia vastustaneisiin sosialidemokraatteihin, kuten entiseen luokkatoveriinsa K.-A. Fagerholmiin, sekä ruotsalaisiin sosialidemokraatteihin ja sotavuosina myös Suomessa toimineeseen rauhanoppositioon. Hänestä ei löydy tietoja puolueen arkistoista, eikä sosialidemokraateihin epäluuloisesti suhtautunut oikeistolainen Riekki olisi Westerlundin mukaan pitänyt palveluksessaan heidän kannattajaansa. Lisäksi Aaltonen oli oikeistolaisten toimittajien ja mainosmiesten perustaman Propagandaliiton jäsen ja tuki natsi-Saksan sotapolitiikkaa. Myöhempinä Ruotsin vuosinaan hänen on luonnehdittu olleen sosiaaliliberaali.


title: Pyjamantaskupuhe

text: Sosialidemokraatit närkästyivät siitä, että heille ei ollut riittävästi tiedotettu puheen sisällöstä etukäteen. Kekkonen oli näyttänyt tekstiä puoluesihteeri Väinö Leskiselle, mutta esimerkiksi ministeri Penna Tervo ei ollut sitä nähnyt. Osa sosialidemokraateista piti puhetta myös liikaa Neuvostoliittoa myötäilevänä, ja he pelkäsivät sen lännessä aiheuttamia reaktioita. Kekkonen loukkaantui sosialidemokraattien arvostelusta ja ilmoitti olevansa valmis eroamaan pääministerin paikalta. Kekkonen piti edelleen kiinni puheen sisällöstä ja kertoi jättäneensä hallituksen ulkoasiainvaliokunnan asiasta sivuun siltä varalta, että puhe saisi ulkomailla negatiivisen vastaanoton. Tällöin se olisi voitu selittää pääministerin yksityiseksi kannanotoksi.


title: Suomen työväen vasemmistoryhmä

text: SKP suhtautui vasemmistoryhmään jyrkän kielteisesti ja sen aktivistit leimattiin sosiaalidemokraatteja tai Lapuan liikettäkin vaarallisemmiksi luopioiksi. Kommunistit käyttivät vasemmistoryhmän kannattajista nimitystä ”hoipertelijat”. Vasemmistoryhmä puolestaan piti SKP:n linjalla olleita äkkijyrkkinä ”huitojina”. Myös SDP suhtautui epäillen yhteistyöhön vasemmistoryhmän kanssa. Sosialidemokraateille oli taktisesti tärkeää säilyttää kuva vasemmistososialisteista ja kommunisteista yhtenäisenä Moskovasta johdettuna liikkeenä.


title: Suomen Sosialidemokraattisen puolueen 12. puoluekokous

text: Kokouksen asialistalla olivat muun muassa kieltolaki, Ahvenanmaan kysymys sekä puolueen suhde kansainvälisen työväenliikkeen toiseen internationaaliin. Merkittävimmäksi nousi kuitenkin ns. menettelytapakysymys, jossa ratkaistiin SDP:n sitoutuminen parlamentaarisiin keinoihin ja yhteistyöhön porvarillisten puolueiden kanssa. Menettelytapavaliokunnan esitys hyväksyttiin äänin 98–54, jonka jälkeen 39 sitä vastustanutta edustajaa jätti asiasta vastalauseen. Heidän joukossaan olivat muun muassa Jaakko Enqvist, Ivar Lassy, Kaarlo Luoto, Ellen Mäkelin, Fiina Pietikäinen, Hannes Pulkkinen, Lempi Tuomi ja Sulo Vuolijoki. Vastalauseen mukaan kokouksen hyväksymät menettelytapaponnet olivat häpeällisiä ja niiden puolesta äänestäneitä syytettiin jopa Suomen työväenluokan pettämisestä. Vastalauseessa sanottiin myös, että SDP oli menettelytapakysymyksen myötä "lopullisesti poikennut siltä polulta, jota Suomen työväki oli vuodesta 1906 lähtien kulkenut."


