title: WWE

text: WWE ilmoitti vuonna 2002 jakavansa painijat kahteen eri show’hun, RAW'hon ja SmackDown!:iin. Ainoastaan WWE Women's Championship- ja WWE Undisputed -mestari sai otella molemmissa ohjelmissa. Myöhemmin molempiin ohjelmiin tulivat omat mestaruusvyönsä. WWE perusti RAW'n ja Smackdownin rinnalle vuonna 2006 kolmannen show’n, ECW:n. Vuoden 2006 ECW:tä ei pidä sekoittaa Paul Heymanin johtamaan ECW:hen, jonka oikeudet WWE osti vuonna 2001 ECW:n ajauduttua konkurssiin. WWE:n ECW:n tuotanto lopetettiin alkuvuodesta 2010 ja sen ohjelmapaikan tiistai-iltaisin otti WWE:n uusi konsepti WWE NXT, jossa kahdeksan tulokkaan joukosta seolotaan WWE:n seuraava tähti. Myöhemmin NXT:stä tehtiin kolmas ohjelma jolla on omat mestarit. NXT:stä nostetaan myös painijoita päärosteriin.


title: John Morrison & The Miz

text: He perustivat tiimin vuonna 2007. John Morrisonista ja The Mizistä tuli partnereita, kun he voittivat WWE Tag Team Championshipit ja tittelistä tuli ensimmäistä kertaa ECW brändissä puolustettava. He hävisivät mestaruuden vuoden 2008 heinäkuussa. Mestaruuskauden aikana, kaksikko kehitti "gimmickejä" niin, että saivat oman show’n nettiin, jota kutsuttiin The Dirt Sheetiksi. The Dirt Sheet oli myös heidän kehässä tapahatuvan haastattelu segmentti ECW:ssä. Joulukuussa, kaksikko voitti Slammy -palkinnon vuoden 2008 prhaasta tag teamista ja vuoden parhaasta netti show’sta. Samassa kuussa, Morrison ja The Miz voittivat World Tag Team Championshipit. Joukkue hajosi vuoden 2009 huhtikuussa, kun Miz arvottiin RAW'hon ja Morrison SmackDowniniin vuosittaisessa WWE Draftissa.


title: Metsäalan Opiskelijat MEOL

text: MEOL on perustettu 20. helmikuuta 1981 Kurussa alkuperäiselle nimelleen Metsäopiskelijoiden Liitto — Skogstuderandes Förbundet rf ja perustajajäseniä olivat Evon Metsäpojat ry, Nikkarilan Metsäopiston Oppilaskunta ry sekä Tuomarniemen metsäpojat ry.


title: Missionuoret

text: Suomessa YWAM:n toiminta alkoi vuonna 1972, jolloin suomalaisia nuoria osallistui Münchenin olympialaisten yhteydessä järjestettyyn aktioon. Suomessa Youth With A Mission järjestäytyi virallisesti vuonna 1977 nimellä Lähetysnuoret. Vuonna 1994 yhdistyksen nimeksi vaihtui Missionuoret – Youth With A Mission Finland ry. Merkittävä osa Missionuorten työtä on King's Kids -toiminta, joka tavoittaa vuosittain noin tuhat lasta ympäri Suomea.


title: WWE

text: McMahon perusti Capitol Wrestling Federation -nimisen showpainiorganisaation yhdessä Mondtin kanssa vuonna 1952. Se liittyi vuonna 1953 National Wrestling Allianceen. Samana vuonna Vincent James McMahon – Vince K. McMahonin isä ja Jess McMahonin poika – otti Jessen paikan NWA: CWF:ssä. Yksi tämän ajan suurimmista CWF:n tähdistä oli nimeltään Antonio Rocca.


title: WWE

text: WWWF:n nousukausi alkoi 1970-luvun lopulla, ja yhdistys muutti nimensä World Wrestling Federationiksi. Pörssiin yhtiö kirjautui vuonna 1999 nimellä World Wrestling Federation Entertainment (WWFE). Vuonna 2002 yhtiön nimi muuttui jälleen toiseksi, tällä kertaa World Wrestling Entertainmentiksi (WWE) Maailman luonnonsäätiön (World Wide Fund for Nature) nostaman syytteen johdosta. Vuonna 2011 nimi yksinkertaistettiin pelkäksi "WWE":ksi


title: WWE

text: Lopulta CWF erosi NWA:sta ja muutti nimensä World Wide Wrestling Federationiksi. McMahon ja Mondt olisivat halunneet pitää Rogersin vielä maailmanmestarina, mutta Rogers ei halunnut uhrata 25 000 dollaria, jotka olivat panttina vyön pidosta NWA:n nimissä.


title: MAN (yritys)

text: MAN SE (lyhenne saksan sanoista "Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg", Augsburg-Nürnbergin konetehdas), ennen MAN AG, on saksalainen koneteollisuuden tuotteita valmistava yritys ja MAN Groupin emoyhtiö. MANin pääkonttori sijaitsee Münchenissä. Sen päätuotanto on autoteollisuus, erityisesti raskaat kuorma-autot. Tehtaan muihin toimintoihin kuuluu muun muassa dieselmoottoreiden valmistus eri sovelluksiin, kuten laivoihin, ja myös erilaisten turbiinien valmistus. Rudolf Diesel valmisti dieselmoottorin toimivan prototyypin MANin edeltäjän Maschinenfabrik Augsburgin tehtailla vuonna 1897.


title: MAN (yritys)

text: MANin juuret johtaa vuoteen 1758, kun "St. Antony" -rautaruukki aloitti toimintansa Oberhausenissa, ensimmäinen raskaan teollisuuden yritys Ruhrin alueella. Vuonna 1808 kolme rautaruukkia "St. Antony", "Gute Hoffnung" (suomeksi: "hyvä toivo") ja "Neue Essen" (suomeksi: "uudet ahjot") yhdistyi muodostaakseen "Hüttengewerkschaft und Handlung Jacobi"n (suomeksi: Jacobin rauta- ja teräsruukkiliitto ja kaupankäyntiyritys), Oberhauseniin, joka nimettii myöhemmin uudelleen Gute Hoffnungshütteksi (GHH).


title: MAN (yritys)

text: Vuoden 1921 aikana enemmistön M.A.N.:sta oli ottanut haltuunsa Gutehoffnungshütte Actienverein für Bergbau und Hüttenbetrieb, Sterkrade (GHH), (perustettu 1873). Hyvin suunnattujen pääoman ja jalostusteollisuuden yrityskauppojen, kuten Deutsche Werft (1918), Ferrostaal (1921), Deggendorfer Werft und Eisenbau (1924), kautta MAN eteni kansainvälisesti toimivaksi yhtiöksi, jolla oli henkilöstöä 52000, vuonna 1921


title: MAN (yritys)

text:
Vuonna 1841 rautatiekaluston valmistaja Johann Friedrich Klett perusti Klett & Co:n, joka oli MAN:n edeltäjä. Teollistuminen ja auton kehitys tekivät luotettavat ja taloudelliset moottorit tarpeelliseksi. MAN sijoitti dieselmoottoriin. Vuonna 1893 Rudolf Diesel sai patentin sytytysmenetelmälleen. MAN rakensi toimivan dieselmoottorin vuonna 1897.
Dieselin myötä muutkin ottivat käyttöön polttoaineen suoraruiskutuksen sen aikaisten suurikokoisten kompressoreiden tilalle. Kompressorit puhalsivat ilma-polttoaineseoksen sylinteriin. Diesel kuvasi myös pumppusuuttimen, mutta tarpeellisten materiaalien puutteen takia ei hänellä ollut mahdollisuutta rakentaa sellaista.
Vuonna 1898 yhtiöt "Maschinenbau-AG Nürnberg" (perustettu 1941) ja "Maschinenfabrik Augsburg AG" (perustettu 1940) yhdistyivät muodostaen "Vereinigte Maschinenfabrik Augsburg und Maschinenbaugesellschaft Nürnberg A.G., Augsburg ("Yhdistyneet konetehtaat Augsburg ja Nürnberg Oy")". Vuonna 1908 yhtiö nimettiin uudelleen "Maschinenfabrik Augsburg Nürnberg AG":ksi, tai lyhyesti, M·A·N.


title: Mann Lines

text: Mann & Son (London) Limited aloitti toimintansa vuonna 1952. Vuonna 1963 aloitettiin Harwich Navyardin rakennustyöt. Argoman Ferry Service aloitti vuonna 1992 liikennöinnin Suomen, Saksan ja Britannian välisessä liikenteessä. Vuonna 1999 yritys alkoi liikennöidä myös Bremerhaveniin ja Tallinnaan. Yritys sai nykyisen nimensä vuonna 2001, kun Mann Group osti Argoman Ferry Servicen. Yritys avasi vuonna 2006 toimistot Moskovaan ja Kaliningradiin. Seuraavana vuonna toimisto avattiin myös Pietariin.


title: Mensa (elintarviketehdas)

text: Mensan juuret juontavat 1920-luvulle, jolloin perustettiin Oy Sotilassäilyke Ab turvaamaan vasta itsenäistyneen Suomen puolustusvoimien muonitusta. Pian Mensaksi nimetyn yrityksen käynnistämiseen otettiin apuun dresdeniläisen Dr. L. Naumann Ag:n kauppaneuvos Albert Naumann, joka ryhtyi myös Mensan ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi. Naumannin yritys oli huolehtinut Saksan armeijan lihasäilyketoimituksista ensimmäisessä maailmansodassa, mutta nyt Saksan talous oli sodan jäljiltä lamassa ja Naumann löysi uuden leipäpuun Suomesta.


title: Paul Newman

text: Newman myi jouluna 1982 itse tekemäänsä salaattikastiketta ystävilleen. Siitä kehittyi kirjailija A. E. Hotchnerin avulla Newman’s Own -niminen yritys ja brändi, joka on sen jälkeen laajentunut käsittämään myös lukuisia muita elintarviketuotteita. Yrityksen tarkoitus ei kuitenkaan ole tuottaa voittoa, vaan se lahjoittaa koko tuottonsa hyväntekeväisyyteen. Yrityksen ilmoituksen mukaan se on tehnyt vuoteen 2012 mennessä lahjoituksia yli 340 miljoonalla dollarilla. Suuri osa varoista on mennyt Newmanin perustamalle Hole in the Wall Gang Camps -leirille, joka tarjoaa ilmaisen kesäleirin vaikeasti sairaille lapsille. Newman palkittiin ansioistaan 1994 Jean Hersholtin humanitaarisella palkinnolla.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: MAN (yritys)

text: Vuonna 1986 Klaus Götten myötä konserni sai uuden yhtiörakenteen ja siitä tuli sopimuksen mukainen konserni ekonomisesti itsenäisillä osastoilla useissa paikoissa. Tämä oli saavutettu myös siirtämällä MANin pääkonttori Oberhausenista Müncheniin ja uudella yhtiön nimellä MAN AG.


title: Mensa

text: Suomen Mensa perustettiin joulukuussa 1966, ja 40-vuotisjuhlavuonnaan 2006 siinä oli jäseniä yli 2 000. Suomen Mensa ry on riippumaton aatteellinen yhdistys. Perustamisestaan lähtien yhdistys on toiminut aktiivisesti, ja sen jäsenmäärä on jatkuvasti kasvanut. Jäsenistä noin kolmasosa asuu Helsingin paikallisosaston vaikutusalueella. Suomen Mensa on väkilukuun suhteutettuna suurin koko maailmassa. Jäsenistä on naisia 1/3 (sama osuus kuin on testiin tulijoista). Jäsenten ikäjakauma on välillä 16–75 vuotta ja eniten on 25–30-vuotiaita. Tuomas Enbuske, Katariina Souri ja Mikael Junger ovat tunnettuja Suomen Mensan jäseniä.


title: Karl Marx

text: Karl Heinrich Marx (5. toukokuuta 1818 Trier, Preussi – 14. maaliskuuta 1883 Lontoo, Englanti) oli preussilaissyntyinen yhteiskuntafilosofi. Marx tunnetaan erityisesti teoriasta, joka käsittelee työtätekevän ja omistavan luokan luokkaristiriitaa ja -taistelua. Marxia pidetään uudenaikaisen sosialismin ja kommunismin perustajana. Marx työskenteli Friedrich Engelsin kanssa.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Karl Heinrich Marx (5. toukokuuta 1818 Trier, Preussi – 14. maaliskuuta 1883 Lontoo, Englanti) oli preussilaissyntyinen yhteiskuntafilosofi. Marx tunnetaan erityisesti teoriasta, joka käsittelee työtätekevän ja omistavan luokan luokkaristiriitaa ja -taistelua. Karl Marxia pidetään uudenaikaisen sosialismin ja kommunismin perustajana.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Marraskuussa 1863 tuli Trieristä sähke, että Marxin äiti, Henriette Marx oli kuollut. Velkojen maksun jälkeen äidin perintöä jäi jäljelle sata puntaa. Rahat päätettiin käyttää paremman asunnon hankkimiseen ja Marxit vuokrasivat kartanotyyppisen talon Maitland Park Roadilta, osoitteesta Moderna Villas 1. Talo oli juuri sellainen, joita ajan menestyneet lääkärit ja lakimiehet hankkivat. Sen vuosivuokra oli 60 puntaa, eli aivan liian paljon Marxin perheen talouteen nähden. Vuoden 1864 toukokuussa Marxin vanha ystävä Wilhelm ”Lupus” Wolf kuoli ja testamenttasi koko omaisuutensa Karl Marxille. Kuolinpesän velkojen ja hautajaiskulujen jälkeen Marx sai 820 puntaa, mikä oli enemmän rahaa kuin hän oli elämässään ansainnut. Tämän johdosta "Pääoman" ensimmäinen osa on omistettu Wilhelm Wolfille. Rahoilla hankittiin elämään laatua: uusia huonekaluja, tyttärille lemmikkieläimiä ja perhe lähti rantalomalle. Tyttäret Jennychen ja Laura saivat pitää ystävilleen tanssiaiset. Marxista oli hyvää vauhtia tulossa herrasmies.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Kun kaksi tyttäristä oli naimisissa ja omissa talouksissaan, Marx muutti perheineen vuonna 1875 pienempään asuntoon. Siellä hän ryhtyi elämään rauhallista ja porvarillista elämää, johon kuuluivat herääminen varhain aamulla, sanomalehtien lukeminen ja päiväkävelyt. Pubikierrokset olivat taaksejäänyttä elämää. Hän vastaanotti vieraita ja oli mitä vieraanvaraisin isäntä. Vastustajiaan hän ei enää jaksanut herjata todeten vanhuuden tuoneen viisauden. Vuonna 1880 Marx huolestui toden teolla Jenny-puolisonsa terveydestä. Lääkäri uskoi terveyden palaavan kylpylämatkalla. Kylpylämatkan jälkeen Jenny Marx uskoi vointinsa parantuneen niin, että matkusti Karlin kanssa Ranskaan tervehtimään Jennycheniä ja tämän tytärtä. Pian kotiin tulonsa jälkeen Jennyn kunto romahti ja hän kuoli 2. joulukuuta 1881.


title: Karl Marx

text: Marraskuussa 1863 Marx sai kuolleelta äidiltään perinnön. Velkojen maksusta jääneet rahat päätettiin käyttää paremman asunnon hankkimiseen ja Marxit vuokrasivat kartanotyyppisen talon. Talon vuosivuokra oli aivan liian paljon Marxin perheen talouteen nähden. Vuoden 1864 toukokuussa Marxin vanha ystävä Wilhelm ”Lupus” Wolf kuoli ja testamenttasi Marxille 820 puntaa, mikä oli enemmän rahaa kuin Marx oli elämässään ansainnut. Tämän johdosta "Pääoman" ensimmäinen osa on omistettu Wilhelm Wolfille.


