title: Hankkija

text: Hankkijan jäsenmäärä ei lisääntynyt nopeasti eikä osuuspääoma. 1908 huomattiin, että Hankkijan toimintaan nähden sen oma pääoma oli vähäinen. Tämän ongelman poistamiseksi perustettiin rahoitusyhtiö Osakeyhtiö Pääomanhankkija, jonka osakepääoma, 50 000 markkaa, lainattiin Keskusosuusliike Hankkijalle. Järjestely purettiin vasta 1941. 1908 Helsingistä lähtöisin oleva Hankkija perusti sivu- ja aluekonttorit Pietariin 1908, jossa se toimi vuoteen 1918, Kuopioon ja Viipuriin.


title: Hankkija

text: Niin kuin Pellervon Välitysliikkeenkin, myös Keskusosuusliike Hankkijan johtajaksi tuli Benjamin Alfthan, jota avusti kassanhoitaja Emmi Jaeckel. Hankkijan konttori tuli Nikolainkatu 13:een, joka muuttui Suomen itsenäistyttyä Snellmaninkaduksi. Hankkijan ensimmäinen varasto tuli Malmille Helsinkiin, jonka lisäksi perustettiin kuusi sitä pienempää aluevarastoa eri puolille Suomea. Vuonna 1919 Hankkija osti Nikolajeffin veljesten vuonna 1913 rakennetun talon, joka edelleen tunnetaan Hankkijan talona, ja siirsi pääkonttorinsa vuokratiloista Esplanadin varrelta tähän Salomonkadun varrella sijaitsevaan rakennukseen.


title: Jorma Järvi (pääjohtaja)

text: Järven vanhemmat olivat toimitusjohtaja Laijo Järvi ja Kerttu Pesonen. Hän tuli Hankkijalle laskentamieheksi 1950-luvun alkupuolella ja nimitettiin osaston johtajaksi ja johtokunnan jäseneksi 1959. Järvi avusti 1961-1969 Hankkijan toimitusjohtajana toiminutta Eino Tuomolaa ja osallistui Hankkijan ja SOK:n ns. kauppasotaan. Siinä SOK havitteli muun muassa rehukauppaa ja Hankkija puolestaan laajensi toimintaansa esimerkiksi auto- ja öljykauppaan. Osuuskauppojen siirtyessä yhä enemmän pois Hankkijan jakeluverkostosta Hankkija rakensi omia toimipisteitä sekä 1975 valtakunnallisen keskusvaraston ja palvelukeskuksen Oulunkylään Helsinkiin. Laajimmillaan sillä oli 75 000 omistajajäsentä ja Hankkija-järjestö -niminen maatalousosuuskuntien verkosto.


title: Hankkija

text: Maatalousalalta poistui myös monia muita yrityksiä, kuten Osuustukkukaupan E-maatalous ja Tukkukauppojen Oy:n TUKOn T-maatalous. SOK:n ja Keskon maatalousyksikköjen rinnalle muodostui pieni Y-maatalous.Ennen Hankkijan konkurssia oli yhtiön keskeinen osa eli maatalous- ja konekauppa jo siirretty Hankkija-Maatalous Oy -nimiselle tytäryhtiölle. Hankkija-Maatalous Oy aloitti toimintansa vuonna 1988. Saman vuoden heinäkuussa SOK ja Hankkija muodostivat Hankkija-Maatalous Oy:stä yhteisen maatalous- ja konekauppayrityksen, joka siirtyi vuonna 1993 kokonaisuudessaan SOK:n omistukseen.


title: Hankkija

text: Hankkijan ja SOK:n välirikko kärjistyi 1968, jolloin jotkut osuuskaupat lakkasivat jakelemasta Hankkijan tuotteita sen itsensä rinnalla. Varmistaakseen yhteytensä Hankkijaan, maanviljelijät joutuivat perustamaan maatalousosuuskuntien Keskusosuusliike Hankkijaan. Turun maatalousosuuskunta perustettiin 16. tammikuussa 1970. 1971 vuoden lopussa niitä oli jo 74 ja 1984 lopussa 163. Maatalousosuuskuntien jäsenmäärä ylitti 75 000 henkilöjäsentä yhteensä. Tätä vaihetta on sanottu "Hankkijan talvisodaksi".


title: Janita (yritys)

text:
Janita Oy on Seinäjoella toimiva naisten jalkineita valmistava yritys. Sen perusti 1959 teollisuusneuvos Kalevi Salmi (1937–2010) nimellä Suomen Kenkätehdas Oy. Yrityksen toimintaa jatkavat hänen poikansa Jari ja Jarmo Salmi. Jalkineiden valmistuksessa he edustavat neljättä sukupolvea, sillä jo Kalevi Salmen isä ja isoisä olivat suutareita.
Lapväärtissä syntynyt Kalevi Salmi tutustui teolliseen kengänvalmistukseen ensin Tampereella ja sitten Kankaanpäässä. Hän aloitti kenkäkaupan Seinäjoen kauppatorilla 1958, ja pian ryhtyi myös valmistamaan kenkiä. 1960-luvun lopulla Salmen kenkätehdas työllisti jo lähes 30 työntekijää. Salmi päätti eriyttää kenkäkaupat ja valmistuksen ja rakennutti 1985 uuden 200 työntekijän kenkätehtaan Seinäjoelle. Valmistavan yrityksen nimeksi tuli siihen saakka tuotemerkkinä käytetty Janita Oy.


title: Donald Tusk

text: Donald Tuskin molemmat vanhemmat ovat syntyisin Danzigin vapaakaupungista (nyk. Gdańsk). Tuskit kuuluvat Puolan vähemmistökansaan kašubeihin. Tuskin isä oli kirvesmies ja äiti työskenteli sairaanhoitajana. Hänen rautatieläisenä toiminut isoisänsä joutui toisen maailmansodan aikana ensin keskitysleirille ja myöhemmin sodan loppuvaiheessa hänet pakkovärvättiin Saksan armeijaan.


title: Tuomas Ragvaldinpoika

text: Tyrvään Laukulasta kotoisin olleen Tuomas Ragvaldinpojan vanhemmat olivat Lipun talon omistanut kuudennusmies Ragvald Hansinpoika ja Margareta Erkintytär. Tuomas Ragvaldinpoika kärsi synnynnäisestä huuli- ja kitalakihalkiosta ja tämä vamma teki hänen puheestaan honottavaa ja vaikeasti ymmärrettävää sekä myös turmeli hänen ulkonäköään. Hän rampautui myös nuorena kuumesairauden takia eikä kyennyt ruumiilliseen työhön.


title: Doris Lessing

text: Lessingin molemmat vanhemmat olivat kotoisin Britanniasta. Äiti oli sairaanhoitaja ja ensimmäisessä maailmansodassa vammautunut isä työskenteli Persian keisarillisessa pankissa. Lisäksi perheeseen kuului Harry-veli. Perhe muutti 1925 Persiasta Etelä-Rhodesiaan (nyk. Zimbabwe). Heidät oli houkutellut sinne lupaus maissinviljelyllä rikastumisesta, mutta todellisuudessa kaikki ei käynytkään helposti. Varsinkin perheen isän oli vaikea sopeutua.


title: Donald Tusk

text: Donald Tusk on naimisissa historioitsija Małgorzata Tuskin kanssa. Pariskunta meni naimisiin Tuskin vielä opiskellessa historiaa Gdańskin yliopistossa. Heillä on kaksi aikuista lasta, joista toinen on tunnettu muotibloggari.


title: Donald Tusk

text: Donald Tuskista tuli parlamenttivaalien voittaja 21. lokakuuta 2007 Kansalaisfoorumin ja maanviljelijöiden tukeman keskustalaisen Puolan kansanpuolueen saatua yhdessä vaaleissa enemmistön parlamenttiin. Presidentti Lech Kaczyński nimitti Tuskin uudeksi pääministeriksi 9. marraskuuta 2007. Jarosław Kaczyńskin pääministerikaudella vahingoittuneet suhteet Saksan kanssa paranivat Tuskin ollessa pääministerinä ja hänellä itsellään oli hyvät henkilökohtaiset välit Saksan liittokanslerin Angela Merkelin kanssa. Hallitus vahvisti kesäkuussa 2008 puolalaisjoukkojen vetäytymisen Irakista lokakuun loppuun mennessä.


title: Donald Trump

text: Donald Trump syntyi 14. kesäkuuta 1946 Queensissa New Yorkissa Frederick ”Fred” ja Mary MacLeod Trumpille. Hän oli neljäs vanhempiensa viidestä lapsesta. Trumpin isä oli kiinteistönvälitysmoguli, joka erikoistui keskituloisille tarkoitettujen kiinteistöjen kehittämiseen ja myymiseen New Yorkissa. Trumpin äiti oli muuttanut Yhdysvaltoihin Skotlannista 17-vuotiaana. Perhe vaurastui 1950-luvulla kiinteistöalan nousukaudella. Nuori Donald tutustui alaan kiertäessään isänsä mukana Queensissä kun tämä keräili vuokrarästejä vuokralaisiltaan.


title: Johanna Tukiainen

text: Tukiainen kasvoi uskonnollisessa perheessä, johon kuuluivat ekonomivanhemmat Markku ja Marja Tukiainen sekä Johannan kolme nuorempaa sisarusta Julia, Jasmine ja Joel. Tukiaiset asuivat Helsingin Laajasalossa viettäen aikaa myös perheen vapaa-ajan kodissa Varkaudessa. Tukiaisen vanhemmat ja kaksi nuorinta sisarusta ovat asuneet 1990-luvun lopusta lähtien Ruotsissa, jossa he ovat kuuluneet Livets Ord -seurakuntaan. Tukiaisen sisko Julia Tukiainen, joka esiintyi usein julkisuudessa isosiskonsa kanssa, menehtyi diabetekseen 30-vuotiaana vuonna 2013.


title: Tom Pukstys

text: Tom Pukstysin vanhemmat muuttivat Yhdysvaltoihin Liettuasta vuonna 1949. Illinoiṣ’n osavaltion Glen Ellynissa 28. toukokuuta 1968 syntyneen Pukstysin lajivalintaan vaikutti merkittävästi hänen Liettuassa lääketiedettä opiskellut isoveljensä Andrew, jonka sikäläinen huonetoveri oli keihäänheittäjä. Vieraillessaan Andrew’ṇ luona Liettuassa 13-vuotiaana Tom poimi erään kerran yleisurheilukentällä keihään käteensä ja heitti sitä, jolloin Andrew’ṇ opiskelijakaveri huomasi Tomin viskovan välinettä hyvin. Myöhemmin Andrew toi Tomille keihään Liettuasta. Itsekin kuulantyöntöä ja kiekonheittoa harrastaneen Andrew’ṇ esimerkki ja tämän esittämä lupaus yleisurheiluvalmennuksen antamisesta pikkuveljelleen johtivat siihen, että Tom Pukstys vaihtoi high schoolia käydessään lajia baseballista yleisurheiluun veljensä lääketieteen opintojen valmistumisen jälkeen. Illinoiṣ’n osavaltiossa high school -tason urheilutapahtumissa ei kuitenkaan kilpailtu lainkaan keihäänheitossa, joten Pukstys joutui yleisurheilu-uransa alkuvaiheessa harjoittelemaan omillaan veljeltään saamallaan keihäällä.


title: Toini Mäkelä

text: Mäkelän vanhemmat olivat Mäntyharjulta kotoisin ollut loinen Juho Taneli Mäkelä ja Kirvussa syntynyt hyyryläisen tytär Emma Tapanintytär Kiimalehto. Perheessä oli kahdeksan lasta joista Toini oli toiseksi vanhin. Juho Mäkelä työskenteli myöhemmin rautatieläisenä Savonlinnassa, jossa Toini kävi kävi kaksi luokkaa kansakoulua. Vuonna 1914 hän muutti Viipuriin työskennellen piikana Juustilan kartanossa, keittiöapulaisena asemaravintolassa sekä tarjoilijana Hotelli Continentalissa ja Viipurin työväenyhdistyksen ravintolassa.


title: Tom Cruise

text: Tom Cruise syntyi Syracusessa, New Yorkin osavaltiossa. Hänen vanhempansa olivat Thomas Mapother III ja Mary Lee Pfeiffer. Cruisella on sukujuuria Irlannissa, Saksassa, Walesissa ja Englannissa. Cruisen lapsuudessa hänen perheensä muutti paljon, ja hän asui muun muassa Glen Ridgessa, Louisvillessa, Ottawassa ja Waynessa. Katolisesta perheestä tullut Cruise halusi alun perin papiksi, mutta painivamman takia toipilaana ollessaan osallistuttuaan koulunsa näytelmään hän päätti ryhtyä näyttelijäksi. Toisena kiinnostuksenkohteena nuorella Cruisella ollut painiurheilu jäi myös tämän myötä.


title: Victor Ortiz

text: Ortiz aloitti ammattilaisuransa ylemmässä kevytsarjassa 4. kesäkuuta 2004, jolloin hän kohtasi Raul Montesin nelieräisessä kamppailussa. Ortiz voitti ottelun tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Hän jatkoi voittokulkuaan koko vuoden voittaen heinäkuussa toisen ottelunsa Alejandro Nungarayta vastaan tuomariäänin. Syyskuussa Ortiz voitti puolestaan Lee De Leonin teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä, kuten myös lokakuussa Charles Hawkinsin, mutta neljännessä ja samalla viimeisessä erässä. Marraskuussa Ortiz otteli vuoden viimeisen ottelunsa Juan Patinoa vastaan, jonka hän voitti tuomariäänin.


title: Victor Ortiz

text: 2007 Ortiz aloitti tasapelillä Marvin Cordova vastaan kaksikon lyödessä päät yhteen, jonka seurauksena Ortizille tuli pahan vekki. Tämän vuoksi ottelu keskeytettiin ensimmäisen erän jälkeen. Seuraavaksi Ortiz kohtasi huhtikuussa IBA-liiton entisen ylemmän kevytsarjan mestarin Tomas Barrientesin. Hän voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä viidennessä erässä. Kesäkuussa Ortiz puolestaan tyrmäsi jo ensimmäisen erän lopussa Maximino Cuevasin, joka oli hänen ensimmäinen kymmeneräiseksi suunniteltu ottelu. Elokuussa hän sai vastaansa Emmanuel Clotteyn, joka oli Ortizin ensimmäinen laajemmin tunnettu nyrkkeilijä vaikka hän ei ollut voittanut mestaruuksia nyrkkeilyssä. Ortiz voitti uransa toisen kymmeneräisen ottelun teknisellä tyrmäyksellä aivan ottelun viimeisen erän lopussa. Marraskuussa Ortiz voitti puolestaan entisen WBA-liiton ylemmän kevytsarjan mestarin Carlos Maussan, jonka hän tyrmäsi ensimmäisen erän alussa. Ortiz otteli samalla ensimmäistä kertaa urallaan Madison Square Gardenille.


title: Victor Ortiz

text: Turnauksen myötä entinen IBF-liiton mestari Robert Garcia kiinnostui Ortizin valmentamisesta, jonka myötä hän muutti Coloradosta Kaliforniaan. Ortiz alkoi harjoittelemaan La Colonia Youth Boxing Club salilla. Myöhemmin Garciasta tuli Ortizin virallinen holhooja ja hän valmistui Pacifica High Schoolista. Ortiz voitti myös syyskuussa 2003 Police Athletic League kansallisen nuorten mestaruuden tilastolla 5–0. Vuotta myöhemmin 17-vuotiaana Ortiz otteli Yhdysvaltain olympianyrkkeilyn karsinnoissa 60-kiloisten sarjassa, jossa hän putosi jatkosta välierissä.