title: Sosialistinen yhtenäisyyspuolue

text: SYP:n perustajat olivat lähinnä entisiä sosiaalidemokraatteja, kuten SDP:stä (jo 1940) erotetut "kuutoset" tai sodan jälkeen irtaantunut Jaakko W. Kedon johtama ryhmä. SKDL:n tuolloinen puheenjohtaja Keto valittiin myös SYP:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Muita tunnettuja SYP:n jäseniä olivat mm. Johan Helo, Ragni Karlsson, Väinö Meltti, Eino Pekkala, Mauno Pekkala, Yrjö Ruutu, Yrjö Räisänen, Cay Sundström ja Niilo Wälläri. Kaikki SKDL:n sosialistit eivät kuitenkaan liittyneet SYP:hen ja ulkopuolelle jäivät esimerkiksi (kuutosiin kuulunut) K.H. Wiik, (SKDL:n varapuheenjohtaja) Eino Kilpi ja Kusti Kulo. Syksyllä 1946 SYP:hen liittyivät SDP:n eduskuntaryhmästä kansandemokraattien riveihin siirtyneet Sylvi-Kyllikki Kilpi ja Atos Wirtanen, joka valittiin SYP:n puheenjohtajaksi Kedon jälkeen 1948. SYP:n Mauno Pekkala toimi (SKDL:ää edustaen) pääministerinä 1946–1948.


title: Luontaislääkintä

text: Yksi yleisimmin käytetyistä luontaishoidoista on naturopatia eli luontaishoito-opin Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja Englantiin levinnyt versio. Naturopatian opiskelijan ei tarvitse olla lääkäri ja koulutus kestää näissä maissa noin neljä vuotta. Naturopatiassa käytettyjä hoitomuotoja ovat muun muassa ravitsemus-, paasto-, yrtti- ja vesihoidot sekä hieronta. Luontaishoito-opissa ja naturopatiassa on tavoitteena kohentaa koko kehon yleisterveyttä ja useita hoitomenetelmiä käytetään rinnakkain.


title: Jalokivi

text: Jalokivistä käytetään vakiintuneita nimiä, jotka usein täysin poikkeavat niistä nimistä, joita samoista aineista käytetään mineralogiassa. Toisinaan eri mineraalejakin pääaineksenaan sisältävistä jalokivistä käytetään samaa nimeä: tällöin arvokkainta tietyn väristä kiveä on vanhastaan sanottu "itämaiseksi", mikä kuitenkaan ei viittaa löytöpaikkaan vaan kiven erityiseen kauneuteen. Monien jalokivien vanhemmat nimet tulevat niiden väreistä, muodoista, koostumuksesta ja/tai ominaisuuksien yhdistelmistä. Nimet annettiin useimmiten löytöpaikan mukaan ja ne olivat kielijohdoksia kreikasta, latinasta, arabiasta, turkista, saksasta tai joistain Aasian kielistä. Myöhemmin alettiin nimetä jalokivet ennen muuta maantieteellisien nimien, niihin liittyvien organisaatioiden ja merkittävien henkilöiden tai vastaavien nimien mukaan.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Paitsi tautiluokitusta on myös lääkeaineista oma tiukka termistönsä. Lääkeaineoppi eli farmakologia sekä myrkkyoppi eli toksikologia sisältävät termistössään sekä aineiden kemialliset nimet, jotka ovat käytännössä aivan liian vaikeita muistaa, että geneeriset nimet. Näiden lisäksi kaupalliset nimet ovat yleisimmin käytössä. Aiemmin käytettiin vain luontaisia, vaihtelevasti vaikuttavia uutteita esimerkiksi kasvikunnasta, mutta nämäkin oli määritelty farmakopeassa. Nykyään käytetään koululääketieteen puolella enimmäkseen teollisesti valmistettuja ja dokumentoituja synteettisiä kemiallisia lääkeaineita. Lisäksi reseptien kirjoittamisessa on omat tarkatkin sääntönsä. Professori Ilmari Vartiaisen teos Lääkeaineoppi oli vuosikymmeniä oppikirjana myös terminologiassa, vastaavasti Armas Vartiaisen Reseptioppi.


title: Dinosaurukset

text: Nimi "Dinosaurus" tarkoittaa hirmuliskoa (< kreikk. "deinos", 'hirmuinen' ja "sauros", 'matelija/lisko'). Nimen keksi vuonna 1842 englantilainen luonnontutkija Richard Owen. Eri dinosaurusten nimissä on erilaisia päätteitä ja muita osia, jotka kuvaavat niiden ominaisuuksia, esimerkiksi siivellisyyttä tai hampaita. Päätettä "-saurus" käytetään etenkin matelijamaisten eläinten nimissä, ja pääte "-raptor" (lat. 'rosvo') tarkoittaa saalistajaa ja petoa. Nimiä on annettu usein myös tutkijoiden ja löytöpaikkojen mukaan.