title: Karl Marx

text: Kun kaksi tyttäristä oli naimisissa ja omissa talouksissaan, muutti Marx perheineen vuonna 1875 pienempään asuntoon. Siellä hän ryhtyi elämään rauhallista elämää. Vastustajiaan hän ei enää jaksanut kirjoituksissaan herjata todeten vanhuuden tuoneen viisauden. Vuonna 1880 Jenny Marx sairasteli, mutta matkusti Karlin kanssa Ranskaan tervehtimään Jennycheniä ja tämän tytärtä. Pian kotiin tulonsa jälkeen Jennyn kunto romahti ja hän kuoli 2. joulukuuta 1881.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Jennyn elämän viimeisten päivien aikana hän ei saanut tavata Karlia lainkaan. Karl oli sairastunut keuhkopussintulehdukseen ja laitettu karanteeniin erilliseen huoneeseen, mistä ei ollut lupa poistua. Lääkäri kielsi häneltä osallistumisen vaimon hautajaisiin. Marx kärsi unettomuudesta ja kustantajan tiedustellessa "Pääoman" jatko-osaa lääkäri kielsi häneltä myös kirjoittamisen. Eleanor-tyttären terveys huolestutti Marxia ja lääkäri määräsi isän ja tyttären matkustamaan yhdessä ottamaan aurinkoa Isle of Wrightin saarelle. Kävi kuitenkin niin, että Marxien saavuttua saarelle siellä alkoivat kaatosateet ja lämpötila kävi välillä pakkasen puolella. Tämä pahensi Karlin keuhkokatarria ja bronkiittia. Eleanorin mielenterveyden tila huonontui. Hän ei syönyt eikä nukkunut ja sai puhumattomuuskohtauksia. Hänelle oli tullut pakkomielle näyttelemisestä; hän ei söisi mitään ennen kuin pääsisi teatterin lavalle. Isä tuumi, että tyttärelle ei tee hyvää olla hänen seuraneitinään vaan hänen täytyy päästä toteuttamaan haaveitaan.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Isälleen Marx kirjoitti, että haluaa nyt suuntautua filosofiksi. Isää tämä ei miellyttänyt. Tuomarilla olisi turvattu virka ja palkka ja pojan piti ajatella tulevaa vaimoaan. Vuonna 1838 isä Heinrich kuoli, mutta Marx ei tullut hautajaisiin, vaan kirjoitti, että Berliinissä oli tärkeämpää tekemistä.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Kiusallisen vieraan poistuttua kirjoitustyö lähti viimeinkin käyntiin. Taloudellinen tilanne pysyi huonona ja Marx haki työtä rautateiltä kirjurina. Hänet hylättiin epäselvän käsialan takia. Vuosien 1861–1863 välisenä aikana Marx sai kirjoitettua tuhatviisisataa liuskaa muistiinpanoja. Monta päivää kului British Museumin lukusaleissa lähdeteosten parissa. Moni aiemmin ylitsepääsemätön ongelma tuntui nyt ratkenneen, myös kysymys maanvuokrasta ja maatyön arvosta. Kirjoitustyö eteni siitäkin huolimatta, että Marx sairasteli tavanomaisia sairauksiaan, hammassärkyä, paiseita ja reumatismia. Lääkäri määräsi hänet kylpylään lepäämään ja siellä vaivasi kivulias maksa. Vuonna 1867 oli viimein valmista. Työnimi ”Hahmotelmia poliittisen taloustieteen kritiikiksi, osa II” hylättiin. Marxin kirjeenvaihtokaveri, hannoverilainen professori Ludwig Kugelmann ehdotti iskevää lyhyttä nimeä "Das Kapital", "Pääoma", joka kuulosti kirjoittajankin mielestä hyvältä.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Vuonna 1874 Karl Marx anoi Ison-Britannian kansalaisuutta. Anomus hylättiin. Syyksi oli merkitty ”agitaattori, kommunististen aatteiden esitaistelija”. Marx oli anomuksen aikana Böömissä Karlsbadin kylpylässä yhdessä Eleanor-tyttärensä kanssa hoidattamassa sairauksiaan.


title: Aito avioliitto (yhdistys)

text: Aito avioliitto ry () on tammikuussa 2015 perustettu suomalainen yhdistys. Yhdistyksen julkaisemien sääntöjen mukaan sen tarkoitus on "edistää ja vahvistaa miehen ja naisen välisen avioliiton asemaa ja merkitystä aitona, erityisenä, luonnollisena ja pysyvänä instituutiona suomalaisessa yhteiskunnassa ja lainsäädännössä ... edistää lapsen oikeutta tuntea sekä isänsä että äitinsä ja olla heidän hoidettavanaan koko lapsuusaikansa mikäli mahdollista ... [ja] edistää lapsen terveen sukupuoli-identiteetin kehittymistä siten, että pojan kasvua mieheksi ja tytön kasvua naiseksi tuetaan vahvistamalla sukupuolten luontaista erilaisuutta, sekä turvaamalla lapselle myös adoptiotilanteessa perhemalli, jossa lapsella on sekä isä että äiti".


title: Aito avioliitto (yhdistys)

text: Yhdistys tunnetaan parhaiten sen tukemasta kansalaisalotteesta, jonka tavoitteena oli samaa sukupuolta olevien avioliiton mahdollistavan lakimuutoksen kumoaminen ja avioliiton säilyttäminen laissa miehen ja naisen välisenä liittona. Kansalaisaloite käytti pääasiallisena perustelunaan "lasten oikeutta sekä äitiin että isään". Yhdistyksen näkemykset sateenkaariperheiden lasten hyvinvoinnista ovat nykyisin vallitsevan tieteellisen konsensuksen vastaisia.


title: Jukka-Pekka Rahkonen

text: Rahkonen perusti Pasi Turusen kanssa perinteistä avioliittokäsitystä puolustavan Aito avioliitto -yhdistyksen tammikuussa 2015. Rahkonen toimi yhdistyksen puheenjohtajana. Yhdistys laittoi maaliskuussa 2015 vireille Aito avioliitto -kansalaisaloitteen, jonka tavoitteena oli samaa sukupuolta olevien avioliiton mahdollistavan lakimuutoksen kumoaminen ja avioliiton säilyttäminen laissa miehen ja naisen välisenä liittona. Aloite keräsi yli 107 000 allekirjoitusta. Aloite eteni eduskuntaan saakka.


title: Aito avioliitto (yhdistys)

text: Yhdistys on väittänyt, että sateenkaariperheiden lapsilla menisi huonommin. Yhdistyksen tukema kansalaisaloite käytti tätä pääasiallisena perusteluna samaa sukupuolta olevien avioliiton mahdollistavan lakimuutoksen kumoamiselle. Yhdistyksen kriitikot ovat kuitenkin viitanneet meta-analyyseihin samaa ja eri sukupuolta olevien vanhempien lasten kehitystä vertaavista tutkimuksista. Tutkimustuloksiin perehtyneiden asiantuntijoiden mukaan on olemassa tieteellinen konsensus siitä, että "ryhmien välillä ei ole eroja useimpien lasten kehitykseen liittyvissä seikoissa". Näihin seikkoihin lukeutuu "lasten psyykkinen hyvinvointi, älyllinen kehitys, sukupuoli-identiteetti ja sukupuolinen suuntautuminen". Yhdistys on asiantuntijoiden mielipiteistä huolimatta kieltänyt, että asiasta vallitsisi tieteellinen konsensus.


title: Aito avioliitto (kansalaisaloite)

text: Kansalaisaloite käytti pääasiallisena perustelunaan ”lasten oikeutta sekä äitiin että isään”. Kansalaisaloitetta tukenut yhdistys väitti, että sateenkaariperheiden lapsilla menisi huonommin. Yhdistyksen kriitikot ovat kuitenkin viitanneet meta-analyyseihin samaa ja eri sukupuolta olevien vanhempien lasten kehitystä vertaavista tutkimuksista. Tutkimustuloksiin perehtyneiden asiantuntijoiden mukaan on olemassa tieteellinen konsensus siitä, että ”ryhmien välillä ei ole eroja useimpien lasten kehitykseen liittyvissä seikoissa”. Näihin seikkoihin lukeutuu ”lasten psyykkinen hyvinvointi, älyllinen kehitys, sukupuoli-identiteetti ja sukupuolinen suuntautuminen”. Yhdistys on asiantuntijoiden mielipiteistä huolimatta kieltänyt, että asiasta vallitsisi tieteellinen konsensus.


title: Samaa sukupuolta olevien parien adoptio-oikeus

text: Samaa sukupuolta olevien adoptio-oikeuden ja huoltajuuden kannattajien mukaan lasta rakastavat, samaa sukupuolta olevat vanhemmat voivat kasvattaa lapsen aivan yhtä hyvin kuin heterovanhemmatkin. Heidän mukaansa tilastot eivät osoita ns. sateenkaariperheissä kasvaneiden lasten olevan yhtään sen alttiimpia sosiaalisille ongelmille. Joidenkin tutkimusten mukaan samaa sukupuolta olevien vanhempien lapsilla on hiukan muista lapsista poikkeavia käsityksiä sukupuolirooleista, jotkut saattavat olla jopa feministejä, mutta heistä ei tule myöhemmin homoseksuaaleja yhtään suuremmalla todennäköisyydellä.


title: Sateenkaariperhe

text: Koska sateenkaariperheet eivät virallisissa tilastoissa näy välttämättä oikein, on tarkkaa määrää esimerkiksi sateenkaariperheissä asuvista lapsista vaikea laskea. Sateenkaariperheet ry on vuonna 2014 arvioinut, että Suomessa elää ydinperheen muotoisissa, samaa sukupuolta olevien parien perheissä vähintään 2 000 lasta ja kaikissa sateenkaariperheissä arviolta 10 000 lasta.


title: Jukka Kopra

text: Vaalikone.fi -palvelussa Kopra oli jokseenkin eri mieltä siitä, että homo- ja lesbopareilla tulisi olla heteroparien kanssa yhtäläiset avioliitto- ja adoptio-oikeudet. Vuonna 2014 Kopra kannatti käsittelyssä olevan tasa-arvoisen avioliittolain kumoamista. Vuonna 2016 Kopra kuitenkin äänesti Aito avioliitto -aloitetta vastaan, jonka tavoite oli kumota homo- ja lesboparien yhtäläinen oikeus avioliittoon. Vuoden 2018 helmikuussa Kopra äänesti äitiyslakihanketta vastaan.


title: Aito avioliitto (kansalaisaloite)

text: Aito avioliitto -yhdistyksen aktiivit käyttivät aloitteen kampanjoinnissa kirkkojen tilaisuuksia ja julkisuuskuvaa, joskus lupaa kysymättä. Esitteiden jakaminen keskeytettiin Seinäjoen seurakunnan tilaisuudessa, koska Seinäjoen seurakunnan kirkkoherra Jukka Salon mukaan lupaa lappujen jakamiselle ei ollut kysytty etukäteen. Yhdistyksen aktiivit käyttivät myös Helsingin tuomiokirkon rappusia kansalaisaloitteen mainostamiseen. Yhdistys ei ollut Helsingin seurakuntayhtymän mukaan pyytänyt lupaa lakanan levittämiseen. Tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra Matti Poutiainen kertoi Helsingin Sanomille, että kirkko olisi tuskin antanut siihen lupaa.


title: Onnellisuustutkimus

text: Lapset vähentävät vanhempien onnellisuutta alaikäisinä, joskin lähdettyään kotoa he saattavat lisätä sitäkin enemmän (aikuiset lapset, lastenlapset). Naimisissa olevat ovat onnellisempia, mutta se ei välttämättä johdu avioliitosta, vaan onnettomimmat jäävät useimmiten naimattomiksi. Vastaavaa kritiikkiä voi toki esittää muillekin väitteille: korrelaatio ei kerro, kumpi on syy tai onko peräti jokin kolmas tekijä molempien syy – johtuuko esimerkiksi keski-ikäisten vähempi onnellisuus keski-iästä vai lapsista?


title: Disyaani

text: Disyaani on erittäin myrkyllinen kaasu, joka muistuttaa kemiallisesti alkuaineiden jaksollisen järjestelmän 17. ryhmän halogeeneja ja sitä voidaankin pitää yhtenä niin kutsutuista pseudohalogeeneista. Disyaanikaasua muodostuu, kun jalojen metallien syanidit hajaantuvat niitä kuumennettaessa, esimerkiksi:


title: Disyaani

text: Disyaani eli syaani eli syanogeeni (CN) on yksi syaaniyhdisteistä, joka voidaan luokitella myos yhdeksi nitriileistä.


title: Syanidi

text: Syanideista tavallisimmat ovat kalium- ja natriumsyanidi. Alkali- ja maa-alkalimetallien syanideja lukuun ottamatta kaikki metallisyanidit hajoavat kuumennettaessa alkuaineiksi. Jalojen metallien syanidien hajaantuessa vapautuu erittäin myrkyllistä disyaania (CN).


title: Demy (laulaja)

text: Dímitra Papadéa (), tunnettu myös nimellä Demy, on kreikkalainen laulaja, jolla on sopimus itsenäisen kreikkalaisen levytysyhtiön Panik Recordsin kanssa. Vuoden 2012 MAD Video Music Awardseissa Demy voitti Paras uusi artisti -palkinno sekä kaksi muuta palkintoa. Kuten hän mainitsi vastaanottopuheessaan, vuonna 2011 hän katsoi gaalaa televisiosta ja unelmoi itse voittavansa palkinnon jonain päivänä. Vuotta myöhemmin hänen toiveensa toteutui. Demy myös esiintyi ohjelmassa The FaDen kanssa. He esittivät kappaleet ”Soldier” ja ”Póses chiliádes kalokaíria”. Demy edusti myös Kreikkaa kappaleella "This Is Love" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa, Kiovassa.


title: Nadia Dajani

text: Nadia Dajani (s. 26. joulukuuta 1965) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi muun muassa elokuvassa "Happy Accidents" (2000). Hänet on nähty myös televisiosarjoissa, joiden joukossa on "Emily's Reasons Why Not". Nadia Dajani on myös ollut mukana suositussa tv-sarjassa Sinkkuelämää 5. tuotantokaudella Nina Katzin roolissa.


title: Demian Maia

text: Demian Augusto Maia Baptista (s. 6. marraskuuta 1977 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen vapaaottelija ja brasilialaisen jujutsun harjoittaja. Hän ottelee Ultimate Fighting Championshipin väliarjassa. Maia tunnetaan lukkopainin ja brasilialaisen jujutsun maailmanmestarina, josta hänellä on neljännen asteen musta vyö, Hänellä on merkittäviä voittoja muun muassa Chael Sonnenista, Nathan Quarrysta ja Jason MacDonaldista. Maia kärsi uransa avaustappion "UFC 102" -tapahtumassa 19. elokuuta 2009, kun yhdysvaltalainen Nate Marquardt tyrmäsi hänet avauserässä ajassa 0.25. Maia teki ottelu uransa toisen vapaaottelunsa Helsingissä 3. joulukuuta 2005 ”The Cage – Volume 4” -tapahtumassa, jossa hän voitti puolalaisen Lukas Chlewickin käsilukolla ensimmäisessä erässä. Maia on otellut kerran UFC:n keskisarjan mestaruudesta Anderson Silvaa vastaan, jolle hän hävisi tuomariäänin. Sama tulos kävi myös välisarjan mestaruusottelussa Tyron Woodleyta vastaan.