title: Victor Ortiz

text: 2005 Ortiz aloitti vuoden helmikuussa voittamalla Joel Ortegan teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Maaliskuussa hän voitti uransa seitsemännen ottelunsa peräkkäin Rodney Jonesia vastaan. Ortiz voitti kamppailun toisessa erässä teknisellä tyrmäyksellä. Kesäkuussa hän koki uransa ensimmäisen tappion Corey Alarconia vastaan, kun Ortiz katsottiin tyrmänneen laittomasti vastustajansa. Ortiz oli ensimmäisen erän alussa pudottanut Alarconin kanveesiin jo kerran aikaisemmin. Tuomari David Denkin oli ottelun aikana käskenyt kaksikon irti toistensa syleilystä, jonka jälkeen Ortiz löi Alarconin kanveesiin. Hän jäi myös koko luvunlaskennan ajan maahan, jonka myötä tuomari Denkin katsoi Ortizin lyönnin olleen laiton. Ortiz palasi takaisin kehään elokuussa voittaen Oliver Bolanos ja syyskuussa Kevin Carmodyn molemmat tuomariäänin. Marraskuussa sitä vastoin Ortiz voitti teknisellä tyrmäyksellä Donnell Loganin.


title: Víctor Muñoz

text: Espanjan maajoukkueessa Muñoz pelasi 1980-luvulla 60 A-maaottelua ja teki niissä 3 maalia. Hän oli mukana EM-hopeaa voittaneessa Espanjan joukkueessa 1984. Hän oli myös 1986 MM-joukkueessa Meksikon kisoissa sekä EM-kisoissa 1988.Muñoz aloitti valmennusuransa tammikuussa 1996 Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa Mallorcan joukkueessa, jota hän valmensi puolitoista kautta. Seuraavina vuosina hän valmensi Logroñésia ja Lleidaa ennen siirtymistään Villarrealin päävalmentajaksi 2000. Muñoz luotsasi juuri Primera Divisiónin noussutta joukkuetta kaksi kautta ilman suurempaa menestystä.


title: Miguel Muñoz

text: Keskikenttäpelaajana pelannut Muñoz aloitti jalkapalloilun erinäisissä juniorijoukkueissa Madridin ympäristössä, mutta ei onnistunut herättämään Realin mielenkiintoa. Myöhemmin hän pelasi Logroñésissa (1943–1944), Racing Santanderissa (1944–1946) ja Celta Vigossa (1946–1948). Vuonna 1948 Muñoz auttoi omalta osaltaan Celtan neljänneksi liigassa ja cup-kilpailu Copa del Generalísimon loppuotteluun. Hän teki Celtan ainoan maalin 4–1-tappioon päättyneessä cupin loppuottelussa Sevillaa vastaan. Ennen seuraavan kauden alkua Real Madrid hankki sekä Muñozin että tämän maalikuninkuuden voittaneen joukkuetoverin Pahiñon riveihinsä.


title: Victor Ortiz

text: Ortiz otteli Marcos Maidanaa vastaan WBA-liiton vapaana olleesta ylemmän kevytsarjan tilapäismestaruudesta. Ottelu käytiin 27. kesäkuuta 2009 Staples Centerissä. Ortiz oli listattu WBA:n rankingissa kolmanneksi parhaaksi ylemmän kevytsarjan nyrkkeilijäksi, kun taas hänen vastustajansa oli listattu toiseksi parhaaksi. Ortiz onnistui pudottamaan Maidanan ottelun ensimmäisessä erässä kerran ja kahdesti toisessa erässä kanveesiin. Ortiz sitä vastoin putosi ensimmäisessä erässä kerran ja samoin kuudennessa erässä. Ottelu päättyi Ortizin tappioon kuudennessa erässä teknisellä tyrmäyksellä, kun kehälääkäri katsoi Ortizin oikean silmän yläpuolella olleen vekin erittäin pahaksi. Ortiz itse päätti myös lopettaa ottelun omalta osaltaan kesken pahojen osumien myötä. Hän löi ottelun aikana 177 kertaa, joista 74 osui perille. Sitä vastoin Maidana löi 293 kertaa, joista 66 osui kohteeseen. Tappio oli Ortizille uran ensimmäinen sitten 2005 hylkäys tappiota. Samalla katkesi hänen kahdeksan ottelun voittoputki.


title: Victor Ortiz

text: Ortiz teki ensimmäisen näyttelijän roolinsa elokuvassa "The Expendables 3", jossa hän esittää nuorta yhdysvaltalaista sotilasta. Sitä ennen Ortiz oli esiintynyt tosi-tv-sarjassa "Chiquis 'n Control". Elokuvan jälkeen Ortiz teki toisen sivuroolin nyrkkeilyelokuvassa "Southpaw", jossa pääosaa esitti Jake Gyllenhaal. Elokuvaroolien jälkeen Ortiz esiintyi "Havaiji 5-0" -televisiosarjan jaksossa "New Player".


title: Victor Ortiz

text: Ortiz puolusti WBC mestaruuttaan ensimmäisen kerran Floyd Mayweatheria vastaan, kun Mayweather ilmoitti twitterin välityksellä 7. kesäkuuta 2011 suostuneensa ottelemaan Ortizia vastaan 17. syyskuuta 2011 MGM Grand Garden Arenalla. The Ring -lehti rankkasi Ortizin maailman toiseksi parhaaksi välisarjan ottelijaksi, kun taas Mayweatheria ei rankattu oltuaan ottelematta 16 kuukautta. Ottelua oli katsomassa paikan päällä 14 687 henkilöä, jolla ottelu tuotti yhdeksän miljoonaa dollaria. Lisäksi ottelu tuotti maksullisen television kautta 1.25 miljoonaa ostoa, joka tuotti yhteensä 78.44 miljoonaa dollaria. Ortiz sai ottelusta palkkioksi kaksi miljoonaa dollaria. Hän hävisi ottelun neljännessä erässä tyrmäyksellä, joka aiheutti puheenaihetta ottelun jälkeen. Ortiz sai omien sanojensa mukaan Mayweatherin kyynärpäästä osumia kasvoihinsa ja yritti kostaa pukkaamalla päällään Mayweatheria kasvoihin. Ortiz pyysi tilannetta anteeksi ottelun aikana, kun erotuomari erotti ottelijat. Tilanteen jälkeen Mayweather löi Ortizia kahdesti päähän ja tiputti hänet luvunlaskentaan. Tuomarina ollut Joe Cortez ei katsonut tilanteessa olevan mitään laitonta.


title: Víctor Muñoz

text: Muñoz, joka pelaajana kantoi nimeä Víctor, pelasi uransa huippuvuodet Real Zaragozassa ja Barcelonassa 1970- ja 1980-luvuilla esiintyen joukkueiden paidassa 332 pääsarjaottelussa ja tehden 25 maalia. Muñoz siirtyi Barcelonasta Sampdoriaan 1988 ja oli ensimmäinen espanjalainen Serie A:ssa. Kaudella 1990–1991 Muñoz pelasi vielä Skotlannissa St. Mirrenin joukkueessa, johon hän siirtyi yhdessä entisen joukkuetoverinsa Steve Archibaldin kanssa, ennen uransa päättämistä Zaragozassa vuonna 1991.


title: Kiusaus (ruoka)

text: Klassinen kiusausresepti on ruotsalaisen oopperalaulajan Per Janzonin mukaan nimetty "Janssoninkiusaus", jossa on perunaa, sipulia, kuohukermaa ja anjovista. Janssoninkiusaus on helppo tehdä, koska siihen ei tarvitse mitata mausteita, vaan tarvittava suola ja mausteet tulevat anjovistölkin liemestä. Eri tarinoiden mukaan kiusauksen kehitti joko Janzon itse 1800-luvulla tai tukholmalainen Elvira Stigmark 1920-luvulla.


title: Janssoninkiusaus

text: Janssoninkiusaus () on ruotsalainen perinneruokalaji, joka pitkään tunnettiin vain yöruokana ja on tullut paljon muunnelluksi. Se tehdään raastamalla karkeasti perunaa, laittamalla sitä vuokaan kerroksittain anjoviksen kanssa ja kaatamalla päälle kermaa. Janssoninkiusauksesta on olemassa myös vanhempana pidetty versio, jossa peruna korvataan kananmunalla. Alkuperäinen janssoninkiusaus on valmistettu niin sanotusta skandinaavisesta anjoviksesta eli maustetusta kilohailista eikä aidosta anjoviksesta eli sardellista.


title: Silakkalaatikko

text: Silakkalaatikko on suomalainen perinneruokalaji. Se tehdään viipaloimalla perunaa, laittamalla sitä vuokaan kerroksittain suolasilakan kanssa ja kaatamalla päälle munamaitoa. Ruoka paistetaan uunissa. Rannikolla on myös versioita, joissa käytetään tuoretta silakkaa. Periaatteessa Janssonin kiusaus on samankaltaista kuin silakkalaatikko, joskin siinä käytetään silakan sijasta kilohailia.


title: Viktor Jansson

text: 1930-luvun lopulla Jansson teki kaksi suurikokoista, realistista liikuntaveistosta Lahteen, molemmat varakkaiden liikemiesten lahjoja kotikaupungilleen. Insinööri J. Th. Lindroosin lahjoittama "Lumisota" (1937) sijoitettiin Lahden lyseon ja yhteiskoulun väliseen puistikkoon. Veistos kuvaa kahta 1930-luvun asuihin puettua koululaista, lettipäistä koulutyttöä ja polvihousuista koulupoikaa, lumipalloja heittelemässä. Salpausselän hiihtostadionilla sijaitseva "Slalom" eli "Hiihtäjä" (1938) puolestaan kuvaa laskettelijaa. Slalomin tilasi kenkätehtailija J. Mononen, jonka toivomuksesta Jansson veisti pronssiselle laskettelijalle Monosen tehtaan hiihtokengät eli monot. Näiden veistosten arkirealismi on poikkeuksellista Janssonin tuotannossa.


title: Kiusaus (vuoden 1927 elokuva)

text: Kiusaus () on vuonna 1927 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva, jonka on ohjannut Victor Fleming. Pääosan esittäjä Emil Jannings voitti roolistaan parhaan miespääosan Oscar-palkinnon. Elokuvaa pidetään kadonneena ja siitä on jäljellä vain noin viiden minuutin pituinen pätkä.


title: DeCSS

text:
DeCSS:n kehittivät tuntemattomat henkilöt, jotka julkaisivat sen nimettömästi Internet-sähköpostilistalla vuoden 1999 lokakuussa. Väitetään, että yksi tekijöistä on norjalainen nuori Jon Johansen, jonka kotiin Norjan poliisi teki kotietsinnän vuonna 2000. Hänet haastettiin oikeuteen Norjassa ja hän olisi saattanut saada kahden vuoden vankilatuomion sekä isot korvaukset maksettavakseen, ellei syytteitä olisi hylätty vuoden 2003 alussa.
5. maaliskuuta 2003 Norjan vetoomustuomioistuin päätti että Johansenia vastaan voidaan nostaa uudelleen syyte Norjan rikoslain osan 145 (hakkerilaki) rikkomisesta. Vetoomustuomioistuimen mukaan syyttäjän väitteet sekä uudet todisteet ansaitsevat uuden oikeudenkäynnin.
22. joulukuuta 2003 vetoomustuomioistuin yhtyi päätökseen, jonka mukaan Johansen oli syytön. 5. tammikuuta 2004 Norjan Økokrim päätti tyytyä päätökseen.


title: Oskar Johansson

text: Johanssonin pääteos on vuonna 1935 ilmestynyt romaani "Teräsviima", joka käsittelee Suomen sisällissodan taustoja ja seurauksia. Sitä pidetään hänen onnistuneimpana romaaninaan, vaikkei se kokonaisuutena nousekaan kovin korkeatasoiseksi. Teosta on moitittu muun muassa juonen epäloogisuudesra sekä henkilökuvien mustavalkoisuudesta. Romaanien sijasta Johansson olikin parhaimmillaan lyhyiden kertomusten ja kuvausten kirjoittajana. Niiden joukossa on muun muassa hänen paostaan Neuvosto-Venäjälle kertova "Kiitos neuvosta". Johanssonin muut lyhyet kertomukset käsittelevät lähinnä sosialismin tuomia muutoksia Karjalan maaseudun elämään sekä Karjalan ja Muurmannin karua luontoa. Vuonna 1935 kertomuksista ilmestyi kokoelma "Saloilta ja tuntureilta". Vuonna 1937 Johansson viimeisteli Muurmannin kalastajista kertovaa uutta romaaniaan, joka kuitenkin jäi keskeneräiseksi ja myös sen käsikirjoitus katosi.


title: Karl Jansson

text: Jansson liittyi vuonna 1917 Lohjalle perustetun suojeluskunnan ratsastavaan osastoon ja hän oli myöhemmin mukana myös Aunuksen retkikunnassa. 1930-luvulla Jansson oli Vapaussodan Rintamamiesten liiton julkaiseman "Rintamamies"-lehden toimittajana ja hän osallistui sitä ennen myös Arvi Kalstan perustaman Suomen Kansan Järjestö-puolueen toimintaan. Syyskuussa 1939 Jansson oli mukana Saksassa vierailleessa Vapaussodan Rintamamiesten liiton lähetystössä yhdessä pankinjohtaja P. H. Norrménin ja insinööri John Rosbergin kanssa. Lähetystöä johti Etsivän keskuspoliisin entinen johtaja Esko Riekki ja lähetystön oli tarkoitus selvittää olivatko Saksa ja Neuvostoliitto sopineet aiemmin elokuussa Suomen kuulumisesta Neuvostoliiton etupiiriin. Lähetystö pääsi tapaamaan SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmleriä mutta tämä kiisti että mitään tällaista olisi sovittu. Jansson vieraili Saksassa myös syksyllä 1940 jääkäriluutnantti Gunnar Lindqvistin kanssa esittämässä SS:lle Vapaussodan Rintamamiesten liiton kutsun SS-joukkojen toipilaiden saamiseksi toipumislomille Suomeen.


title: Jan-Magnus Janssonin aukio

text: Jan-Magnus Janssonin aukio () on rakennusten reunustama monumentaaliaukio Arabianrannassa Helsingissä. Se sijaitsee Toukolankadun päässä ammattikorkeakoulu Arcadan ja ammattioppilaitos Prakticumin rakennusten välissä. Rakennustyöt valmistuivat pääosin vuonna 2005. Lopullisen muotonsa aukio sai vuonna 2006, jolloin sille asennettiin kolme betonista valettua suurikokoista urosleijonaa ja niitä ympäröivän vesiaiheen käsittävä ympäristötaideteos "Oasen". Teosta valaisee oranssia valoa antava lyhty. Veistoksen suunnittelija on kuvanveistäjä Ann Sundholm. Veistoksia ympäröi virtaava vesiaihe. Aukion kivimateriaaleista tehdyt käytävät pysyvät puhtaina lumesta ja jäästä ympäri vuoden katulämmityksen ansiosta. Aukio on nimetty suomalaisen poliitikon Jan-Magnus Janssonin mukaan.


title: Jeesuksen kiusaukset

text: Matteuksen evankeliumi kertoo Jeesuksen ja Saatanan keskustelun erämaassa. Jeesus oli paastonnut neljäkymmentä vuorokautta ja erämaassa hänen tuli nälkä, niin silloin kiusaaja tuli hänen luokseen ja sanoi hänelle: "Jos kerran olet Jumalan Poika, niin käske näiden kivien muuttua leiviksi." Mutta Jeesus vastasi: "On kirjoitettu: 'Ei ihminen elä ainoastaan leivästä, vaan jokaisesta sanasta, joka lähtee Jumalan suusta.' Sitten Saatana vei Jeesuksen pyhään kaupunkiin ja asetti hänet temppelimuurin harjalle. Hän sanoi Jeesukselle: "Jos kerran olet Jumalan Poika, niin heittäydy alas. Onhan kirjoitettu: 'Hän antaa enkeleilleen käskyn. He kantavat sinua käsillään, ettet loukkaa jalkaasi kiveen.' Jeesus vastasi hänelle: "On myös kirjoitettu: 'Älä kiusaa Herraa, Jumalaasi.'" Vielä Paholainen vei Jeesuksen hyvin korkealle vuorelle, näytti hänelle maailman kaikki valtakunnat ja niiden loiston ja sanoi: "Kaiken tämän minä annan sinulle, jos polvistut eteeni ja kumarrat minua." Silloin Jeesus sanoi hänelle: "Mene pois, Saatana! On kirjoitettu: 'Herraa, Jumalaasi, sinun tulee kunnioittaa ja ainoastaan häntä palvella.' Silloin Saatana jätti Jeesuksen rauhaan, ja hänen luokseen tuli enkeleitä, jotka palvelivat häntä.


