title: Kilpi

text:
Kilpi on hyökkäysten pysäyttämiseen tarkoitettu suojausväline, jota pidetään useimmiten kädessä. Poikkeuksia on, kuten turnajaiskilvet.
Kilpi on yleensä melko litteä ja hieman ulospäin kupera, mutta muuten muodot ovat hyvin vaihtelevia. On pisaran-, ympyrän-, ja vaakunakilven muotoisia kilpiä, mutta muotoja voi olla rajattomasti. Kuuluisimpia kilpiä olivat ritarien kilvet, roomalaisten legioonalaisten kilvet ja antiikin kreikkalaisten kilvet.


title: Kieli

text: Kieli on järjestelmä, jossa ihminen ilmaisee ajatuksensa kielellisillä merkeillä, abstraktioilla. Näitä merkkejä nimitetään kielellisiksi ilmauksiksi. Puhutuissa kielissä kuuluvia (auditiivisia) merkkejä tuotetaan puhe-elimillä. Kirjoitetussa kielessä kielelliset ilmaukset on tehty silmin nähtäviksi eli luettaviksi. Viitotuissa kielissä kielelliset ilmaukset ovat visuaalisia, eivät auditiivisia. Eri kieliä tutkii kielitiede. Kognitiotiede tutkii kieltä hieman erilaisesta näkökulmasta: biolingvistiikka tutkii niitä ihmisaivojen rakenteita jotka tuottavat kaikki kielet ja niiden samankaltaisen perusrakenteen.


title: Puolustaja

text: Jääkiekossa puolustajat jaetaan usein hyökkääviin ja puolustaviin puolustajiin. Hyökkäystilanteessa hyökkäävä puolustaja on puolustavaa puolustajaa korkeammalle. Tyypillisesti puolustajat ovat hyökkääjiä kookkaampia, mistä on heille etua taklatessa ja otettaessa vastaan taklauksia.


title: Hyökkääjä

text: Hyökkääjä on joukkuepeleissä, kuten jääkiekossa ja jalkapallossa, pelaaja, jonka ensisijainen tehtävä on yrittää tehdä maaleja.


title: Puolustava hyökkääjä

text: Puolustava hyökkääjä () on jääkiekon pelaajatyyppi. Puolustava hyökkääjä on hyökkääjä, joka hallitsee hyvin sekä hyökkäämisen että puolustamisen. Kauden paras puolustava hyökkääjä palkitaan NHL-liigassa perinteisesti Frank J. Selke Trophylla kauden päätteeksi. Tunnettuja puolustavia hyökkääjiä ovat muun muassa Jere Lehtinen, Pavel Datsjuk, Patrice Bergeron ja Manny Malhotra.


title: Jääkiekko

text: Jääkiekko on joukkuepeli, jota pelataan jäällä jääkiekkokaukalossa. Kaukalossa pelaa normaalissa pelitilanteessa toisiaan vastaan kaksi kuusihenkistä joukkuetta luistimet jaloissa, maila käsissä ja kypärä päässä. Yhdestä joukkueesta on normaalissa pelitilanteessa kentällä yksi kentällinen eli yksi maalivahti, kaksi puolustajaa ja kolme hyökkääjää. Joukkueeseen kuuluu normaalisti kolmesta neljään kentällistä sekä kaksi maalivahtia. Hyökkäyskolmikkoa kutsutaan ketjuksi. Molemmilla joukkueilla on kaukalossa oma maali, jonka edustalla on maalialue. Maali on normaalisti metallikehikko, jossa on verkko kaikilla muilla sivuilla paitsi etusivulla. Joukkueet yrittävät jääkiekkomailoja käyttäen tehdä maalin eli siirtää pelivälineenä toimivan kumisen kiekon maalivahdin ohi vastustajan maaliin sekä estää vastustajaa siirtämästä kiekkoa omaan (puolustettavaan) maaliinsa. Kun peli loppuu, voittaja on enemmän maaleja tehnyt joukkue. Harrastajamäärältään jääkiekko on Suomen toiseksi suosituin joukkuelaji heti jalkapallon jälkeen.


title: Keskushyökkääjä (amerikkalainen jalkapallo)

text: Keskushyökkääjien määrän kentällä ratkaisee joukkueen yleinen pelisysteemi ja valittu hyökkäyksen peli. Hyökkäyksessään juoksupelejä painottava joukkue käyttää kahden tai jopa kolmen keskushyökkääjän järjestelmää. Enemmän heittopelejä käyttävä joukkue pelaa yleensä yhdellä tai kahdella. Keskushyökkääjien määrää voidaan myös vaihdella ottelun kuluessa, mikäli esimerkiksi halutaan enemmän blokkaavia pelaajia juoksupeleihin. Kahden keskushyökkääjän järjestelmä on kuitenkin varsin yleisesti käytetty perussysteemi, joka tuo blokkausvoimaa juoksupeleissä, mutta myös potentiaalisia heiton vastaanottajia. Esimerkiksi joissakin hyökkäyksen heittopeleissä toinen keskushyökkääjistä voidaan lähettää heittokuvioon toisen jäädessä hyökkäyksen linjan taakse auttamaan blokkaamisessa ja suojelemaan pelinrakentajaa päälle ryntääviltä puolustajilta.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Puolustuksessa pelaajien tehtävä on pysäyttää hyökkäyksen ja pallonkantajan eteneminen. Aloituslinjan tasalla on puolustuksen linja, jonka tehtävänä on estää hyökkäyksen linjan blokkaaminen eli estää juoksupelissä juoksuväylien tekeminen, sekä heittopeleissä pelinrakentajan taklaaminen tai heiton estäminen. Linjan takana ovat tukimiehet,(LB) joiden ensisijainen tehtävä on taklata pallonkantaja. Puolustustehtävästä riippuen tukimiehet joutuvat myös varjostamaan heittopeleissä hyökkääjiä tai myös ahdistelemaan pelinrakentajaa ryntäämällä nopeasti hyökkäyksen linjan läpi, muodostunut saksankielisestä sanasta Blitzkrieg, joka tarkoittaa salamasotaa). Puolustuksen takakentällä pelaavat takamiehet, joista kulmapuolustajat pelaavat laitahyökkääjiä vastaan, usein mies miestä vastaan puolustamalla. Takamiehistä viimeinen lukko on takapuolustaja, joista tavallisesti yksi pelaa puolustuksen alimpana pelaajana avustaen muuta puolustusta, lähinnä kulmapuolustajia ja tukimiehiä.


title: Tukimies

text: Juoksupeleissä tukimiesten vastuut jakautuvat siten, että puolustuksen linjamiesten sitoessa blokkaavia hyökkäyksen linjamiehiä "Mike" on ensimmäisenä pysäyttämässä keskeltä linjaa tulevat juoksupelit. "Sam" ja "Will" puolestaan toimivat yhdessä linjan uloimpien pelaajien kanssa estäen juoksupelien levittämisen sivurajaa kohti. Heittoa puolustettaessa tehtävät riippuvat valitusta taktiikasta: vaihtoehdot ovat joko mies-miestä-vastaan tai jokin aluepuolustusmalli. Mies-miestä-vastaan pelattavassa puolustuksessa "Sam" ja Will" seuraavat omalle puolelleen ensimmäisenä hyökkäyksen takakentältä heittokuvioon tullutta pelaajaa, eli useimmiten keskushyökkääjää tai sisempää laitahyökkääjää ja "Miken" vastuulla on seuraavana tullut keskushyökkääjä. Aluepuolustuskuvioissa tukimiehillä, kulma- ja takapuolustajilla on oma alueensa, jota he vartioivat.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisessa jalkapallossa on lukuisia eri pelipaikkoja ja rooleja. Tärkeimmät erot ovat hyökkäys- ja puolustuspelaajien välillä. Sekä hyökkäyksessä että puolustuksessa on lukuisia eri rooleja eri pelaajille. Hyökkäyksen "aivot" on pelinrakentaja (QB) joka vastaanottaa aloitussyötön hyökkäyksen linjan keskimmäiseltä mieheltä eli sentteriltä (C) ja käynnistää pelin. Pelinrakentaja voi joko antaa pallon keskushyökkääjälle (HB/FB), joka etenee palloa kantamalla. Pelinrakentaja voi myös heittää pallon laitahyökkääjille (WR) tai sisemmille laitahyökkääjille (TE). Pelinrakentajalle vaihtoehtona voi olla oma juoksu pallon kanssa. Hyökkäyksen linja koostuu viidestä pelaajasta. Näiden pelaajien tehtävä on avata puolustukseen juoksuväylä keskushyökkääjälle tai tehdä heittopeleissä suojausta pelinrakentajalle. Eri hyökkäysmuodostelmissa eri pelaajien käyttö vaihtelee runsaasti, ja jopa kahdella saman pelipaikan pelaajalla rooli voi olla erilainen.


title: Hyökkääjä

text: Jääkiekossa ja salibandyssa viidestä kenttäpelaajasta on hyökkääjiä normaalisti kolme, joista yksi on keskushyökkääjä ja kaksi laitahyökkääjiä. Erityistilanteissa – ylivoima- ja alivoimatilanteessa sekä viimeisillä minuuteilla – saatetaan pelikuviota muuttaa.


title: Ultimate

text: Hyökkäämisessä sovelletaan tiettyjä periaatteita ja taktiikoita. Monesti hyökkääminen ultimatessa on tavallaan melko staattista ja suoraviivaista, sillä hyökkäys pyrkii nimenomaan luomaan useita perättäisiä mahdollisimman selkeitä syöttömahdollisuuksia a) minimoiden epäonnistumisriskin b) maksimoiden tuoton eli kentällä edetyt metrit. Tämä näkyy siinä, että kentällä on esimerkiksi jalkapalloon verraten huomattava määrä tyhjää tilaa - kun jalkapallossa tavoitteena on usein levittäytyä mahdollisimman laajalle, ultimatessa kiekottomat pelaajat varsinkin yläkentällä ovat melkeinpä yhdessä kasassa. Esimerkiksi jonopelaamisessa ideana on luoda laidoille paljon tyhjää tilaa, jonne kiekottomat pelaajat voivat iskeä. Vastaavasti rivipelaamisessa ideana on luoda tyhjä tila rivimuodostelman ylä- ja alapuolelle, kiekkoa pyörittävän alakentän ja rivin väliin.


title: Kauhukomedia

text: Kauhukomedia on kirjallisuudessa ja elokuvissa käytetty tyylilaji, jossa yhdistellään kauhua ja komediaa.


title: Kauko (yritys)

text: Kauko Oy (vuoteen 2016 Kaukomarkkinat Oy ) on suomalaiseen Aspo-konserniin kuuluva vaativien työympäristöjen asiantuntija ja liikkuvaan tietotyön ratkaisutoimittaja sekä energiatehokkuutta parantaviin ratkaisuihin erikoistunut yritys. Sen liikevaihto vuonna 2015 oli 36,5 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 48.