title: Diane Neal

text: Diane Neal (s. 17. marraskuuta 1975 Alexandria, Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muiden muassa televisiosarjoista "" ja "NCIS Rikostutkijat". Ensin mainitussa hän esiintyi ensimmäisen kerran vierailevana tähtenä kolmannen tuotantokauden 10. jaksossa. Viidennen tuotantokauden 5. jaksosta lähtien hänellä oli vakituinen rooli apulaissyyttäjä Casey Novakina. Viimeisen kerran hänet nähtiin 13. tuotantokauden 18. jaksossa.


title: Nadia Nadim

text: Nadia Nadim (s. 2. tammikuuta 1988) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Tanskan naisten maajoukkueessa huhtikuun 2018 loppuun mennessä 79 maaottelua ja tehnyt niissä 23 maalia. Hän pelasi vuosien 2009, 2013 ja 2017 EM-kilpailuissa ja saavutti vuoden 2017 kisoissa EM-hopeaa. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi maaliskuussa 2009.


title: Elhaida Dani

text: Elhaida Dani (s. 17. helmikuuta 1993) on albanialainen laulaja, joka nousi julkisuuteen voitettuaan albanialaisen Star Academy -kykykilpailun vuonna 2009. Vuonna 2012 hän voitti albanialaisen Top Fest -kilpailun kappaleella ”S’je më” ja vuonna 2013 The Voice of Italy -kilpailun saatuaan finaalissa yli 70% äänistä. Joulukuussa 2014 Dani voitti Albanian euroviisukarsinnan, Festivali i Këngës -kilpailun, kappaleella ”Diell”, mutta maan edustuskappaleeksi vuoden 2015 Eurovision laulukilpailuun vaihdettiin myöhemmin kappale ”I'm Alive”. Dani pääsi kappaleellaan Eurovision laulukilpailun finaaliin, jossa sijoittui sijalle 17.


title: Dana Delany

text: Vuonna 1988 Delany sai roolin Colleen McMurphyna sarjassa "China Beach", jota esitettiin vuoteen 1991 asti. Hän sai mediahuomiota ja kaksi Emmy-palkintoa, joiden lisäksi hän oli ehdolla kahden muun Emmyn sekä kahden Golden Globen saajaksi. Menestyksen myötä Delany sai rooleja elokuvista kuten "Light Sleeper", "Housesitter", "Tombstone" ja "Tyttö ja villihanhet" sekä televisioelokuvista "Promise to Keep" ja "Vaaran vanki". Vuosikymmenen toisella puoliskolla hän esiintyi kiistanalaisemmissa rooleissa kuten Margaret Sangerina televisioelokuvassa "Choices of the Heart", Lisana elokuvassa "Kyttäkaksikko paratiisisaarella" ja yhdessä jaksossa sarjassa "Family Law", josta hän sai Emmy-ehdokkuuden. 1990-luvun puolivälistä vuoteen 2005 hän oli Lois Lanen ääninäyttelijä animaatiosarjassa "Teräsmies".


title: Dacia Maraini

text: Dacia Maraini ['daːtʃa mara'iːni] (s. 13. marraskuuta 1936 Fiesole) on italialainen kirjailija. Hän teki läpimurtonsa vuoden 1963 esikoisteoksellaan "L’età del malessere" (suom. "Heräämisen aika", Otava 1963), joka sai kansainvälisen kustantamoiden myöntämän Formentor-palkinnon. Hänen muita suomennettuja teoksiaan ovat "Mykkä herttuatar" (Artemisia 1998) sekä näytelmä "Prostituoidun keskustelu erään asiakkaan kanssa" (Yle 1987).


title: Johannislund

text: Kulmakunnalla toimi aluksi vuodesta 1904 yksityisenä ja sitten vuodesta 1911 Kiikalan kunnan ylläpitämänä Johannislundin kansakoulu lasitehtaan lopettamisen asti vuonna 1960, jolloin myös koulu lopetettiin. Johannislundin koulupiiriin kuului Hidoisenpyölin ulkoveromalla sijainneen tehdasalueen ohella viereinen Särämäen eli Säräjärven yksinäistalo, joka myös oli tullut 1860-luvulla tehtaan omistukseen. Lisäksi siihen kuului Kiikalan puoleisten lähikylien takamaita, joilla sijaitsi myös vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin asti yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut Varesjoen saha. Koulun ohella Johannislundissa oli tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa.


title: Johannislundin lasitehdas

text: Tehtaan yhteydessä toimi Johannislundin kansakoulu vuosina 1910–1960 ja tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa. Johannislundin koulupiiri käsitti Hidoisenpyölin ulkoveromaalla sijainneen vireisen tehdasalueen ohella viereisen Säräjärven kylän sekä Kiikalan puoleisten lähikylien Saaren ja Yltäkylän takamaita Varesjärven ja Varesjoen suunnassa Johannislundista etelään, missä toisena pitkän historian omanneena teollisuuslaitoksena toimi Varesjoen saha vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmenille asti.


title: Johannislund

text: Kiikalassa sijainneelle Hidoisenpyölin ulkoveromaalle vuonna 1813 perustetun Johannislundin lasitehtaan ympärille syntyi jo 1800-luvulla tehdasyhdyskunta, joka jatkoi olemassaoloaan tehtaan lopettamiseen saakka vuonna 1960. Tehtaan ympärille muodostunut Johannislundin kulmakunta on käsittänyt nykyiset Lasikylän (vanhalta nimeltään Hidoisenpyöli), Säräjärven ja Johannislundin kylät sekä takamaita näihin rajautuvista Kiikalan puoleisista naapurikylistä Saaresta ja Yltäkylästä. Kylistä Johannislund muodostettiin yksinäistaloluonteiseksi maarekisterikyläksi osista Hidoisenpyölin ja Säräjärven maarekisterikyliä vasta lasitehtaan lopettamisen jälkeen vuonna 1963.


title: Johannislund

text: Kahta edellä mainittua nuorempi on vuonna 1963 eräistä Hidoisenpyölin ja Säräjärven maarekisterikylien tiloista yksinäistaloksi muodostettu Johannislundin kylä, joka käsittää vuonna 1960 lopetetun Johannislundin lasitehtaan tehdasalueen lähiympäristöineen. Sen muodostumiseen johtaneet maanmittaustoimitukset olivat ajallisesti samanaikaisia vuonna 1960 tapahtuneen lasitehtaan lopettamisen kanssa. Ruukinjärven rannalla sijaitsevan tehdasalueen ohella Johannislundin kylän alueelle jää myös välittömästi Ruukinjärven pohjoispuolella kohoava Varsinais-Suomen korkein kohta Särämäki.


title: Johannislund

text: Toinen samanlainen teollisuusyhdyskunta samalla suunnalla oli vuosina 1864–1918 toiminnassa olleen Ariman lasitehtaan ympärille syntynyt Arimaa Pusulan Hyrkkölässä linnuntietä vain noin viidentoista kilometrin päässä Johannislundista; 1800-luvulla tehtailla olikin välillä sama omistaja. Kuten Johannislundin, myös Arimaan synty perustui runsaisiin metsävaroihin harvaan asutulla alueella. Samoin kuin Arimaalta, metsän keskeltä olevasta Johannislundista oli pitkä matka lähimpään kylään ja kirkolle, 7–10 kilometriä. Silti Johannislundissa tehtaan väki, sekä johtajat että työläiset, aikalaiskertojan mukaan erottuivat muista paikkakuntalaisista tavallista "hienompina" ihmisinä.


title: Johannislund

text: Kun Johannislundin lasitehdas oli lopettanut toimintansa vuonna 1960, erotettiin pian tämän jälkeen toteutetussa maanmittaustoimituksessa silloisessa Hidoisenpyölin kylässä sijainnut varsinaisen tehdasalueen pääosa omaksi Johannislund-nimiseksi kyläkseen. Johannislundinn kylään liitettiin myös Säräjärven kylässä sijainnut pienempi osa tehdassalueesta. Tämän seurauksena Säräjärven kylän historiallisesta alueesta pääosa tuli kuulumaan Johannislundin yksinäistaloon ja vain pieni osa jäljelle jääneeseen Säräjärven kylään.


title: Lasikylä

text: Nykyiset rajansa kylä sai kolme vuotta Johannislundin lasitehtaan toiminnan lakkaamisen jälkeen vuonna 1963, kun varsinainen lasitehdasalue Hidoisenpyölin kylässä sekä siihen kuuluvia alueita viereisestä Säräjärven kylästä erotettiin uudeksi Johannislund-nimiseksi yksinäistaloksi. Tässä toimituksessa Hidoisenpyölin kylään jäi kuulumaan vain entisen tehdasalueen ulkopuolinen laaja metsäalue, joka vielä 1960-luvun alussa oli täysin rakentamaton lukuun ottamatta sinne talvisodan aikana raivattua Kiikalan lentokenttää, joka ainakin jo vuonna 1966 oli aktiivisessa purjelentokäytössä.


title: Inkereen lasitehdas

text: Inkereen lasitehdas toimi Perttelissä silloisessa Uskelassa, nykyisessä Salossa Varsinais-Suomessa vuosina 1794–1865. Tehtaan perustamisessa Perttelin Inkereen veroratsutilalle oli aloitteentekijänä maanmittaustirehtööri Johan Magnus Gottskalk, joka kuitenkin luopui tehtaasta jo vuonna 1799. Hänen jälkeensä tehtaan omistajana oli Abraham Hedström. Vuonna 1831 tehtaan omistajaksi tuli Magnus Leonard Alftan, joka pian hankki omistukseensa myös Johannislundin lasitehtaan naapuripitäjästä Kiikalasta. Tämän jälkeen Inkere ja Johannislund toimivat kiinteässä yhteistyössä 33 vuotta, kunnes kannattamattomaksi käynyt ja polttoainepulasta kärsinyt Inkereen lasitehdas vuonna 1865 luovutettiin konkurssiin ja tehtaan toiminta päättyi. Tuotteina tehtaassa olivat pullot ja ikkunalasi.


title: Johannislundin lasitehdas

text: Vuonna 1897 tehtaan kirjanpitäjäksi palkattiin Herman Silvén, joka sai tehtaan tuotannon kaksinkertaistettua heti ensimmäisenä toimintavuonnaan. Silvén osti Johannislundin vuonna 1898 yhdessä porilaisen kauppiaan Aksel Karlssonin kanssa, joka myi osuutensa Silvénille 1901. Herman Silvénin kuoltua 1913 tehtaan johdossa jatkoi hänen leskensä Anna Silvén. Konekantaa uudistettiin 1930-luvulla hankkimalla pullojen tuotantoon puoliautomaattikoneita ja rakentamalla uusi hytti. Vuonna 1943 toimitusjohtajaksi tuli Anna ja Herman Silvénin poika Bjarne Silvén, ja tehdas jatkoi toimintaansa valmistaen lähes pelkästään olut- ja virvoitusjuomapulloja. Kokoautomaattipullokoneita ei kuitenkaan enää hankittu, ja Anna Silvénin kuoltua vuonna 1958 Karhulan ja Iittalan lasitehtaat omistanut A. Ahlström Oy ja Riihimäen Lasi Oy ostivat vanhanaikaiseksi käyneen tehtaan vuonna 1959 ja lopettivat sen vuonna 1960.


title: Johannislund

text: Nykyiset rajansa kylä sai kolme vuotta lasitehtaan toiminnan lakkaamisen jälkeen vuonna 1963, kun varsinainen lasitehdasalue sekä siihen kuuluvia alueita viereisestä Säräjärven kylästä erotettiin siihenastisista Hidoisenpyölin ja Säräjärven kylistä uudeksi, Johannislund-nimiseksi kyläksi. Tässä toimituksessa historiallisen Hidoisenpyölin alueesta jäi muodostuneeseen Lasikylän kylään kuulumaan entisen tehdasalueen ulkopuolinen laaja metsäalue, joka vielä 1960-luvun alussa oli täysin rakentamaton lukuun ottamatta talvisodan aikana rakennettua Kiikalan lentokenttää, joka jo ainakin vuonna 1996 oli purjelentokäytössä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Yhdysvaltalaiset J. E. Meinhard ja N. F. Hall kehittivät vuonna 1949 tekniikan, jossa he käyttivät seliittiä (piimaata) sitomaan alumiinioksidia kiinteällä levylle. Tätä tekniikkaa he käyttivät erottamaan toisistaan muun muassa metallikationeja ja eteerisiä öljyjä. 1950- ja 1960-lukujen aikana Justus G. Kirchner kehitti ohutkerroskromatografian tekniikoita ja esitteli muun muassa kaksiulotteisen ohutkerroskromatografian ja menetelmiä ohutkerroskromatografian käyttämiseen reaktioiden seurantaan. Menetelmän yleistymisen kannalta merkittävää työtä teki Stahl 1950-luvun lopulla, kun hän kehitti helpon levyjen pinnoitusmenetelmän ja osoitti, että TLC:n avulla avulla voitiin helposti suorittaa useita erilaisia erotuksia. Kaupalliset pinnoitetut kromatografialevyt ilmestyivät vuonna 1961.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografian historian voidaan katsoa alkaneeksi 1800-luvun loppupuolella. Alankomaalainen biologi M. W. Beijerinck tutki vuonna 1889 suolahappo- ja rikkihappoliuosten kulkeutumista ohuella gelatiinikerroksella ja huomasi niiden liikkuvan eri nopeuksilla. Suolahapon tunnistamiseksi hän lisäsi gelatiiniin hopeanitraattia ja rikkihapon tunnistamiseksi bariumkloridia. Toinen alankomaalainen biologi H. P. Wijsman kehitti Beijerinckin menetelmää ja käytti tutkimuksissaan analyyttien havaitsemiseen fluoresoivaa bakteerikantaa gelatiinikerroksessa. Tällä tavoin hän osoitti vuonna 1898, että maltaan diastaasi oli kaksi eri entsyymiä. Varsinaisesti ohutkerroskromatografian ensimmäisinä kehittäjinä pidetään kuitenkin Izmailovia ja Shraiberia, jotka vuonna 1938 esittivät idean käyttää komponenttien erottamiseen kiinteälle pinnalle sidottua adsorbenttia.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografian etuja ovat helppo tekniikka, jossa ei vaadita erikoislaitteistoja, helppo näytteenkäsittely, menetelmän nopeus, halvat käyttökustannukset, pieni näytemäärän tarve ja vähäinen liuottimien kulutus. Paperikromatografiaan verrattuna menetelmä on nopeampi ja erotuskyvyltään parempi. Kaasukromatografia ja HPLC ovat ohutkerroskromatografiaa parempia erotuskyvyltään ja vähemmän alttiita olosuhteiden vaikutuksille ja niissä on helpommin mahdollisuus kvantitatiiviseen analyysiin. Ne vaativat kuitenkin huomattavasti kalliimpia laitteistoja.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Yleisin stationäärifaasi ohutkerroskromatografiassa on silikageeli, joka valmistetaan levyn pinnalle hydrolysoimalla polypiihappoja emäksisellä tai happamalla liuoksella. Kerroksen paksuus on tyypillisesti 0,25 millimetriä ja hiukkaskoko 5–25 mikrometriä. Korkean suorituskyvyn ohutkerroskromatografiassa eli HPTLC:ssä hiukkaskoko on pienempi kuin tavallisessa ohutlevykromatografiassa. Silikageeli on hivenen hapanta. Silikageelin joukkoon voidaan lisätä apuaineita, kuten sinkkisilikaattia, joka fluoresoi, kun sitä valaistaan UV-valolla, jonka aallonpituus on 254 nanometriä. Näytetäplät näkyvät tummina fluoresoivalla levyllä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa käytetään usein erityisesti orgaanisten reaktioiden etenemisen seuraamiseen. TLC-levylle asetetaan ohuella kapillaarilla kolme täplää: yksi täplä on reaktiota rajoittavalle lähtöaineelle, toinen lähtöaineen ja reaktioseoksen niin kutsuttu ”co-spot” ja kolmas reaktioseoksesta otettava näyte. Jos ohutkerroskromatografian ajon jälkeen levyllä ei erotu reaktioseoksesta otetussa näytteessä lähtöaineen täplää, on reaktio päättynyt.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia eli ohutlevykromatografia (usein käytetään myös lyhennettä TLC, ) on kromatografiamenetelmä, joka perustuu siihen, että tutkittava näyte kiinnitetään kiinteään faasiin (kromatografialevyyn) ja annetaan liikkuvan faasin (liuottimen) nousta sitä pitkin kapillaarivoimien avulla. Tutkittava seos liikkuu kromatografialevyn huokoisessa materiaalissa liuottimen eli eluentin tai ajoliuoksen avulla. Eri yhdisteet liikkuvat eri nopeuksilla johtuen niiden erilaisista vuorovaikutuksista liuottimen ja kromatografialevyn kanssa, jolloin ne erottuvat toisistaan. Ohutkerroskromatografian hyviä ominaisuuksia ovat erityisesti helppo toteutettavuus, huokea hinta, nopeus ja hyvä erotuskyky. Tämän vuoksi se on yksi käytetyimmistä kromatografisista menetelmistä seosten komponenttien määrittämiseen ja reaktioiden seurantaan.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa voidaan suorittaa myös käänteisfaasikromatografiana. Siinä stationäärifaasi on pooliton ja eluentti poolinen. Käänteisfaasikromatografian etuna ovat normaaliin ohutkerroskromatografiaan verrattuna parempi valikoivuus, parempi polaarittomien yhdisteiden erottuminen, helpompi näytteen puhdistus ja levyn aktivoinnin tarpeettomuus.