title: Otteita kumouksellisista kokouksista

text: Jansson käy romaanihenkilö Henrik Janssonin kautta läpi 70-lukulaista nuoruuttaan ja taistolaisvuosia Turussa. Hän etsii sitä menneisyyden nuorukaista, joka "pyyteettä halusi tehdä hyvää". Tarinan taustana on Janssonin omat kokemus suomenruotsalaisessa teiniradikalismissa ja Åbo Akademin opiskelijapiireissä. Kriitikon mukaan kuvausta ei sen suomenruotsalaisen taustan vuoksi voi pitää yleispätevänä, vaikka se sisältääkin samaa, mitä yleisesti tarkoitetaan taistolaisuudella. Taistolaisuuden käsittely suomenkielisestä kaunokirjallisuudessa on vähäistä, lähinnä Raija Oranen on tuonut sitä esiin romaanihenkilöidensä kautta. Vaikka teos on poliittinen muistelma, se on samalla herkkä nuorisokuvaus.


title: Brandon Kozun

text: KHL-kauden ensimmäisellä neljänneksellä Kozun onnistui tekemään kahdeksan maalia ja ansaitsi yhteensä 20 pistettä 16 ottelussa muodostettuaan niin ikään uutena pelaajana seuraan tullen Peter Reginin kanssa aisaparin Jokerien hyökkäyksessä. Kozunin arvioitiin saapuneen Jokereihin paikkaamaan ensisijaisesti Steve Mosesin jättämää tyhjiötä joukkueen hyökkäyksessä ja maalinteossa. Hän muodosti joukkueen sisällä hyvän kemian varsinkin Pekka Jormakan ja Henrik Karlssonin kanssa. Ryhmä nimettiin Team Namuksi. Kozun pelaa oikeassa laidassa ja käyttää Jokereissa pelinumeroa 51. Runkosarjassa Kozun oli Jokereiden tehokkain hyökkääjä iskien 15 maalia ja 34 maaliin johtanutta syöttöä. Kuudessa pudotuspeliottelussa Kozun iski tehot 3+3.


title: Brandon Kozun

text: Kaudeksi 2016–17 Kozun siirtyi KHL-joukkue Lokomotiv Jaroslavliin kaksivuotisella sopimuksella.


title: Brandon Kozun

text: Kesäkuussa 2015 Kozun solmi yhden vuoden mittaisen pelaajasopimuksen Helsingin Jokereiden kanssa seuran haviteltua miestä jo aikaisemman kauden miehistöön. Joukkueen general manager Jari Kurri kuvaili tuolloin Kozunia nopeaksi laitahyökkääjäksi ja hanakaksi maalintekijäksi, jolla on kovaa asennetta, sisua ja tavoitteita tuleville vuosille pelaajaurallaan. Kurri pani merkille myös Kozunin hyvän luistelun ja kyvyn rakentaa peliä. Kiitosta sai myös miehen terävä laukaus. Kozun itse on kertonut haaveilevansa edelleen NHL-paikasta, mutta näki Jokerit seurana, jossa pelaamista voi viedä uudelle tasolle.


title: Brandon Kozun

text: Saatuaan varauksen NHL-organisaatio Los Angeles Kingsiin, Kozun aloitti kauden 2010–11 AHL-farmiseura Manchester Monarchsin riveissä. Monarchs-kotidebyytissään Providence Bruinsia vastaan Kozun onnistui maalinteossa kahdesti, tehden uransa ensimmäisen AHL-maalin ylivoimalla ajassa 19:26. Hän pelasi kauden aikana 72 runkosarjaottelua, teki 23 maalia ja yhteensä 48 pistettä. Pudotuspeleissä Kozun ansaitsi tililleen neljä maalia ja yhden syöttöpisteen, mutta seura ei yltänyt Calder Cup –mestaruuteen.


title: Brandon Kozun

text: Seuraavalla kaudella Kozun murtautui Toronton NHL-miehistöön. Hän saavutti ensimmäisen pisteensä sarjassa syötettyään Nazem Kadrin maalin kauden ensimmäisessä pelissä Montreal Canadiensia vastaan 8. lokakuuta 2014. Hän pelasi 20 ottelussa, ansaiten pistetililleen kaksi maalia ja kaksi syöttöä. Ensimmäisen NHL-maalinsa Kozun teki Carolina Hurricanesia vastaan 20. helmikuuta 2015 kahdeksannessa pelaamassaan ottelussaan.


title: Brandon Kozun

text: Hitmenin päävalmentaja Mike Williamson kehui Kozunin kilpailullista luonnetta ja valmiutta pelata missä tahansa joukkueen hänelle määräämässä roolissa. Pienen kokonsa vuoksi Kozunia kuitenkin aliarvioitiin monien WHL-joukkueiden ja NHL:n kykyjenetsijöiden toimesta. Mahdollisia NHL-varauksia ruotiva NHL Central Scouting arvioi Kozunin jäävän varauksetta vuonna , kuten myös kävi, sillä Kozun ei saanut varausta NHL:ään ensimmäisenä varausmahdollisena vuotenaan. Lopulta Hitmenissä pelatun vahvan kauden 2008–09 jälkeen Los Angeles Kings varasi Kozunin kesällä varaustilaisuuden kuudennella kierroksella ja numerolla 179.


title: Brandon Kozun

text: Ennen kauden 2009–10 puoltaväliä sekä Kanadan että Yhdysvaltain nuorten maajoukkueiden johdot osoittivat kiinnostusta WHL:n pistepörssiä johtanutta Kozunia kohtaan. Kozun kieltäytyi edustuspaikasta Yhdysvaltain joukkueesta ja päätti sen sijaan pyrkiä Kanadan maajoukkueeseen. Hän sai joukkueesta edustuspaikan, mutta joukkue jäi lopulta turnauksessa hopealle hävittyään finaalissa jatkoajalla Yhdysvalloille numeroin 6–5. Kozun kuului olympiapronssia saavuttaneeseen Kanadan joukkueeseen Pyeongchangissa 2018.


title: Brandon Kozun

text: Kaudella 2013–14 Kozun kaupattiin 22. tammikuuta 2014 neljän Kingsin organisaatiossa vietetyn kauden jälkeen Toronto Maple Leafsiin vastineeksi hyökkääjä Andrew Crescenzista. Ensimmäinen kausi uudessa seurassa kului Kozunilta AHL:ssä, missä hän teki 32 runkosarjaottelussa 7 maalia ja saavutti yhteensä 17 pistettä. Pudotuspelipaikka varmistui tänäkin keväänä, ja Toronto Marlies ylsi toiselle pudotuspelikierrokselle, häviten konferenssin semifinaaleissa mestaruuden voittaneelle Grand Rapids Griffinsille otteluvoitoin 4–2.


title: Brandon Kozun

text: Kozun siirtyi täysipainoisesti WHL:n puolelle jo seuraavalla kaudella, sillä hän edusti Hitmeniä 67 ottelussa. Näissä peleissä hän teki 19 maalia ja saalisti yhteensä 53 pistettä. Kozunin pistemäärä kaksinkertaistui kaudella 2008–09, sillä hän nosti piste-ennätyksensä 108 pisteeseen ja sijoittui sarjan pistepörssissä toiseksi 115 pistettä metsästäneen Vancouver Giantsin Casey Pierro-Zabotelin jälkeen. Kauden jälkeen Kozun nimettiin WHL:n ensimmäiseen tähdistöön ja hän keräsi osakseen kykyjenetsijöiden kiinnostusta.


title: Brandon Kozun

text: Kozun aloitti jääkiekkoilun kolmevuotiaana vuonna 1993. Hänen varsinainen junioriuransa alkoi AJHL-sarjaa edustaneen Calgary Royalsin riveissä kaudella 2006–07. Tuolla kaudella hän pelasi 11 ottelua myös WHL-joukkue Calgary Hitmenissä onnistuen kertaalleen maalinteossa.


title: Raksila

text: Raksila on kaupunginosa Oulussa keskustan suuralueella. Se sijaitsee keskustan, linja-autoaseman ja rautatieaseman läheisyydessä. Alueella asuu noin 1 500 vakinaista asukasta. Lisäksi alueella sijaitsee muutaman sadan opiskelijan asuttama Välkkylän opiskelijakylä. Raksilassa on useita automarketteja, ja siellä sijaitsee urheilukeskus. Alueen urheilutilat ovat Ouluhalli, Raksilan pesäpallostadion, uimahalli, Oulun keskuspaloaseman kellaritiloissa sijaitseva ilma-aserata sekä Raksilan jäähalli ja tekojäärata.


title: Raksilan urheilukeskus

text: Raksilan urheilukeskus on pääosin kaupungin liikuntaviraston ylläpitämä liikuntapaikkojen keskittymä Raksilan kaupunginosassa Oulussa. Urheilukeskus sijaitsee aivan Raksilan market-alueen vieressä, joten pysäköintipaikoista ei yleensä ole puutetta.


title: Ristinummi (Vaasa)

text:
Ristinummi () on Vaasan kaupunginosa ja osa samannimistä suuraluetta kaupungin itärajalla. Asukkaita oli vuonna 2015 3 724. Alue alkoi kehittyä 1970-luvulla ja kaupunginosassa pidettiin asuntomessut vuonna 1975.
Ristinummella sijaitsee mm. Variskan koulu ja Ristinummen ostoskeskus jossa sijaitsee mm. K-Market, Kampaamo, 2 pizzeriaa sekä Ravintola. Kivenheiton päässä sijaitsevat kaupungin vedenottamo Pilvilampi ja läheiset luontoalueet. Ostoskeskuksen vieressä sijainnut purettavana ollut Nummen koulu tuhopoltettiin toukokuussa vuonna 2017.


title: Möysä

text: Möysä on Lahden 16. kaupunginosa, joka sijaitsee noin puolestatoista kolmeen kilometriä kaupungin ydinkeskustasta itään. Möysän naapurikaupunginososia ovat etelässä Kerinkallio, lännessä Asemantausta ja Paavola, pohjoisessa Myllypohja ja idässä Järvenpää. Lahden Joutjärvi on kaupunginosan sisällä. Tarkemmin määritellen Möysän eteläraja seuraa Lahti–Kouvola-rataa, länsirajan muodostavat Iso-Paavolankatu, Lounaankatu ja Supankatu, Hirsimetsänkatu, Joukahaisen puistotie, Ilmarisentie, Väinämöisentie. Pohjoisessa raja seuraa Niemen kaupunginosaan vievää teollisuusrataa ja idässä Lahti–Heinola-rataa.


title: Melalahti (Kuopio)

text: Melalahdessa toimii muun muassa Riistaveden palvelukeskus neuvoloineen ja terveysasemineen (Museopirtintie 3, aiemmin nimellä Museotie), Melalahden päiväkoti, Melalahden koulu, Riistaveden koulu, Riistaveden kirjasto, nuorisotila Kormu, Riistaveden seurakuntatalo ja Riistaveden palvelukoti. Kaupunginosassa toimii myös paloasema, pankki, asiamiesposti, apteekki, kaksi päivittäistavarakauppaa, parturikampaamoja, kukkakauppa, ravintola, huoltoasema ja taksiasema. Joensuuntien eli valtatie 9:n eteläpuolella sijaitseva Riistaveden kirkko on niukasti kaupunginosan ulkopuolella, mutta valtatien pohjoispuolinen hautausmaa kuuluu Melalahden kaupunginosaan.


title: Raksila

text: Raksila rajoittuu pohjoisessa Intiön, lännessä Vaaran, idässä Kontinkankaan ja etelässä Karjasillan kaupunginosiin. Vaaraa ja Raksilaa erottaa rautatien itäpuolella kulkeva Ratakatu. Karjasiltaa ja Raksilaa erottaa Kainuuntie (valtatie 22), ja market-aluetta ja Intiön kaupunginosaa erottaa Kajaanintie. Pohjantie (valtatie 4) erottaa Raksilan Kontinkankaasta.


title: Metsola (Vantaa)

text:
Metsola () on Vantaan koillisosassa Korson suuralueella sijaitseva noin 6 300 asukkaan kaupunginosa, joka liittyy kiinteästi länsipuolella olevaan Korson kaupunginosaan Korson aseman ja Kulomäentien välityksellä. Eteläpuolella ovat Matarin ja Mikkolan kaupunginosat, pohjoispuolella Leppäkorpi ja idässä Jokivarsi.
Metsolassa toimii Leppäkorven koulu (alakoulu) ja siellä on useita päiväkoteja (mm. Leppäkorvan pk, Metsolan pk, Metsolanmäen pk ja Näätäpuiston pk). Aseman lähellä Metsolassa on kaksi suurehkoa päivittäistavarakauppaa ja joitakin erikoisliikkeitä ja -palveluja sekä ravintoloita, Kelan toimisto, Korson terveysasema sekä asiamiesposti.


title: Imatran kaupunginosat

text: Mansikkalassa sijaitsevat kaupungintalo, terveyskeskus, sosiaalitoimisto, TE-toimisto, poliisilaitos, pääkirjasto, Kulttuuritalo Virta, urheilutalo ja uimahalli sekä rautatieasema. Rautatieasema on osa Matkakeskusta, jonka kautta kulkee myös linja-autoliikenne. Mansikkalassa sijaitsevat myös suuret marketit sekä kauppakeskus Mansikkapaikka. Alueen asutus koostuu kerrostaloista ja Mansikkalan katukuvalle antavatkin hallitsevan kuvan 80-luvun alussa valmistuneet korkeat 14-kerroksiset tornitalot. Tornitaloaluetta kutsutaan Imatran Manhattaniksi.


title: Saaristenmäki

text: IV kaupunginosa eli Saaristenmäki on yksi Hämeenlinnan keskustan neljästä kaupunginosasta, joka sijaitsee Vanajaveden rannalla keskustan itäosassa. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa kauppatori, Hämeenlinnan kirkko, raatihuone, kaupunginmuseon päätoimipiste Museo Skogster, Hämeenlinnan oikeustalo sekä varhainen kauppakeskus Keskustalo. Saaristenmäen liikenneyhteydet ovat hyvät, sillä sen halki kulkee keskustan pääväyliin kuuluva Paasikiventie ja alueella sijaitsee myös linja-autoasema, jonka kautta kulkevat niin kauko- kuin paikallisliikenteen linja-autot. Hämeenlinnan keskustan paikalla ennen sijainneesta Saaristen tilasta nimensä saanut Saaristenmäki rajautuu lännessä 1., 2. ja 3. kaupunginosiin sekä idässä Keinusaaren ja Kantolan kaupunginosiin. Kaupunginosaa sivuaa suurelta osin Vanajavesi ja siellä sijaitsee lisäksi edelleen VPK:n käytössä oleva vanha Palokunnantalo.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Raksilan kauppakeskus eli Raksilan marketit on Oulun keskustan suuralueella, Raksilan kaupunginosassa sijaitseva, kauppakeskittymä. Kolmen marketin keskittymä on rakennettu vuosina 1975–1976.


title: Kino

text: Kinon laulaja-sanoittaja Viktor Tsoi kuoli liikenneonnettomuudessa Tukumsissa 15. elokuuta 1990. Yhtyeen jäljelle jääneet jäsenet kokosivat keskeneräisistä harjoitusnauhoista Kinon viimeisen postuumin studioalbumin, joka tunnetaan kansitaiteensa mukaan nimellä "Musta albumi".