title: Laji

text: Biologiassa käytettyjen nimistösääntöjen mukaan lajin tieteellinen nimi koostuu kahdesta osasta (binominen nimistö), sukunimestä ja lajimääritteestä. Jälkimmäisestä käytetään kasvitieteessä myös nimitystä epiteetti. Esimerkiksi ihmisen lajinimi on "Homo sapiens", jossa "Homo" tarkoittaa ihmisen sukua ja "sapiens" on lajimäärite, jonka käännös suomeksi on tässä tapauksessa ”viisas”. Hieskoivu taas on "Betula pubescens", jossa "Betula" on koivujen suku ja "pubescens" epiteetti, jonka käännös on ”nukkainen”. Sukunimeä voidaan käyttää yksinkin, sillä jokaisella suvulla on eri nimi. Sen sijaan lajinimen jälkimmäinen osa ei ole yksinään käyttökelpoinen, sillä sama lajimäärite voi olla useilla lajeilla, jotka kuuluvat eri sukuihin (esimerkiksi tammien suvussa on laji "Quercus pubescens" eli nukkatammi).


title: Jättiläinen

text: Suomessa on käytetty jättiläisistä nimityksiä jatulit, metelit ja jotunit. Jatuli ja jotuni ovat läheisiä termejä muinaisnorjan jättiläisiä kuvaaville sanoille "jötul" ja "jotunn". Näitä sanoja on säilynyt myös useissa paikannimissä, kuten lukuisat Suomessa sijaitsevat Metelinmäet. Suomessa, kuten muuallakin, jättiläisten toiminnalla on selitetty poikkeuksellisia maastonmuotoja, kuten esimerkiksi harjukuoppia, isoja kiviä, saaria ja niemiä. Tällaisia ovat esimerkiksi Pallivahankivi Turussa ja Ämmänkuopat Somerolla. Jättiläisten tekemiksi on arveltu myös esihistoriallisia muinaisjäännöksiä, kuten jatulintarhoja, jätinkirkkoja ja muita kivirakennelmia.


title: Paleontologia

text: Paleontologia on geotieteiksi kutsuttujen luonnontieteiden osa-alue, joka tutkii Maan esihistoriallisten aikojen elämää. Tutkimuskohteena ovat erityisesti fossiilit, joiden perusteella voidaan rekonstruoida yksittäisiä eliöitä, niiden edustamien lajien evolutiivisia kehityslinjoja ja joskus jopa kokonaisia ekosysteemejä. Paleontologian lähitieteitä ovat geologia ja biologia. Termi tulee kreikan kielestä: "παλαιός (palaios)" tarkoittaen "vanha, muinainen", "ὄν, ὀντ-" ("on, ont"-), tarkoittaen "olento" ja "λόγος (logos)", tarkoittaen "tutkimus".


title: Psykopatologia

text: "Biologisen" paradigman mukaan psyykkiset häiriöt ovat seurausta epänormaaleista somaattisista, biologisista tai ruumiillisista prosesseista. Lähestymistavan mukaista teoreettista viitekehystä kutsutaan usein "sairausmalliksi". Poikkeavaa käyttäytymistä kutsutaan patologiaksi, joka luokitellaan eli diagnosoidaan oireiden avulla. Terapioiksi kutsutuilla menetelmillä pyritään muuttamaan potilaan käyttäytymistä, ja mikäli poikkeava käyttäytyminen katoaa, voidaan puhua paranemisesta. Biologista paradigmaa on sovellettu menestyksellisesti muun muassa skitsofrenian periytyvyyden ja masennuksen aivokemiallisen epätasapainon tutkimuksessa sekä käyttäytymisgenetiikassa.


title: Nordiatsepaami

text: Nordiatsepaami (muita nimiä mm. "nordatsepaami" ja "desmetyylidiatsepaami") on bentsodiatsepiineihin kuuluva lääkeaine, jota käytetään pääasiassa ahdistuksen hoitoon, mutta sillä on myös muita lääkeryhmälle tyypillisiä vaikutuksia, kuten sedatiivisuus. Nordiatsepaami useiden muiden bentsodiatsepiinien, kuten diatsepaamin, aktiivinen metaboliitti eli aineenvaihduntatuote. Nordiatsepaami metaboloituu edelleen oksatsepaamiksi.