title: Kauk

text: KAUK! eli ”Kirja astuu ulos kansistaan” -projekti on kirjallisuuspoliittinen kommentti, joka pyrkii uudelleenasemoimaan kirjallisuuden ja yleisemmin sanataiteen kulttuurin kentällä. Kauk-projektissa on mukana kymmeniä nuoria suomalaisia kirjailijoita, joista moni toimii myös sanataideohjaajana. Projektin alla on toteutettu muun muassa poikkitaiteellisia teoksia, kirjailijavierailuita, roolipelejä, elämystiloja, luentoja, keskustelutilaisuuksia ja nettipäiväkirjoja. Yhteenliittymä julistaa toisinaan jonkun kulttuurialan toimijan Vääräksi kuninkaaksi. Ensimmäisenä tämän kunnian sai kirjailija Hanna Marjut Marttila vuonna 2003 Turun Kirjamessuilla.


title: Otavamedia

text: Otavamedia Oy (aikaisemmin Yhtyneet Kuvalehdet Oy) on vuonna 1934 perustettu aikakauslehtiä ja verkkopalveluita kustantava yhtiö. Otava ja Werner Söderström perustivat yhtiön omien aikakauslehtiensä julkaisijaksi. Nykyisin yhtiö kuuluu Otava-konserniin, joka syntyi vuonna 1998 Otavan lunastaessa itselleen WSOY:n osuuden Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n, Suuri Suomalainen Kirjakerho Oy:n ja Acta Print Oy:n osakkeista. WSOY:n piti irrottautua yhtiöstä, koska se oli fuusioitunut Sanoma Oy:n kanssa. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja oli Jorma Reenpää vuosina 1934–1960. Yhtyneet Kuvalehdet osti vuonna 1988 kilpailevan Lehtimiehet Oy:n julkaisutoiminnan. Yhtiön nykyinen nimi otettiin käyttöön 1.4.2010.


title: Kiuas (kiihdyttämöohjelma)

text: Kiuas on Suomessa toimiva yrityskiihdyttämö. Sen tarkoituksena on tuoda yhteen yrittäjiä ja tarjota heille apua uuden liiketoiminnan rakentamisessa. Vuonna 2010 ensimmäistä kertaa järjestetyn Summer of Startups -ohjelman jälkeen Kiuas on järjestänyt yli 25 erilaista ohjelmaa ja tukenut yli 200 startup-tiimiä.


title: Klaava Media

text: Klaava Media on kirjankustantamo, joka on erikoistunut sähkökirjojen tuotantoon. Suomalainen sähköisen kirjallisuuden pioneeriyritys julkaisi ensimmäisen e-kirjansa vuonna 2010. Kustantajan julkaisuohjelma on laajentunut suomenkielisistä e-kirjoista myös englanninkielisiin teoksiin ja multimediakirjoihin. Klaava Median omistaa Andalys Oy.


title: Donkki (lehti)

text: Donkki on kristillinen 9–14-vuotiaille nuorille suunnattu nuorten harraste- ja raamatunlukulehti. Lehti sisältää raamattuaiheisten tarinoiden lisäksi sarjakuvia, haastatteluja, askartelu- ja ruoanlaitto-ohjeita, lähetyssivut ja nuorten omia mielipiteitä sekä tehtäviä. Lehdessä tutustutaan Raamattuun seikkailevien kaverusten Sakun, Ruutin ja Donkki-aasin kanssa. Lehden linjana on keskittyä kristillisen uskon perusasioihin ja välttää opillisia ristiriitoja. Lehden voi tilata kotiin tai seurakuntaan, nykyisin sitä jaetaan myös ilmaiseksi sen piirijärjestöjen toimistoilla.


title: Slither

text: Slither on vuonna 2006 valmistunut kauhukomedia, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut James Gunn. Elokuva on Gunnin esikoisohjaus. Se sai kriitikoilta suopean vastaanoton, mutta osoittautui taloudellisesti flopiksi. Elokuva tuotti teatterilevityksessä maailmanlaajuisesti vain 12,8 miljoonaa dollaria, vähemmän kuin 15 miljoonan dollarin tuotantobudjettinsa.


title: Kirjastokaista

text: Kirjastokaista on yleisten kirjastojen yhteinen nettitv ja -radio. Se osa Kirjastot.fi-kokonaisuutta, joka on väylä kaikkiin kirjastopalveluihin. Kirjastokaista sisältää videoita ja radio-ohjelmia kirjoista ja kirjailijoista sekä kirjastoista ja niiden palveluista. Kirjastokaista osallistuu ohjelmillaan lukemisen edistämiseen sekä kirjastojen palveluiden ja ajankohtaisten teemojen esittelyyn, viestintään ja markkinointiin. Lisäksi Kirjastokaista toimii koulutuskanavana muun muassa kirjastoammattilaisille, alan opiskelijoille, opettajille ja mediakasvatustoimijoille. Kirjastokaistaa rahoittaa Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö.


title: Kaiku Entertainment

text:
Kaiku Entertainment Oy on 2007 perustettu musiikkiyhtiö. Kokonaisuuteen kuuluvat levymerkki ja Musiikkikustantamo.
Samoissa tiloissa toimii myös äänitysstudio ja musiikkituotantoyhtiö Hip Music Productions Oy. Yhtiön toimitilat ovat Pohjoisrannassa Helsingin Kruununhaassa. Kaiku Entertainment Oy sai alkunsa kun Pekka Ruuska lopetti 13 vuoden uransa Warner Music Finlandin tuotantopäällikkönä perustaakseen oman yhtiönsä Kaiku Entertainmentin. Niin ikään Kaiussa 2012 aloittanut kustannusjohtaja Tom Frisk työskenteli aiemmin Warnerilla samoissa tehtävissä 16 vuoden ajan.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuva on ollut pitkään suosittu lajityyppi. Se on kuitenkin hyvin harvoin saanut kulttuurista tunnustusta, ja monien kauhuelokuvien on epäilty vahingoittavan esimerkiksi lapsia tai naisia. Kauhuelokuva on yhdistetty moraaliarvojen rappeutumiseen ja sen kieltämistä tai säätelemistä on ajettu poliittisin kampanjoin. Kauhuelokuvien kohua herättäviä aineksia ovat olleet erityisen raaka väkivalta, avoin seksuaalisuus, tietyt uskonnolliset ja moraaliset aiheet ja yhteiskunnallisten laitosten kuten hallituksen, tieteen, kirkon tai perheen kyvyttömyys pahuutta vastaan. Monia kauhuelokuvia on sensuroitu ankarasti, ja esimerkiksi myöhemmin mestariteoksena arvostettu "Kurkistelija" leikattiin 1960-luvulla pilalle. Mykkäajan kauhuelokuvat eivät vielä aiheuttaneet suurta yhteiskunnallista huolta, mutta 1930-luvun ensimmäiset äänelliset kauhuelokuvat herättivät jo kohua. Kuitenkin jo 1920-luvulla Benjamin Christensenin ohjaama dokumentaristinen "Noita" (1922) kiellettiin kuvastonsa takia useassa maassa.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuva on ollut erityisesti nuorten suosiossa, vaikka monet kauhuelokuvat ovat pienellä budjetilla tehtyjä niin sanottuja b-elokuvia. Kauhuelokuva on usein herättänyt myös pahennusta, ja monet kauhuelokuvat ovat joutuneet sensuurin kohteeksi. Lajityypin elokuvien kuvasto on usein väkivaltaista, minkä vuoksi niitä on pidetty raaistavina.


title: Kauhuelokuva

text: Tarkkojen genrerajojen vetäminen on melko vaikeata, ja kauhuelokuvakin on kehittynyt eri aikoina moneen eri suuntaan. Kauhuelokuvat voidaan jakaa useisiin alalajeihin juonikuvioidensa, asiasisältönsä tai niissä esiintyvien hirviöiden mukaan. Lisäksi kauhuelokuvat voivat muodostaa tietynlaisia sarjoja, jotka ovat suosittuja hetken ja joihin tehdään lyhyessä ajassa useita elokuvia. Niissä voidaan nähdä myös genresekoituksia, jotka lainaavat elementtejä muista lajityypeistä, ja tietyille elokuvastudioille sekä -ohjaajille ominaisia tyylejä. Kauhuelokuvat voidaan jakaa esimerkiksi seitsemään alalajiin:


title: Kauhu (lajityyppi)

text: Nykyajan fiktiivisen kauhun suosituimpia muotoja ovat kauhukirjallisuus, kauhuelokuva ja kauhupelit. Yleisiä teemoja kauhufiktiossa ovat esimerkiksi epäkuolleet, muodonmuuttajat, pelottavat eläimet, yliluonnollinen, vaarallinen tiede, sarjamurhaajat ja psykopaatit, avaruuden uhka sekä katastrofit ja dystopiat. Musiikin piirissä kauhuaihetta käytetään etenkin punkissa, rockissa ja metallimusiikissa. Kauhua hyödynnetään myös esimerkiksi pakohuoneissa, kauhukierroksissa ja kauhumatkailussa. Kauhufiktioon liittyviä yhteisöllisiä ja joskus leikkisiä muotoja ovat esimerkiksi Halloween, goottipukeutuminen, vampyyrifanius ja zombikävelyt.


title: Kauhuelokuva

text: 1930-luvulla elokuvien sisältöön alettiin suhtautua tarkemmin ja kauhuelokuvat aiheuttivat huolta sisältönsä takia. Niissä yhdistyi usein seksi, väkivalta ja yliluonnollinen. Kokonaisuus rikkoi tabuja, kyseenalaisti kristillisiä arvoja ja horjutti yhteiskunnallista tasapainoa. Monet varhaiset kauhuelokuvat olivat suosittuja lasten keskuudessa, minkä takia Yhdistyneessä kuningaskunnassa kauhuelokuville annettiin H-merkintä. H-merkinnän syntymiseen vaikutti erityisesti vuoden 1931 "Frankenstein"-elokuva, jossa pieni tyttö kuolee hirviön käsiin. National Society for the Prevention of Cruelty to Children valitti British Board of Film Classificationin (BBFC) riittämättömästä valppaudesta, minkä seurauksena BBFC loi H-merkinnän elokuville, joissa on pelottavaa tai ahdistavaa sisältöä. Vaikka merkintä oli vain suuntaa antava, monet paikalliset viranomaiset kielsivät H-elokuvien katsomisen kokonaan alle 16-vuotiailta. Yhdysvalloissa kauhuelokuvat olivat suosittuja 1930-luvun laman aikana, vaikka muuten elokuvateollisuuden tuotto laski. Will H. Hays pyrki hidastamaan kauhuelokuvien (ja gangsterielokuvien sekä seksikomedioiden) tuotantoa, sillä elokuvien moraalittomuutta vastaan taistelemalla uskottiin voitavan lieventää myös kasvavaa yhteiskunnallista kriisiä. Kauhuelokuvat keräsivät erityisesti uskonnollisten kansalaisryhmien huomiota, ja monet paikalliset tarkastajat leikkasivat kauhuelokuvia mielensä mukaan. Vuonna 1934 Motion Picture Producers and Distributors of America alkoi valvoa tarkemmin elokuvien sisältöä, mikä näkyi myös Universalin kauhuelokuvien pehmentymisessä. Italiassa sensuuri oli iskenyt jo aiemmin, sillä maassa ei tehty ainuttakaan kauhuelokuvaa lähes 40 vuoteen 1920-luvun alun jälkeen.