title: Viktor Tsoi

text: Viktor Robertovitš Tsoi (, ) (21. kesäkuuta 1962, Leningrad, Venäjän SFNT – 15. elokuuta 1990 Ķesterciems, Latvian SNT) oli neuvostoliittolainen rockmuusikko. Hän oli Kino-yhtyeen keulahahmo, laulaja-lauluntekijä ja kitaristi.


title: Viktor Tsoi

text: Ollessaan matkalla viemään tehtyjä nauhoja Leningradiin Tsoi joutui liikenneonnettomuuteen 15. elokuuta 1990 Tukumsin lähellä sijaitsevassa Ķesterciemsissä, Latviassa. Tsoi kuoli välittömästi hänen ohjaamansa Moskvitš-henkilöauton ajauduttua vastaantulevien kaistalle ja iskeydyttyä päin linja-autoa. Tutkimusten mukaan Tsoi nukahti autoonsa. Hän ei ollut juonut alkoholia vähintään kahteen vuorokauteen ennen kuolemaansa, joten nukahtamisen arvellaan johtuneen ylirasituksesta.


title: Viktor Tsoi

text: Tsoin kuoleman jälkeen suurin osa hänen musiikistaan julkaistiin uudelleen etupäässä teknisen laadun parantamiseksi. Näiden moskovalaisen Moroz-levy-yhtiön toteuttamien uudelleenjulkaisujen takana ja osittain tuottajana on ollut leski Marianna. Hän myös huolehti siitä, että levyllä esiintyneet muusikot ovat saaneet osansa niiden tuotosta. Tosin Marianna Tsoin ja entisten Kino-yhtyeen jäsenten välillä käytiin jopa oikeusriitoja Kinon kappaleiden tekijänoikeuksista . Marianna Tsoi on myös kirjoittanut yhdessä Rybinin kanssa Viktor Tsoista kirjan Totška otstšjota (Точка Отсчёта, suomeksi ″aloituspiste”) sekä puuhasi tälle patsasta Moskovan Arbat-kadulle. Hän myös toimi muiden pietarilaisten rock-artistien tuottajana ja edustajana. Marianna kuoli vuonna 2005 syöpään.


title: Viktor Tsoi

text: Syksyllä 1983 Viktor Tsoi hakeutui mielisairaalaan ja vietti siellä toista kuukautta. Näin hän välttyi asepalvelukselta ja sen jälkeen todennäköiseltä lähettämiseltä Afganistanin sotaan.


title: Viktor Tsoi

text: Kino-yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluva "Hotšu peremen!" (suomeksi ″Haluan muutosta!”, Хочу перемен!), jonka Viktor Tsoi esittää esimerkiksi kulttifilmi Assan (1987) loppukohtauksessa, joutui musiikkisensuurin kohteeksi Valko-Venäjällä vuonna 2011. Kappaleen julkinen esittäminen esimerkiksi radiossa kiellettiin. Tämä on synnyttänyt monenlaisia vastareaktioita. Esimerkiksi venäläisen television Ykköskanavan poliittista satiiria viljelevässä animaatiosarjassa "Mult Litšnosti" animoitu presidentti Lukašenka esittää Tsoin kappaleen ″sopivammin” sanoitettuna.


title: Viktor Tsoi

text: Tsoi haudattiin Pietarin Bogoslovskojen hautausmaalle. Hautapaikasta tuli hyvin pian pyhiinvaelluskohde samaan tapaan kuin Jim Morrisonin haudasta Pariisissa.


title: Viktor Tsoi

text: Tsoi syntyi Leningradissa venäjänkorealaisen insinööri-isän Robert Maksimovitš Tsoin ja venäläisen liikunnanopettajaäidin Valentina Vasiljevna Gusevan ainoana lapsena. Tsoin isoisoisä Choi Yong-nam oli kotoisin Korean Sŏngjinistä, Hamgyŏngin maakunnasta.


title: Tellervo Maria Koivisto

text: Koivisto kuoli 54-vuotiaana maaliskuussa 1982. Hän liukastui 3.3.1982 eduskuntatalon Aurorankadun puoleisilla rappusilla ja oli vuorokauden sairaalassa tarkkailtavana. Perjantaina 5.3.1982 hän hakeutui uudestaan sairaalaan, jossa kuoli seuraavana päivänä. Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen mukaan hän kuoli aivoverisuonen pullistuman aiheuttamaan sairauskohtaukseen. Tutkimuksen mukaan kuoleman aiheuttanut sairaus oli kehittynyt pitkän aikaa.


title: Viktor Tsoi

text: Tsoin viimeinen konsertti oli Moskovassa, kuuluisassa Lužnikin hallissa heinäkuussa 1990. Sen jälkeen Tsoi vetäytyi "Kasparjanovin" kanssa kesämökille Latvian Jūrmalaan nauhoittamaan materiaalia uutta albumia varten.


title: Lapin lääni

text: Pohjoinen napapiiri kulki läänin läpi hieman Rovaniemen pohjoispuolella. Ilmastoon vaikuttivat pohjoisen sijainnin lisäksi suuret korkeusvaihtelut, Golfvirta sekä läheiset merialueet Pohjoinen jäämeri ja Perämeri. Näiden vuoksi läänin äärimmäinen pohjoiskolkka oli ilmastoltaan hieman keskiosia lauhempi.


title: Pohjoinen napapiiri

text:
Suomessa napapiiri kulkee Lapin halki, Pellon, Ylitornion, Rovaniemen, Kemijärven ja Sallan kuntien läpi,
Rovaniemellä lentoaseman kiitotien poikki.


title: Suomen aluemuutokset

text: Ruotsin vallassa olleen Pohjanlahden itäpuolella ja Suomenlahden pohjoispuolella sijaitsevan alueen raja määriteltiin ensimmäisen kerran Pähkinäsaaren rauhassa Ruotsin ja Novgorodin välillä. Raja alkoi Suomenlahdella jakaen Retusaaren ja kulki sitten Raja- eli Siestarjokea pitkin sekä Karjalankannaksen ja Savon halki päättyen perinteisen tulkinnan mukaan Pattijokea myöten Pohjanlahteen. Vaihtoehtoisen tulkinnan mukaan raja olisi kulkenut Pyhäjokea pitkin ja sopimuksen "Petajoki" olisi tarkoittanut Petäjäsojaa, jolloin Pyhäjoen suu olisi jäänyt novgorodilaisten hallintaan. Toinen varteenotettava tulkinta on, että "Pähkinäsaaren rauhan rajalinja kulkee lännempänä kuin aiemmin esitetyt rajavaihtoehdot. Tätä teoriaa tukee myös alueen nimistö, rajaluettelon päätejokien Pathajoki (Pahkalanjoki Himanka/Kalajoki) ja Petäjäjoki (Petäjäoja Sievissä) sekä Maanselän (Suomenselkä) ja meren väliltä löydetyt useat rajakivet."


title: Vuodenaika

text: Pohjoisen napapiirin noin 66,5 astetta pohjoispuolella kesällä Aurinko voi paistaa läpi yön. Ilmiötä kutsutaan keskiyön auringoksi tai polaaripäiväksi. Kesäpäivänseisauksen aikana alue, jolla Auringon keskipiste ei laske horisontin alapuolelle, on suurimmillaan: Aurinko paistaa läpi yön kaikkialla napapiirin pohjoispuolella. Talvella napapiirin pohjoispuolella voi olla kaamos (polaariyö), jolloin aurinko ei nouse päivälläkään. Talvipäivänseisauksen aikana kaamosalue on suurimmillaan. Kaamoksen takia napaseutujen talvet ovat erittäin kylmiä. Tällöinkin ilmakehä saattaa sirottaa hämärää valoa joulukuisena yönä. Kun pohjoisessa on polaaripäivä tai polaariyö, on eteläisen napapiirin ja etelänavan välisellä alueella samaan aikaan vastaavasti polaariyö tai polaaripäivä.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Kunnan läpi kulkevat Raudun ja Podgornojen (entinen Kivennavan Seppälä) sekä Jagodnojen (ent. Valkjärven Vaalimo) ja Ptšolinon (ent. Muolaan Ylä-Kuusaa ja Määttälä) väliset päällystetyt maantiet, joista haarautuu päällystetty paikallistie Punnukseen. Keskuskylästä on linja-autoyhteydet Pietarin Devjatkinon metroasemalle sekä Rautuun. Svetlojen kautta kulkevat Raudun, Korobitsynon (ent. Valkjärven Ilmola, Pentsilä, Päivilä ja Sakastila) ja Viipurin välillä liikennöivät linja-autot. Parnasin ja Ozerkin metroasemilta on linja-autoyhteys Vasiljevon laskettelukeskuksiin. Lähin rautatieasema on Raudussa.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Pohjoista napapiiriä pidetään usein myös Arktiksen eli Arktisen alueen ja pohjoisen lauhkean vyöhykkeen rajana. Selvää ilmastorajaa se ei kuitenkaan muodosta, sillä varsinkin merivirrat vaikuttavat pohjoisten seutujen ilmastoon varsin paljon; niinpä esimerkiksi Lapissa napapiirin pohjoispuolella on keskimäärin lämpimämpää kuin monin paikoin Grönlannissa tai Siperiassa sen eteläpuolella.


title: Suomen päärata

text:
Pääradan osuus Helsinki–Tampere muodostaa nauhakaupungin ja maan tärkeimmän kasvukäytävän. Helsingin, Riihimäen, Hämeenlinnan, Etelä-Pirkanmaan ja Tampereen seutukuntien ketjun varrella asuu kolmannes suomalaisista.
Päärata lähtee Helsingin keskustasta jatkaen matkaansa Pasilan läpi. Se kulkee valtatien 4 ja kantatien 45 välissä Helsingin koillisten ja Vantaan itäisten kaupunginosien ohitse. Tämän jälkeen radan varrella on nauhakaupunkia (tiheästi pikkukaupunkeja) Tampereelle asti ja se seuraa pitkälti Valtatie 3:n linjausta. Tampereen jälkeen rata kulkee 1970-luvun suoraa rataoikaisua pitkin asumattomilla taipaleilla aina Seinäjoelle saakka eroten Parkanon jälkeen kolmostien reitistä. Seinäjoen jälkeen alkaa taas vanha mutkainen ratalinjaus. Rata kiertää rannikolle Kokkolaan seuraten Valtatie 8:aa ja palaa sen jälkeen takaisin sisämaahan. Oulaisten jälkeinen ratalinjaus on taas suorempi ja rata kohtaa ennen Oulua Limingassa taas Valtatie 8:n.


title: Pähkinäsaaren rauha

text: Pähkinäsaaren rauhassa sovitun rajan linjasta on useita erilaisia tulkintoja. Kiistaton on vain rajalinjan eteläisin osa, joka ulottui Viipurin itä- ja pohjoispuolelta Saimaan etelärannalle. Useimmin toistetun tulkinnan mukaan raja jatkui sieltä nykyisen Savon ja Keski-Suomen halki päättyen lopulta Pohjanlahteen Pattijoella Raahen pohjoispuolella. Toisaalta rajan pohjoispää on todettu ainoastaan sanamuodolla "mereen pohjoisessa" ("norr i haffvet)", mikä voi tarkoittaa Pohjanlahden sijaan myös Jäämerta.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Myöskään kasvikunnassa napapiiri ei määritä mitään äkillisiä muutoksia. Napapiiriä voisi yrittää pitää metsärajan määritteenä, mutta käytännössä metsäraja on monin paikoin vaikeasti hahmotettavissa. Esimerkiksi Pohjois-Venäjällä muutos havumetsästä puuttomaksi tundraksi tapahtuu vähitellen 300 kilometriä leveällä alueella. Toisaalta vuoristoalueilla ja tuntureilla korkeus määrittelee puiden kasvuedellytykset. Puuraja sijaitsee suunnilleen siellä, missä kesän lämpimimmän kuukauden +10 °C:een isotermi sijaitsee. Sekä puuraja että tämä 10 °C isotermi poikkeavat napapiiristä. Arktinen neuvosto päätyi kasvi- ja eläintutkimuksissaan käyttää napa-alueilleen napapiiristä molempiin suuntiin poikkeavaa CAFF-rajaa (Conservation of Arctic Flora and Fauna).


title: Rovaniemi

text: Rovaniemi () on Suomen kaupunki ja entisen Lapin läänin pääkaupunki, joka sijaitsee napapiirin tuntumassa Kemijoen ja Ounasjoen yhtymäkohdassa Lapin maakunnassa. Se on maakuntakeskus, yliopistokaupunki ja alueensa kaupan, hallinnon ja koulutuksen keskus sekä urheilu- ja kulttuurikaupunki. Rovaniemi erotettiin kauppalaksi Rovaniemen maalaiskunnasta vuonna 1929 ja vuonna 1960 Rovaniemen kauppalasta tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä niin sanotusta uudesta kaupungista. Rovaniemen maalaiskunnan kanssa vuoden 2006 alussa yhdistynyt Rovaniemi on Suomen 17. suurin kaupunki väestömäärältään (vuonna 2017), mutta Suomen sekä Euroopan suurin pinta-alaltaan. Kaupunki on myös Pohjois-Suomen toiseksi suurin kaupunki väkiluvultaan Oulun jälkeen. Rovaniemi on ollut Suomen pohjoisin kaupunki vuoden 2006 kuntaliitoksesta lähtien, jossa Rovaniemeen yhdistettiin Rovaniemen maalaiskunta.


title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Kalifornian kuvernööri on Kalifornian hallinnon päämies ja Kalifornian asevoimien ylipäällikkö. Kuvernöörillä on velvollisuus valvoa osavaltion lakeja ja valta vahvistaa uudet lait. Lisäksi kuvernöörillä on veto-oikeus Kalifornian uusiin lakiesityksiin. Kuvernööri valitaan neljän vuoden välein kansanäänestyksellä. Vuonna 1990 hyväksytyn lakiehdotuksen mukaisesti kuvernööri voi olla virassaan korkeintaan kaksi kautta. Kuvernöörit astuvat virkaan ensimmäisenä maanantaina tammikuun 1. päivän jälkeen. Kuvernöörin on oltava Yhdysvaltain kansalainen sekä äänioikeutettu.


title: Kalifornian kuvernööri

text: Vuonna 1990 hyväksytyn lakiehdotuksen mukaisesti kuvernööri voi olla virassaan korkeintaan kaksi kautta. Kuvernöörit astuvat virkaan ensimmäisenä maanantaina tammikuun 1. päivän jälkeen. Kuvernöörin on oltava Yhdysvaltain kansalainen sekä äänioikeutettu.


title: Yhdysvaltain presidentti

text:
Yhdysvaltain presidentin tehtävä antaa laajat valtuudet. Perustuslain mukaan presidentin tulee ”huolehtia lakien panemisesta täytäntöön”. Tämän vastuun kantamiseksi presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä – noin neljän miljoonan ihmisen kokoista hallintoa, johon siviilihallinnon lisäksi kuuluu yli miljoona aktiivipalveluksessa olevaa sotilashenkilöä. Presidentti asettaa virkakautensa aikana noin 6 000 henkilöä. Hänellä on myös veto-oikeus kongressin säätämiin lakeihin, muttei oikeutta tehdä omia lakiesityksiä eikä kongressin hajotusoikeutta.
Yhdysvaltain perustuslain artikla 2, 1. momentti asettaa seuraavat edellytykset tehtävään:


title: Lääninhallitus

text: Lääninsihteerin ja lääninkamreerin nimitti virkaan valtioneuvosto, ja virkaa haettiin 56 päivän hakuajalla maaherranvirastolta valtioneuvostolle asetetulla hakemuksella. Varalääninsihteerin ja varalääninkamreerin nimitti valtioneuvosto maaherran tekemän ehdotuksen ja puoltolauseen pohjalta. Valtioneuvosto nimitti myös lääninrahastonhoitajan, lääninkirjurin, kruununvoudin ja henkikirjurin 14 päivän hakemusajalla. Muut lääninhallituksen virkailijat määräsi toimiinsa maaherra 30 päivän hakemusajalla.