title: Kromatografia

text: Kromatografia voidaan jakaa liikkuvan faasin perusteella neste-, kaasu- ja kiinteäkromatografiaan. Lisäksi se voidaan lajitella kiinteän faasin mukaan paperi-, ohutkerros-, ioni-, pylväs-, korkeapaine- ja affiniteettikromatografiaan sekä geelisuodatukseen. Nestekromatografiassa liikkuva faasi on useimmiten liuotinseos. Kaasukromatografiassa liikkuva faasi on usein helium tai typpi. Paperikromatografiassa tutkittava näyte kiinnitetään paperin reunaan, jonka jälkeen liikkuvan faasin annetaan nousta tai laskea paperia pitkin kapillaarivoimien ansiosta. Tässä liikkuva faasi voi olla esimerkiksi vesi tai jokin liuotinseos. Ohutkerroskromatografia muistuttaa paperikromatografiaa, mutta kiinteä faasi on paperin asemesta esim. lasilevyn pintaan levitetty sopiva jauhe tai geeli. Korkean erotuskyvyn nestekromatografiassa liuotin ajetaan korkean paineen avulla hienojakoisen kiinteän faasin läpi. Affiniteettikromatografia perustuu aineiden biologiseen aktiivisuuteen.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia on nopea ja helppo tekniikka orgaanisten reaktioiden seurantaan, mutta muita menetelmiä käytetään yha enemmissä määrin. Kaikki yhdisteet eivät erotu kovin hyvin ohutkerroskromatografialla ja tällöin käytetään yleensä HPLC-laitteistoa tai helposti haihtuvilla yhdisteillä kaasukromatografiaa. HPLC on hitaampi menetelmä kuin ohutkerroskromatografia, mutta kaasukromatografia on lähes yhtä nopea. Näiden etuna on myös se, että niitä voidaan käyttää myös kvantitatiivisen analyysiin eli määrittämään tuotteiden konsentraatioita näytteissä. Hyvin pienen mittakaavan reaktioissa edistymisen seurantaan voidaan käyttää myös NMR-spektrometriä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa käytetään epäorgaanisessa analytiikassa erottamaan erityisesti metallikationeja seoksesta. Ensimmäisenä tähän tarkoitukseen menetelmää käyttivät Meinhard ja Hall, jotka erottivat näin rauta- ja sinkkikationeja seoksesta. Menetelmää käytetään muun muassa kivi-, maaperä-, teollisuus- ja jätevesinäytteiden tutkimiseen. Myös metallien läsnäoloa biologisissa näytteissä ja lääkeaineissa voidaan tutkia.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneet kansakunnat (lyhenne YK) on maailmanlaajuinen hallitusten välinen yhteistyöjärjestö, joka perustettiin 24. lokakuuta 1945 San Franciscossa Kansainliiton korvaajaksi. Maailmanjärjestö perustettiin toisen maailmansodan jälkeen edistämään kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta sekä ihmisoikeuksia. Yhdistyneiden kansakuntien pääkonttori sijaitsee Manhattanilla, New Yorkissa, John D. Rockefeller nuoremman lahjoittamalla tontilla.


title: Helsingin NMKY

text: NMKY-liike (Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys) sai alkunsa Lontoossa 1844. Liikkeen perustaja oli George Williams, joka oli huolestunut aikansa nuorten kasvupohjasta ja vapaa-ajan harrastus- ja toimintamahdollisuuksista. Nykyisin NMKY:n toimintaan osallistuu noin 58 miljoonaa ihmistä 11.220 paikallisyhdistyksessä yli 130 maassa.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: Oulun NMKY

text: Oulun Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys ry ("Oulun NMKY", "Ynni") on oululainen yleisseura, jonka toimintamuodot ovat urheilu (koripallo, lentopallo, yleisurheilu, suunnistus), musiikki ja partio. ONMKY on perustettu vuonna 1896. Seuran jäsenmäärä on noin 1 200. Kuuluisin Oulun NMKY:n jäsenistä lienee Martti Ahtisaari, joka pelasi Ynnissä koripalloa vuosina 1952–1960.


title: Ylikiimingin Nuijamiehet

text: Ylikiimingin Nuijamiehet ry (YNM) on ylikiiminkiläinen urheilun yleisseura. Seura on perustettu ensimmäisen kerran 1922, ja uudelleen sotien jälkeen vuonna 1945. Alusta alkaen lajeina ovat olleet perinteikkäät lajit kuten hiihto, yleisurheilu, pesäpallo ja lentopallo, sittemmin myös suunnistus, jääkiekko sekä pöytätennis. Lajikirjo on kaventunut käsittämään suunnistuksen, hiihdon, yleisurheilun ja pöytätenniksen. Urheilutoiminnan lisäksi Nuijamiehet hoitavat talkootyönä ylikiiminkiläisen tanssipaikan, Nuijamiesten lavan toimintaa. Seura järjestää tilaisuuksia myös kirkonkylällä sijaitsevassa Vesaisenlinnassa.


title: Nurmon Jymy (salibandy)

text: Nurmon Jymy perustettiin 5. toukokuuta 1925. Tuolloin nuorisoseurojen yhteydessä toimineet Ylipään Kaverit ja Alapään Koitto yhdistyivät. Kuitenkin salibandyjaosto Jymyyn perustettiin vasta vuonna 1994. Jukka Tervon tulo valmentajaksi muutti Jymyn toimintaa määrätietoisemmaksi. Tervo valmensi joukkuetta kaudella 1995–1996, jolloin Jymyssä pelasivat muiden muassa Jouni Heikkilä, Jarmo Eteläaho ja Teemu Kokko, jotka pelaavat joukkueessa vielä 15 vuotta myöhemminkin. Tervon valmentamana Jymyn miesten edustusjoukkue nousi 4. divisioonasta neljässä vuodessa aina liigaan asti, minkä jälkeen Tervo luovutti valmennusvastuun muille. Joukkue nousi siis yhden sarjan ylöspäin neljä kertaa peräkkäin. Näin salibandysta tuli pesäpallon jälkeen historian toinen laji, jossa Jymy on pelannut pääsarjassa. Jymy oli noihin aikoihin lajin edelläkävijä Etelä-Pohjanmaalla noustessaan ensimmäisenä etelä-pohjalaisena seurana liigaan.


title: Y's Men International

text: Kansainvälinen Y-kiltaliike eli International Association of Y´s Men Clubs syntyi vuonna 1920 Yhdysvalloissa Ohiossa Toledon kaupungissa. Tuomari Paul William Alexander kokosi joukon vanhoja NMKY:n jäseniä keskustelemaan kuinka he voisivat olla "maksamassa takaisin" jotain siitä, mitä olivat poikina NMKY:ltä saneet. Alkuun kyse oli yhden paikkakunnan yhdestä miesjoukosta, joka otti nimekseen "TolYMCA" ja kokoontui lounasklubina kerran kuussa. Pian kiinnostus levisi laajemmalti ja jo 1922 oli toiminta laajentunut niin paljon, että perustettiin yllä esitetyn niminen kansainvälinen liike.


title: Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt

text: SOL:n kahtiajakoa ei haluttu heti virallistaa rekisteröimällä uutta yhdistystä. 18. kesäkuuta 1972 perustettiin kuitenkin Kansandemokraattisten opiskelijoiden maata käsittävä neuvottelukunta (KOMN), josta muodostui järjestöjen yhteistyön keskus kahdeksi seuraavaksi vuodeksi. KOJ perustettiin virallisesti vasta 6. lokakuuta 1974 eikä siitä vielä silloinkaan haluttu pitää suurempaa meteliä. Edelleen korostettiin, ettei KOJ:n luominen merkitse uuden liiton perustamista. Tässä vaiheessa se oli kuitenkin helpommin perusteltavissa, sillä SOL oli edellisvuonna ottanut jäsenikseen omat rinnakkaisjärjestönsä Tampereella (TYMR), Turussa (TuMO) ja Oulussa (OuMO).


title: Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys

text: Suomen NMKY-työn innoittaja oli ylioppilas, myöhemmin professori Arthur Hjelt. Helsingin NMKY perustettiin 17. marraskuuta 1889. Suomessa NMKY toimii noin 50 paikkakunnalla. Sillä on kaksi kansallista liittoa. Suomen NMKY:n Liitto ry on Maailmanliiton ja Euroopan NMKY:n jäsen. Suomen NMKY:n Urheiluliitto ry on liikuntakasvatus- ja urheilutoimintaa koordinoiva kansallinen toimija. Molempien kansallisten liittojen puheenjohtajana Suomessa toimii kirkkoherra Juha Vuorio. Suomen NMKY:n Liitto ry:tä johtaa kansallisena pääsihteerinä kasvatustieteen tohtori Juha Virtanen. Suomen NMKY:n Urheiluliitto ry:n toiminnanjohtaja on Risto Koikkalainen.


title: Oulun NMKY (koripallo)

text: Oulun NMKY (lyh. ONMKY, Ynni) on vuonna 1948 perustettu oululaisen samannimisen urheiluseuran koripallojaosto. Ynnin miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2018–2019 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioona A:ssa. Miesten pääsarjassa se pelasi kauden 1966–1967.


title: Haitin historia

text: Ranskan ja Yhdysvaltojen joukot kesäkuussa 2004 korvannut YK:n MINUSTAH ("Mission des Nations Unies pour la stabilisation en Haïti") -niminen vakauttamisoperaatio Haitin rauhoittamiseksi rauhanturvaajien avulla on osoittautunut syvästi kiistanalaiseksi. YK-joukot on nähty kriittisissä teksteissä jopa ulkovaltojen "kolonialistisen" politiikan toimeenpanijana Haitissa. YK-joukkoja syytetään erittäin raskaista rikkomuksista, kuten osallistumisesta siviilien ja Lavalas-puolueen jäsenten verilöylyihin jahdatessaan väkivaltaisuuksiin syyllistyneitä jengejä köyhien slummeissa raskain asein. YK:ta on syytetty siitä, ettei maassa riehuvia Aristidea vastustaneita asejoukkoja ole pyritty tai pystytty tehokkaasti riisumaan aseista, vaan YK-joukot ovat keskittyneet sen sijaan maan kurjista oloista kumpuavan jengiväkivallan taltuttamiseen liian rajuin ottein. YK-joukot eivät ole myöskään estäneet Aristiden jälkeisen hallinnon poliisin ja asejoukkioiden harjoittamaa väkivaltaa vanhan hallinnon kannattajia vastaan. YK:n on väitetty katsoneen poliisin väkivaltaa sormiensa läpi tai tukeneen sitä. Esimerkiksi entinen Haitin YK-tarkkailija Brian Concannon on kirjoittanut Haitin nykyisen YK-operaation toiminnasta, ja syyttää sitä oikeistolaisten puolisotilaallisten joukkojen suvaitsemisesta. Samoin Miamin yliopiston Ihmisoikeuskeskus laati raportin, jonka mukaan YK-joukot tukevat poliisin tappoiskuja slummeihin. Amnesty ja Human Rights Watch ovat saaneet jonkin verran kritiikkiä osakseen Haitia seuraavilta poliittisilta aktivisteilta väitetystä hitaudestaan reagoida maan tapahtumiin, mutta esimerkiksi Amnestyltä löytyy lausuntoja, joissa vahvistetaan YK-joukkojen ampuvan siviilejä. Asiasta on uutisoitu toisinaan myös länsimaiden suuremmissa lehdissä. Maaliskuussa 2005 erään verilöylyn jälkimainingeissa YK:n lähettiläs vakuutti, että poliisin väkivaltaan puututaan, jos sitä vielä esiintyy. Jotain keskustelua poliisivoimien asemasta näyttikin käynnistyneen YK-joukkojen kotimaiden välillä, ja YK esti poliisia osallistumasta ainakin yhden mielenosoituksen tarkkailuun. Ongelmat eivät kuitenkaan loppuneet, vaan saman vuoden kesäkuun kuudentena päivänä YK-joukkoja syytettiin taas lukuisia ihmishenkiä vaatineeseen siviilien verilöylyyn osallistumisesta Port-au-Princen slummeissa. YK-operaation edustajat väittivät aluksi joukkojensa surmanneen vain viisi aseistettua rosvoa, mutta uutistoimistot raportoivat suuremmista määristä kuolonuhreja ja loukkaantuneita, joista monien nähtiin olevan siviilejä. YK myönsi itsekin pian ainakin joidenkin sivullisten joutuneen uhreiksi. Silti maailmanjärjestöllä on vielä paljon matkaa, mikäli se aikoo selvittää oman osuutensa Haitin ongelmiin. Monet haitilaiset ovatkin katkeria virkansa joulukuussa 2006 jättäneelle pääsihteeri Kofi Annanille hänen kyvyttömyydestään tai haluttomuudestaan puuttua YK:n toimintaan Haitissa.