title: Kauhuelokuva

text: Teatteritaiteessa on käytetty kauhuelokuvalle tyypillisiä julmia aineksia jo kreikkalaisessa tragediassa. Kauhutragedia oli suosittua erityisesti italialaisen renessanssin aikana. William Shakespearen näytelmissä on runsaasti yliluonnollisia aineksia: "Macbethissä" on noitia ja kummituksia, verisen "Titus Andronicuksen" tarinaan kuuluu raiskaus ja kannibalismia, ja "Myrskyn" pääosassa on taikuri, joka hallitsee henkiä.


title: Suomalainen kauhuelokuva

text: Vuonna 1988 valmistuneen "Kuutamosonaatin" on katsottu aloittaneen suomalaisen kauhuelokuvan ”uuden aallon”. Se hyödyntää varsinkin 1970-luvulla suosittua kauhuelokuvan aihetta syrjäseuduilla elävästä degeneroituneesta perheestä (esimerkiksi "Texasin moottorisahamurhat"). "Kuutamosonaatin" jatko-osa "Kadunlakaisijat" sai ensi-iltansa 1991. Vuonna 2008 valmistunut suomalainen kauhuelokuva "Sauna" sai peräti seitsemän Jussi-ehdokkuutta ja lopulta kolme Jussi-palkintoa.


title: Kauhuelokuva

text: Kauhuelokuva on elokuvan lajityyppi, jonka tarkoituksena on tuottaa katsojassa kauhun ja pelon tunteita. Kauhuelokuvassa käytetään hyväksi makaabereita asioita ja kerrontaa, jossa on jännitystä, yllätyksiä ja kauhutehosteita. Muutkin väkivaltaiset elokuvat, kuten sota-, katastrofi- ja rikoselokuvat voivat herättää ahdistusta ja pelkoa. Kauhuelokuvassa pelko on kuitenkin yleensä syvempää ja henkilökohtaisempaa. Yksi keskeisimmistä pelon aiheuttajista on kuolemanpelko, joka voi kohdistua sekä fyysiseen kuolemaan että yliluonnolliseen sielun joutumiseen ikuiseen kadotukseen. Kauhuelokuvissa on usein hirviöhahmo, jonka tavoitteena on ihmishahmon tuhoaminen.


title: Kauhuelokuva

text:
Tunnettu jännityselokuvien ohjaaja Alfred Hitchcock teki 1960-luvulla kaksi kauhuelokuvaa. Monet hänen aiemmistakin elokuvistaan olivat jännityksen ja kauhun välimaastossa. Kuitenkin vain "Psykoa" (1960) ja "Lintuja" (1963) voidaan pitää todellisina kauhuelokuvina. "Psykosta" tuli Hitchcockin tunnetuin elokuva, ja se pystyi harvinaisella tavalla muokkaamaan lajityyppinsä temaattisia ja tyylillisiä malleja. Perinteisesti kauhuelokuva oli yhdistetty vain goottilaisiin kartanoihin ja yliluonnollisiin tapahtumiin, mutta "Psykossa" ”hirviönä” oli seksuaalinen psykopaatti ja murhapaikkana motellin suihku. Samana vuonna, kun "Psyko" ilmestyi Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmistui Michael Powellin ohjaama "Kurkistelija". Elokuvan päähenkilö on Mark Lewis, joka kuvaa tekemänsä murhat kaitafilmille. "Kurkistelija" sai kriitikkojen moitteet valmistumisvuonnaan mutta saavutti laajan arvostuksen 1980-luvulla. Hitchcockin "Linnut" mullisti kauhuelokuvan kuvastoa "Psykon" tavoin, sillä se oli ensimmäinen elokuva, jossa eläimet hyökkäsivät tietoisesti ihmisten kimppuun.
Hollywoodissa ohjaaja Roger Corman teki American International Picturesille muutamia suosittuja kauhuelokuvia Hammerin tyylillä. Kun Edgar Allan Poen teokseen pohjautunut elokuva "Vieraana kauhujen talossa" (1960) menestyi, AIP kannusti Cormania tekemään samaan tyyliin lisää elokuvia, joten hän ohjasi lopulta seitsemän Poe-filmatisointia. Hammer-elokuvista otti vaikutteita myös italialainen Mario Bava, jonka vuoden 1960 elokuva "Paholaisen naamio" on kulttiklassikko. Bava oli ensimmäinen niistä italialaisista ohjaajista, joiden tekemät kauhuelokuvat olivat selvästi roisimpia kuin brittiläiset tai yhdysvaltalaiset. Häntä seurasivat Lucio Fulci ja Dario Argento.


title: Italian elokuva

text: Vaikka Italiassa oli tehty kauhuelokuvia jo aiemminkin, varsinainen italialainen kauhuelokuva kehittyi vasta 1950-luvulla. Riccardo Freda ja Mario Bava olivat ensimmäiset, jotka onnistuivat yhdistämään modernin kauhuelokuvan ja italialaisen tyylin. Varsinkin Bavan vuonna 1960 julkaistu "Paholaisen naamio" nosti genren suosiota nopeasti. Kauhuelokuva sekoittui lisäksi suosittuun "peplum"-genreen ja tieteisfiktioon. Kauhuelokuvat olivat 1960-luvulla niin suosittuja, että niistä tehtiin myös lukuisia parodioita. Tyylilaji jakautui 1970-luvulla moniin eri alalajityyppeihin, kuten Lucio Fulcin ja Umberto Lenzin zombie- ja kannibaalielokuviin. Uuteen suosioon kauhuelokuvat nosti Dario Argento, josta tuli maailmankuulu italialaisen kauhuelokuvan mestari.


title: Franz Liszt

text: Lisztin uran pianistina on nähty antaneen mallin häntä seuranneille esiintyville taiteilijoille. Hänen sanotaan aloittaneen konsertit, joissa kuullaan vain pianomusiikkia: aiemmin konserteissa oli mukana aina myös lauluja tai kamarimusiikkia. Näin Liszt nosti pianon asemaa soitinten joukossa. Lisäksi Lisztin on väitetty olleen ensimmäinen soolopianisti, joka soitti koko laajan ohjelmansa ulkomuistista. Hänen tapansa asettaa flyygeli tietyssä kulmassa yleisöön kansi auki jäi pysyväksi. Lisztin kyky lukea musiikkia nuoteista ja soittaa monimutkaisetkin kappaleet lähes välittömästi oli hämmästyttävä. Hän soitti Edvard Griegin pianokonserton ensi näkemältä ("prima vista") Griegin pikaisesti esiteltyä teoksen Lisztille heidän tavatessaan. Grieg oli kieltäytynyt soittamasta teostaan Lisztille pyynnöstä huolimatta, koska ei ollut harjoitellut sitä mielestään riittävästi. Lisztin kerrotaan sanoneen, että voi näyttää kuulijoille, ettei hänkään ole sitä harjoitellut. Soittaessaan Liszt esitti Griegille huomioita teoksesta.


title: Franz Liszt

text: Liszt oli pioneeri temaattiseksi muunnokseksi kutsutussa tekniikassa. Se oli teemaa kehittävä sävellystekniikka, joka perustui perinteisempään variaatiotekniikkaan sekä Wagnerin usein käyttämään johtoaiheeseen ("Leitmotif"). Liszt olikin ainoa aikalainen, jonka vaikutuksen Wagner myönsi omaan musiikkiinsa. Lisztin sävellystyyliä arvosteltiin jyrkästi hänen elinaikanaan – ongelmana pidettiin erityisesti Lisztin uudenlaista soinnutusta ja uudenlaisia sointukulkuja –, mutta 1900-luvulla se on hyväksytty laajalti.


title: Franz Liszt

text: Liszt kehitti merkittävästi pianonsoiton tekniikkaa ja vaikutti esiintymiskäytäntöihin. Säveltäjänä hän oli uudistuksellinen, ja hän loi sävelrunon teostyypin sekä teoksiin syklisen rakenteen. Lisztin tunnetuimpia sävellyksiä ovat h-molli-sonaatti, kaksi pianokonserttoa, kansanmusiikkiin perustuvat unkarilaiset rapsodiat, pianoteokset "Années de Pèlerinage" (Vaellusvuodet) ja transsendentaaliset etydit, Faust- ja Dante-sinfoniat sekä lukuisat sävelrunot, joista tunnetuin lienee Les Préludes. Liszt sovitti teoksia pianolle, kuten Beethovenin sinfoniat ja Schubertin liedejä, sekä sävelsi urku- ja kuoromusiikkia.


title: Franz Liszt

text: Lisztin hyvin laajasta sävellystuotannosta vain suhteellisen pientä osaa esitetään säännöllisesti konserteissa. Useissa Lisztin pianoteoksissa ilmenee hänen huippuun kehitetty soittotekniikkansa. Toisaalta hän sävelsi myös helpompia kappaleita, joiden esittäminen onnistuu muiltakin kuin ammattilaisilta. Tunnetuimmat Lisztin työt edustavat varsin selkeää romantiikkaa, joskin tietty omaleimaisuus on niissä aina läsnä. Osa Lisztin töistä liittyy myös unkarilaiseen nationalismiin.


title: Franz Liszt

text: Varhaislapsuudessa Liszt sairasteli paljon. Franz selvisi, ja pian isä, joka oli itsekin musikaalinen, huomasi poikansa lahjakkuuden. Franz sai ensimmäisen pianotuntinsa isältään kuuden vuoden ikäisenä. Lahjakkuus ilmeni erityisesti pojan improvisointitaitona. Sokea huilisti paroni Braun ehdotti vuonna 1820, että 9-vuotias Franz pitäisi konsertin Ödenburgin kaupungissa. Idea toteutettiin ja Franz esitti Ferdinand Riesin Es-duuri-konserton niin taitavasti, että päätettiin järjestää heti toinenkin konsertti. Isä alkoi toimia Franzin managerina ja erosi virastaan. Hän oli päättänyt esitellä pojan Unkariin tuolloin kuuluneen Esterházyn alueen musiikkiyleisölle ihmelapsena. Liszt herätti hämmästystä taidoillaan. Nuorena alkanut pianistin ura teki kuitenkin hallaa Lisztin muulle opiskelulle, ja myöhemmin hän valitti kärsineensä tästä.


title: Franz Liszt

text: Vuonna 1821 Lisztin perhe muutti Wieniin, koska vanhemmat halusivat tarjota lapselleen parasta mahdollista musiikinopetusta. Aikansa parhaana pianistina pidetty Carl Czerny antoi Franzille pianonsoiton oppitunteja ja 72-vuotias Antonio Salieri säveltämisessä. Vuonna 1823 perhe jatkoi matkaa Pariisiin, jossa Franzin oli tarkoitus opiskella musiikkia Pariisin konservatoriossa. Häntä ei kuitenkaan otettu oppilaitokseen, koska hän ei ollut ranskalainen. Pettymys oli aluksi suuri, mutta Liszt jatkoi opintoja akateemisen maailman ulkopuolella ja opiskeli säveltämistä Ferdinando Paerin ja Antonín Reichan johdolla. Suosituskirjeet Unkarista ja Wienistä avasivat ovet Ranskan yläluokan salonkeihin. Nuoresta virtuoosista puhuttiin paljon, ja hänestä tuli yhä tunnetumpi Ranskan ja Englannin halki tehtyjen konserttimatkojen myötä. Samoihin aikoihin Liszt kiinnostui ensimmäistä kertaa kovasti uskonnosta ja haaveili jopa papiksi ryhtymisestä. Isän vaikutuksesta hän luopui tästä haaveesta.