title: Kalifornian kuvernööri

text: Kalifornian kuvernööri () on Kalifornian hallinnon päämies ja Kalifornian asevoimien ylipäällikkö. Kuvernöörillä on velvollisuus valvoa osavaltion lakeja ja valta vahvistaa uudet lait. Lisäksi kuvernöörillä on veto-oikeus Kalifornian uusiin lakiesityksiin. Kuvernööri valitaan neljän vuoden välein kansanäänestyksellä. Kalifornian kuvernöörillä ei ole lainkaan virka-asuntoa. Kuvernöörin palkka on nykyisin 173 987 dollaria kaudelta, joskin kuvernööriksi haluavan tulee käyttää kymmeniä, ellei jopa satoja miljoonia dollareita kampanjointiinsa. Vaikka joidenkin arvioiden mukaan 2011 virkaan astuva kuvernööri olisi saattanut joutua käyttämään jopa 200 miljoonaa dollaria kampanjointiinsa, käytti vaaleissa Brownille hävinnyt Meg Whitman todellisuudessa "vain" noin 130 miljoonaa dollaria.


title: Sui Wendi

text: Sui Wendin hallituskaudella palautettiin voimaan Han-dynastian aikainen käytäntö, jonka mukaan valtion virkamiehet valittiin tutkintojen perusteella; välillä monet virat olivat muuttuneet perinnöllisiksi. Hän määräsi myös, etteivät maakuntien kuvernöörit saaneet toimia virassa kotimaakunnassaan. Tällä pyrittiin välttämään suosikkijärjestelmän muodostumista ja myös sitä, että kuvernöörit saisivat keisarikunnassa liian mahtavan aseman. Sui Wendi suosi buddhalaisuutta Kiinan pitkäaikaisen valtionuskonnon kungfutselaisuuden sijasta.


title: Seurakuntapastori

text: Seurakuntapastorin viran tehtävät eivät välttämättä nykyään eroa kappalaisen viran tehtävistä. Merkittävin ero on virkoihin vaadittavassa vähimmäispätevyydessä. Seurakuntapastorin virkaan voi hakea myös teologian maisteri, jolla ei ole pappisvihkimystä. Valituksi tultuaan tuomiokapituli lyhyen ordinaatiokoulutuksen jälkeen vihkii hakijan papiksi. Sen sijaan kappalaisen virkaan voi hakea vain kokenut pappi, joka on seurakuntapastorin työn ohessa suorittanut kappalaisen viran pätevöitymisopintoina "pastoraalitutkinnon" . Yleensä sen suorittamiseen seurakuntapastorin työn ohessa menee noin neljä vuotta.


title: Raritanit

text: Kuvernööri Willem Klieftin aikakausi silloisessa virassaan saavutti loppunsa vuonna 1647. Hän oli koko toimikautensa ajan ollut epäsuosittu ja hänen eroaan vaadittiin julkisesti. Lopulta Hollannista annettiinkin määräys toteuttaa suuren enemmistön toive ja siirtää Kieft pois kuvernöörin tehtävistään. Peter Stuyvesantin astuessa Kieftin seuraajaksi henkäisi koko siirtokunta helpottuneena.


title: Valtakunnansovittelija

text: Valtakunnansovittelijan nimittää tehtäväänsä valtioneuvosto neljäksi vuodeksi kerrallaan. Viran kelpoisuusvaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto ja hyvä työlainsäädännön ja työmarkkinoiden toiminnan tuntemus. Valtakunnansovittelijan toimiston muut työntekijät ottaa tehtäviinsä valtakunnansovittelija. Kolmeksi vuodeksi kerrallaan valittavat sovittelijat määrää tehtäviinsä valtioneuvosto valtakunnansovittelijan esityksestä. Sovittelulautakunnan asettaa ja sen jäsenet määrää työ- ja elinkeinoministeriö.


title: Malakka (osavaltio)

text: Muista Länsi-Malesian osavaltioista poiketen Malakka ja Penang eivät ole sulttaanin johtamia osavaltioita, vaan osavaltion päämiehenä toimii kuvernööri, "Yang di-Pertua Negeri". Maan kuningas nimittää kuvernöörit virkoihinsa. Kuvernööri vastaa muiden osavaltioiden sulttaania ja hänen roolinsa on lähinnä seremoniallinen. Kuvernöörit eivät myöskään toimi sulttaanien tavoin maan kuninkaan virassa. Käytännön poliittista valtaa käyttää osavaltion pääministeri "Menteri Besar".


title: Levi

text: Levi tunnetaan Levin matkailukeskuksesta, joka on Suomen suurin talviurheilukeskus. Levillä on 43 pituudeltaan ja vaativuudeltaan vaihtelevaa laskettelurinnettä ja Suomen suurin hiihtokoulu. Levillä on myös kaksi Suomen kolmesta gondolihissistä. Laskettelun lisäksi Levillä on monipuoliset mahdollisuudet harrastaa muun muassa maastohiihtoa, moottorikelkkailua ja koiravaljakkoajelua. Levi vetää matkailijoita puoleensa myös kesällä, jolloin Levillä voi harrastaa muun muassa vaellusta, pyöräilyä, kalastusta ja golfia. Vuosittain Levillä käy noin 600 000 matkailijaa.


title: Ranska

text: Palvelusektori on kasvanut nopeasti, ja useimmat uudet työpaikat ovat viime vuosina syntyneet sinne. Ranskassa käy vuosittain yli matkailijaa, ja se on maailman suosituin matkailumaa. Pelkästään Eiffel-tornissa käy vuosittain 5,6 miljoonaa matkailijaa. Maassa on yleisölle avoinna ja . Suosituimpia vierailukohteita ovat Bretagne, Dordogne ja Ranskan Riviera sekä muu Provence, ja monet matkailijat käyvät myös Pariisissa.


title: Sylt

text: Syltillä käy vuosittain lähes miljoona matkailijaa, jotka yöpyvät saarella keskimäärin runsaan viikon ajan. Matkailijat ovat lähes pelkästään saksalaisia, sillä ulkomaalaisten osuus yöpymisistä on vain noin yksi prosentti.


title: Tommi Liimatta

text:
Liimatta on ylioppilas Lyseonpuiston lukiosta. Hän on opiskellut sarjakuvataidetta Rovalan kansanopistossa.
4. kesäkuuta 2014 - 6. elokuuta 2014 Liimatalla oli kerran viikossa 58 minuutin ohjelma Yle Puheessa. Ohjelmien otsikkoja olivat muun muassa "Ei ole mitään niin maalaista kuin henkilöauton omistaminen", "Keskiolut", "Kun mies sairastaa, se menee niin heikoksi", "Miehen teenjuonti on epäilyttävää", "Hiljainen tieto" ja "CD-boxit ovat pappojen hankintoja". Liimatan radiomonologien sarja jatkui jouluna 2014. Tuolloin lähetettiin kolme uutta jaksoa, joista kunkin aiheena oli yksi joulun pyhäpäivä.


title: Badaling

text: Badaling on Kiinan muurin ruuhkaisin osa. Vuosittain siellä käy miljoonia matkailijoita. Kiinalaiset matkailijat ruuhkauttavat muurin erityisesti kansallisina lomapäivinä lokakuun alussa (1.-7.10.) ja toukokuun alussa (1.-3.5.). Myös kiinalaisten nuorten loma-aikaan heinä-elokuussa muurilla on vilkasta. Badalingin muuriin tutustumiseen vaadittava lippu sisältää pääsyn myös Kiinan muurin museoon ().


title: Lea Laven

text: Naantalissa Lea Laven on asunut vuodesta 1983 saakka. Laven valittiin vuoden 1991 Unikeoksi Naantalissa. 1980-luku oli hiljaisempaa aikaa, mutta 1999 Laven uusi Syksyn sävelen voiton kappaleella "Nyt kun oot mennyt". Laven on ainoa naisartisti, joka pystyi voittamaan kilpailun kahteen kertaan. Kilpailun painoarvo oli kuitenkin laskenut eikä vaikutus keikkarintamalle ollut yhtä dramaattinen kuin kaksikymmentä vuotta aiemmin. Suosio ei kuitenkaan hiipunut ja vuonna 2000 Laven osallistui Katri Helenan, Marion Rungin ja Paula Koivuniemen kanssa Leidit lavalla -konserttikierueelle, joka veti jäähallit täyteen yleisöä. "Leidit lavalla oli suuren suuri ja upea tapahtuma. Isoin projekti missä olen ollut mukana. Hieno kokemus. Yleisöä oli paljon, ja meillä laulajilla oli keskenämme hirveän kivaa", kommentoi Laven kiertuetta.


title: Luvia

text: Luvian Nuorisoseura ry. on tuottanut vuodesta 2001 lähtien vuosittain täysimittaisia musikaaleja seurojentalo Tasalassa: "Sound of Music", "My Fair Lady", "Viulunsoittaja katolla", "Grease", "Piukat paikat", "West Side Story", "Myrskyluodon Maija", "Peter Pan", "Enkeleitä Broadwaylla" ja "Evita". Vuoden 2007 tuotantoa Myrskyluodon Maijaa esitettiin heinäkuussa 2007 myös Oura-oopperan lavalla Merikarvian Krookassa. Luvian Nuorisoseura ry:n musikaalien musiikkia ovat olleet johtamassa Juha Järvinen kolme kertaa, Eeva Kontu kolme kertaa, Anu Lainio kerran ja Ismo Rinne kaksi kertaa. Kuusi ensimmäistä musikaalia ohjasi yliopettaja Kyllikki Staff. Hänen jälkeensä ohjaajana jatkoi kahden musikaalin verran Ari-Pekka Söderdahl. Kyllikki Staff palasi ohjaajaksi syksyllä 2008 työstämään musikaalia "Enkeleitä Broadwaylla" esitettäväksi vuoden 2009 alussa.


title: Capri

text: Caprilla käy vuosittain yli 400 000 matkailijaa. Saari on tullut tunnetuksi rikkaiden ja kuuluisien lomapaikkana; näihin ovat kuuluneet Aristoteles Onassis, Brigitte Bardot, Sophia Loren, Graham Greene, Harrison Ford ja Naomi Campbell. Turistikausi kestää toukokuusta syyskuuhun, monet ravintolat ja hotellit ovat suljettuja talven ajan.


title: Navigointi

text: Liitolla on tutkintojärjestelmä, joka koostuu kolmesta tutkinnosta: 1) saaristolaivuri-, 2) rannikkolaivuri- ja 3) avomerilaivuri. Kaksi alinta astetta käsittävät matemaattista ja maantieteellistä merenkulkuoppia sekä meriteiden sääntöjä. Kunkin asteen voi suorittaa noin neljässä kuukaudessa. Tutkintoja järjestetään kaksi kertaa vuodessa, samaan aikaan kaikkialla Suomessa. Ylin tutkinto eli avomerilaivuri kestää koko talven ja sen tutkintoja on kerran vuodessa eli keväällä. Tutkinnot on nykyään suoritettava porrastetusti, vielä 1980-luvulla saattoi rannikkolaivurin suorittaa suoraan. Kaikilla kolmella asteella on oma pätevyysviirinsä ja tunnuksensa. Tutkintoja on pidetty säännöllisesti ajan tasalla. Esimerkiksi radiosuuntiminen poistui rannikkolaivurien opetuksesta kun meriradiomajakat poistuivat käytöstä. Tilalle tuli vuorovesinavigoinnin perusteet. Liiton järjestämä rannikkonavigoinnin tutkinto hyväksytään näyttönä teoriaosaamisesta kansainvälistä huviveneenkuljettajankirjaa varten.


title: Hayes (joki)

text: Joella käy vuosittain lukuisia matkailijoita melonnan, erämaavaelluksen ja urheilukalastuksen merkeissä ja ihailemassa koskematonta luontoa ja historiallisia nähtävyyksiä. Joen varrelle on rakennettu useita matkailukyliä, ja York Factory ja Norway House on suojeltu historiallisesti merkittävinä rakennusperintökohteina. Kaivosyhtiöt tutkivat mahdollisuuksia hyödyntää alueen mineraalivaroja, joista lupaavimmiksi ovat osoittautuneet vihreäkivi ja timantit.


title: Jasser Arafat

text: Jasser Arafat (arab.: ياسر عرفات) (arab.: محمد ياسر عبد الرحمن عبد الرؤوف عرفات القدوة الحسيني, ʿArafāt, Yāsir, koko nimeltään Mohammed Yasser Abdel Rahman Abdel Raouf Arafat al-Qudwa al-Husseini, tunnettiin myös nimellä Abu Ammar (arab.أبو عمار ), s. luult. 4. elokuuta tai 24. elokuuta 1929 Kairo, Egypti – 11. marraskuuta 2004 Clamart, Ranska) oli palestiinalaisten palestiinalaishallinnon johtaja vuodesta 1993. Hänet valittiin presidentiksi vaaleilla 1996 ja hän hoiti virkaa kuolemaansa asti. Arafat oli myös Palestiinan vapautusrintaman PLO:n puheenjohtaja ja Fatahin johtaja. Arafatille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1994.


title: Jasser Arafat

text: Arafat oli seitsenlapsisen perheen viides lapsi. Hänen synnyinpaikastaan ja ajastaan on epävarmuutta. Arafatin on sanottu syntyneen Jerusalemissa ja Gazassa 4. elokuuta 1929. Hän on saanut Kairossa 24. elokuuta 1929 päivätyn syntymätodistuksen.


title: Jasser Arafat

text: Jasser Arafat vieraili Suomessa ensimmäisen kerran tammikuussa 1989. Virallisena kutsujana oli Suomen hallitus ja vierailun isäntänä oli silloinen ulkoministeri Kalevi Sorsa. Kaksipäiväisen käyntinsä aikana Arafat tapasi myös muiden muassa presidentti Mauno Koiviston, pääministeri Harri Holkerin ja arkkipiispa John Vikströmin sekä Helsinkiin saapuneen Ruotsin ulkoministeriön edustajan. Vierailun aikana käytyjen keskustelujen pääaiheena oli Lähi-idän rauhanprosessi, ja Arafat sanoi itsenäisen Palestiinan valtion syntymisen olevan lähempänä kuin koskaan, "vain kivenheiton päässä". Turvatoimet Arafatin vierailun aikana olivat massiivisimmat sitten vuoden 1975 ETY-kokouksen, mihin kuului se, että vierailun ohjelmasta annettiin etukäteen vain niukasti tietoja.


title: Suha Arafat

text: Suha tapasi Jasser Arafatin ensimmäistä kertaa vuonna 1985. Kun Arafat oli vierailulla Ranskassa vuonna 1989 Suha oli Arafatin tulkkina. Ennen kuin Arafat lähti hän pyysi Suhaa tulemaan Tunisiin, jossa oli PLO:n päämaja. Suha meni naimisiin Arafatin kanssa 17. heinäkuuta 1990, jolloin hän oli 27- ja Arafat 61-vuotias. Suha on kreikkalaiskatolinen eikä ole kääntynyt islamiin. Suhalla ja Arafatilla on yksi lapsi, tytär Zahwa, joka syntyi 24. heinäkuuta 1995 Neuilly-sur-Seinessä Ranskassa. Helmikuussa 2004 Ranskassa alkoi tutkimus, koska Suhan pankkitilille oli tullut iso summa rahaa. Israel väitti rahan tulleen Al-Aksan marttyyrien prikaateilta.