title: Naturismi

text: Naturismi tai nudismi tarkoittaa tapaa olla ja toimia alasti, etenkin järjestäytyneesti sosiaalisissa yhteyksissä. Naturismin ja nudismin määritelmät vaihtelevat maittain ja kielittäin. Pohjois-Amerikassa sana ”nudismi” on yleisempi, Euroopassa ”naturismi”; vaikka termit ovat suureksi osaksi päällekkäisiä, niiden välille voidaan myös tehdä ero. Joka tapauksessa molempia yhdistää se, että ei-seksuaalista alastomuutta sosiaalisissa tilanteissa pidetään terveellisenä ja luonnollisena.


title: Suomen kaupungit

text: Kaupunkialue on kaupunkiin liittyvä yhtenäisesti rakennettu alue. Suomessa kaupunkialueella tarkoitetaan yleensä kaupungin keskustaajamaa. Kaupunkialue on yksi kolmesta tavasta mitata kaupungin väkilukua. Muut vaihtoehdot ovat ilmoittaa vain hallinnollisen kaupungin väkimäärä tai koko suurkaupunkialueen (metropolialueen) väkiluku. Metropolialueisiin lasketaan kuuluviksi myös yhtenäisesti rakennetun kaupunkialueen ulkopuolella olevat samaan työssäkäyntialueeseen kuuluvat alueet.


title: Kaupunkialue

text: Kaupunkialueen väkiluvun ilmoittaminen on yksi kolmesta tavasta laskea kaupungin väkiluku. Muut vaihtoehdot ovat ilmoittaa vain hallinnollisen kaupungin väkimäärä tai koko suurkaupunkialueen (metropolialueen) väkiluku. Metropolialueisiin lasketaan kuuluviksi myös yhtenäisesti rakennetun kaupunkialueen ulkopuolella olevat samaan työssäkäyntialueeseen kuuluvat alueet.


title: Väkiluku

text: Väkiluku eli asukasluku merkitsee asukkaiden määrää jollakin maantieteellisellä alueella. Suhteuttamalla väkiluku alueen pinta-alaan jakamalla asukkaiden määrä alueen koolla (tavallisesti neliökilometreinä mitattuna) saadaan väestötiheys.


title: Väestötiheys

text:
Väestötiheys eli asukastiheys on suure, joka kuvaa väestön alueellista jakaantumista. Tyypillisesti väestötiheys ilmoitetaan asukkaita per neliökilometri (as./km² tai hlö/km²). Alueen väestötiheys saadaan seuraavasti:
formula_1


title: Suomen kaupungit

text: Kaupunkiseutu tarkoittaa keskuskuntaa ja sitä ympäröiviä lähikuntia, jotka ovat tiiviissä yhteydessä keskuskuntaan. Suomen kunnat on hallinnollisesti ryhmitelty seutukunniksi, joista osa on kasvukeskusseutukuntia ja osa väestöään menettäviä maaseutumaisempia alueita. Koko seutukunnan väkiluku antaa todellisemman kuvan talousalueen koosta etenkin, jos alueen kuntarakenne on pirstaloitunut. Toisaalta seutukuntaan kuuluu aina laajoja haja-asutusalueita, joka saa kaupunkialueen näyttämään harvaanasutulta.


title: Väki (mytologia)

text: Suomalaisessa mytologiassa ja kansanuskossa eri ympäristöillä, paikoilla ja elementeillä, ja jopa ihmisillä oli omat vartijaolentonsa, haltijansa. Haltijat esiintyivät usein suurina joukkoina, väkinä. Esimerkiksi vedessä asui veden väki, tulessa taas tulen väki. Eräs loitsija onkin todennut, että joka paikalla on omat haltijansa.


title: Väki (mytologia)

text: Väki tarkoitti olentojen joukon lisäksi tämän joukon (luonnollista tai yliluonnollista) voimaa. Ilmeisesti voima ja henkiolentojen joukko pitkälti samaistettiin niin, että käsite väki tarkoitti usein molempia. Kaikkialla missä oli voimia, oli ehkä myös olentoja. Nämä olennot koettiin joskus ihmistä muistuttavina taruolentoina, mutta joskus ne saattoivat olla näkymättömiä tai äärimmäisen pieniä, tai pelkästään vertauskuvallisia. Esimerkiksi rannalla kiroilevaan saattoi vihastua ja tarttua veden väkeä, joka sairastutti ihmisen. Tällöin väen käsitteen merkitys (sairautta tuottavana) taikavoimana korostui. Toisaalta veden väki koostui mytologisten käsitysten mukaan haltijaolennoista, joita saatettiin puhutella nimeltäkin esimerkiksi kalaonnea pyydettäessä.