title: Franz Liszt

text: Ranskan salonkikulttuuriin Liszt suhtautui ristiriitaisin tuntein. Vaikka hän viihtyi salongeissa hyvin, salonkielämän pinnallisuus herätti hänessä myös halveksuntaa ja inhoa. Liszt tapasi monia aikansa muista suurista säveltäjistä. Näihin kuuluivat Frederic Chopin, Hector Berlioz, Robert Schumann, Richard Wagner sekä Niccolò Paganini. Schumannin kotiin Liszt oli niin tervetullut, että kävi siellä usein kutsumattakin. Liszt omaksui monesta tunnetun säveltäjän tapaamisesta musiikkiinsa jotain. Paganinin vaikutuksesta syntyi halu soittaa pianoa virtuoosimaisen sulavasti, Chopin toi runollisempia sävyjä soittoon ja sävellyksiin, ja Berlioz taas orkesterimusiikin nerona oli Lisztin suuri esikuva. Wagnerin ystävä hän oli tämän elämän loppuun asti, ja tämä meni naimisiin Lisztin tyttären Cosiman kanssa. Säveltäjien lisäksi Liszt tapasi kuuluisia kirjailijoita kuten Heinrich Heinen, H. C. Andersenin ja Charles Baudelairen, joka omisti runonsa "Le thyrse" Lisztille.


title: Franz Liszt

text: Lisztin kenties arvostetuin teos on pianosonaatti h-mollissa. Muita hyvin tunnettuja töitä ovat esimerkiksi "unkarilaiset rapsodiat" sekä "transsendentaaliset etydit", joista jälkimmäiset ovat soittoteknisesti erityisen vaativia. Niissä Liszt kehittää muun muassa oktaavitekniikkaa, jossa kädet soittavat oktaaveja vuorotellen peukaloiden soittaessa kromaattisia kulkuja. Moniosainen "Années de Pèlerinage" on niin ikään Lisztin laajimpia ja tunnetuimpia töitä. Hän sävelsi myös merkittäviä urkumusiikkiteoksia, kuten Preludi ja fuuga teemasta B-A-C-H sekä Fantasia ja fuuga koraalista "Ad nos, ad salutarem undam".


title: Franz Liszt

text: Kesken Bolognan-konserttimatkana isä sairastui ja kuoli kolme päivää myöhemmin. Nyt 16-vuotias Liszt joutui tulemaan toimeen omin neuvoin. Hän palasi Pariisiin ja alkoi antaa pianotunteja. Näihin aikoihin hän rakastui ylhäiseen sukuun kuuluneeseen oppilaaseensa Caroline de Saint-Cricqiin. Tytön isä ei kuitenkaan sallinut liittoa Lisztin alhaisen syntyperän vuoksi. Tämä tapahtuma jätti Lisztin murheelliseksi, ja hän alkoi haaveilla uudelleen papin urasta. Liszt lopetti pianotuntien antamisen ja katosi kuukausiksi. Liszt kuitenkin toipui kriisistään ja alkoi nyt tarmokkaasti opiskella kohentaakseen sivistystään. Hän luki omatoimisesti kaikenlaisia kirjoja, joita onnistui saamaan.


title: Franz Liszt

text: Vuonna 1831 Liszt kuuli Niccolò Paganinin soittoa, kun tämä esiintyi Pariisissa. Liszt oli syvästi vaikuttunut Paganin taidoista ja hänen hahmostaan. Lisztin mielessä syntyi ajatus, että hän voisi saavuttaa pianolla samanlaisen taituruuden kuin Paganini viululla. Lisäksi hän arveli voivansa komeana salonkileijonana tulla yhtä vetoavaksi hahmoksi — pianon Paganiniksi. Liszt alkoi harjoitella entistä uutterammin, usein kymmenen tuntia päivässä.


title: Suomen kunnanvaakunat

text: Suomen kunnanvaakunat viittaavat Suomen kunnilla käytössä oleviin tai olleisiin virallisiin vaakunoihin. Ennen 8. huhtikuuta 1949 annettua "lakia kunnanvaakunoista" ainoastaan kaupungeilla oli oikeus käyttää vaakunaa, joskin eräät kauppalat (Karjaa, Riihimäki, Rovaniemi ja Valkeakoski) olivat onnistuneet vahvistamaan sellaisen itselleen jo aiemmin tasavallan presidentin allekirjoittamalla asetuksella. Lain myötä myös maalaiskunnat saivat oikeuden vaakunan käyttöön, mutta laki ei kuitenkaan pakottanut kuntia hankkimaan omaa vaakunaansa lukuun ottamatta Ahvenanmaan kuntia, joille velvoite tuli maakuntalain muutoksessa 1950 – tämän vuoksi Suomessa on lakkautettuja kuntia, joille vaakunaa ei koskaan vahvistettu (lain voimaantulon aikaan olemassa olleet kunnat, jotka eivät koskaan saaneet vaakunaa, olivat Koijärvi, Pielisensuu ja Uudenkaupungin maalaiskunta). Lain säätämistä seuranneiden 20 vuoden aikana sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan kaikille Suomen kunnille, yhteensä 466 kappaletta, joista viimeinen Kempeleelle 24. marraskuuta 1969. Vaakunoiden suunnittelussa kunnostautuivat erityisesti "kolme suurta", heraldikot Gustaf von Numers, Olof Eriksson ja Ahti Hammar.


title: Suomi

text: Kuntien hallinnon ja talouden ylin päättävä elin on kunnanvaltuusto, joka valitaan joka neljäs vuosi järjestettävillä yleisillä, yhtäläisillä ja salaisilla kunnallisvaaleilla. Kunnanvaltuuston keskeisin tehtävä on päättää kunnan tuloista ja menoista. Valtuuston päätösten toimeenpanevana elimenä kunnassa toimii kunnanhallitus, jonka jäsenet valitaan suhteellisesti valtuustopaikkojen jakautumisen mukaan. Hallitus myös valmistelee asiat valtuustolle. Kaupunginjohtajat ja muut korkeimmat virkamiehet toimivat kunnanhallituksen esittelijöinä. Erilaiset lautakunnat avustavat hallitusta toimissaan. Lautakuntien kokoonpano noudattelee kunnanhallituksen esimerkkiä.


title: Suomen hallinto

text: Kuntien hallinnon ja talouden ylin päättävä elin on kunnanvaltuusto, joka valitaan joka neljäs vuosi järjestettävillä yleisillä, yhtäläisillä ja salaisilla kuntavaaleilla. Kunnanvaltuuston keskeisin tehtävä on päättää kunnan tuloista ja menoista. Valtuuston päätösten toimeenpanevana elimenä kunnassa toimii kunnanhallitus, jonka jäsenet valitaan suhteellisesti valtuustopaikkojen jakautumisen mukaan. Hallitus myös valmistelee asiat valtuustolle. Kaupunginjohtajat ja muut korkeimmat virkamiehet toimivat kunnanhallituksen esittelijöinä. Erilaiset lautakunnat avustavat hallitusta toimissaan. Lautakuntien kokoonpano noudattelee kunnanhallituksen esimerkkiä.


title: Kunnanvaltuusto Suomessa

text: Kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia ovat tietyin poikkeuksin kaikki kunnan asukkaat, joilla on kyseisissä vaaleissa äänioikeus. Nämä kuntalaissa määrätyt poikkeukset ovat:Kainuun maakunnan hallintokokeilussa osa kunnanvaltuustojen vallasta siirrettiin vaaleissa valittavalle maakuntavaltuustolle.


title: Vihti

text: Päätösvaltaa kunnassa käyttävät kuntalaisten vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan valitsema kunnanvaltuusto sekä sen valitsemat hallitus ja lautakunnat. Päätöksiä valmistelee ja toimeenpanee kunnan henkilöstö. Käytännön toiminnan helpottamiseksi toimielimet ovat siirtäneet omaa päätösvaltaansa kunnan viranhaltijoille, linjakysymyksistä ja suurista hankkeista päättävät luottamushenkilöt. Toimielimiä ovat kaavoitus- ja tekninen lautakunta, lasten ja nuorten lautakunta, keskusvaalilautakunta, kulttuuri- ja vapaa-ajan lautakunta, tarkastuslautakunta ja ympäristölautakunta. Lisäksi nuorten asiaa Vihdissä ajaa Uudenmaan vanhin nuorisovaltuusto, joka on perustettu vuonna 1997.


title: Kunnallisvaalit 2000

text:
Vaalien menestyjiä olivat keskustan ohella Vihreä Liitto – ainoa kannatustaan lisännyt hallituspuolue –, joka syrjäytti Helsingissä SDP:n toiseksi suurimman puolueen paikalta, ja runsaalla prosenttiyksiköllä kannatustaan lisännyt Suomen Kristillinen Liitto. Puoluekannatuksella mitattuna Helsingistä tuli koko Euroopan "vihrein" pääkaupunki. Tilastokeskuksen arvion mukaan kokoomus menetti kannatustaan etenkin työttömyydestä kärsineillä alueilla ja SDP:n kunnissa, joissa palvelujen osuus elinkeinorakenteesta oli suuri.
Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa alun perin Yleisradion kehittämä vaalikone oli käytössä ensimmäistä kertaa jokaisessa kunnassa. Myös MTV3 ja "Helsingin Sanomat" kehittivät Internetiin omat vaalikoneensa. Vaalien ehdokkaat vastasivat vaalikoneessa omaa kuntaansa koskeviin kysymyksiin. Äänestäjät puolestaan voivat verrata omia kantojaan ehdokkaiden vastauksiin ja valita niiden pohjalta omat suosikkiehdokkaansa. Esimerkiksi Helsingissä ehdokkailta kysyttiin mielipidettä kohtalosta ja Espoossa länsimetron rakentamisesta.


title: Kunnallisvaalit 1988

text: Kunnallisvaalit 1988 olivat Suomessa 15.–16. lokakuuta 1988 järjestetyt vaalit, joissa valittiin kunnanvaltuustot. Vaalien yllätyksiä olivat SDP:lle ennustetun tappion kääntyminen hienoiseksi voitoksi ja sen säilyminen suurimpana kuntapuolueena. Selvästi suurimmaksi vaalivoittajaksi nousi kuitenkin Keskusta. Myös Suomen Kristillinen Liitto lisäsi valtuustopaikkojaan, kun taas suurimmat häviäjät olivat SKDL ja yli neljänneksen valtuustopaikoistaan menettänyt Suomen Maaseudun Puolue. Uusina yrittäjinä vaaleihin osallistuivat Demokraattinen Vaihtoehto ja Suomen Eläkeläisten Puolue sekä Eläkkeensaajien ja Vihreä Yhteisvastuupuolue, joista viimeksimainittu jäi ilman valtuustopaikkoja. Eniten huomiota vaaleissa herätti kuitenkin se, että 1,1 miljoonaa suomalaista eli noin 30 prosenttia äänioikeutetuista jätti äänestämättä; Helsingissä äänioikeuttaan ei käyttänyt 37,5 prosenttia äänioikeutetuista, Vantaalla vastaava luku oli peräti 38,1 prosenttia. Professori Tuomo Martikaisen mukaan tyypillinen "nukkuvien puolueeseen" kuuluva oli nuori asutuskeskuksessa asuva työtön, joka ei ollut käynyt lukiota.