title: Jasser Arafat

text: Arafatin isä oli palestiinalainen kauppias. Hänen äitinsä kuoli hänen ollessaan viisivuotias ja hän eli sukulaistensa luona Kairossa ja Jerusalemissa. Hän opiskeli kuningas Faud I:n yliopistossa Kairossa (nyt Kairon yliopisto). Arafatista tuli nationalisti vuoteen 1946 mennessä ja hän hankki aseita Kairossa toimitettavaksi Palestiinaan arabipuolelle. Vuoden 1948 Israelin itsenäisyyden alkaessa Arafat lähti yliopistosta ja pyrki Palestiinaan. Egyptin joukot eivät kuitenkaan sallineet huonosti varustettujen partisaanien pääsyä sota-alueelle ja joukko riisuttiin aseista ja käännytettiin takaisin. Yliopistossa Arafat liittyi muslimien veljesjärjestöön ja toimi palestiinalaisopiskelijoiden järjestön johdossa 1952–1956. Hän valmistui insinööriksi ja taisteli Suezin kriisissä Egyptin armeijan vänrikkinä.


title: Jasser Arafat

text: 20. tammikuuta 1996 Arafat valittiin palestiinalaishallinnon presidentiksi (ra'is) 87 % ääntenenemmistöllä, vastaehdokkaanaan Samiha Khalil. Vaaleja pidettiin laillisina ja tasapuolisina, mutta useat oppositioryhmät eivät olleet asettaneet omia ehdokkaitaan. Seuraavat vaalit oli määrä pitää tammikuussa 2002, mutta ne on lykätty Israelin puolustusvoimien hyökkäyksien ja Gazan ja Länsirannan liikkumarajoitusten vuoksi.


title: Jasser Arafat

text: Vuoden 1989 jälkeen Arafat vieraili Suomessa vielä useita kertoja, mutta hänen myöhemmät käyntinsä eivät enää herättäneet samanlaista huomiota. Pikakäynnillään Helsingissä maaliskuussa 1999 Arafat tapasi silloin Suomessa valtiovierailulla olleen Etelä-Afrikan presidentin Nelson Mandelan. Viimeiseksi jääneen vierailunsa Suomeen Arafat teki elokuussa 2000, jolloin hän keskusteli muiden muassa presidentti Tarja Halosen ja ulkoministeri Erkki Tuomiojan kanssa.


title: Jasser Arafat

text:
Israel piti Arafatia vankina päämajassaan Ramallahissa joulukuusta 2001 alkaen, julistaen että palaaminen on mahdotonta mikäli hän poistuu. Pääministeri Sharon vihjasi useita kertoja mahdollisuudesta murhata Arafat.
Israelin ja Yhdysvaltain syytettyä palestiinalaishallintoa korruptiosta Arafat ilmoitti toukokuussa 2002 järjestävänsä presidentin- ja parlamenttivaalit palestiinalaisalueilla vuoden 2003 alkupuolella. Islamilaisiin äärijärjestöihin kuuluneet terroristit tekivät useita itsemurhaiskuja israelilaisia vastaan kevään 2002 aikana. Niiden vuoksi Israelin hallitus aloitti kesäkuussa 2002 osittain sähköistetyn, noin sata kilometriä pitkän ns. turva-aidan rakentamisen Jordanin länsirannalle tarkoituksenaan estää itsemurhapommittajien pääsy Israelin puolelle. Arafat piti aidan rakentamista rasismin osoituksena ja vertasi sitä Etelä-Afrikassa aikoinaan harjoitettuun apartheid-politiikkaan. Pian tämän jälkeen Yhdysvaltain presidentti George W. Bush ilmoitti Lähi-idän tilannetta käsitelleessä puheessaan – Arafatia nimeltä mainitsematta – Yhdysvaltain tukevan väliaikaisen Palestiinan valtion luomista vain, mikäli palestiinalaisten johtajisto vaihtuu.


title: Jasser Arafat

text: Vuonna 1968 Israelin puolustusvoimat hyökkäsi Fatahia vastaan jordanialaisessa Al-Karamehin kylässä. Taistelussa kuoli 150 palestiinalaississiä ja 29 Israelin sotilasta. Tappiosta huolimatta taistelua pidetään voittona Fatahille ja Israel joutui perääntymään. 1960-luvun lopussa Fatah sai Palestiinan vapautusjärjestön johtopaikat ja Arafat nimettiin PLO:n johtoon 3. helmikuuta 1969 Kairossa. Arafatista tuli Palestiinan joukkojen ylipäällikkö 1971 ja PLO:n poliittisen osaston johtaja 1973.


title: Jasser Arafat

text: Arafatin terveyden heikentyessä lokakuussa 2004 Israel salli hänen poistua lääkärinhoitoa varten. Arafat menetti tajuntansa 27. lokakuuta kymmeneksi minuutiksi. Hänet lennätettiin 29. lokakuuta Pariisiin lähelle Clamartiin Percyn sotilassairaalaan. Sairauden laatu ei ollut tiedossa. Huhut leukemiasta sairaala kiisti. Arafatin väitettiin kärsivän aivoverenvuodosta. Sairaalan mukaan Arafat vajosi 3. marraskuuta koomaan. Palestiinalaishallinnon edustajia saapui 8. marraskuuta tapaamaan Arafatia. Arafatin vaimo Suha Arafat aiheutti skandaalin väittämällä palestiinalaishallinnon "yrittävän haudata Arafatin elävältä".


title: Sukupuoli

text: Geneettisessä sukupuolen määräytymisessä yksilön perimät geenit määräävät sen sukupuolen. Geneettinen sukupuolen määräytyminen on yleensä epäsuhtaisesti riippuvaista niistä perityistä sukupuolikromosomeista, jotka määräävät organismin sukupuolen. Näissä tapauksissa sukupuolen määrää jonkin tietyn sukupuolikromosomin läsnäolo tai sen puuttuminen tai sukupuolikromosomien lukumäärä. Koska geneettinen sukupuolen määräytyminen johtuu kromosomeista, tuloksena on yleensä yhtä paljon koiras- ja naaraspuolisia yksilöitä. Ihmisillä ja muilla nisäkkäillä on XY-kromosomeista riippuvainen sukupuolen määräytymisjärjestelmä: tässä tapauksessa Y-kromosomi sisältää SRY-geenin (Sex-determining Region Y), joka laukaisee organismin kehittymisen koiraspuoliseksi eli kivesten kehittymisen ja testosteronin tuotannon. Muussa tapauksessa (myös silloin, kun organismilla esiintyy XY-kromosomit mutta sen SRY-geeni on puuttuva tai toimimaton) organismi kehittyy naaraspuoliseksi. Yksilölle voi kehittyä koirassukupuolen sukurauhaset myös siinä tapauksessa, että tältä puuttuu Y-kromosomi, mikäli toimiva SRY-geeni kuitenkin esiintyy. Nämä tapaukset johtuvat tekijäinvaihdunnasta (crossing-over) sukupuolikromosomeissa. Ihmisellä sukupuolen määräävät primääriset sukupuoliominaisuudet eli viisi syntymän hetkellä läsnä olevaa ominaisuutta: Y-kromosomi tai sen puuttuminen, sukurauhasten tyyppi, sukupuolihormonit sekä sisäiset ja ulkoiset sukupuolielimet.


title: Ihmisen sukupuoli

text: Mm. länsimaissa ihmisen kuten sukupuoliin jakauvien eläinlajienkin sukupuolia on sosiaalisessakin mielessä kaksi (samoin kuin biologisesti), mutta tunnetaan myös ihmisyhteisöjä, joissa sosiaalisia sukupuolia on useampia. Näissä yhteiskunnissa täysikasvuiset henkilöt, joiden ei katsota olevan miehiä eikä naisia, ovat yleensä geneettisesti miespuolisia henkilöitä, jotka on tehty lisääntymiskyvyttömiksi ja jotka ovat omaksuneet miessukupuolelle epäominaisia käyttäytymispiirteitä. Intiassa kutsutaan nimellä "hijra" henkilöä, joka esiintyy yhteiskunnassa naisena, vaikka on sukupuoleltaan luokiteltu syntyessään mieheksi. On myös kulttuureita, joissa miessukupuoli jakaantuu kahteen sosiaaliseen sukupuoleen. Näistä toinen saattaa olla maskuliininen ja toinen feminiinisempi.


title: Naistutkimuksen kritiikki

text: Hankamäki vetoaa hermeneutikko Lauri Rauhalan jaotteluun ihmisen kehollisen, tajunnallisen ja situationaalisen todellistumistavan välillä. Sukupuolta voidaan tutkia luontevimmin kehollisella eksistenssitasolla, jolloin se osoittautuu sekä empiirisesti (eli biologisesti) että fenomenologisten havaintojen tasolla (eli fenotyyppisesti) kaksiarvoiseksi. Myös tajunnallisella eli ihmisen kuvittelukyvyn tasolla kaksiarvoinen sukupuoliero on keskeinen lähtökohta, sillä ihmisen seksuaaliset yllykkeet edellyttävät sukupuolen. Seksuaalista käyttäytymistä puolestaan voidaan tarkastella situationaalisella tematisaatiotasolla (esimerkiksi sosiaalisena ilmiönä), mutta tällöinkin kanssakäymisen lähtökohdaksi pitäisi tunnustaa sukupuolieron kaksiarvoisuus, sillä se on arkielämän uskottava lähtökohta. Sen enempää heteroiden kuin homojenkaan elämän tutkimista ja tulkintaa ei pitäisi alistaa queer-teoreetikoiden ja transgenderistien näkökulmasta tapahtuvalle biologisen sukupuolen kiistämisyritykselle. Hankamäen mielestä queer-teoreetikot ja suuri osa naistutkijoista ovat muodostaneet eräänlaisen tiedepoliittisen puolueen, jonka avulla he pyrkivät käyttämään joukkovoimaa ja luomaan kuvitelman tieteellisestä vaikutusvallasta.


title: Ihmisen sukupuoli

text: Sukupuoli-identiteetin ja sukupuoliroolin (eli sosiaalisen sukupuolen) ero ilmenee esimerkiksi ihmisillä, jotka kokevat olevansa toista sukupuolta, kuin heidän kehonsa (lääk. transsukupuoli), erotettuna ihmisistä, jotka ilmentävät pukeutumisella sukupuolensa feminiinistä tai maskuliinista puoltaan (lääk. transvestismi). Pukeutumisen avulla ihminen voi ilmentää kuuluvansa sosiaalisen sukupuolen tasolla toiseen sukupuoleen, kuin hänen yhteisön kautta oletettu sukupuolensa on (kts. myös drag queen, drag king). Sukupuolen ristiriitaa kokevat haluavat kuitenkin elää pysyvästi toisessa sukupuolen roolissa ja tähän liittyy usein myös kehodysforia.


title: Sukupuoli

text: Sukupuoli on biologiassa suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä anatominen ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat yleensä jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin (hedelmöityvä) ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin (hedelmöittävä). Ihmisellä hedelmöittyvä sukupuoli ovat naiset ja hedelmöittävä sukupuoli miehet.


title: Ihmisen sukupuoli

text: Autistiset ihmiset kokevat tavanomaiset sukupuoliroolit itselleen usein epäluonteviksi ja keinotekoisiksi. Kaksikymmentä prosenttia vuonna 2012 suoritetun kansainvälisen kyselyn naisvastaajista ilmoittikin kokevansa itsensä muuksi kuin biologisen sukupuolensa edustajaksi. Lisäksi havaittiin, että epätyypillinen sukupuoli-identiteetti korreloi positiivisesti henkilön autististen piirteiden kanssa etenkin naisilla.


title: Sukupuoli ja psykologia

text: Keskeinen kysymys sukupuolieroissa on, missä määrin sukupuolien väliset erot ovat tulosta biologisesta ja missä määrin taas sosiaalisesta sukupuolesta. Asiaa on vaikeaa tutkia, sillä sosiaalinen sukupuoli vaikuttaa välttämättä siihen, millaisia ihmisistä tulee. Koulujen psykologian ja biologian oppikirjoissa on perinteisesti mainittu, että naiset ovat miehiä tunteellisempia, koska heidän aivopuoliskonsa yhdistävä kappale (aivokurkiainen) on suurempi kuin miehillä. Tämä näkemys on kuitenkin kiistanalainen.


title: Unisex

text: Englanninkielinen maailma on perinteisesti jakanut käsitteen sukupuoli kahteen osaan, fyysiseen sukupuoleen ("sex") sekä henkiseen sukupuoleen ("gender"), joka kuvaa enemmänkin ihmisen omaa kokemusta omasta sukupuolesta. Henkisen sukupuolen kohdalla on totuttu käyttämään termejä maskuliininen ja feminiininen kuvaamaan mies- ja naissukupuoliroolin eroa. Näin ajateltuna ihmisellä on siis kaksi sukupuolta, jotka voivat olla ristiriidassa keskenään, henkinen ja fyysinen. Uniseksuaalisuuden ideaan kuuluu kuitenkin, että kehojemme jakautuminen kahteen sukupuoleen on hämännyt ihmistä ajattelemaan, että henkisiäkin sukupuolia olisi kaksi. Uniseksuaalisuudella viitataan nimenomaan siihen, että henkisiä sukupuolia on vain yksi unisex-sukupuoli, joka persoonan kasvun myötä ottaa myös lopullisen muotonsa.


title: Sukupuolittuneisuus suomen kielessä

text:
Nykysuomen sanakirjassa enemmänkin sääntönä kuin poikkeuksena olleet geneeriset käsitteet ovat merkitykseltään kaventuneet. Enää esimerkiksi "Kielitoimiston sanakirjassa" "liikemiestä" ei määritellä liikealalla toimivaksi ihmiseksi, vaan liikealalla toimivaksi mieheksi. Näin mies ihmisen mittapuuna häviää. Vastaavasti sanakirjaan on tuotu vastinparit tällaisille sanoille.
Euroopan neuvosto kannustaa jäsenmaidensa valtioita edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa myös kielen tasolla ja edesauttamaan naissukupuolen näkymistä kielessä samoin kuin miessukupuolen. Kielilautakunta onkin siksi antanut suosituksen, jonka mukaan muun muassa ammattinimikkeitä pitäisi neutraalistaa kuten vaikkapa muuttaa "edusmies edustajaksi". Sanonnat sen sijaan elävät kielen käyttäjien suussa omaa elämäänsä, ja ne muuntuvat jos ovat muuntuakseen. Suositukset pyrkivät yleispäteviin ja perusteltuihin näkemyksiin.


title: Sukupuolen määrittäminen

text: Sukupuolen määrittämisellä tarkoitetaan vastasyntyneen lapsen sukupuolen päättelemistä kehon ulkoisten tuntomerkkien, yleensä sukupuolielinten perusteella. Biologiassa ratkaiseva erottelu sukupuolien välillä tehdään sukusolun perusteella, eli onko sukusolu munasolu vai siittiösolu. Munasolut sisältävät muodostuvalle alkiolle välttämätöntä ravintoa ja entsyymejä, kun taas siittiösolu vain kantaa isän perimän ja käynnistää alkionmuodostumisen.


title: Espoo

text: Espoon maapinta-alasta oli vuoden 2004 lopussa kaavoitettuna hieman vajaa kolmannes. Espoossa on kaupungiksi varsin paljon metsää. Kaavoitetulla alueella metsää on noin 2 000 ha, ja lisäksi on kaavoittamattomat metsäalueet. Espoon pohjoisosissa on useita järviä, joista suurimmat ovat Bodominjärvi, Nuuksion Pitkäjärvi, Pitkäjärvi, Loojärvi, Velskolan Pitkäjärvi, Saarijärvi, Matalajärvi, Siikajärvi ja Lippajärvi. Kaikkiaan Espoossa on 71 järveä.


title: Ilves

text: Kanta on pienentynyt vuoden 2014 tasosta, jolloin se oli suurimmillaan, noin 2 800 yksilöä. Siihen asti kanta kasvoi ja oli noussut yhdeksi Euroopan maiden vahvimmista. Runsastumisen syinä ovat olleet vuonna 1962 tapahtunut osittainen rauhoitus ja vuonna 1968 koko Suomessa ilveksen metsästyksen muuttuminen erikoisluvanvaraiseksi, ilvesten vaeltaminen Venäjältä ja Ruotsista, metsästyksen väheneminen ja jossain määrin myös ravintoeläinten, kuten valkohäntäpeurojen ja metsäkauriiden, runsastuminen. Lisäksi Hämeen Pirkanmaalle siirtoistutettiin muutamia ilveksiä Itä-Suomesta 1980-luvulla. 2000-luvun voimakkaan kannan kasvun on mahdollistanut kaatolupien vähäinen määrä ja Etelä-Suomessa hyvä ravintotilanne. Etenkin valkohäntäpeuran ja metsäkauriin pyydystys saaliiksi on mahdollistanut pentueiden säilymisen hengissä.Ilveksen ruumiin pituus on noin 70–140 senttimetriä ja häntä 15–25 senttimetriä. Aikuisen ilveksen ruumis on pitkulainen ja pennun vartalo lyhyempi, kuutionmuotoinen.