title: Ylikainuun kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Hyvyysluku (metsätalous)

text: Hyvyysluku on aiemmin käytetty nimitys, joka ilmaisi metsän puuston poikkeamista normaalina pidetystä puustosta samanlaisella kasvupaikalla. Arvioinnin perusteena käytettiin esimerkiksi puuston kuutiomäärän suhdetta kasvutaulukoiden ilmaisemiin keskimääriin. Hyvyysluku oli tavallisesti ilmoitettu joko välillä 1–10 tai 0,1–1,0.


title: Kaupunki

text: Kaupunkien väestötiheys kertoo maankäytön tehokkuudesta. Suurin väestötiheys on yleensä kaupungin historiallisessa ydinkeskustassa. Joissakin tapauksissa asuminen ydinkeskustassa on loppunut konttorisoitumisen myötä, jolloin tiheimmät alueet löytyvät liikekeskustan reunoilta. Kaupunkien kerrostalolähiöitä pidetään tiiviinä, mutta väestötiheys niissä jää yleensä alhaisemmaksi kuin vanhoilla puutaloalueilla. Uudemmilla omakotitaloalueilla väestötiheys on alhaisempi. Kaikkein pienimmäksi väestötiheys jää varasto- ja teollisuusalueilla. Kuntaliitosten johdosta kaupunkikunnan väestötiheys kertoo huonosti kaupungin väestötiheydestä. Liitosalueet ovat pääasiassa haja-asutusaluetta, jota ei nykyisellä väestön kasvunopeudella tulla koskaan rakentamaan täyteen. Kaupungin keskustaajaman väestötiheys on se mittari, jolla kaupungin väestötiheyttä voidaan mitata paremmin.


title: Pyöriäinen

text: Pyöriäinen on helppo tunnistaa: pieni, tylppäkuonoinen, paksunoloinen valas, jonka kolmiomaisen selkäevän takareuna on kovera. Pyöriäisen paras tuntomerkki onkin juuri sen matala kolmionmuotoinen selkäevä. Selkäevä sijaitsee selän keskellä pään ja pyrstön puolivälissä. Muodoltaan se on matala ja kolmiomainen. Eläimen pyörähtäessä pinnassa sen selkäevä voi vaikuttaa suurelta verrattuna pinnalla näkyvään selkään.


title: Kalaväylä

text: Kalaväylä on joen, salmen tai kapeikon valtaväylä tai järven tai meren syvimmällä kohdalla selkäveteen jatkuva vesialueen osa, jossa kalat voivat liikkua niin, ettei niiden kulku esty. Lain mukaan kalaväylä on pidettävä avoinna, jotta kalat voivat kulkea vapaasti. Valtaväylä tarkoittaa joen, salmen tai kapeikon syvintä kohtaa, jonka leveys on kolmasosa koko leveydestä. Eräissä tapauksissa valtaväylän leveys on kuitenkin vähintään 7 metriä. Selkävesi tarkoittaa laajaa yhtenäistä ja saaretonta vesialuetta.


title: Kirvesahven

text: Kirvesahven voi kasvaa noin 20–30 cm pitkäksi. Se on litteä ja muistuttaa ruumiinrakenteeltaan kolmiomaista kiekkoa. Kalan selkäevä on pitkä ja nuorella kalalla on selkäevässä myös piikkejä. Peräevä ja vatsaevät ovat myös hyvin pitkät. Pyrstöevä on kirvesahvenella selkeästi haarautunut. Kirvesahvenet kykenevät työntämään leukojaan ulospäin. Lajin suomut ovat pienikokoiset ja väriltään se on selästään sininen ja vatsastaan hopeanvalkoinen. Kirvesahvenen kyljessä on kylkiviivan ylä- ja alapuolella muutama rivi tummia pilkkuja. Evät ovat väriltään harmahtavat.


title: Sävel

text: Sävel on ääni, jonka yksi taajuus eli sävelkorkeus on selvästi muita taajuuksia voimakkaampi desibeleinä mitattuna. Häly ja kohina eivät siten ole säveliä, koska niillä ei ole tunnistettavaa sävelkorkeutta. Tietyntaajuista ilman värähtelyn siniaaltoa kutsutaan joskus "puhtaaksi säveleksi" tai puhtaaksi ääneksi. Useammin puhtaalla sävelellä tarkoitetaan soittimella hyvin soitettua ääntä, jossa yläsävelet täydentävät pääasiallista taajuutta kullekin soittimelle ominaisella tavalla saaden aikaan eri soittimille tyypilliset sointivärit.