title: Maakuntavaalit

text: Suomessa maakuntavaaleista on määrä säätää maakuntalaissa ja vaalilaissa sekä Ahvenanmaata koskien sen omassa lainsäädännössä. Maakuntavaltuustot päättävät maakunnan toiminnasta, taloudesta ja hallinnosta. Päätöksenteosta säädettäisiin maakuntalaissa, jota valmistelee valtiovarainministeriö. Lainvalmistelua tehdään sote-uudistuksen projektiryhmässä ja maakuntalain valmisteluryhmässä.


title: Suomen kuntavaalit

text: Kuntavaalit toimitetaan samojen periaatteiden mukaan kuin eduskuntavaalitkin, eli tulokset lasketaan vaalipiireittäin D’Hondtin menetelmällä. Vaalipiireinä ovat kunnat. Ehdokkaita voivat asettaa rekisteröidyt puolueet ja valitsijayhdistykset. Valitsijayhdistyksen perustamiseen vaaditaan kymmenen äänioikeutetun allekirjoittama asiakirja. Oikeusministeriön päätöksellä pienessä kunnassa voidaan kelpuuttaa jopa vain kolmen äänioikeutetun muodostama valitsijayhdistys. Ehdokkaiden pitää olla kunnan asukkaita. Vaalikelpoisuudelle asetetaan kuntalaissa joitain rajoituksia: ehdokas ei saa olla johtavassa asemassa kunnan palveluksessa tai vastaavissa tehtävissä kunnan johtamassa yhteisössä tai kuntayhtymässä. Kunta-asioita valvovat valtion virkamiehetkään eivät ole kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia.


title: Vaalit Suomessa

text: Maakuntavaaleissa äänestetään maakuntavaltuustot 18. maakunnalliselle itsehallitoalueelle. Ne päättävät maakunnan toiminnasta, taloudesta ja hallinnosta. Päätöksenteosta säädetään maakuntalaissa, jota valmistelee valtiovarainministeriö. Lainvalmistelua tehdään sote- ja maakuntauudistuksen projektiryhmässä ja maakuntalain valmisteluryhmässä.


title: Kemijoki

text: Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa.


title: Kemijoki (Viena)

text: Kemi eli Kemijoki () on Vienan Kemijoen vesistön Vienanmereen laskeva laskujoki Karjalan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Suomessa puhutaan joskus "Vienan Kemijoesta" erotukseksi Suomen Kemijoesta.


title: Kemijärvi (järvi)

text: Kemijoki laskee Kemijärveen pohjoisesta ja jatkaa mereen lounaasta. Kemijärven kaupunki sijaitsee joen suulla olevan lahden molemmilla rannoilla. Kapeat salmet jakavat järven kolmeksi laajemmaksi seläksi. Kemijoen joenniska sijaitsee Luusuan kylässä lounaisen järvenselän eteläpäässä. Kaakkoiseen Jumiskonselkään laskee useita pikkujokia kuten Käsmänjoki ja Jumiskonjoki. Kemijärvessä on runsaasti saaria.


title: Kotajoki (Kemijärvi)

text: Kotajoki on yksi Suomen lyhimmistä joista leveyteensä nähden. Sen pituudeksi voidaan katsoa noin kymmenen metriä. Se sijaitsee Kemijärven Isokylässä. Sen ylittää Kemijärveltä itään Kuusamon suuntaan kulkeva Valtatie 5 sillalla, jota myöten on linjattu myös Sallan rautatie. Joki kerää Kemijokeen joitain idästä päin virtaavia vesistöalueita kuten Joutsijärven alueen. Ennen Kemijärven säännöstelyä Kotajoen pohjoispuolella oli selkeästi erottuva Kotajärvi, joka voitaneen nykyään laskea Kemijärven altaaseen kuuluvaksi.


title: Kemijoki (Viena)

text: Joki alkaa Ala-Kuittijärven eteläpäästä, josta se virtaa etelään Jyskyjärveen. Sinne laskee myös Kemijoen suurin sivujoki Tširkkakemijoki. Jyskyjärvestä Kemi virtaa kohti itää. Pian Jyskyjärven länsipuolella laskee Kemijokeen pohjoisesta Kepajoen reitti ja etelästä pieni Suopasjoen reitti. Tämän jälkeen Kemi kääntyy kohti pohjoista. Seuraava merkittävämpi lisäjoki on pohjoisesta tuleva Kuusutjoki, jonka jälkeen Kemijoki kääntyy ensin virtaamaan kohti kaakkoa, sitten taas pohjoista ja lopulta itää. Tämän jälkeen siihen laskee pohjoisesta Sompajoen reitti. Viimeinen merkittävä lisäjoki ennen Kemijoen laskua Vienanmereen on etelästä tuleva Ohtajoen reitti.


title: Luettelo Kemijoen sivujoista

text:
Tämä on luettelo Suomen pisimpään jokeen, Kemijokeen laskevista sivuhaaroista. Lähteenä on käytetty Kansalaisen karttapaikka -palvelua. Sivujokien luettelointi alkaa Kemijoen alkulähteeltä ja etenee kohti joen suistoa-Pikku Akanjoki saa alkunsa Vasatunturilta ja laskee Kemijoen Pikku Akansuvantoon.
Kemijoen vesistön keskusjärvi on Kemijärvi. Merkittävimmät Kemijärveen laskevat joet ovat Ruopsanjoki, Ailanganjoki, Jumiskojoki, Käsmäjoki ja Kotajoki.
Joen latvoilla sijaitseva Näskäjärvi on harvinainen bifurkaatiojärvi, joka valuttaa vesiään kahteen eri vesistöön. Näskäjärven länsipäästä alkaa Kahavetolaiseksi kutsuttu uoma, joka johtaa Juotasjokeen ja sitä kautta Kemijokeen. Itäpäästä alkava Näskänjoki taas laskee Simojärven Näskänselkään ja sitä kautta Simojoen vesistöön.


title: Kemijoki (Viena)

text: Kemijoki on tärkeä uittoväylä, mutta laivaliikenteelle se ei sovellu monien koskien vuoksi. Pienemmillä veneillä liikennöinti kyllä sujuu. Joki virtaa pääasiassa läpi asumattomien erämaiden. Sen rannoilla sijaitsevia asutuskeskuksia ovat Vienan Kemin kaupunki joen suulla sekä Paanajärven ja Jyskyjärven kylät.


title: Kemijoki (yritys)

text: Kemijoki Osakeyhtiö on vuonna 1954 perustettu suomalainen energiayhtiö, jonka päätoimiala on energian tuottaminen vesivoiman avulla. Yhtiön kotipaikka on Rovaniemellä ja henkilökuntaa sillä on 42 (2015). Yhtiön pääomistaja on Suomen valtio, joka omistaa osakkeista 50,10 prosenttia.


title: Luusua (Kemijärvi)

text: Luusua on noin 550 asukkaan kylä Kemijärvellä. Se sijaitsee noin 28 kilometriä etelään Kemijärven keskustasta Kemijärven etelärannalla Kemijoen luusuassa. Kylän nimi tarkoittaa järvestä alkavan joen alkukohtaa. Luusuan alueella sijaitsevat Luusuan lisäksi Raajärven sekä Juujärven kylät. Luusuan alueella on 550 asukasta. Kyläseura ylläpitää kylätoimistoa ja kauppa-auto käy kaksi kertaa viikossa.


title: Kemijoki

text: Kitisen (278 km) sivujokia ovat Luiro, Sattanen ja Jeesiöjoki. Kitisen yläjuoksulla on Porttipahdan tekojärvi ja useita vesivoimaloita. Luiro (230 km) alkaa Luirojärvestä Saariselältä ja virtaa Lokan tekojärven kautta Kitiseen. Enontekiön Ounasjärvestä alkava Ounasjoki (280 km) rauhoitettiin vuonna 1983, eikä siihen rakennettu voimaloita. Tenniöjoki (126 km) alkaa Venäjän puolelta ja virtaa Sallan läpi ja yhtyy Kemijokeen Savukoskella.


title: Harry Potter (elokuvasarja)

text: Radcliffe oli jo esiintynyt vuonna 1999 BBC-televisiotuotannossa "David Copperfield", jossa hän näytteli lapsuusvuosiensa ajan. Heyman suostutteli Danielin vanhemmat päästämään Danielin koe-esiintymään Harry Potterin rooliin. Rowling oli innokas nähdessään Radcliffen koe-esiintymispätkät ja sanoi, ettei varmasti olisi ollut parempaa vaihtoehtoa Harry Potterin rooliin. — Samaa osaa oli tavoitellut muiden joukossa myös Eddie Redmayne, joka sittemmin valittiin elokuvan "Ihmeotukset ja niiden olinpaikat" päärooliin.


Luettelo Harry Potter -elokuvasarjan näyttelijöistä on lista näyttelijöistä, jotka ovat näytelleet tai ääninäytelleet hahmoa joka esiintyy Harry Potter -elokuvasarjassa, jotka perustuvat J. K. Rowlingin samannimisiin kirjoihin. Daniel Radcliffe, Rupert Grint ja Emma Watson, jotka näyttelivät Harry Potteria, Ron Weasleytä ja Hermione Grangeria kaikissa elokuvissa, olivat vielä tuntemattomia kun heidät valittiin näyttelijäkaartiin. Harry Potter -hahmoja esittää valkokankaalla joukko Ison-Britannian tunnetuimpia nättelijöitä, mukaan lukien Helena Bonham Carter, David Bradley, Robbie Coltrane, Warwick Davis, Ralph Fiennes, Michael Gambon, Brendan Gleeson, Richard Griffiths, Robert Hardy, Richard Harris, Jason Isaacs, Gemma Jones, Gary Oldman, Alan Rickman, Fiona Shaw, Maggie Smith, David Thewlis, Emma Thompson, Julie Walters ja Mark Williams (näyttelijä). Seitsemäntoista näyttelijää ovat esittäneet samaa hahmoa kaikissa kuudessa elokuvassa ja suurin osa heistä esiintyy myös Harry Potter ja kuoleman varjelukset ensimmäisessä ja toisessa osassa.


title: Albus Dumbledore

text: Kahdessa ensimmäisessä elokuvassa, "Harry Potter ja viisasten kivi" (2001) ja "Harry Potter ja salaisuuksien kammio" (2002) Dumbledorea näytteli Richard Harris, joka kuoli vuonna 2002. Tämän jälkeen Michael Gambon esitti roolia elokuvissa "Azkabanin vanki" (2004), "Liekehtivä pikari" (2005), "Feeniksin kilta" (2007), "Puoliverinen prinssi" (2009), "Kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "Kuoleman varjelukset, osa 2" (2011). Jude Law tulee näyttelemään nuorempaa Dumbledorea vuosikymmeniä ennen "Harry Potter" -elokuvien aikaa sijoittuvan "Ihmeotukset"-elokuvasarjan toisessa elokuvassa "" (2018).


Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 () on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut fantasiaelokuva, joka perustuu J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin. Se on "Harry Potter" -elokuvasarjan seitsemäs osa ja kattaa kirjan 23 ensimmäistä lukua. Sen on ohjannut David Yates ja käsikirjoittanut Steve Kloves. Elokuvan tuotti Rowling yhdessä David Heymanin ja David Barronin kanssa. Seitsemäs osa seuraa Harry Potteria ja tämän tehtävää löytää ja tuhota Lordi Voldemortin hirnyrkit. Elokuvan pääosissa esiintyvät Daniel Radcliffe, joka näyttelee Harry Potteria, Rupert Grint (Ron Weasley) sekä Emma Watson (Hermione Granger). Muita keskeisiä rooleja elokuvassa esittävät Ralph Fiennes, Helena Bonham Carter ja Alan Rickman.


title: Daniel Radcliffe

text: Vuonna 2000 tuottaja David Heymanin Harry Potter -elokuvahanke oli pulassa, sillä kuvaukset oli määrä aloittaa kolmen kuukauden päästä, mutta sopivaa pääosanäyttelijää ei ollut vieläkään löytynyt. Kun hän ja käsikirjoittaja Steve Kloves menivät eräänä iltana katsomaan yhdessä "Kiviä taskussa" -näytelmää, hän tapasi teatterissa tuttavansa Alan Radcliffen. Heyman kiinnitti huomiota tämän poikaan Danieliin ja oli näytelmän jälkeen aikeissa kysyä, haluaisiko tämä hakea Harryn rooliin, mutta perhe oli jo ehtinyt lähteä. Seuraavana päivänä Heyman soitti Alanille ja kysyi, olisiko Daniel mahdollisesti kiinnostunut roolista. Hän sai kuulla, että ohjaaja Chris Columbus oli jo nähnyt Radcliffen televisioelokuvassa "David Copperfield" ja kutsunut koekuvauksiin, mutta vanhemmat olivat silloin kieltäytyneet. Tällä kertaa he kuitenkin myöntyivät. Saman vuoden elokuussa, usean koe-esiintymisen jälkeen, Radcliffe valittiin Harryn rooliin. Myös kirjailija Rowling arvosti näyttelijävalintaa: "Nähtyäni Dan Radcliffen koekuvauksessa en olisi voinut kuvitella, että Chris Columbus olisi voinut löytää parempaa Harrya." Vuonna 2001 Daniel näytteli Harry Potteria elokuvassa "Harry Potter ja viisasten kivi".


title: Luettelo Harry Potter -elokuvasarjan näyttelijöistä

text: Joiltakin tunnetuilta brittiläisnäyttelijöiltä, jotka eivät ole näytelleet elokuvissa, on leikkisästi kysytty syytä siihen. Vuonna 2007, kun Yates ohjasi "Harry Potter ja Feeniksin kiltaa", Bill Nighy (joka tunsi Yatesin henkilökohtaisesti) sanoi toivovansa, että ohjaaja valitsisi hänet "Harry Potteriin". ”Mutta kukaan ei soittanut”, Nighy lisäsi. Vuonna 2009 Yates kuitenkin valitsi Nighyn näyttelemään Taikaministeriä, Rufus Rymistyiriä, seitsemänteen elokuvaan. Siihen Nighy kommentoi: "En ole enää ainut englantilainen näyttelijä, joka ei ole ollut "Harry Potterissa" ja olen siihen hyvin tyytyväinen." Jude Law on sanonut: "Kukaan ei pyytänyt minua. Olin hiukan liian vanha Harryksi". Kun reportteri vertasi liemien professoria, Horatius Kuhnusarvion pakkomiellettä sarjan kuuluisiin nimiin "jokaisen huomattavan brittinäyttelijän" yhteyteen, Jim Broadbent, joka esittää Kuhnusarviota sanoi: "No, ei jokaista näyttelijää kutsuta. Tunnen joitain jotka odottavat vieläkin."


title: Gary Oldman

text: Oldman sai myöhemmin merkittävän roolin "Harry Potter" -elokuvasarjasta. Elokuvasarjassa hän näytteli Harry Potterin (Daniel Radcliffe) kummisetää Sirius Mustaa; elokuvissa "Harry Potter ja Azkabanin vanki" (2004), "Harry Potter ja liekehtivä pikari" (2005), "Harry Potter ja Feeniksin kilta" (2007) ja "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2" (2011). Oldmanista ja Radcliffesta tuli hyvin läheiset elokuvasarjan kuvauksien aikana ja hän opetti Radcliffea soittamaan bassoa. Vuonna 2005 Oldman näytteli James Gordonia Christopher Nolanin kassa- että arvostelumenestyksen saaneessa "Batman Begins". James Gordonin roolin Oldman uusi elokuvan jatko-osassa "Yön ritari" (2008), joka saavutti vielä suuremman menestyksen. Oldman lainasi ääntään Jim Carreyn kanssa animaatioelokuvaan "Saiturin joulu", vuoden 2009 versioon. Oldman ääninäytteli elokuvassa kolmea eri roolia. Oldman myös näytteli pääosaa David S. Goyerin trillerissä "The Unborn" (2009). Vuonna 2010 Oldman näytteli Denzel Washington vastanäyttelijänään elokuvassa "The Book of Eli". Hän myös näytteli pääosaa Isä Solomonia Catherine Hardwicken ohjaamassa "Red Riding Hood – Punahilkka". Oldman ääninäytteli roiston Lordi Shenin äänen elokuvassa "Kung Fu Panda 2" (2011). Vuonna 2011 Oldman ohjasi Alex Edenin ensimmäisen singlen "Kiss Me Like the Woman You Loved" musiikkivideon.


title: Emma Watson

text: Emma Charlotte Duerre Watson (s. 15. huhtikuuta 1990 Pariisi, Ranska) on englantilainen näyttelijä, malli ja aktivisti. Hän tuli tunnetuksi roolistaan Hermione Grangerina "Harry Potter" -elokuvasarjassa. Hän näytteli kahdeksassa "Harry Potter" -elokuvassa Daniel Radcliffen ja Rupert Grintin kanssa. Watson ansaitsi roolistaan maailmanlaajuista mainetta, palkintoja ja yli kymmenen miljoonaa puntaa. "Potterin" lisäksi Watson esiintyi televisioelokuvassa "Balettitossut" (2007) ja antoi äänensä animaatioelokuvaa "Desperon tarua" (2008) varten. Sen jälkeen hän näytteli huomattavissa rooleissa elokuvissa "Elämäni seinäruusuna" (2012) ja "The Bling Ring" (2013), esiintyi ”liioiteltuna” itsenään komediassa "This Is the End" (2013) ja näytteli Nooan adoptoitua tytärtä elokuvassa "Noah" (2014). Vuosien 2011 ja 2014 välillä hän opiskeli näyttelemisen ohella Brownin ja Oxfordin yliopistoissa valmistuen Brownista toukokuussa 2014 pääaineenaan englantilainen kirjallisuus. Vuonna 2017 Watson näytteli Belleä Disneyn musikaalielokuvassa "Beauty and the Beast – Kaunotar ja hirviö".


title: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1

text: Bill Nighy ei saanut toivomaansa Rufus Rymistyirin roolia "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" -elokuvaan, koska hahmo ei esiinny elokuvassa. Hän sai roolin kuitenkin "Kuoleman varjelusten" ensimmäiseen osaan. Ensiesiintymisensä vasta "Kuoleman varjelusten" ensimmäisessä osassa tekevän Bill Weasleyn rooliin valittiin Domhnall Gleeson, joka on Alastor Vauhkomieltä näyttelevän Brendan Gleesonin poika. Ensimmäisessä elokuvassa Lujahaka-maahisen vartaloa esitti Verne Troyer, joka on yksi harvoista yhdysvaltalaisista näyttelijöistä Harry Potter -elokuvissa, ja ääninäyttelijänä toimi Warwick Davis. "Kuoleman varjeluksissa" Lujahakaa esittää Warwick Davis, joka esittää myös professori Lipetitiä. Vincent Crabbe ei esiinny elokuvan kummassakaan osassa, koska hahmon näyttelijä Jamie Waylett pidätettiin huumausainerikoksen vuoksi. Kyseinen hahmo korvataan Crabben kaverilla Blaise Zabinilla, jota näyttelee Louis Cordice.


title: Clémence Poésy

text: Poésy päätyi näyttelijäksi teatteriohjaajana ja näyttelijänä toimivan isänsä avulla. Hän aloitti näyttelemisen 14-vuotiaana. Poésy esitti kuningatar Marya kaksiosaisessa minisarjassa "Ruutisalaliitto" ("Gunpowder, Treason & Plot"), joka esitettiin televisiossa vuonna 2004. Hän sai roolistaan Golden FIPA -palkinnon. Vuonna 2005 Poésy näytteli Harry Potter -elokuvasarjan neljännessä osassa "Harry Potter ja liekehtivä pikari" Fleur Delacouria. Hän palasi rooliinsa vielä sarjan viimeisissä elokuvissa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "osa 2" (2011).


title: Las Vegas

text: Las Vegas on Nevadan osavaltion suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2017 oli 646 676. Las Vegasin metropolialueella asui vuonna 2014 yli kaksi miljoonaa ihmistä. Las Vegasin pääelinkeino on matkailu, joka perustuu pääosin kasinoihin, joista kaupunki on kuuluisa.


title: Las Vegas (New Mexico)

text: Las Vegas on San Miguelin piirikunnan pääkaupunki New Mexicon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Las Vegasissa on monipuolinen ja omaperäinen taide- ja kulttuuritarjonta.


title: North Las Vegas

text:
North Las Vegas on kaupunki Yhdysvalloissa Nevadan osavaltiossa. Kaupunki sijaitsee Las Vegasin suurkaupunkialueella ja on kasvanut usean muun lähikaupungin kanssa yhteen. Vuonna 2007 North Las Vegasin asukasluku oli 215 026, mikä teki kaupungista Nevadan neljänneksi suurimman kaupungin.
North Las Vegas perustettiin 1946, jolloin asukasluku oli 2 875. Nykyisin kaupunki on Yhdysvaltain nopeiten kasvava kaupunki. Mojaven aavikko ja sen vuoret ympäröivät North Las Vegasia. Kaupungissa on North Las Vegasin lentokenttä.


title: Las Vegas (New Mexico)

text: Melko pian sen jälkeen kun "San Miguel del Bado" perustettiin 1794 uudisasukkaat ja viranhaltijat näkivät sieltä pohjoiseen sijaitsevan Rio Gallina -joen lähistön tasankomaat laajentumiskohteena. Niinpä vuonna 1821 Luis María C. de Baca anoi maanluovutusta "Las Vegas Grandesista" ("suuret niityt"); hänen anomukseensa suostuttiin kaksi vuotta myöhemmin. Kun rautatie rakennettiin 1879, Las Vegas alkoi kehittyä kolmeksi kaupungiksi: "West Las Vegas" tai "Old Town" sijaitsi Gallinas-joesta länteen; "East Las Vegas", jonka rautatie synnytti, sijaitsi joesta itään; sekä "Upper Town" -niminen esikaupunkialue. Kulttuurierot johtivat voimakkaisiin kilpailutilanteisiin itäisen, valtaosaltaan euroamerikkalaisen East Las Vegasin ja läntisen, merkittävästi espanjalaisen (engl. hispanic) West Las Vegasin välillä.