title: Lumi

text: Kaiken kaikkiaan keskitalvella 49 % pohjoisen pallonpuoliskon maanpinnasta on yleensä lumen peitossa, mutta ilmaston lämpeneminen on saanut lumipeitteisen alueen pienenemään jo 7,5 % vuosien 1922 ja 2005 välillä. Satelliittihavainnoilla on voitu osoittaa lumen määrän vähentyneen pohjoisella pallonpuoliskolla vuosien 1966 ja 2005 välillä. Väheneminen on ollut voimakkainta keväällä ja kesällä. Se vähentää heijastumista, mikä taas kiihdyttää lämpenemistä. On arvioitu, että lumipeite vähenee Suomessa ilmastonmuutoksen vuoksi etenkin etelässä ja alku- ja lopputalvesta, mutta keskitalvella ja pohjoisessa muutos ei ole niin suuri. Keski-Suomessa lumimäärän arvioidaan olevan 2050-luvulla noin 70 % vuosien 1971–2000 keskiarvosta. Mikäli kasvihuonekaasujen päästöt jatkavat nykyistä kasvuaan, vuosisadan lopulla Suomessa olisi lunta vain noin 30 % nykyisestä. Samaan aikaan lumen määrän ennustetaan lisääntyvän niillä alueilla, missä nykyisin sademäärät jäävät vähäisiksi kylmyyden vuoksi. Lumipeitteen lisääntyminen ja väheneminen seurailee suunnilleen rajaa, jolla nykyilmastossa maaliskuun keskilämpötila on -20 °C. Lumen määrä lisääntyy siis lähinnä Pohjois-Amerikan ja Euraasian koillisosissa eli Alaskassa ja Siperiassa.


title: Eino-myrsky

text: Aamuyöllä 17. marraskuuta 2013 läntisillä merialueilla saavutettiin myrskylukemia, kun 10 minuutin keskituuli oli enimmillään 25 m/s ja puuskissa jopa 31 m/s. Sisämaan puolella puuskien nopeudet ylsivät paikoitellen noin 25 m/s, mutta ne jäivät yleisesti 20 m/s. Myös Keski- ja Itä-Suomen järvialueiden sääasemilla mitattiin jopa 29 m/s puuskahuippuja. Myrsky vei sähköt yli 230 000 taloudelta, ja eniten vikoja esiintyi Elenian sähkönjakelualueella. Myrsky aiheutti paikoin ongelmia junaliikenteelle raiteille kaatuvien puiden takia. Ylivieskan ja Kokkolan välillä liikenne pysähtyi kokonaan.


title: Suomen maatalous

text: Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen mukaan ilmaston lämpeneminen aiheuttaa Suomessa viljelyrajojen siirtymistä pohjoiseen, kasvukausien pitenemistä ja satojen paranemista lähivuosikymmeninä. Esimerkiksi rypsin viljelyala on 8,5-kertaistunut aikavälillä 1995–2007, ja rapsi- ja vehnäpellotkin ovat kasvaneet tuntuvasti. Samalla kuitenkin tuholaisten, kuivuuden ja kasvitautien haitallisten vaikutusten uskotaan kasvavan ilmaston lämmetessä. Rapsi on vähitellen syrjäyttämässä pienempisatoista rypsiä.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen vienti romahti vuonna 1940, jolloin sen reaaliarvo oli 30 % edellisvuoden arvosta. Jatkosodan aikana vienti piristyi, mutta jäi selvästi pienemmäksi kuin 1930-luvulla. Koko kauppavaihto oli pienimmillään vuonna 1945, jolloin se oli vain 18,3 % vuoden 1935 tasosta. Vuonna 1946 kauppavaihto laajeni 2,7-kertaiseksi vuodesta 1945; vienti elpyi tuontia hitaammin, joten kauppataseen vajeesta muodostui krooninen ongelma. Ulkomaankauppa Neuvostoliittoon ja Britanniaan tyrehtyi sotavuosina, Saksan osuus Suomen kauppavaihdosta puolestaan oli 54 % kaudella 1941–1945. Sodan jälkeen vienti Britanniaan elpyi nopeasti, kauppasuhteet Saksaan sen sijaan olivat jonkin aikaa poikki. Ulkomaankauppa Ruotsin kanssa pysyi vakaana sodasta huolimatta. Kaupankäynti Yhdysvaltoihin ja muihin Euroopan ulkopuolisiin maihin oli vähäistä sotavuosina.


title: Meksikon tulvat 2007

text: Sademääräksi on arvioitu noin 70 senttimetriä lokakuun lopussa ja marraskuun alussa. Metsien väheneminen oli heikentänyt maaperän vedensidontakykyä, ja vuosia jatkunut öljyn pumppaus alueella saattoi johtaa maanpinnan laskuun ja tulvariskien nousuun. Maa todennäköisesti vajoaa, jos öljyä pumpataan paljon pois. Samaa varoitettiin New Orleansin alueesta suomenkielisessä National Geographic -lehdessä jo ennen Meksikon myrsky- ja tulva-vaurioita.


title: Työläjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1990 ja 2004. Vuonna 2004 vesi oli lievästi ruskeaa ja sisälsi melko runsaasti humusta. Kummatkin määrät olivat lisääntyneet edelliseen mittausajankohtaan verrattuna. Vuonna 2004 oli happamuuden taso normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan hyvä. Veden ravinnetasot olivat reheville järville ominaiset, mutta levien esiintymisen perusteella sitä voitaisiin pitää ylireheväksi. Syyksi ravinnetasojen kasvuu epäiltiin runsaita sateita, jotka huuhtoivat ravinteita järveen. Happitilanne oli molemmilla kerroilla tyydyttävällä tasolla. Vuonna 2004 koko järven alusvesi oli muodostunut hapettomaksi, kun veteen oli syntynyt lämpötilakerrostumat. Työläjärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin 1980-luvulta asti. Tulosten perusteella järven tilaa pidetään lievästi rehevöityneenä. Veden näkösyvyys on heikentynyt vuoden 1984 arvosta 3,1 metriä arvoon 1,55 metriä vuonna 2004. Veden sameutuminen liittyy maatalouteen ja muun hajakuormituksen lisääntymiseen. Veden ravinnepitoisuudet vaihtelevat kokonaisfosforin osalta alusvedessä 10–35 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Päällysvedessä pitoisuuksien arvot ovat olleet vakaampia ja matalempia. Kokoaistypen pitoisuudet ovat vaihdelleet välillä 400–700 µg/l. Veden lämpötilakerrostuessa alkavat ravinteiden vaikutukset näkyä veden happipitoisuuden alenemisena. Alusvedessä ovat happipitoisuudet toisinaan laskeneet lähelle nollaa, jolloin järven sisäinen kuormitus on käynnistynyt. Tämä selittäisi ravinteiden pitoisuuksien heilahtelut.


title: Elintarvikkeiden säännöstely Suomessa toisen maailmansodan aikana

text: Maataloustuotannon supistuminen sodan aikana johtui useammastakin tekijästä. Vuosina 1940 ja 1941 Moskovan rauhansopimuksessa luovutetuille alueille jäi noin 10 % peltopinta-alasta, eikä ne olleet vuonna 1941 käytössä. Luovutetulle alueelle tapahtuneen muuton seurauksena vuodesta 1942 kyseistä peltopinta-alaa saatiin jälleen käyttöön. Toinen maataloustuotannon supistumiseen johtanut tekijä oli ulkomaisten lannoitteiden tuonnin romahtaminen, jonka arvioitiin verottaneen satoja noin kymmenyksen. Kolmas syy huonoihin satoihin olivat sääolot; välirauhan ja jatkosodan aikana ne olivat hyvin epäedullisia useina vuosina. Vuodet 1940 ja 1941 olivat kuivuuden vuoksi lähes katovuosia, myös kesät 1942 ja 1944 olivat sääoloiltaan huonoja. Vuosina 1941 ja 1944 osa sadosta jäi myös korjaamatta, kun sotatoimet sitoivat työvoiman. Muinakin vuosina esiintyi ongelmia, kun sadonkorjuun vaatima työvoima ja vähäiset traktorit olivat pääosin sotatoimialueella. Vähäisten käytettävissä olleiden moottoroitujen korjuuvälineiden kärsimä polttoainepula lisäsi omalta osaltaan vaikeuksia.


title: Rooma

text: Vuonna 330 keisari Konstantinus perusti valtakunnalle uuden pääkaupungin, Konstantinopolin. Valtakunnan länsiosankin hallintopaikka oli usein muualla, erityisesti Milanossa tai Trierissä. Rooman senaatti piti kuitenkin arvovaltansa, vaikkakin teknisesti vain ”kaupunginhallituksena”, ja jatkoi kokoontumisiaan ainakin 500-luvulle asti. Rooman asema valtakunnan yhtenäisyyden ja mahdin symbolina ei kuitenkaan vähentynyt, joten vuonna 410 gootti Alarikin joukkojen tekemä kaupungin valtaus ja ryöstö oli suuri järkytys, samoin kuin vandaalien vuonna 455 tekemä hävitysretki. Vuonna 476 ostrogoottien kuningas Odovakar valloitti Rooman ja teki lopun Länsi-Rooman keisarikunnasta.


title: Euroopan historia

text: Rooman valtakunta oli Rooman kaupunkivaltion pohjalta kasvanut laaja imperiumi. Varhaisimmat merkit asutuksesta Rooman alueella ovat 1300-luvulta eaa. Kaupungistuminen alkoi luultavasti noin 500 vuotta myöhemmin 700-luvulla eaa. Suurimmillaan Rooman valtakunta oli 117, jolloin se hallitsi koko Välimeren ympäristöä. Rooman valtakunta jakautui Itä- ja Länsi-Roomaksi vuonna 395. Länsi-Rooma kukistui vuonna 476 ja Itä-Rooma vuonna 1453.


title: Myöhäisantiikki

text: Keisarius sortui Länsi-Roomassa lopullisesti vuonna 476 ostrogoottien valloittaessa Rooman kaupungin ja syrjäyttäessä viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen. Vallan anastanut Odovakar tuli näin Italian alueen kuninkaaksi, tosin muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Rooman senaatti jatkoi kokoontumisia ilmeisesti pitkälle 500-luvulle asti. Itä-Rooma, josta nykyään käytetään nimeä Bysantti, säilytti mahtiasemansa vielä vuosisatoja pysyen pystyssä vuoteen 1453. Bysantin asukkaat kutsuivat loppuun asti valtakuntaansa Roomaksi ja itseään roomalaisiksi.


title: Maailmanhistoria

text: Rooman valtakunta (usein myös "antiikin Rooma") oli antiikin aikaisen Rooman kaupunkivaltion pohjalta kasvanut laaja imperiumi. Ensimmäiset asutuksen merkit Rooman kaupungin alueella ovat noin 1300-luvulla eaa. Rooman kaupungistuminen lienee alkanut 700-luvulla eaa. Rooma kehittyi vuosisatojen aikana Välimeren ympäröiväksi maailmanvallaksi. Rooma jakautui kahtia Länsi-Roomaksi ja Itä-Roomaksi vuonna 395. Rooman valtakunnan länsiosa kukistui vuonna 476, jolloin Länsi-Rooman viimeinen keisari syrjäytettiin. Itä-Rooma eli Bysantti jatkoi toimintaansa Konstantinopolin turkkilaisvaltaukseen saakka 1453.


title: Rooman valtakunnan ruokakulttuuri

text: Rooman valtakunta käsittää jakson 600-luvulta eaa. 500-luvulle eli noin 1000 vuotta. Jos Itä-Rooman valtakunta lasketaan mukaan, on jakso yli 2000 vuotta. Tämän pitkän ajan kuluessa ihmisten kulinaariset tottumukset muuttuivat huomattavasti. Ruokakulttuurin muutoksissa on nähtävissä kreikkalaisen kulttuurin vaikutus, valtakunnan laajenemisen seurauksena provinssien asukkailta omaksutut menetelmät ja tavat sekä Rooman valtakunnan eri poliittisten vaiheiden erilaiset tavat. Valtakunnan historian kolme päävaihetta olivat kuningasaika, tasavallan aika ja keisariaika.


title: Rooman valtakunta

text:
Valtakunnan länsiosissa keskushallinto alkoi halvaantua 400-luvun alussa. Vuonna 410 kristityt visigootit hävittivät Roomaa Alarikin johdolla. Vaikka hävitys ei ollut totaalista, tämän tapahtuman merkitys oli aikalaisten silmissä suuri. Yleisesti tässä yhteydessä on puhuttu kansainvaellusten ajasta. Siirtyneet ihmismäärät lienevät kuitenkin olleet pieniä, korkeintaan joitakin kymmeniätuhansia ihmisiä kerrallaan. Germaaniheimot perustivat Rooman alueelle useita kuningaskuntia, joiden väestö oli lähes kokonaan roomalaista. Germaanit itse omivat monia roomalaisten tapoja ja hyödynsivät esimerkiksi roomalaista paikallishallinnon koneistoa.
Keisarius sortui valtakunnan länsiosassa vuonna 476 ostrogoottien valloittaessa Rooman kaupungin ja syrjäyttäessä viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen. Rooman senaatti jatkoi kokoontumisia ilmeisesti pitkälle 500-luvulle asti. Itä-Rooma, josta nykyään käytetään nimeä Bysantti, säilytti mahtiasemansa vielä vuosisatoja. Se menetti itsenäisyytensä lopullisesti vasta vuonna 1453, joskin aikojen kuluessa se oli pienentynyt lähes pelkästään Konstantinopolin käsittäneeksi kaupunkivaltioksi.


title: Rooman valtakunta

text: Myöhäisantiikin merkittävin piirre on kristinuskon leviäminen ja sen aseman vakiintuminen. Samalla syntyi myös luostarilaitos. Monet keisarit suhtautuivat kristinuskoon vihamielisesti ja käynnistivät vainojakin, mutta Konstantinus I Suuren valtakaudella vuonna 313 jaa. annettu Milanon edikti salli kristinuskon harjoittamisen ja nosti sen samalla yhdeksi Rooman virallisista uskonnoista. Konstantinus siirsi myös pääkaupungin Konstantinopoliin, "Uuteen Roomaan", vaikka vanhakin Rooma säilytti suuren symbolisen merkityksensä. Konstantinus jatkoi myös keisari Diocletianuksen aloittamia taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia.


title: Rooman valtakunta

text: Myöhäisantiikissa syntyi käsitys kirkon ja valtion yhteydestä. Keisari Theodosiuksen hallitessa (379–395) kristinuskosta tuli Rooman ainoa virallinen uskonto. Keisari nähtiin Jumalan sijaisena maan päällä ja häntä pyrittiin samaistamaan monin tavoin Jeesukseen. Toisaalta kristittyjen näkemys Jeesuksesta otti vaikutteita keisari-instituutiosta. Kirkko alkoi muistuttaa "valtiota valtiossa". Erityisesti valtakunnan länsiosassa keisarillisen hallinnon rapautuessa Rooman piispan eli paavin merkitys kasvoi myös maallisen vallankäytön osalta.