title: Earthship

text: Earthshipin nykymuotoa alkoi hahmotella 1970-luvulla arkkitehti Mike Reynolds. Hänen tavoitteenaan oli suunnitella talo, joka täyttäisi kolme tavoitetta: Ensinnäkin sen tulisi tukea kestävän kehityksen arkkitehtuuria ja käyttää materiaaleja, joita löytyy koko maapallolta, ja kierrätysmateriaaleja. Toiseksi talon tulisi käyttää mahdollisimman paljon luonnon energialähteitä ja olla mahdollisimman riippumaton yhteiskunnan tarjoamasta infrastruktuurista, kuten sähköverkosta ja vesijohdoista. Tämän ansiosta talon olisi tarkoitus myös selvitä paremmin luonnon katastrofeista ja vähentää kulutusta. Kolmanneksi rakennuksen tulisi olla edullinen ja sen rakentamisen pitäisi onnistua ilman rakennusalan koulutusta.


title: Earthship

text: Earthship-rakennukset yritetään yleensä rakentaa mahdollisimman ekologisesti käytössä olevista materiaaleista ja ne pyrkivät käyttämään auringonvaloa ja muita saatavilla olevia resursseja hyväkseen. Esimerkiksi auringonvalon puoleiset seinät pyritään rakentamaan niin, että sisään pääsee mahdollisimman paljon valoa ja lämpöä.


title: Earthship

text: Vanhemmat rakennukset ovat usein hevosenkengän muotoisia, uudemmat mallit ovat enemmän suorakaiteen muotoisia jotta luonnonvalo ja lämpö pääsevät sisään. Lämmön on tarkoitus imeytyä paksuihin sisempiin seiniin. Suomen oloissa vähäisen auringonvalon vuoksi perinteinen malli ei toimi kovin hyvin, mutta Suomen oloissa paremmin toimivia malleja tutkitaan jo.


title: Earthship

text:
Earthship-rakennuksia löytyy nykyään ympäri maailmaa, toistaiseksi tosin vähemmän pohjoisimmilla alueilla. Rakennukset sopivat paremmin eteläisemmälle alueille, koska pohjoisemmassa ongelmana on auringonvalon puute, lisälämmityksen tarve ja kosteus.
Ruotsiin ja Viroon on rakennettu Earthship-taloja. Suomessa Earthship-talojen rakentamista ovat muiden pohjoisten ongelmien lisäksi hidastaneet rakennuslupasäädännöt, jotka olivat myös Mike Reynoldsin ongelmana jo aikoinaan Yhdysvalloissa.


title: Earthship

text: Earthship on luonnon- ja kierrätysmateriaalista rakennettu ekotalo, joka käyttää hyväkseen aurinkoenergiaa passiivisesti. Earthship-rakennukset on yleensä rakennettu mullalla täytetyistä autonrenkaista, jotka varaavat lämpöä ja tasoittavat siten luonnollisesti sisätilojen lämpötilavaihteluita. Yleensä rakennuksissa on huomioitu myös ilmanvaihto ja ne yritetään tehdä mahdollisimman riippumattomiksi sähköverkoista ja fossiilisten polttoaineiden käytöstä.


title: Earthship

text: Reynoldsin suunnitelmat johtivat lopulta hevosenkengän muotoiseen rakenteeseen, joita hänen perustamansa Earthship Biotecture -yritys suunnittelee ja markkinoi nykyään. Vaikka rakennuksissa käytetään useimmiten mullalla täytettyjä autonrenkaita, materiaaliksi kelpaa ainakin periaatteessa muukin lämpöä varaava tiheä aines, kuten kivi, betoni tai hiekkasäkki.


title: Earthship

text:
Vanhoja autonrenkaita on helposti saatavilla lähes kaikkialla maailmassa. Niiden käyttäminen multatäytteisinä elementteinä on helppoa. Useimmiten yksi rakentaja lapioi multaa renkaan sisään ja toinen seisoo renkaan päällä ja hakkaa lekalla mullan tiiviiksi renkaan sisään. Multa täytyy tiivistää tasaisesti rengasta ympäri kiertäen, jottei rengas väänny. Renkaat täytyy täyttää lopullisessa sijoituspaikassa, koska täytetty rengas painaa yli sata kiloa ja sen siirtäminen paikasta toiseen on vaikeaa.
Etuna autonrenkaiden käytöstä rakennusmateriaalina on hinnan lisäksi niiden hyvä kantavuus ja tulenkestävyys. Belgiassa autonrenkaiden käyttö rakennusmateriaalina on kielletty autonrenkaiden sisältämien lyijyn ja sinkin mahdollisen maaperään imeytymisen takia ja siellä käytetään autonrenkaiden sijasta hiekkasäkkejä.
Earthship-rakennukset ovat useimmiten yksilöllisiä ja erilaisia variaatioita on paljon ja monissa ekotaloissa on samantyyppisiä ratkaisuja, vaikka niitä ei enää voisi varsinaisesti edes pitää Earthship-rakennuksina.


title: Earthship

text: Earthship-rakennusten lämmönhallinta perustuu auringonpaisteen lämmön talteenottoon ja lämmön varastointiin mullalla täyttettyihin autonrengasseiniin. Joissakin rakennuksissa näitä ei ole saatu tasapainoon ja rakennuksesta on tullut liian kylmä tai liian kuuma. Tavoitteena olisi että ulkoista lämmitystä tarvitsisi käyttää mahdollisimman vähän.


title: Perun varhaiskeraaminen kausi

text:
Typillisimmät suuret rakennukset olivat vastavirtaan, itään tai luoteeseen osoittavat U:n muotoisia temppeleitä. Ne koostuivat katkaistun pyramidin muotoisista tasanteista. U-kuvio muodostui korkeasta katkaistusta päätypyramidista, jonka huipulle vei luiska tai portaat, ja sen edessä olevan kentän sivuilla olevista pitkulaisista tasanteista.
Kentällä saattoi olla monesti U:n keskellä pyöreitä tai neiliömäisiä maahan upotettuja kenttiä. Pyramidimaisten tasanteiden huipulla oli rakennuksia. Sechin Altossa tyypillisen U:n edessä on upotettu pyöreä tasanne, ja sen perässä avoin kenttä, jonka edessä taas U:n sivuja muistuttavat pitkukaiset tasanteet, joiden keskellä olevalla kentällä oli pyöreä syvennys. U-keskuksia tunnetaan noin 20, rannikon keskuksille on tyypillistä niihin liittyvien töiden jättimäisyys. Huaca la Floridassa oli 1750-1650 eaa. tehty jopa 30 hehtaarin tasanteita.


title: Suomi 2010-luvulla

text: 2010-luvulla korkea rakentaminen on jälleen lisännyt suosiotaan. Vuosikymmenen aikana valmistuneita tornitaloja ovat muun muassa Turun Ikituuri (2011), Hotelli Torni Tampere (2014), Jyväskylän Maailmanpylväs (2014) ja Espoon Niittyhuippu (2017). Vuonna 2019 Helsingin Kalasatamaan valmistunee Suomen ensimmäinen pilvenpiirtäjä, 35-kerroksinen ja 134 metriä korkea Majakka. Vuosikymmenelle tyypillisiä ovat olleet myös puurakenteiset ja erikoisen muotoiset rakennukset, esimerkkeinä Kampin kappeli (2012), Saamelaiskulttuurikeskus Sajos (2012), Suomen luontokeskus Haltia (2013) ja Helsingin keskustakirjasto Oodi (2018). Muita merkittäviä 2010-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa Vantaan Pyhän Laurin kappeli (2010), Helsingin Musiikkitalo (2011), Seinäjoen uusi kaupunginkirjasto Apila (2012), Kangasala-talo (2014) sekä Helsingin Uusi lastensairaala (2018).


title: Oulun linna

text: Oulun linna (, ”Oulujoen linna”) valmistui vuonna 1590 Oulujoen suistossa sijaitsevalle saarelle (nyk. Linnansaari). Linna rakennettiin niiden sotaretkien tukikohdaksi, joita ruotsalaiset tekivät pitkän vihan aikana Vienan Karjalaan kuningas Juhana III:n hallituskaudella. Kyseessä oli puu- ja maavallien muodostama linnoitus. Mahdollisesti samalla paikalla on sijainnut myös novgorodilaisten vuonna 1375 rakentama linna, jonka ruotsalaiset valtasivat vuonna 1377. Professori Kyösti Julkun teorian mukaan tämä keskiaikainen linna on kuitenkin sijainnut Kastellissa.


title: Oulun linna

text: Nykyisin Linnansaaressa nähtävillä olevat rauniot ovat peräisin kolmannesta linnasta, jonka kuningas Kaarle IX määräsi rakennettavaksi vuonna 1605. Kuninkaan valtakirjassa 8. huhtikuuta 1605 annetaan ensin määräyksiä Kajaanin linnan rakentamisesta ja sitten määrätään uudelleen rakennettavaksi Oulun linna. Käskyn mukaan vanhat puurakenteet tuli hajottaa ja saaren ympäri tuli rakentaa ampumasuojilla varustettu valli.


title: Oulun kauppahalli

text: Oulun kaupunginvaltuusto päätti kauppahallin rakentamisesta jo vuonna 1889 silloisten tiukentuvien elintarvikkeiden hygieniamääräysten vuoksi. Erityisesti lihakauppa haluttiin siirtää avoimelta torilta hallin suojaan. Kauppahalli valmistui vuonna 1901. Tyyliltään uusgotiikkaa edustavan rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Karl Lindahl ja Valter Thomé. Kahden pitkittäisen käytävän varsilla oli alun perin 62 puista myyntikojua.


title: Oulun historia

text: Maaherran istuin sijoitettiin Ouluun vuonna 1775, kun Oulun lääni perustettiin. Ouluun perustettiin apteekki 1762, piirilääkäri aloitti toimintansa 1773, kaupunginlääkäri 1784 ja sairaala 1792. Komea raatihuone rakennettiin 1771 ja kivikirkko 1776. 1700-luvun lopulla 3 000 asukkaan Oulu oli asukasluvultaan Turun jälkeen toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsi Suomeen nykyisin kuuluvalla alueella. Oulun linnan jäännökset tuhoutuivat lopullisesti 1793 salaman sytyttäessä linnoituksen ruutikellarin. Nykyisin linnasta ovat muistoina vain rauniot.


title: Oulun Puhelin

text: Oulun Puhelimen tilat sijaitsivat vanhassa kaupungintalossa vuoteen 1937, jolloin yhtiölle valmistui arkkitehti Gustav Strandbergin suunnittelema toimitalo Kauppurienkadulle. Toimitalon viereiselle tontille Torikadun varteen, historiallisen Hedmanin talon paikalle, rakennettiin arkkitehti Risto Harjun suunnittelema uusi toimitalo 1970-1971. Lisäksi Oulun Puhelin oli 1960–luvun lopulla rakentanut Välivainiolle varikkotilat, joissa sijaitsi varastojen lisäksi yhtiön verkko-osasto. Keskittääkseen toimintansa yhteen paikkaan yhtiö osti Pohjanmaa Oy:ltä Lyötyllä Arkistokatu 4:ssä sijaitsevan kiinteistön 1983. Uusiin tiloihin Oulun Puhelin pääsi muuttamaan 1986.


title: Oulun suojeluskunta

text: Vuodesta 1919 lähtien suojeluskunta alkoi toimia Raatinsaarella, kaupungin vuokramaalla. Siellä oli aiemmin toiminut Raatin vankileiri sisällissodan seurauksista johtuen. Sitä ennen saarella oli ollut venäläisten merivartioasema. Nykyisinkin Raatinsaarella sijaitseva valkoinen kivirakennus valmistui suojeluskunnan toimitaloksi vuonna 1934. Siellä ovat toimineet myös suojeluskunnan apujärjestöt Oulun lotat sekä sotilaspojat. Kesäisin lotat olivat pitäneet kahvilaa Linnansaaressa, muinaisen Oulun linnan raunioiden päälle rakennetussa, entisen merikoulun tähtitornissa.


title: Oulunsalon kirkko

text: Toinen kirkko valmistui 1855, mutta ehti palvella vain 27 vuotta, kun se paloi salamaniskun sytyttämänä 14. kesäkuuta 1882. . Palossa tuhoutui myös osa seurakunnan arkistoa. Ukkonen poltti samana päivänä myös läheisen Lumijoen kirkon. Uusi kirkko valmistui vasta lähes kymmenen vuoden päästä, koska palaneella kirkolla ei ollut palovakuutusta ja kirkko oli vielä osittain maksamatta. Pohjois-Pohjanmaan museossa säilytetään toisesta kirkosta pelastunutta Mikael Toppeliuksen koristelemaa saarnastuolia.


title: Oulun vankila

text: Oulun lääninvankila rakennettiin Myllytulliin entisen kruununvankilan viereen lähelle Veljekset Åströmin nahkatehtaita. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti L. I. Lindqvist yleisten rakennusten ylihallituksessa vuonna 1882. Ensimmäiset vangit siirrettiin vankilaan 25. heinäkuuta 1885, josta on muistona vankilan pääoven vasemmalle puolelle tiiliseinään hakattu teksti "18 85 Tultiin Linnan".


title: Nummelan parantola

text: Vuonna 1978 valmistui maakellarin viereen uusi nykyaikainen laitoskeittiö ja henkilökunnan ruokasali, koska päärakennuksen kyljessä ollut vanha puurakenteinen keittiö oli jo lähes käyttökelvoton. Uudisrakennus yhdistettiin päärakennukseen erillisellä maanalaisella yhdyskäytävällä. Vain erillään olevaan avo-osaston taloon kuljetettiin ruokavaunut tarkoitukseen varustetulla kuorma-autolla. Uudisosaan liittyneet asfalttityöt tosin hävittivät useitakin harvinaisia kasvilajeja, jotka olivat juurtuneet vanhan kellarin kivijalan koloihin. Vanha puukeittiö revittiin työkoneilla maan tasalle, kunhan uuden toiminta oli kunnolla käynnissä.


title: Ojamonkangas

text: Ensimmäisen kerrostalon, As. Oy. Ojamonrinteen rakentaminen alkoi 28. tammikuuta 1965, ja rakennus valmistui saman vuoden marraskuussa. Viimeinen Ruolan rakentama talo valmistui elokuussa 1972 Reunakadulle. Sen jälkeen Ojamonkankaalle on suuntautunut vain vähäistä täydennysrakentamista: vuosina 1983-1984 Rakennusliike Haka rakensi kolme taloa ja yhdeksän asuntoa käsittäneen rivitaloyhtiön, ja vuonna 1991 Lohjan kaupunki rakensi Lempinkadun päähän neljän asunnon rakennuksen sosiaalitoimen käyttöön.


title: Yhdysvaltain historia

text: Kylmän sodan ensimmäinen aseellinen konflikti oli vuosien 1950–1953 Korean sota, joka alkoi Neuvostoliiton tukeman Pohjois-Korean hyökkäyksestä Etelä-Korean puolelle. Yhdysvallat tuki Etelä-Korean hallitusta ja johti Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisiä joukkoja, mutta Kiinan astuminen sotaan Pohjois-Korean puolelle ja Yhdysvaltain joukkojen komentajan kenraali Douglas MacArthurin ehdotus tehdä ydinasehyökkäys Kiinaa vastaan uhkasivat laajentaa sodan Korean ulkopuolelle. Vuonna 1953 Yhdysvaltain presidentiksi valittiin toisen maailmansodan länsiliittoutuneiden entinen ylikomentaja Dwight D. Eisenhower, jonka virkakauden ensimmäisiä ulkopoliittisia tapahtumia oli Korean sodan päättyminen aselepoon Etelä-Korean ja Pohjois-Korean valtioiden välillä.