title: Nevada

text: Populaarikulttuurissa Nevada tunnetaan vaivattomista avioitumislaeistaan, prostituution laillisuudesta, ja viihdekaupunki Las Vegasista. Nevadassa oli aiemmin erittäin kovat tuomiot huumausaineiden myymisen ja hallussapidon suhteen, mutta vuoden 2016 presidentinvaalien yhteydessä suoritetussa äänestyksessä siellä päätettiin kuitenkin sallia kannabiksen viihdekäyttö.Nevadassa sijaitsee tunnettu moottorirata Las Vegas Motor Speedway. Nevadan yliopistolla on useita urheilujoukkueita eri lajeissa.


title: MGM Grand Las Vegas

text: MGM Grand Las Vegas on hotelli-kasino Las Vegas stripin varrella Las Vegasissa Nevadassa. Hotellin omistaa MGM Resorts International -hotelliketju. 30-kerroksisen hotellin päärakennus on 89 m korkea, ja sen piha-alueella on viisi ulkoilmauima-allasta sekä jokia ja vesiputouksia 6,6 eekkerin (2,7 hehtaaria) edestä. Lisäksi hotellialueeseen kuuluu kokouskeskus, MGM Grand Arena, CBS Television City, Grand Spa, useita kauppoja ja yökerhoja, 16 ravintolaa ja piirikunnan suurin kasino.


title: Clarkin piirikunta (Nevada)

text: Clarkin piirikunta on piirikunta Yhdysvalloissa Etelä-Nevadassa. Se rajoittuu idässä Arizonan ja lännessä Kalifornian osavaltioihin. Piirikunnan asukasluku on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 951 269, joka on noin kaksi kolmasosaa koko Nevadan osavaltion väestöstä. Piirikunnan alueella sijaitsee osavaltion väkirikkain ja kasinoistakin tuttu kaupunki Las Vegas, joka on myös piirikunnan hallinnollinen keskus. Myös piirikunta itsessään on erittäin suosittu turistikohde yli 150 000 hotelli- ja motellihuoneella. Las Vegas Strip, joka on monen maailmankuulun hotelli-kasinon koti, ei kuulu vastoin yleistä luuloa Las Vegasin kaupunkiin, vaan sijaitsee pääosin Clarkin piirikunnan epäitsenäisten asutuskeskusten (), Paradisen ja Winchesterin, alueilla ollen suoraan piirikunnan hallinnon alaisuudessa. Hyvin pieni osa Stripistä ulottuu myös Enterprisen epäitsenäiselle alueelle sekä Las Vegasin kaupunkiin. Itse asiassa Stratosphere Las Vegas Stripin pohjoispäässä on ainoa hotelli-kasino, joka sijaitsee Las Vegasin kaupungin alueella.


title: Paris Las Vegas

text: Paris Las Vegas on hotelli ja kasino Paradisen alueella Las Vegas Stripillä Nevadassa lähellä Las Vegasia. Hotellin rakennusryhmä perustuu Pariisi-teemaan, ja se käsittää useita jäljitelmiä Pariisin tunnetuista rakennuksista. Siellä on muun muassa 165 metrin korkuinen pienoisjäljennös Eiffelin tornita, Montgolfierin ilmapallon mukainen kyltti, Riemukaaren jäljennös, joka on kooltaan kaksi kolmasosaa alkuperäisestä, sekä Place de la Concordella olevan La Fontaine des mers -suihkulähteen jäljennös. Lisäksi siellä on 1200-paikkainen teatteri nimeltä Le Théâtre des Arts. Varsinaisen hotellin julkisivu on jäljitelmä Pariisin oopperatalosta ja Louvresta.


title: Mesa

text: Mesa sijaitsee Maricopan piirikunnassa Arizonan osavaltion eteläosan keskellä. Mesan vieressä sijaitsee Phoenexin kaupunki, jonka suurempaan metropolialueeseen Mesa kuuluu. Nykyinen kaupunki on rakennettu ruutukaavan mukaisesti. Alue on osa Sonoran aavikkoa. Maasto ja alueen luonto ovat tyypillisiä aavikolle. Alueella kasvaa esimerkiksi jättikaktuksia ja lieriöpuntioita. Toisaalta kaupungin lähistöllä on myös järviä ja jokia. Kaupungin itäpuolella kohoavat Superstitionvuoret. Sää Mesan alueella on lämmin ja kuiva. Aurinko paistaa keskimäärin noin 320 päivänä vuodesta.


title: Misa

text: Misa (Misse) on Latviassa Kuurinmaalla sijaitseva pieni joki Väinäjoen ja Lielupen välissä. Misa ohittaa Jelgavan kaupungin sen pohjoispuolelta ja virtaa Tirulin suoalueen halki. Jelgavan pohjoispuolella Misa laskee Iecavaan, joka laskee myöhemmin Lielupeen.


title: Apteekkari

text: Sairaala-apteekissa apteekkari toimii johtotehtävissä. Hänellä on vastuu laitoksen lääkehuollon järjestämisestä ja organisoinnista. Niissä apteekkari tekee tutkimusta tai selvittely- ja kehittämistyötä lääkehuollon palvelujen kehittämiseksi.


title: Apteekkari

text: Apteekkari on apteekin johtaja ja lääkehuollon asiantuntija. Avohuollon apteekeissa apteekkarit toimivat itsenäisinä yrittäjinä. Apteekkarin työssä yhdistyvät tieteellinen asiantuntemus ja liiketaloudellinen ajattelu. Apteekkari kantaa ympärivuorokautista vastuuta apteekin toiminnasta ja taloudesta sekä potilasturvallisuudesta.


title: Apteekkari

text: Henkilökunnan esimiehenä hän valvoo apteekkityötä ja päättää mm. työnjaosta. Asiakaspalvelun kehittäminen on keskeistä apteekkarin työssä. Apteekkarit osallistuvat myös asiakaspalveluun.


title: Apteekki

text: Suomessa apteekkarin täytyy olla koulutukseltaan proviisori. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea myöntää apteekkiluvat ja päättää uusien apteekkien ja sivuapteekkien perustamisesta. Yleensä apteekkari vaihtuu kun edellinen apteekkari jää eläkkeelle tai saa toisen apteekin. Apteekkilupa päättyy apteekkarin täyttäessä 68 vuotta. Fimea valitsee uuden apteekkarin apteekkilupaa hakeneiden joukosta. Valintaan vaikuttaa kokemus apteekkarina ja proviisorina, johtamiskokemus, kokemus esimerkiksi lääketehtaan palveluksessa ja muu pätevöittävä toiminta.


title: Pappi

text: Papiksi vihittävät antavat vihkimistoimituksen yhteydessä pappislupauksen, jonka sanamuoto on seuraavanlainen:Pappi tekee työtä ihmiselle syvästi henkilökohtaisella uskon alueella. Siksi papin persoonan merkitys korostuu virassa. Tekninen osaaminen ei usein riitä, vaan monissa työtehtävissä vaaditaan ihmistuntemusta, persoonallista läsnäoloa, tunnetason vuorovaikutusta ja kohtaamisen kykyä. Papin persoonallinen ja aito olemisen tapa läpäisee kaiken työn. Kirkko tarvitsee erilaisia pappeja, toisaalta kykyä olla lähellä ja toisaalta kykyä olla esillä. Nämä ulottuvuudet voivat painottua eri tavoin. Koska oman persoonan käyttäminen työvälineenä on paitsi mahdollisuus myös haaste, viranhoito edellyttää jatkuvaa vuoropuhelua viran ja persoonan välillä. Suhde Jumalaan on papille julistuksen uskottavuuden edellytys. Siksi papin tulee huolehtia omasta spiritualiteetistaan. Papiston osaaminen on kuvattu viitenä osaamisalueena, joita ovat (1) Sanan palvelu: jumalanpalvelus ja kirkolliset toimitukset, (2) kristillinen kasvatus ja ohjaus, (3) sielunhoito, (4) yhteiskunta: todistus ja palvelu sekä (5) työyhteisö. Osaamisalueet eivät ole selkeärajaisia, vaan sisäkkäisiä.


title: Röntgenhoitaja

text: Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa. Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa. Röntgenhoitajat työskentelevät yhteistyössä röntgenlääkäreiden eli radiologien kanssa.


title: Satakunnan tykistörykmentti

text: 2. Patteri antaa koulutusta tykkimiehille monipuolisesti komentopaikkojen ja huollon eri tehtäviin. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat johtamiskontit, erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Miehistötehtävissä palvelusaika on pääsääntöisesti 165 tai 255 (lääkintämiehet) vuorokautta ja johtajatehtävissä 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä ovat mm. viestimies, mittausmies, keittäjä, kuljettaja, taistelulähetti, täydennysmies ja lääkintämies. Johtajatehtäviä ovat mm. viestiupseeri, tulitoimintaupseeri, mittausupseeri jaosjohtaja, viestimestari, lääkintäaliupseeri sekä viesti- ja huoltoryhmien johtajat.


title: Lääkäriyksikkö

text: Hälytyksiin paikan päällä osallistumisen lisäksi yksi erittäin tärkeä lääkäriyksikön tehtävä on antaa hoito-ohjeita potilaan luona oleville hoitajille ja (perusterveydenhuollon) lääkäreille. Ensihoitajat ottavat yhteyttä lääkäriyksikön ensihoitolääkäriin puhelimitse ja viranomaisradioverkon päätelaitteilla. Lisäksi muut telemetriset viestintäkanavat alkavat yleistyä; ensihoitolääkäri voi saada nähtäväkseen sähköiseen tietojärjestelmäsovellukseensa reaaliaikaisesti potilaasta mitatut suureet, mm. verenpaine, veren happikyllästeisyys, sydänsähkökäyrä jne. Tätä samaa reittiä pitkin lääkäri voi myös antaa määräyksiä potilaalle annettavista hoidoista. Nämä sovellukset ovat tätä kirjoittaessa vuonna 2012 osin vielä kehitteillä eikä kata koko maata.


title: Työsuojelupäällikkö

text:
Työsuojeluhenkilöstön keskeisiä tehtäviä on arvioida työympäristöä, tunnistaa häiriöitä ja oireita sekä tehdä esimiehille ehdotuksia niiden poistamiseksi. Heidän tulee olla aloitteellisia vaarojen ennalta ehkäisemiseksi sekä ratkaisujen kehittämiseksi. Onnistuakseen tässä työssä heidän pitää tuntea hyvin oma työpaikkansa ja sen työolot. He tarvitsevat myös riittävät tiedot
työsuojelusta voidakseen opastaa muuta henkilöstöä työsuojeluasioissa. Lisäksi heillä on oltava motivaatiota kehittää työpaikkansa työsuojelua sekä taito keskustella, kuunnella toista osapuolta ja perustella oma kantansa. Heille on annettava edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, kuten aikaa sekä koulutusta ja tietoa työsuojeluun liittyvistä asioista.


title: Toimintaterapeutti

text: Toimintaterapeutti toteuttaa kuntoutusta, joka tunnetaan nimellä toimintaterapia. Toimintaterapian avulla yksilöä tuetaan ylläpitämään ja parantamaan toimintakykyään. Toimintaterapeutti näkee ihmisen kokonaisuutena, johon kuuluu fyysinen, psyykkinen, kognitiivinen ja sosiaalinen puoli. Ihmisen toimintakyky koostuu näistä osa-alueista, ja kuntoutuksessa otetaan kaikki huomioon asiakkaan tarpeiden mukaan (eli miksi on tullut toimintaterapiaan). Toimintaterapeutti käyttää työvälineenä nimensä mukaisesti toimintaa. Tämä voi olla lähes mitä tahansa, kunhan se auttaa kohti yhdessä asiakkaan kanssa laadittua tavoitetta. Terapeuttinen toiminta on aina tavoitteellista. Tavoite määräytyy asiakkaan tarpeiden ja kiinnostusten mukaan. Yleisesti käytettyjä toimintoja ovat leikki, erilaiset luovat toiminnot, keittiötoiminnot, erilaiset työtoiminnot, jokapäiväisten taitojen harjoittelu (ADL-toiminnot), puutyöt yms.