title: Rooman valtakunta

text: Rooman valtakunta (usein myös antiikin Rooma) oli antiikin aikaisen Rooman kaupunkivaltion pohjalta kasvanut laaja imperiumi, joka käsitti koko Välimeren alueen. Varhaisimmat merkit asutuksesta Rooman kaupungin alueella ovat pronssikaudelta noin 1300-luvulta eaa. Kaupungistuminen lienee alkanut 700-luvulla eaa. Rooma kehittyi vuosisatojen aikana Välimeren ympäröiväksi maailmanvallaksi. Vuonna 395 valtakunta jakautui kahtia, Länsi- ja Itä-Rooman valtakunniksi, joista Länsi-Rooma kuitenkin kukistui jo vuonna 476, jolloin sen viimeinen keisari syrjäytettiin. Rooman valtakunnan yhdistämisyritykset Itä-Rooman johdolla päättyivät islamin nousuun 600-luvulla. Silti Itä-Rooma eli Bysantti oli olemassa, joskin alueeltaan huomattavasti pienentyneenä, Konstantinopolin turkkilaisvaltaukseen saakka 1453. Lisäksi Trebizondin keisarikunta säilyi vuoteen 1461 saakka ja Theodoron ruhtinaskunta vuoteen 1475.


title: Maailmanhistoria

text: Rooman valtakunta oli alkanut taantua jo myöhäisantiikissa. Ihmisten liikkuvuus väheni ja maaorjuus yleistyi. Väestömäärä pieneni. Pohjoisesta saapui kuitenkin germaaneja, jotka saattoivat Rooman puolustuskannalle. Hunnien saapuminen lisäsi väestöpainetta ja Rooman alueille saapui gootteja. Talouden taantuma vaikeutti Rooman valtakunnan alueiden puolustusta.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavian pronssikausi (noin 1700–500 eaa. ) on aikakausi Skandinavian esihistoriassa, jonka kukoistusaika on Keski-Euroopassa vallineiden pronssikausien loppuaikoina. Sitä edelsi neoliittinen kivikausi ja sitä seurasi esiroomalainen rautakausi. Skandinavian pronssikausi muodostui ydinalueista, jotka sijaitsivat nykyisen Tanskan alueilla, Pohjois-Saksassa, Etelä-Ruotsissa ja Norjan eteläisellä rannikkoalueella. Osa tutkijoista liittävät sen kulttuuripiiriin myös Pohjois-Norjan alueet, Itämeren länsipuolella Pohjois-Ruotsin rannikkoalueet ja Itämeren itäpuolisia alueita kuten esimerkiksi Ahvenanmaan, Lounais-Suomen rannikkoseudun, Pohjois-Viron rannikon ja sen suuret saaret.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavinen pronssikausi, vaikka se jaotellaankin esineiden mukaan periodeihin, on sisältänyt monenlaisia muitakin ilmiöitä. Sen kulttuuri on saanut vaikutteita eteläisiltä naapurikulttuureiltaan, joiden kaupankäynnistä se on ollut riippuvainen. Pronssikauden alku periodiin Ia asti oli samamaikainen Únětice-kulttuurin kanssa (2300–1600 eaa.) ja se kehittyi sitten tumuluskulttuurin (1600–1200 eaa.) rinnalla periodien Ib–II ajan. Kun naapurien kulttuuri vaihtui uurnakenttäkulttuuriksi (1300–700 eaa.), elettiin Skandinaviassa periodeja III–V ja viimeinen periodi VI, jonka aikana pronssikausi alkoi hiipua kohti rautakauden alkua, elettiin rinnakkain rautakautisen ajan mahtikulttuuriksi kasvaneen Hallstattin kulttuurin (loppuvaihe 700–500 eaa.) kanssa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Peruselinkeinojen rinnalla kuitenkin kalastettiin ja metsästettiin sekä ravinnon täydennykseksi että turkisten ja nahkojen hankkimiseksi. Suuria saaliseläimiä olivat kauris, peura ja hirvi. Etenkin Ruotsissa ja Norjan rannikolla tämä tapa hyödytti kaupankäyntiä, jonka kautta saatiin hankittua myös pronssia. Kaupankänti mahdollisti käden töiden vaihtoa meren yli tapahtuvassa kaupassa. Sepät valoivat raaka-aineesta ja hajonneista pronssiesineistä työkaluja, aseita ja koruja.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kaikki aarrekätköt eivät ole olleet uhrauksia, koska ne on voinut piiloittaa henkilö, joka aikoi noutaa sen myöhemmin. Ero kätkön ja uhrauksen välillä ei ole itsestään selvä ja aarteen löytäjälle ei ehkä milloinkaan selviä, kummasta on ollut kyse. Jos aarre löytyy vesistöstä tai suosta, missä on aikoinaan sijainnut suonsilmä, voidaan kallistua uhrauksen puolelle. Kukaan ei ehkä hakisi suonsilmästä esineitä, vaikka niitä sieltä tarvitsisikin. Maahan kaivetusta kätköstä käy esimerkkinä Pilen kätkö Malmöön eteläpuolelta. Se on ajoitettu noin 1700 eaa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinaviassa, mutta myös koko maailmassa, on ainakin mesoliittiselta kivikaudelta asti valmistettu tukkipuuta kovertamalla ruuhia. Ruuhen puumateriaali lahoaa sään vaikutuksesta melko nopeasti, mutta sen sijaan vedessä ruuhi voi säilyä tuhansia vuosia mikäli se peittyy kokonaan tai osittain mutaan. Ruuhista on löydetty useita malleja myös Tanskasta ja Ruotsista ja samoilta alueilta on löytynyt myös meloja. Tanskan tunnetuimat mesoliittiset ruuhet löydettiin Tybrind Vigin vedenalaisilta kaivauksilta. Koska ruuhia on käytetty viime aikoihin asti, ei niiden käytön voi katsoa loppuneen pronssikaudellakaan edes väliaikaisesti. Ruuhet soveltuivat hyvin merenrannikoita seuraavien retkien tekemiseen, sillä onhan niitä käytetty siihen tarkoitukseen kivikaudellakin. Ruuhien kantokyvyksi on käyttökokeissa saatu 500–800 kilogrammaa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Maanomistus lienee ollut merkittävin yhteisön sosiaaliseen rakenteeseen vaikuttanut piirre. Maattomat asuivat maanomistajien kanssa tehden heille työtä. Pronssikauden tarvekalut valmistettiin yleensä puusta, luusta, kivestä tai harvoin pronssista. Näistä kaikista esinetyypeistä on tehty löytöjä, mutta arvostetuimmat löydöt lienevät metallikirveet ja -veitset. Metalliesineiden valmistajat, sepät, eivät kuitenkaan näy arkeologisessa löytöaineistossa mitenkään selvästi. Vaikka he käsittelivät kallista pronssia, eivät he itse hyötyneet siitä suuresti. Toki oli sepissäkin eroja. Taitavimmat saivat tehtäväkseen taidokkaita koru- tai esinetöitä, joista osa päätyi ainoastaan eliitin käsiin. Joidenkin seppien hautauksia on löydetty, mutta ei siinä määrin, mitä tehtävän erityisyys olisi voinut edellyttää.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kaukokauppaa varten tarvittiin vastikkeita, jotka houkuttelivat pronssinmyyjiä Skandinaviaan. Tärkeimmän vastikkeen arvellaan olleen meripihka, jota myrskyt nostivat merenpohjasta Pohjanmeren rannoille poimittavaksi. Pohjanmeren ja Itämeren meripihkaa on tunnistettu runsain määrin Keski-Euroopasta ja jopa Välimeren maissa asti. Haluttu vastike oli myös pohjoisten alueiden turkikset. Kauppaa saatoivat käydä ne yhteisöt, jotka kontroloivat kaukokauppaa, sekä ne, jotka kuuluivat skandinaviseen kauppaverkostoon. Ørjan Engedal on yrittänyt tarkentaa Skandinavian sisäisiä kauppareittejä vertaamalla eri seudujen löytöesineitä toisiina. Hänen mukaansa Norjan rannikon seudut kävivät kauppaa eri aikoina eri yhteisöjen kanssa. Lounais-Norja kävi useimmiten kauppaa Tanskan alueen kanssa ja Keski-Norja kävi kauppaa Etelä-Ruotsin kanssa. Kauppaa käytiin periodista II alkaen myös kaukaa idästä Venäjän suunnalta tulevien pronssikauppiaiden kanssa. Lounais-Suomen rannikot kuuluivat Mälarinlaakson vaikutuspiiriin ja Suomenlahden eteläpuoli Pohjois-Saksan ja gotlantilaisten vaikutuspiiriin. Myös Itämeren itärannikolle tuli koko ajan Venäjältä pronssia, joka kilpaili skandinavisen pronssin kanssa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Vaikka kaupankäynnissä kuljetusvälineinä olisi voitu käyttää kuljetusvälineinä ruuhia, ovat puulaitaiset veneet olleet ruuhia leveämpiä ja vakaampia ja niiden kantokyky on ollut suurempi. Ne ovat olleet tehokkaan kaupankäynnin edellytys Norjan, Tanskan, Ruotsin, Suomen ja Itämeren itä- ja etelärannoilla. Etenkin Gotlannin merkitys merenkulussa saattaa olla merkittävä. Kaupankäyntiin Keski-Euroopan jokireiteillä ovat sekä ruuhet että veneet olleet mahdollisia kulkuvälineitä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavisen pronssikulttuurin aikana ilmasto oli nykyistä hieman lämpimämpi. Kivikaudella noin 2700 eaa. alkanut ilmaston lämpeneminen ei ollut vielä kohdannut noin 850–650 sattunutta kylmää kautta. Tanskassa ja Ruotsissa vallitsi samanalainen ilmasto kuin mitä nykyään on Keski-Saksassa ja Pohjois-Ranskassa. Tämä mahdollisti suhteellisen tiheästi asuvan väestön ainakin Tanskassa ja Skånessa, koska muiden elinkeinojen lisäksi maataloudesta sai hyvät sadot. Esimerkiksi Skandinaviassa olisi voinut tuohon aikaan kasvattaa viinirypäleitä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Monteliuksen periodit ilmaistaan roomalaisilla numeroilla. Varhaiseen eli vanhimpaan pronssikauteen kuuluvat periodit I, II ja III, ja myöhäisen eli nuorempaan pronssikauteen periodit IV, V ja VI. Toisinaan kutsutaan viimeisintä periodia VI myöhäisimmäksi pronssikaudeksi, koska se oli Skandinaviassa myllerryksen aikaa kauppa- ja liittolaissuhteiden katkettua ja raudan korvatessa pronssin tärkeimpänä metallina. Nykyään tarkastellaan periodejakin kaksiosaisina aikakausina. Esimerkiksi periodi IIa tarkoittaa toisen periodin alkupuoliskoa ja IIb sen loppupuoliskoa.


title: Odessan alue

text: Odessan alue () on hallinnollinen alue Lounais-Ukrainassa, Mustanmeren äärellä. Sen pääkaupunki on Odessa, jossa asuu 40 % alueen väestöstä. Alueen pinta-ala on 33 300 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli vuoden 2013 alussa 2 395 160, joka vastasi 5,3 prosenttia Ukrainan väestöstä.


title: Odessan alue

text: Odessan alue jakaantui vuoden 2014 alussa 26 piiriin ("raion") sekä seitsemään suoraan alueen hallinnon alaiseen kaupunkiin. Piirit jakaantuvat pienempiin asutusalueisiin. Kaupunkeja alueella on 19, joista siis seitsemän on suoraan aluehallinnon alaisia ja 12 piirien alaisia. Kaupunkityyppisistä taajamia oli 33 ja kyliä oli 1124. Kyläneuvostoja Odessan alueella on 439.


title: Okny

text: Okny () on kaupunkityyppinen taajama Ukrainassa Odessan alueen Oknyn piirissä. Asukkaita Oknyssa on 5 636 ja väestötiheys on 809,77 as./km². Paikkakunnan pinta-ala on 6,96 km². Okny on perustettu vuonna 1771, ja vuosina 1919–2016 se tunnettiin nimellä Krasni Okny. Oknysta tuli kaupunkityyppinen taajama vuonna 1959.


title: Odessa

text: Kaupunki on huomattava satamakaupunki sekä rahti- että matkustajaliikenteessä. Odessan satama on Mustanmeren suurimpia satamia. Odessa on tärkeä risteyspaikka Mustaltamereltä Romaniaan, Moldovaan, muualle Ukrainaan ja Venäjälle johtavassa maantie- ja rautatieliikenteessä. Kaupunkiin johtavista valtateistä suurimpia ovat M05 (osa eurooppatietä E95 Pietarista Kiovan kautta, meriyhteyden jälkeen jatkuu Turkkiin), M14 (itään Nikolajeviin, osa eurooppatietä ), M15 (lounaaseen Moldovaan, osa eurooppatietä ) ja M17 (luoteeseen Tiraspoliin, osa eurooppateitä ja ). Odessan rautatieasema on yksi Ukrainan rautateiden tärkeimpiä. Viime aikoina kaupunkiin on suunniteltu suurnopeusjunayhteyttä. Odessan kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia.


title: Odessan alue

text: Alueen maantieteellinen ulottuvuus pohjois–eteläsuunnassa on noin 330 kilometriä ja itä–länsisuunnassa 230 kilometriä. Alue rajoittuu etelässä Tonavan toiselle puolelle jäävään Romaniaan, lännessä Moldovaan, pohjoisessa Vinnytsjan ja Kirovohradin alueet, idässä Mykolajivin alue ja kaakossa Mustameri.


title: Odessankoira

text: Odessankoira on pitkäkarvainen, hieman polski owczarek nizinnyä tai schapendoesia muistuttava seurakoira, joskin paikalliset kasvattajat kuvaavat sen olevan kuin etelävenäjänkoira pienoiskoossa. Sallittu säkäkorkeus on uroksilla 28–32 cm (ihanne 30 cm) ja nartuilla 26–30 cm (ihanne 28 cm). Värivaihtoehdot ovat a) valkoinen minkä tahansa värisin (paitsi maksanruskein) merkein; b) harmaa; c) hiekka ("fawn") eri sävyissään (oranssia lukuun ottamatta).


title: Orsitsa

text: Orsitsan kunnan pinta-ala on 64,14 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Lomonosovin piirin Penikkalan, koillisessa Teppolan, idässä ja etelässä Ropsunhovin sekä lounaassa ja lännessä Kosteritsan kuntiin. Pinta-alasta 51,7 % on metsää, 38,0 maatalousmaata, 9,3 % asuinaluetta.


title: Odessan taistelu

text: Odessa oli Neuvostoliiton Mustanmeren alueen tärkein satama ja merkittävin liikenteen solmukohta. Sen väkiluku oli vuoden 1926 väestölaskennan mukaan 433 000. Strategisen merkityksensä vuoksi se oli jo varhain osa operaatio Barbarossan suunnittelua. Hitler ilmoitti Romanian diktaattori Ion Antonesculle tulevasta hyökkäyksestä Neuvostoliittoon 11. kesäkuuta 1941. Toiveenaan saada Neuvostoliitolle menetetyt Bessarabian ja pohjois-Bukovinan takaisin Antonescu vastasi Romanian liittyvän sotaan Saksan puolelle. Adolf Hitler näki liittolaisuudessa tilaisuuden keskittää Saksan voimavaroja pohjoisemmassa tapahtuviin sotatoimiin. Hän pyysi liittolaistaan huolehtimaan Odessan ja sen ympäristön valtaamisesta ja luovutti Romanialle Bugjoen ja Dnestrin välisen alueen hallinnon. Antonescu hyväksyi Hitlerin pyynnön 31. heinäkuuta. Romanian valtaamaa aluetta tultaisiin kutsumaan Transnistriaksi ja sen keskukseksi tulisi Odessa. Odessa oli yksi viidestä kaupungista, jota Saksan ilmavoimat Luftwaffe pommitti operaatio Barbarossan alkamispäivänä, muiden pommitusten suuntautuessa lähinnä sotilaallisiin kohteisiin. Sodan alettua Josif Stalin määräsi Odessan puolustettavaksi hinnalla millä hyvänsä.