title: Korean sota

text: Joukot Pohjois-Koreasta ylittivät Etelä-Korean vastaisen rajan 25. kesäkuuta 1950 ja saavuttivat nopeasti voittoja Etelä-Korean armeijasta. Pohjois-Korean joukkojen voittokulku jatkui aina elokuuhun saakka, jolloin Etelä-Korean armeija oli työnnetty alueelle Busanin rannikkokaupungin ympärillä niemimaan kaakkoisosassa. Menestys ei kuitenkaan ollut täydellinen. Syngman Rheen hallitus ei kaatunut tai hajonnut tappioista huolimatta. Yhdysvallat sekaantui sotaan jo sen alusta lähtien. Kyse ei ollut pelkästään Korean auttamisesta, vaan maa halusi osoittaa kykynsä pysäyttää kommunismin ja Neuvostoliiton vaikutusvallan kasvaminen liittolaisilleen Euroopassa ja Japanissa. Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman oli antanut meri- ilmavoimille käskyn tukea Etelä-Korean joukkoja 26. kesäkuuta ja sama käsky annettiin maavoimille muutamaa päivää myöhemmin. Maa otti Korean asian esille myös Yhdistyneissä kansakunnissa, joka tuomitsi Pohjois-Korean sodan hyökkäävänä osapuolena. Sotaan osallistui Yhdysvaltojen lisäksi puolitoista kymmentä YK:n jäsenmaata, tosin huomattavasti pienemmin joukoin. Neuvostoliitto oli boikotoinut YK:n turvallisuusneuvoston kokouksia, vaikka se olisi veto-oikeudellaan voinut estää Koreaa koskevat esitykset.


title: Yhdysvaltain merijalkaväki

text: Vuonna 1950 alkaneessa Korean sodassa Yhdysvaltain merijalkaväki teki kenraali Douglas MacArthurin johdolla maihinnousun Incheonin kaupunkiin, joka oli joutunut Korean tasavallan miehittäneen Korean kansanarmeijan alaisuuteen. Maihinnousun ansiosta pohjoiskorealaisten huoltolinjat katkesivat ja kaupunki oli seuraavan viikon sisällä Yhdistyneiden kansakuntien valvonnassa. Korean kansanarmeijan sotilaat joutuivat sekasorron valtaan ja merijalkaväki seurasi heitä Jalun rantatörmille saakka, missä Kiinan Kansan vapautusarmeija saapui Korean demokraattisen kansantasavallan tueksi ja merijalkaväki vetäytyi Koreoiden väliselle rajalle 38. leveyspiirillä. Merijalkaväen kannalta sodan yksi tärkeimmistä taisteluista käytiin Changjinissa, jossa vetäytyvät merijalkaväen sotilaat aiheuttivat Kansan vapautusarmeijalle raskaita miestappioita. Merijalkaväen miestappiot Korean sodassa olivat arviolta 30 000 kaatunutta tai haavoittunutta miestä. Kun sota ratkesi aselepoon vuonna 1953, merijalkaväessä palveli yhteensä 261 000 miestä.


title: Yhdysvaltain 8. armeija

text:
Pohjois-Korean hyökkäys etelään kesäkuussa 1950 aloitti Korean sodan. Yhdysvaltain laivasto ja ilmavoimat osallistuivat nopeasti tapahtumiin ja pian selvisi tarve maavoimien käytölle pysäyttämään Pohjois-Korean eteneminen. Japanin miehitysjoukot siirrettiin mahdollisimman nopeasti Etelä-Korean rannikolle, mutta joukkojen puutteellinen koulutus ja varustus kävi selväksi ensimmäisten yksiköiden tuhouduttua Pohjois-Korean hyökätessä. Joukkojen lukumäärän lisäännyttyä ja niiden saatua luotua rintamalinja tilanne vakiintui.
Korean sodan jälkeen se jäi turvaamaan Pohjois-Korean vastaista rajaa.


title: Korean sota

text: YK:n joukot joutuivat perääntymään joulukuun puolella jatkuneen kiinalaishyökkäyksen alta. 24. tammikuuta 1951 hyökkäys oli viimein pysäytetty rintamalinjalle noin 80 kilometriä Soulista etelään. YK:n joukkojen komentaja MacArthur esitti sodan laajentamista Kiinan puolelle ilmaiskuilla tukikohtiin Mantšuriassa ja myöhemmin myös laajempimittaisina pommituksina. MacArthur oli ehdottanut myös Kiinan sisällissodan hävinneiden Guomindangin joukkojen tuomista Korean niemimaalle. Yhdysvalloissa poliitikot pelkäsivät kuitenkin tilanteen muuttumista uudeksi maailmansodaksi ja Korean sota haluttiin pitää Korean rajojen sisäpuolella. Presidentti Truman kielsi MacArthuria esittämästä mielipiteitään julkisuudessa ja kun tämä rikkoi kieltoaan hänet vapautettiin tehtävistään huhtikuussa 1951. Hänen seuraajansa oli kenraali Matthew B. Ridgway, joka oli jo aiemmin toiminut kenttäkomentajana.


title: Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka

text: Korean sota alkoi Korean demokraattisen kansantasavallan hyökkäyksellä, mikä lyötiin takaisin lähinnä Yhdysvaltain ja sen liittolaisten tukemana Yhdistyneiden kansakuntien nimissä takaisin 27. syyskuuta 1950 mennessä, minkä jälkeen Yhdysvaltain presidentti Harry Truman valtuutti joukkoja komentaneen kenraali Douglas MacArthurin jatkamaan entisen demarkaatiolinjan pohjoispuolelle demokraattisen kansantasavallan alueelle aina Kiinan rajalle saakka. Yhdistyneet kansakunnat hyväksyi tämän päätöksen tavoitteenaan yhdistää Koreat. YK:n joukot valtasivat Pjongjangin 19. lokakuuta 1950. Samana päivänä Kiinan kansantasavalta tuli mukaan Korean sotaan Korean demokraattisen kansantasavallan puolelle vastoin yhdysvaltalaisten ennakko-odotuksia. YK:n ensimmäiset joukot saapuivat Kiinan ja Korean rajajoki Jalulle 26. lokakuuta 1950 ja pohjoiskorealaisten oli vetäydyttävä Kiinan puolelle samaan aikaan kun Kiina alkoi tuoda vapaaehtoisjoukoiksi kutsuttuja joukkoja alueelle, jotka ylittivät Korean rajan ja alkoivat taistella YK:n joukkoja vastaan.


title: Korean sota

text: YK:n päätöslauselmassa 3. joulukuuta 1953 tuomittiin äänin 42–5 pohjoiskorealaisten julmuudet YK:n sotavankeja ja Etelä-Korean siviilejä kohtaan. Vuoden lopussa käytiin poliittista kokousta valmistelevia neuvotteluja, jotka päättyivät 12. joulukuuta tuloksettomina. Genevessä huhtikuussa 1954 käydyt kaikkiaan seitsemän viikkoa kestäneet rauhanneuvottelut päättyivät umpikujaan. Rauhansopimusta ei saatu aikaiseksi, ja virallisesti maat ovat sodassa edelleen. Esimerkkinä sodan jatkumisesta aselevon jälkeenkin mainittakoon Pohjois-Korean 31 kommandomiehen epäonnistunut isku Etelä-Korean presidentti Park Chung Heen virka-asuntoon vuonna 1968. Vain yksi hyökkääjistä jäi henkiin.


title: Pak Hon-yong

text: Vuosien 1949 ja 1950 välillä rajakahakat Etelä- ja Pohjois-Korean välillä muuttuivat tavallisiksi. Pohjois-Korean armeijasta tuli nopeasti paremmin koulutettu ja varustettu kuin sen eteläisestä vastustajasta. Monien historioitsijoiden mukaan Pak vakuutti Kim Il-sungin siitä, että kommunisteilla oli satoja tuhansia kannattajia etelässä, jotka liittyisivät Pohjois-Korean puolelle mahdollisen sodan myötä. Kommunistien sissit olivat toimineet Etelä-Koreassa, mutta Syngman Rheen hallinto oli tuhonnut nämä verisin sotilasoperaatioin ja puoliaseellisten joukkojen tuella. Sodan alkaessa kommunistien todellinen kannatus jäi näin pieneksi. Kim Il-sung ennusti Josif Stalinille ja Kiinan Mao Zedongille sodan kestävän vain kolme viikkoa, mutta tuleva Korean sota kesti lopulta kolme vuotta.


title: Korean sota

text: Ennen Toista maailmansotaa Koreaa oli hallinnut Japani. Japani ja Korean Joseon-dynastia olivat solmineet protektoraattisuhteen vuonna 1905 ja vuonna 1910 Korea oli liitetty suoraan Japaniin. Vielä ennen maailmansodan loppua sodan voittaneet liittoutuneet olivat päättäneet, että Korean itsenäisyys palautettaisiin sodan jälkeen "in due course" eli sopivan ajan tullen. Japanin antautuessa Yhdysvallat oli ehdottanut Mantšuriaan edenneelle Neuvostoliitolle, että Neuvostoliitto ottaisi vastaan japanilaisten antautumisen 38. leveysasteen pohjoispuolella ja Yhdysvallat sen eteläpuolella. Neuvostoliitto suostui ja miehitti Korean niemimaan pohjoisosat amerikkalaisjoukkojen saapuessa syyskuussa 1945. Vielä Moskovan konferenssissa joulukuussa 1945 ajatuksena oli, että Koreasta tehtäisiin Yhdysvaltain, Neuvostoliiton, Britannian ja Kiinan välinen holhousajatus viiden vuoden ajaksi ennen itsenäisyyttä, mutta Neuvostoliitto luopui lopulta ajatuksesta. Korea jäi näin Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton miehittämiin kahteen osaan.


title: Korean tasavallan historia

text: 25. kesäkuuta 1950 Pohjois-Korea hyökkäsi etelään aloittaen Korean sodan, jossa Pohjois-Korean ja Kiinan joukot taistelivat Korean tasavallan ja Yhdysvaltain johtaman YK-armeijan joukkoja vastaan. Sodan lopputuloksena Pohjois- ja Etelä-Korean rajaksi vakiintui vuoden 1953 aselepolinja, vaikka lopullista rauhansopimusta ei ole vieläkään allekirjoitettu. Teknisesti Pohjois- ja Etelä-Korea ovat yhä sodassa keskenään.


title: SpaceX

text: Syyskuussa 2016 Elon Musk julkisti SpaceX:n tulevan, superraskaan kantoluokan kantorakettiarkkitehtuurin, Interplanetary Transport Systemin (ITS), eli planeettojen välisen kuljetusjärjestelmän. ITS:n avaruusaluksella Musk mahdollistaisi Marsin kolonisaation, sillä alus kykenee kuljettamaan jopa sata ihmistä Maan matalalta kiertoradalta Marsin pinnalle. SpaceX:n on tarkoitus luopua Falcon-raketeista ja Dragon-kapseleista ja siirtyä ITS-raketteihin kaikissa tehtävissä. Lisäksi SpaceX aikoo käynnistää kaupallisen rakettiliikenteen maailman suurkaupunkien välillä. Raketilla pystyy matkustamaan alle tunnissa mihin tahansa maapallolla, suurin osa matkoista on noin puoli tuntia.


title: SpaceX

text: Space Exploration Technologies Corporation (usein pelkkä SpaceX) on yhdysvaltalainen yksityinen avaruusraketteja ja -aluksia valmistava yritys. Sen perusti PayPal-maksujärjestelmän osaperustaja ja Tesla Motorsin toimitusjohtaja Elon Musk vuonna 2002, tavoitteenaan kehittää täysin uudelleenkäytettävä kantoraketti ja luoda ihmiskunnalle pysyvä, Maan resursseista riippumaton yhteiskunta Marsin pinnalle.


title: SpaceX

text: SpaceX:n kehitteillä olevat tuotteet ovat kolmen keskiraskaan Falcon 9 -raketin ensimmäisen laukaisuvaiheen rungosta koottu raskas kantoraketti Falcon Heavy sekä Dragon V2 -avaruusalus. Näiden ohella Elon Musk on vahvistanut kehitteillä olevan niin kutsutun MCT-arkkitehtuurin, jonka tavoitteena on luoda ihmiskunnalle pysyvä yhteiskunta Marsin pinnalle. MCT tulee koostumaan superraskaan luokan kantoraketista BFR:stä, Mars-laskeutujista ja avaruusaluksista.


title: Elon Musk

text: Muskin pitkäaikaisena tavoitteena on ollut tehdä ihmiskunnalle mahdolliseksi levittäytyä muille planeetoille. Musk perusti vuonna 2002 SpaceX-yrityksen (Space Exploration Technologies), joka kehittää edullisia kantoraketteja avaruusmatkustusta varten. Muskin tavoitteena oli kehittää kantoraketti, joka palaisi lähtöalustalle matkansa jälkeen. Vuoteen 2014 mennessä yritys on kehittänyt kaksi rakettia ja yhden kapselin.


title: Elon Musk

text: Musk pelkää tekoälyä ja sanoo että valtion pitäisi olla proaktiivinen sen sääntelyssä. Muskin mukaan tekoäly on ihmiskunnan suurin yksittäinen eksistentiaalinen uhka ja painottaa tekoälyn sääntelyä. Muskin mukaan automaatio/robotit työntävät ottamaan käyttöön perustulon. Muskin mukaan työpaikkojen menetykset tulevat olemaan niin vakavia, että valtion on otettava rooli kansalaisten toimeentulon varmistamisessa. Muskin mukaan perustulo on välttämätön. Musk on ilmaissut kannattavansa insinöörityyppisellä metodologialla johdettua teknokraattista valtionhallintoa. Musk toivoo että Yhdysvaltojen kongressissa olisi enemmän tekniikasta perillä olevia ihmisiä kuin lakimiehiä, joita Muskin mukaan siellä on luultavasti liikaa.


title: Erno Lehtinen

text: Erno Lehtisen johdolla maahamme perustettiin vuonna 2002 Oppimisympäristöjen monitieteinen tutkijakoulu, jonka tieteellisenä johtajana hän toimii edelleen. Tutkijakoulun toimintaa rahoittavat Suomen Akatemia ja Opetusministeriö. Oppimisympäristöjen tutkijakoulun perustamisen jälkeen Lehtinen aloitti myös Turun yliopiston vararehtorina jossa hän toimi aina vuoteen 2009 saakka. Erno Lehtinen kävi kesken rehtorikautensa pitkällä ulkomaanvierailulla. Hän työskenteli keväällä 2006 vierailevana professorina Simon Fraser yliopistossa Kanadassa (tammi-helmikuu), Regensburgin yliopistossa Saksassa (maalis-huhtikuu) ja Max Planc instituutissa Berliinissä (touko-kesäkuu).


title: Perustulo

text: Monetarismin kehittäjänä tunnettu Milton Friedman on kannattanut negatiivisen tuloveron muodossa toteutettua toimeentulon vähimmäistasoa. Perustuloliikkeen BIEN:in johtohahmo on Philippe van Parisj. Elon Muskin mukaan automaatio ja robotit työntävät ottamaan käyttöön perustulon. Muskin mukaan työpaikkojen menetykset ovat niin vakavia, että valtion on otettava rooli kansalaisten toimeentulon varmistamisessa. Muskin mukaan perustulo on välttämätön. Perustuloa ovat esittäneet ratkaisuksi myös Facebookin Mark Zuckerberg ja miljardööri Richard Branson.