title: Leiviskä (mittayksikkö)

text: Vanhassa raamatunkäännöksessä sanaa leiviskä on käytetty tarkoittamaan talenttia, joka vanhalla ajalla oli sekä painoyksikkö että suuri rahayksikkö. Tässä merkityksessä sana esiintyy eräässä Jeesuksen vertauksessa. Uudessa käännöksessä 'leiviskä' on korvattu sanalla "talentti". Vertauksen merkityksestä on erilaisia tulkintoja.


title: Sukkula

text: Sukkula eli syöstävä on Nykysuomen sanakirjan määritelmän mukaan ”kudonnassa käytetty soukkaa venettä muistuttava, tav. puinen väline, jonka sisällä on käämi ja jota viskelemällä kudelanka pujotetaan kangaspuiden loimiin avautuvaan viriöön.” Sukkulan leimallisesti edestakainen liike on ollut mallina sille, että sanaa "sukkula" on ryhdytty käyttämään myös tyypillisesti edestakaiseen liikenteeseen tarkoitetuista kulkuneuvoista (esimerkiksi avaruussukkula ja sukkulajuna).


title: Selkouni

text: Selkouni (myös selväuni, kirkas uni ja lucid-uni, ) tarkoittaa unta, jota nähdessään henkilö tiedostaa näkevänsä unta. Useimmiten selkounessa pystytään myös jossain määrin vaikuttamaan unen sisältöön, esimerkiksi liikkumaan unimaailmassa oman mielen mukaan, jolloin puhutaan "kontrolloidusta unesta". Termi "selkeä" tai "kirkas" viittaa siihen, että selkounet koetaan usein lähes yhtä aidon tuntuisiksi kuin valveilla tehdyt havainnot. Selkounet sekoitetaan joskus valveuniin.


title: Kalpapyrstö

text: Täysikasvuisen kalpapyrstön pituus on keskimäärin 25–30 cm ja enimmillään 52 cm. Sillä on pitkänomainen ruumis, jossa on 99–119 selkänikamaa. Väritykseltään se on tasaisenruskea lukuun ottamatta 1–3 mustaa läiskää selkäevän etupäässä. Ihoa peittävät suomut muualla paitsi selkäevän etupuolella. Poikasissa on lisäksi kapeita, vaaleita poikkijuovia, jotka vähitellen häviävät iän myötä. Kylkiviiva sijaitsee vatsapuolella lähellä peräevää. Toinen erityinen tuntomerkki on musta vatsakalvo.


title: Kieleke

text: Kieleke (lat. "ligula") on erityisesti heinäkasveilla tavattava pienikokoinen, usein kalvomainen rakenne lehtilavan ja lehtitupen yhtymäkohdassa eli kohdassa, jossa lehti yleensä erkanee varresta. Kielekkeen koko ja ulkonäkö vaihtelevat lajeittain ja se voi olla yksi lajin tuntomerkeistä lajinmäärityksessä. Joillakin heinäkasveilla kieleke voi puuttua kokonaan tai kielekkeen paikalla voi olla karvarivi, kuten esimerkiksi siniheinällä ("Molinia caerulea").


title: Kirjava (hevosväri)

text: Kirjavuus (myös valkokirjavuus) tarkoittaa sellaisia hevosen värityksiä, joissa eläimellä on pohjavärin lisäksi valkoisia alueita muualla kuin jaloissa ja päässä eli niin kutsutun rungon alueella. Valkoista saattaa olla hevosessa niinkin runsaasti, että sillä näyttää olevan pikemminkin tummia läiskiä valkoisella pohjalla. Kirjavuudella tarkoitetaan yleensä nimenomaan isoläiskäistä "lehmänkirjavuutta"; pilkullista tiikerinkirjavuutta, johon liittyy monia erityisominaisuuksia, pidetään yleensä omana värityyppinään. Erottelulla on myös geneettiset perusteet, koska tiikerinkirjavuuden aiheuttaa erillinen "Lp"-geeni. Valkokirjavan hevosen pohjavärinä, joka näkyy värillisistä alueista, voi olla mikä tahansa hevosväri. Kirjavat hevoset ovat joissakin roduissa ja ratsastuksen lajeissa (erityisesti lännenratsastus) hyvinkin suosittuja ja haluttuja, mutta Euroopan ratsu- ja työhevoskasvatuksessa kirjavuutta tavallisesti kaihdetaan, eikä kirjavia hevosia perinteisesti katsota hyvällä esimerkiksi kouluratsastuksessa. Historiallisina aikoina kirjavuus on kuitenkin ollut muotia myös Euroopassa.