title: Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008

text: Suomen luonnonsuojeluliiton ilmastovastaava Leo Stranius kokee hallituksen strategiaesityksen vahvuuksina tuulivoiman ja biokaasun syöttötariffin, rakennusten energianormien kiristämisen ja ruuhkamaksut. Straniuksen mukaan laskelmien perustana oleva tavanomainen kehitysskenario on ylimitoitettu, hallituksen energian- ja sähkönkulutuksen tavoite-ennusteet ovat epärealistisen korkeita, energiatehokkuuden parannus on vain 5 %, turpeen tuki on perusteetonta ja strategia ei sisällä sitovia lainsäädäntökeinoja päästöjen vähentämiseksi kuten esimerkiksi Britanniassa. Energiantuotannon hiilidioksidipäästöt vähenisivät 20 % korvaamalla turve uusiutuvalla energialla. Stranius ehdottaa windfall-voittojen keräämistä uusiutuvan energian investoinneille. Hallituksen tavoite perustuu 20 %:n tavoitteeseen. Euroopan Unioni on valmis nostamaan tavoitteen 20 %:sta 30 %:iin yhteisymmärryksessä kansainvälissä ilmastosopimuksissa.


title: Elon Musk

text: Musk kehittää päästötöntä energiaa ja sanoo tavoitteensa olevan saattaa loppuun maailman energia-infrastruktuurin muutos. Tesla julkaisi keväällä 2015 litiumioniakun, joka mahdollistaa sähkön varastoimisen, kun sähkön hinta on alhaalla. Tesla osti aurinkoenergiayhtiö SolarCityn marraskuussa 2016. Musk oli perustamassa SolarCityä, ja kaupan myötä Muskista tuli sen hallituksen puheenjohtaja.


title: Kosmos (ravintola)

text: Kosmoksen asiakaskuntaan ovat kuuluneet muun muassa Olavi Virta, Pentti Saarikoski, Jorma Ojaharju, M. A. Numminen ja Matti Pellonpää. Nykyisin Kosmos tavoittelee pääkaupungin ominta kulinaarista kulttuuria, ”helsinkiläistä keittiötä”, jonka taustalla elävät venäläiset, ranskalaiset ja ruotsalaiset maut. Ravintolan sisustus on säilynyt lähes samanlaisena perustamisesta lähtien. Varovaisia uudistuksia on tehty sisustusarkkitehti Kaisa Blomstedtin johdolla. Kosmoksen nykyisille kanta-asiakkaille on jaettu Stefan Lindforsin suunnittelema rintanappi, jonka käyttämistä pidetään kunnia-asiana Kosmoksessa ruokaillessa.


title: Toivo Särkkä

text: Särkkä kuoli kotonaan Helsingin Marjaniemessä aivohalvaukseen 9. helmikuuta 1975.


title: Toivo Särkkä

text: Toivo Jalmari ”T. J.” Särkkä (alk. Toivo Hjalmar Silén; 20. marraskuuta 1890 Mikkeli – 9. helmikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja. Hän oli Suomen Filmiteollisuus -yhtiön toimitusjohtaja.


title: Toivo Manninen (sotilas)

text: Toivo Kaarlo Manninen (s. 10. tammikuuta 1915, Calumet, Michigan USA – k. 29. joulukuuta 1943, Oulu) oli suomalainen maanviljelijä ja Mannerheim-ristin ritari numero 100. Hänet ylennettiin kersantiksi 11. huhtikuuta 1940 ja vielä kuolemansa jälkeen ylikersantiksi 20. kesäkuuta 1945. Hän kuoli Oulussa 32. sotasairaalassa ja hänet on haudattu Pudasjärven sankarihautaan.


title: Toivo Takki

text: Takki oli vuodesta 1945 alkaen Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan jäsen ja kuului myös Valmetin johtokuntaan, Postisäästöpankin hallitukseen, rautatiehallituksen johtoon sekä 1950-luvun puolivälistä alkaen Suomen Kansallisteatterin johtokuntaan ja Suomen taideakatemian hallitukseen. Hän kuoli tapaturmaisesti vuonna 1959.


title: Topi Koistinen

text: Koistinen kuoli Hyvinkään ammuskelussa 26. toukokuuta 2012. Hän oli mukana Hyvinkään Tahkon edustusjoukkueen saunaillassa, jota vietettiin hyvin sujuneen alkukauden ja edessä olleen viikon tauon kunniaksi. Koistinen oli poistumassa Level 5 -yökerhosta, kun ampuja osui häntä päähän. Hänen tilansa todettiin kriittiseksi. Koistinen kuoli myöhemmin saman yön aikana. Koistisen kuoleman ja kahden muun joukkueen jäsenen haavoittumisen seurauksena Suomen Pesäpalloliitto siirsi viikonlopun aikuisten pesäpallo-ottelut kolmelta ylimmältä sarjatasolta. Myös Hyvinkään Tahkon kahden seuraavan viikon ottelut siirrettiin.


title: Seppo Toiviainen

text: Toiviainen kuoli sairauskohtaukseen 60-vuotiaana kotonaan Helsingissä kesäkuussa 2005. Hänen sekä hyvän ystävänsä Matti Virtasen välisestä kirjeenvaihdosta vuosilta 1996-2005 julkaistiin vuonna 2007 (WSOY) teos "Kaksi kirjaa -ja se kolmas".


title: Pyhäjärven kahakka

text: Paluumatkan aikana tapahtui vielä kaksi välikohtausta, joissa kuoli kaksi suojeluskuntalaista. Käkisalmen Suotniemellä sai 22. marraskuuta surmansa kunnallislautakunnan puheenjohtajana toiminut opettaja Johannes Komonen ja vuorokautta myöhemmin Kavantsaaressa suojeluskuntaan kuulunut maanviljelijä Juho Olkinuora. Tapuksiin syyllisiä olivat paikalliset työväenkaartit, joiden tekemisistä Kaljunen ei suostunut ottamaan vastuuta. Komonen sai surmansa Suotniemen kansakoululla tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa ja Olkinuora puolestaan ollessaan mukana viiden suojeluskuntalaisen ryhmässä, joka oli mennyt Kavantsaaren työväentalolle vaatimaan takavarikoituja aseita takaisin. Sosialidemokraattisen "Työ-lehden" mukaan miehet eivät olleet varoituslaukauksesta huolimatta pysähtyneet, jolloin heitä kohti ammuttiin ja Olkinuora kuoli päähän tulleesta osumasta. Porvarillisen "Wiipurin Sanomien" mukaan laukaukset ammuttiin ilman varoitusta.


title: Tellervo Maria Koivisto

text: Koivisto kuoli 54-vuotiaana maaliskuussa 1982. Hän liukastui 3.3.1982 eduskuntatalon Aurorankadun puoleisilla rappusilla ja oli vuorokauden sairaalassa tarkkailtavana. Perjantaina 5.3.1982 hän hakeutui uudestaan sairaalaan, jossa kuoli seuraavana päivänä. Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen mukaan hän kuoli aivoverisuonen pullistuman aiheuttamaan sairauskohtaukseen. Tutkimuksen mukaan kuoleman aiheuttanut sairaus oli kehittynyt pitkän aikaa.


title: Toivo Särkkä

text: Oy Suomen Filmiteollisuuden perustajaomistajan Erkki Karun kuoltua Särkkä otti yhtiössä johdon. Hän tuotti kaikkiaan 233 ja ohjasi 49 kokoillan elokuvaa. Hän on yhä eniten kokoillan elokuvia tuottanut ja ohjannut suomalainen.


title: Santeri Mäkelä

text: Mäkelän elämän loppuvaiheet ovat hämärän peitossa. Vuonna 1937 hän työskenteli yövahtina Kustannusliike Kirjan maatilalla Petroskoin lähellä. Eräiden tietojen mukaan Mäkelä vangittiin ja teloitettiin tai hän kuoli vankileirillä. Raoul Palmgrenin mukaan hän kuoli luonnollisesti vuonna 1938. Karjalan kirjailijaliiton puheenjohtaja Viktor Tšehov mainitsi Mäkelän yhtenä sotaa edeltäneistä kirjailijoista vuonna 1948 ilmestyneessä artikkelissa. Tällainen maininta ei olisi ollut mahdollinen, jos hän olisi kuollut Stalinin vainojen uhrina.


title: Paaviuden historia

text: Gregorius XVI:n noustessa paavinistuimelle, Kirkkovaltio pysyi pystyssä enää Itävallan sotilaallisen tuen avulla. Uusi paavi perui edeltäjänsä yritykset uudistaa Kirkkovaltion hallintoa. Paavi oli uudistushaluton ja vanhan järjestelmän puolella, hänen aikanaan Kirkkovaltiota pidettiinkin Turkin ohella Euroopan takapajulana. Munkkina ennen paaviksi tuloaan toiminut Gregorius XVI oli syvästi modernia maailmaa vastaan. Hän edusti vielä vanhaa aatesuuntausta, jonka mukaan paavi oli erehtymätön ja kaikkien hallitsija. Maailma oli kuitenkin muuttunut ja paavi oli menettänyt valtansa. Uudistuksia vihaava Gregorius XVI kuoli 1. kesäkuuta 1846, eikä häntä silloin surtu edes Rooman kaupungissa.


title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään


title: Gregorius XVI

text: Paavi Gregorius XVI, syntymänimeltään Bartolomeo Alberto Mauro Cappellari (18. syyskuuta 1765, Belluno – 1. kesäkuuta 1846, Rooma) toimi paavina vuosina 1831–1846.


title: Gregorius IX

text: Gregorius IX (oikea nimi: Ugolino di Conti, noin 1145–1241) oli paavina 19. maaliskuuta 1227 – 22. elokuuta 1241. Hän seurasi tarkkaan edeltäjänsä Honorius III:n ja enonsa Innocentius III:n luomaa perinnettä paavin ylivallan pönkittämisessä. Hän muistutti enoansa myös siinä, että molemmilla oli lainopillinen koulutus ja diplomaattista kokemusta.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Tällä kertaa paavin moitteella ei ollut samaa vaikutusta kuin neljä vuotta aikaisemmin. Sitä pidettiin epäoikeutettuna ja kevyin perustein julistetun kirkonkirous kyseenalaistettiin. Asiat muuttuivat Gregoriuksen kannalta huonommiksi, kun Rudolf kuoli 16. lokakuuta samana vuonna. Hänen seuraajakseen valittiin elokuussa 1081 Hermann Luxemburgilainen, joka ei ollut sovelias johtamaan Gregoriuksen kannattajia Saksassa, ja Henrikin valta oli huipussaan. Kokeneempana Henrik päätti tällä kertaa olla tunnustamatta pannaan julistamista ja sanoi sen olevan lainvoimaton. Bressanoneen kokoontunut kirkolliskokous julisti 16. kesäkuuta 1081 Gregoriuksen viralta pannuksi. Hänen seuraajakseen kirkko nimesi Ravennan arkkipiispa Guibertin. Vuonna 1081 Henrik siirsi taistelun Italiaan. Gregorius oli tullut heikommaksi ja 13 kardinaalia hylkäsi hänet. Rooma antautui Saksan kuninkaalle ja Guibertistä tuli vastapaavi Klemens III. Gregoriuksen piti paeta Roomasta ja hänen kilpailijansa kruunasi Henrikin keisariksi.


title: Anthony de Mello

text: De Mello kuoli äkillisesti vuonna 1987. Hänen teoksiaan julkaistaan edelleen, ja lisää teoksia on julkaistu hänen kuolemansa jälkeen. Vuonna 1988 joitain hänen mielipiteistään tuomittiin uskonopin kongregaatiossa. Kardinaali Ratzinger, joka myöhemmin sai nimen Paavi Benedictus XVI, kirjoitti: ""Mutta jo eräissä kohdissa hänen varhaisissa kirjoituksissaan, sekä myöhemmissä töissä vielä vahvemmin, on huomattavissa kasvavaa etäisyyttä kristillisen uskon olennaiseen sisältöön... Tällä tiedoksiannolla, tarkoituksenaan suojella kristillisen totuuden hyveitä, tämä kongregaatio julistaa, että yllä mainittu asenne on yhteensopimaton katolisen uskon kanssa ja voi aiheuttaa vakavaa harmia.""


title: Gregorios Valontuoja

text: Gregorius vetäytyi elämänsä viimeisiksi vuosiksi Taronin provinssissa sijainneeseen luostariin, jossa hän kuoli noin vuonna 331. Gregoriuksen ruumis kuljetettiin aluksi nykyisessä Turkissa sijaitsevan Erzincanin kaupungin lähistöllä olleeseen kylään, josta hänen ruumiinosiaan vietiin pyhäinjäännöksinä eri puolille silloista Itä-Roomaa. Gregoriuksen pään uskotaan joutuneen jonnekin päin Armeniaa, vasemman käden Vagharšapatin kaupunkiin ja oikean käden Kilikiaan.


title: Gregorius VI

text: Gregorius seurasi paavina Benedictus IX:ttä, joka myi paaviuden Gregoriukselle suuresta summasta rahaa. Gregorius myös osti pois kilpailijansa Sylvester III:n ja Johannes XX:n. Keisari Henrik III:n joulukuussa 1046 pitämässä Sutrumin kirkolliskokouksessa Gregoriusta syytettiin kirkollisten virkojen kauppaamisesta, minkä hän suoraan myönsi, joten hänen valintansa tuomittiin epäviralliseksi. Tämä johti hänen arvonsa alentamiseen, minkä jälkeen hän vetäytyi Saksaan, missä hän kuoli seuraavana vuonna 1047. Gregoriuksen seuraaja oli Klemens II.


title: Gregorius XIII

text: Paavi Gregorius XIII, syntymänimeltään Ugo Buoncompagni, oli paavina 13. toukokuuta 1572 – 10. huhtikuuta 1585). Hän pyrki valloittamaan takaisin katoliselle kirkolle ne alueet, jotka uskonpuhdistus oli siltä vienyt. Hän oli katolisen vastauskonpuhdistuksen huomattavimpia paaveja ja jesuiittojen suosija. Hänen määräyksestään vuonna 1582 otettiin käyttöön gregoriaaninen kalenteri.Hanska 2005: 115.


title: Gregorius XI

text: Katariina Sienalainen vaikutti merkittävällä tavalla siihen, että Gregorius siirsi pitkän epäröinnin jälkeen paavinistuimen takaisin Roomaan 27. tammikuuta 1377. Gregorius ei ehtinyt vaikuttaa Roomassa kovin pitkään, sillä hän kuoli jo seuraavan vuoden maaliskuussa.


title: Kazakstan

text: Paikallishallinnollisesti Kazakstanissa on 14 aluetta (oblastia, oblısı) ja 86 kaupunkia, joista kolmella on alueen status. Kaupunkialueet on merkitty tähdellä.Kazakstan ulottuu Volgajoelta Altai-vuorille ja Länsi-Siperian tasangoilta Keski-Aasian aavikolle. Suurin osa Kazakstanista on alavaa tasankoa (muun muassa Kirgiisiaro ja Ustjurt). 44 prosenttia pinta-alasta on aavikkoa, 33 prosenttia puoliaavikkoa. Suurin osa maasta sijaitsee 200–300 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta Kaspianmeren rannikolla se laskeutuu yli sata metriä keskimääräisen merenpinnan alapuolelle. Vuoristoja on vain 12,4 prosenttia maan pinta-alasta. Varsinaiset vuoristoalueet ovat Altai ja Tian Shan maan itä- ja koillisosassa. Lisäksi Ural ulottuu Venäjältä jonkin matkaa Kazakstanin puolelle.


title: Ural (joki)

text: Ural laskee Kaspianmereen, jonka vedenkorkeus on ollut 26 metriä merenpinnan alapuolella. Vedenpinnan korkeus on 1980-luvulta kuitenkin noussut pari metriä, mikä on aiheuttanut suistossa tulvia. Suistossa on pääuomalle ruopattu suora kanava ja sille on kaivettu sivuhaaroja virtauksen nopeuttamiseksi. Suistoon on kasautunut joen tuomaa sedimenttiä ja Kaspianmeri onkin suiston ympäristössä matalaa. Satelliittivalokuvissa olevat tummat alueet viittaavat vesikasvillisuuteen, mikä merkitsee suistossa monipuolista biodiversiteettiä, jota joen tuomat ravinteet ylläpitävät. Suistossa vieraileekin runsaasti lintuja kevät- ja syysmuuton aikana. Se on tästä syystä Ramsarin sopimuksen mukainen kosteikko, jonka piiriin kuuluu 1 115 neliökilometriä suistoa ja Kaspianmeren rannikkoa. Ramsar-alue sisältyy Kaspianmeren pohjoisosien laajempaan luonnonsuojelualueeseen.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeri on Euroopan ja Aasian rajalla Venäjän, Azerbaidžanin, Iranin, Turkmenistanin ja Kazakstanin välissä sijaitseva vesimuodostuma, jonka vesi on suolaista. Se on sisämeri, joka on määritelty joskus mereksi, joskus järveksi. Rantavaltioiden vuonna 2018 solmima taloudellinen sopimus määrittelee Kaspianmeren mereksi, millä on vaikutusta sen asemaan kansainvälisissä laeissa.


title: Kazakstanin energiapolitiikka

text: Kazakstanin ja Uzbekistanin kautta Kiinaan on rakenteilla kaasuputki Turkmenistanista. Kazakstan sopi huhtikuussa 2009 kazakstanilaisen energiayhtiön myynnistä kiinalaiselle energiayhtiölle. Kazakstanista Kaspianmereltä on suunniteltu öljyputki Kiinan suuntaan.


title: Kalmukkiaro

text: Kalmukkiaro on aroalue Itä-Euroopassa Kaspianmeren länsipuolella. Se käsittää suurimman osan Kalmukiaa ja ulottuu myös Astrahanin alueelle ja Kazakstaniin, jossa se rajoittuu Kirgiisiaroon. Etelässä Kalmukkiaro rajoittuu Kuma-jokeen, jonka eteläpuolella olevaa aroaluetta kutsutaan Nogaiaroksi. Nimensä Kalmukkiaro on saanut alueella asuvasta kalmukkikansasta.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pohjoisrannikko on alavaa maata, jota hallitsee Volgan ja muiden suurten jokien suistot. Länsiranta on mäkistä, ja Kaukasuksen vuoristoa erottaa merestä kapea tasanko. Apšeronin niemimaalla sijaitsee Bakun kaupunki, ja sen eteläpuolella on Kura-Arasin alanko. Lounais- ja etelärannikolla on alankoja, joiden takana nousee korkeita vuorijonoja kuten Tališ ja Elburs. Itärannikko on matalaa. Itärannikon keskiosassa on Garabogazkölin lahti, jota erottaa merestä keinotekoinen penger.


title: Ural (joki)

text: Ural (, ) tai myös Uraljoki on Kaspianmereen laskeva joki Kazakstanissa ja Venäjällä. Se on Volgan kanssa toinen suurista joista, jotka laskevat Kaspianmeren, ja se on kolmanneksi suurin joki Euroopassa Volgan ja Tonavan jälkeen. Ural saa alkunsa eteläisiltä Uralvuorilta ja sen kokonaispituus on 2 428 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 231 000 neliökilometriä. Jokea on perinteisesti pidetty osana maantieteellisen Euroopan ja Aasian rajaa.


title: Dagestan

text: Maantieteellisesti Dagestan voidaan jakaa viiteen osaan: Kaspianmeren rannikko ja soinen tasanko Terek ja Sulak -jokien välissä ovat alankoa, Terekin pohjoispuolinen alue kuuluu Nogaiaroon, maan eteläosaa hallitsevat korkeat Kaukasusvuoret, maan sisäosat ovat vuorista ylätasankoa, ja tämän ylätasangon ja rannikon alangon välillä on kumpuilevaa ylänköä. Dagestanin korkein vuori on Bazar-Dyuzi (4 480 m), joka sijaitsee Azerbaidžanin vastaisella rajalla.


title: Etu-Kaukasia

text: Alue rajoittuu pohjoisessa Kuman–Manytšin vajoamaan, lännessä Asovanmereen ja Kertšinsalmeen sekä idässä Kaspianmereen. Lännessä siihen kuuluu Kubanin–Asovanmeren alanko, Kubanin alajuoksun eteläpuolella sijaitseva loiva tasanko, Kubanjoen suisto sekä siihen liittyvä Tamanin niemimaa. Keskiosassa ovat Stavropolin ja Terekin–Sunžan ylängöt sekä niiden välisellä tasangolla kohoava Mineralnyje Vodyn vuoriryhmä (Beštau, Mašuk, Železnaja ym.). Itäosa käsittää Terekin–Kuman alangon.


title: Astrahanin alue

text: Astrahanissa on tärkeä Kaspianmeren satama ja lentokenttä. Alueelta on rautatieyhteydet Kazakstaniin, Kaukasiaan sekä pohjoiseen Volgogradiin ja Saratoviin.


title: Meriantura

text: Meriantura on arvokas ja maukas talouskala, jota pyydetään pääasiassa pohjatroolilla. Kokonaisvuosisaaliit ovat olleet vakaasti 40 000 tonnin luokkaa. Suurimmat pyyntimaat ovat Alankomaat ja Ranska; myös Adrianmeren kalastus on merkittävää.


title: Meriantura

text: Meriantura on perusmuodoltaan säännöllisen soikea. Päältä kala on vihertävän tai punertavan ruskea, alta valkoinen. Päällimmäisen rintaevän kärkiosassa on musta läiskä. Meriantura on yleensä 15–45 cm:n pituinen, mutta voi kasvaa 70 cm:iin.


title: Meriantura

text: Merianturat elävät yksittäin merenpohjaan kaivautuneena, alle 300 m:n syvyisillä muta- ja hiekkapohjilla. Talvella ne siirtyvät syvempiin vesiin. Ne liikkuvat öisin ja syövät merenpohjan selkärangattomia eläimiä.


title: Meriantura

text: Meriantura eli kielikampela ("Solea solea") on Koillis-Atlantin kampelakala. Merianturaa pidetään maultaan erinomaisena ja sen liha on arvostettua.


title: Meriantura

text: Meriantura elää matalahkoissa Koillis-Atlantin rannikkovesissä Keski-Norjan ja Luoteis-Afrikan Senegalin ja Kap Verden saarten välisellä alueella, mm. Pohjanmeressä; sitä tavataan myös eteläisessä Itämeressä. Levinneisyys kattaa myös Välimeren sekä Mustanmeren eteläosan.


title: Merikaarto

text: Merikaarto () on Pohjanmaalla, Vaasan Vähässäkyrössä sijaitseva kylä. Asutus keskittyy jokivarsiteiden reunustaman Kyrönjoen varrelle. Kylässä asuu 1382 asukasta (2015). Suurin osa kyläläisistä käy töissä Vaasassa, jonka läheisyys osaltaan pitää kylän elinvoimaisena ja kehittyvänä.


title: Merikarvia

text: Merikarvia () on Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asuu henkilöä. Sen pinta-ala on neliökilometriä, josta  neliökilometriä on sisävesiä ja merialueita. Väestötiheys on asukasta/km². Merikarvian naapurikunnat ovat Isojoki, Kristiinankaupunki, Pomarkku, Pori ja Siikainen.


title: Merihaka

text: Merihaka () on kerrostalovaltainen asuinalue meren rannalla Helsingin kantakaupungissa. Se kuuluu Sörnäisten kaupunginosaan, tosin usein se mielletään omaksi kaupunginosaksi. Merihaka sijaitsee merenrannan sekä Hakaniemen sillan ja Sörnäisten rantatien välisellä alueella. Vuosina 1973–1986 rakennettu kerrostaloalue on joidenkin tietojen mukaan saanut nimensä läheisestä Hakaniemestä, toisten mukaan alueen rakentaneen rakennusliike Hakan mukaan. Aikaisemmin paikalla oli Wärtsilän – alkujaan Kone- ja Siltarakennus Oy:n – teollisuusrakennuksia. Paikalla on aikoinaan ollut Pannukakku-niminen saari, joka on yhdistetty mantereeseen.


title: Meri

text: Meri on mantereiden ympärillä oleva laaja ja yhtenäinen suolavesikerros, joka peittää noin 381 miljoonaa neliökilometriä eli 70,8 prosenttia maapallon pinta-alasta. Meriksi kutsutaan myös eräitä suuria laskujoettomia järviä, kuten Kaspianmerta. Meriä tutkii meritiede. Maa on Aurinkokunnan ainoa planeetta, jonka pinnalla on nestemäistä vettä. Maapallolla voidaan katsoa olevan kolmesta viiteen valtamerta: Tyynimeri, Atlantin valtameri ja Intian valtameri sekä usein mukaan luetut Pohjoinen ja Eteläinen jäämeri. Lisäksi mannerten välissä on välimeriä, kuten Välimeri, saariryhmien erottamina reunameriä (esimerkiksi Pohjanmeri) sekä syvälle mannerten sisäosiin ulottuvia sisämeriä (esimerkiksi Itämeri).


title: Merianturat

text: Varhaisimmat merianturoiden heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Heimoon kuuluu 35 sukua ja noin 130 lajia. Merianturat ovat ruumiinmuodoltaan soikeita ja litteitä kaloja, kooltaan ne ovat noin 10–32 cm:n mittaisia. Silmät sijaitsevat ruumiin oikealla kyljellä ja suu on pieni ja epäsymmetrinen. Merianturoiden pyrstöevä voi olla yhtynyt pitkien selkä- ja peräevien kanssa, mutta voi olla myös niistä erillinen. Rintaevät voivat puuttua ja vatsaevät ovat erilliset peräevästä. Väriltään merianturat ovat vaihtelevia ja voivat myös vaihtaa väriään pohjan mukaiseksi. Suurin osa lajeista ovn pohjaväriltään ruskehtavia ja ruumiissa voi olla laikkuja, täpliä, renkaita tai juovia.


title: Munakari (Yyteri)

text: Munakari on Porissa Yyterin hiekkarannan edustalla sijaitseva saari, joka on osa Selkämeren kansallispuistoa. Sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Meriveden ollessa tavallista matalammalla Munakariin on mahdollista kävellä noin puolen kilometrin pituista "Munakarin säikkä" -nimistä särkkää pitkin. Liikkuminen Munakarilla ja sinne johtavalla kannaksella on kuitenkin kielletty 1.4.–31.7. välisenä aikana lintujen pesimärauhan vuoksi.


title: Chongqingin pommitukset

text: Chongqingin pommitukset olivat yli viisi vuotta kestänyt Japanin terroripommitusoperaatio kiinalaista Chongqingin kaupunkia vastaan. Pommitukset alkoivat 18. helmikuuta 1938 ja kestivät 23. elokuuta 1943 saakka. Ne olivat osa vuosina 1937–1945 käytyä Kiinan ja Japanin välistä sotaa.


title: Chongqingin pommitukset

text: Chongqing toimi Kiinan tasavallan väliaikaisena pääkaupunkina Kiinan ja Japanin välisen sodan aikana. Japani aloitti kaupungin pommittamisen helmikuussa 1938. Vaikka Chongqingia pommitettiin, kaupunkiin muutti sodan aikana jatkuvasti uusia asukkaita, kuten esimerkiksi Japanin valtaamilta alueilta paenneita. Vaikka kaupunkiin rakennettiin jatkuvasti uusia pommisuojia, niistä ei ollut turvaamaan kaikkia asukkaita. Lisäksi joistakin julkisista suojista muodostui kuolemanloukkuja pommitusten aikana, sillä ne olivat riittämättömästi varusteltuja niihin ahtautuneita suuria ihmisjoukkoja ja pitkiä pommituksia silmällä pitäen. Pommituksissa kuoli tai vammautui arvioista riippuen noin 30 000–60 000 ihmistä. Pommituksen vaikutusta kaupungin eri sosiaalisiin ryhmiin ja väestönosiin on tutkittu sodan jälkeen.


title: Chongqingin pommitukset

text: Chongqingia pommitettiin Kiinan kaupungeista selvästi eniten, mutta japanilaiset pommittivat lähes jokaista kaupunkia jossain vaiheessa sodan aikana. Yleensä näiden pommitusten joko pääasiallisena tai osittaisena tavoitteena oli levittää kauhua siviiliväestön keskuuteen kiinalaisten taistelutahdon murtamiseksi. Tässä tavoitteessa niiden onnistuminen oli kyseenalainen. Chongqingissa ensimmäiset pommitukset aiheuttivat kyllä kauhua kaupungin asukkaissa. Hälytysten soidessa ihmiset ryntäsivät pommisuojiin ja muodostivat mennessään ruuhkia, joissa hitaimmat saattoivat talloutua jalkoihin. Pommisuojissa räjähdykset saattoivat alkuun aiheuttaa paniikkia ja joukkoliikehdintää, joka oli erityisen vaarallinen pienille lapsille. Pommitusten jatkuessa chongqingilaiset kuitenkin tottuivat niihin ja järjestäytyivät. Suojiin ruvettiin menemään suhteellisen hyvässä järjestyksessä ja myös hitaampia autettiin. Selviytyminen pommitusten koettelemassa kaupungissa näytti vain vahvistaneen sen asukkaiden taistelutahtoa.


title: Chongqingin pommitukset

text: Yksi pommituksesta kirjoitetuista raporteista kuvasi iskua seuraavasti: ”28. kesäkuuta iltapäivällä yhteensä 120 japanilaista pommikonetta hyökkäsi Chongqingiin ja pudotti 1 000 palopommia. Kuivan sään ja korkean lämpötilan vuoksi pommien aikaansaamat tulipalot levisivät nopeasti yli kaupungin. Yritykset taistella tulta vastaan olivat turhia, sillä valtoimenaan raivoava tuli valtasi keskustan nielaisten sen kokonaan haltuunsa. Monet Jangtsen ja Jialingin džonkeista paloivat ja upposivat, ja lukemattomien ruumiiden nähtiin valuvan alavirtaan.”


title: Chongqingin pommitukset

text: Pommituksen toteutti Japanin ilmavoimien yhdistetty lennosto, jota johti kenraalimajuri Takajiro Onishi, joka oli myöhemmin mukana kehittämässä kamikaze-itsemurhalentäjistä strategista asetta. Operatiivisesta suunnittelusta vastasi laivaston lennoston esikuntapäällikkö kenraaliluutnantti Narumi Inoue, joka kannusti upseereitaan ja sotilaitaan vertaamalla Chongqingin pommitusta Japaninmeren taisteluihin Venäjän–Japanin sodan aikana. Japanin ilmavoimat käyttivät pommituksessa lähinnä keskiraskasta Tyyppi 96 Mitsubishi G3M -pommittajaa. Konetyyppiin ei mahtunut suurta pommilastia, mutta sillä oli 4 400 kilometrin toimintasäde, joka kattoi hyvin Wuhanin ja Chongqingin välisen matkan. Pommituslennot Chongqingiin eivät juuri tarjonneet haasteita Japanin ilmavoimien lentäjille. Wuhan ja Chongqing ovat molemmat Jangtsen varrella, joten lentäjät saattoivat suunnistaa kohteeseensa vain seuraamalla jokea, eikä vastarintaa ilmatorjunnan muodossa juuri esiintynyt.