title: Suo

text: Maailmassa on soita noin 400 miljoonaa hehtaaria eli noin 5 % kaikesta maapinta-alasta. Turvesoita on maapallon maapinta-alasta 3 %, ja niitä on kaikilla muilla mantereilla paitsi Antarktiksella. Vuonna 1996 julkaistun arvion mukaan koko maapallon soista on luonnontilaisena 95 %. Uudemman tiedon mukaan noin 80 % maailman turvemaista on vielä suhteellisen koskemattomia ja ne sijaitsevat lähinnä Pohjois-Amerikassa ja Siperiassa. Läntisessä Siperiassa sijaitsevatkin maailman laajimmat turvemaat, yhteiseltä laajuudeltaan 60 miljoonaa hehtaaria. Kanadassa soita on 12 % maan pinta-alasta. Trooppisilla alueilla esimerkiksi Indonesiassa on 20 miljoonaa hehtaaria suota, 11 % maan pinta-alasta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluettelo on Unescon ylläpitämä järjestelmä, jonka tarkoituksena on suojella maailman ainutlaatuista kulttuuri- ja luonnonperintöä. Luetteloon valittujen kohteiden ja alueiden katsotaankin olevan arvokkaimmat perintökohteet, joiden suojelulla ja säilyttämisellä pitäisi olla erityinen merkitys ihmiskunnan kulttuuri- ja luonnonperinnön säilymiselle.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Vuonna 1972 Mitä Suomi soittaa -listan kokoaminen siirtyi pois musiikkilehtien vastuulta. Paavo Einiö ryhtyi kokoamaan listaa kuukausittaisena Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n myyntitilastona. Ensimmäinen lista julkaistiin elokuulta 1972. Tiedot kerättiin 30–40 suurimmasta levykaupasta. Listaa jaettiin aluksi alan ammattilaisten keskuudessa. Säännöllisesti sitä alettiin julkaista Apu-lehden sivuilla vuonna 1974. Mitä Suomi soittaa -listan eduiksi voidaan kilpailijoidensa suhteen nähdä listan säännöllinen kokoamisaika, joka oli aina kuun vaihteessa. Muissa lehdissä toimittiin painoaikataulujen mukaan, eikä tarkkaa laadinta-ajanjaksoa ilmoitettu.


title: Suo

text: Metsähallituksen mukaan alkuperäisestä suoalasta on kolmannes luonnontilaisena. Turveteollisuusliitto puolestaan arvioi, että luonnontilaisena soita on nykyisestä suoalasta 47,7 % eli 4,3 miljoonaa hehtaaria. Suomen suurin yksittäinen suo on Kolarin kunnassa sijaitseva Teuravuoma, jonka pinta-ala on 7 000 ha. Suomessa on suoalueita suojeltu 1,2 miljoonaa hehtaaria eli melkein 13 % (2013). Suojelluista alueista iso osa sijaitsee Pohjois-Suomessa, Etelä-Suomessa ei ole enää paljoa soita jäljellä.


title: Viro

text: Suot kattavat noin 22 prosenttia Viron pinta-alasta, mikä on toiseksi eniten maailmassa Suomen jälkeen.Yli yhden hehtaarin kokoisia soita Virossa on noin 10 000. Valtaosa Viron soista on pieniä, 1,10 hehtaarin kokoisia soita. Vanhimmat suot ovat 7 000 – 8 000 vuotta vanhoja. 66 prosenttia kaikista soista on syntynyt maan soistuessa. Loput ovat umpeen kasvaneita järviä. Tyypillisiä piirteitä Viron soille ovat paksu turvekerros ja suonsilmäkkeet. Soiden suojelu alkoi 1970-luvulla kun huolestuttiin niiden ojittamisesta. Nykyisin suojeltua suota on Virossa noin 216 000 hehtaaria. Soista noin 1 600 on riittävän suuria turpeentuotantoon. Turvetta nostetaan 103 paikasta, ja sitä käytetään lämmitykseen ja maataloudessa.


title: Taikapiiri (pelitutkimus)

text: Joshua Fairfield kritisoi taikapiirin käsitettä lakiteknisestä näkökulmasta. Hänen mukaansa todellisen maailman ja pelitilan erottava taikapiiri ei toimi, koska todellista maailmaa ei voi erottaa virtuaalisesta maailmasta. Taikapiirin tarkoituksena on suojella ulkomaailman lailta, koska monia pelin sisäisiä tapahtumia voidaan pitää laittomina ulkomaailmassa. Taikapiiri ei kuitenkaan suojele lailta, koska esimerkiksi "World of Warcraft" -pelin palvelimet ovat maiden sisällä ja täten kansallisten lakien alaisia.


title: Soittolista

text: Suomessa radiokanavien soittolistojen laadinnassa keskeisiä henkilöitä ovat kanavien musiikkipäälliköt (esim. Mikko Koivusipilä), joille levy-yhtiöiden promoottorit esittelevät uutuuslevyjä viikoittain. Musiikkipäällikkö lisää eli "”äddää”" sopiviksi arvioimiaan kappaleita soittolistalle. Tässä vaiheessa kappale soi kanavalla harvakseltaan, kunnes se "testataan", eli siitä esitetään lyhyitä otteita valikoidulle kuulijakunnalle, jonka antaman palautteen perusteella parhaiten testanneet kappaleet nostetaan "voimasoittoon" ja huonosti testanneet poistetaan listalta. Kappale pysyy listalla niin kauan kuin se testaa hyvin, kaupallisilla kanavilla jopa useita kuukausia, mutta esimerkiksi Radio Suomessa toistokerrat ovat huomattavasti harvalukuisempia.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylä on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton kansainvälinen järjestö, jonka tehtävänä on suojella lasten oikeuksia ympäri maailmaa. SOS-lapsikylät auttavat lapsia, jotka ovat vaarassa menettää tai ovat menettäneet vanhempiensa huolenpidon. Lapsikylät tarjoavat asuinpaikkoja orvoille, hylätyille ja huostaanotetuille lapsille. SOS-lapsikyliä on yli 500 eri puolilla maailmaa. Järjestö toimii 133 maassa.


title: Suo

text: Suomessa ei luonnontilaisia soita enää ojiteta metsätalouskäyttöön, mutta vanhoja ojituksia ylläpidetään ja täydennetään. Kunnostusojituksia tehdään vuosittain noin 60000 hehtaarilla. Kunnostusojitusten määrä vanhoilla alueilla on kuitenkin kasvussa, mutta niitä ei suositella tehtäväksi luonnoltaan arvokkaissa kohteissa. Ojitettuja soita on yritetty pelastaa uhanalaisille lajeille ojia tukkimalla.


title: Siskoni on noita

text: Sarja seuraa neljän Halliwellin siskoksen – Pruen, Piperin, Phoeben ja myöhemmin Paigen – taistelua maailman demoneita vastaan. Vaikka siskokset ovatkin osa aivan tavallista maailmaa, taikayhteisössä heidät tunnetaan "Lumottuina", joiden kohtalo on suojella viattomia pahoilta olennoilta, kuten demoneilta ja noidilta. Jokainen siskoista hallitsee ainutlaatuisia taikavoimia, jotka kasvavat ja laajenevat heidän yrittäessään elää normaalia elämäänsä San Franciscossa. Pitäessään yliluonnollisen identiteettinsä erossa arjestaan ja salaisuutena muilta ihmisiltä se kuitenkin vaikuttaa sisarusten ihmissuhteisiin tuoden aina paljastumisen uhan heidän arkeensa.


title: Jazz

text: 1960-luvulla hardbopiin otettiin vaikutteita esimerkiksi Etelä-Amerikan musiikista. Cool jazzista muotoutui bossanova. Jazzin historian suurimpia vallankumouksia tapahtui 1960-luvulla kun free jazz ja avantgarde-jazz tuli tunnetuksi. Näissä jazzlajeissa ei enää soitettu perinteisten sointujen ja sointurakenteiden mukaan. Free jazzin ja avantgarde-jazzin tärkeimpiin kehittäjähahmoihin kuuluu saksofonisti Ornette Coleman, jonka 1950-luvun lopussa ja 1960-luvun alussa julkaisemat levyt määrittivät molempia tyylisuuntia. Toinen avantgarde-tyylin perustaja 1950-luvulla oli pianisti Cecil Taylor. 1960-luvulla merkittäviä näiden tyylisuuntien parissa työskennelleitä muusikoita olivat John Coltrane, Archie Shepp, Albert Ayler, Sun Ra, Makanda Ken McIntyre, Pharoah Sanders, Sam Rivers, Don Pullen, Dewey Redman ja Dave Holland.


title: Cool jazz

text: Cool jazz on jazzia, joka on hillittyä ja ottaa vaikutteita klassisesta musiikista. Cool jazz muistuttaa tyylillisesti West Coast -jazzia. Cool jazzin on sanottu olleen etupäässä valkoisten muusikoiden 1950-luvun alussa kehittämä tyylisuunta, mutta Miles Davisia on pidetty sen varsinaisena alkuaikojen kärkihahmona muun muassa vuosien 1948–1950 orkesterikokoonpanollaan (esimerkiksi albumi "Birth of the Cool"). Stan Getz ja Lennie Tristano ovat myös tyylisuunnan merkittäviä edelläkävijöitä.


title: Manu Teittinen

text: Teittinen toimi 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa rumpalina omaa nimeään kantaneissa kymenlaaksolaisissa jazzyhtyeissä sekä Pentti Aholan jazz-yhtyeessä. 1950-luvun lopulla hän oli rumpalina Olavi Virran yhtyeessä. Teittisen kantapaikkana 1950-luvulla oli kotkalainen ravintola "Fennia".


title: Jazziskelmä

text:
Jazziskelmä oli suomalaisen iskelmämusiikin alalaji. Se yhdisti swingin ja bebopin välimaastoon
asettuneen jazzin iloisiin ja melodisesti tarttuviin lauluihin. Jazziskelmän kultakausi oli 1950-luvulta 1960-luvun alkupuolelle. Lajityypin tunnetuimpia edustajia olivat mm. Brita Koivunen, Laila Kinnunen ja Vieno Kekkonen. Jazziskelmä oli hyvin suomalainen ilmiö, ja etenkin naisesittäjien esiinmarssi levymyyntitilastoihin. Levy-yhtiöistä etenkin Scandia suosi jazziskelmää.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvulla edesmenneitä kevyen musiikin henkilöitä olivat muun muassa pikkutuhmista pop-kappaleistaan tunnettu viihdetaiteilija Kikka (1964–2005), suomalaisen muusikkokaartin terävimpään kärkeen kuuluva Kirka (1950–2007) ja Suomirockin grand old man Juice Leskinen (1950–2006).


title: Jeff Hamilton

text: Jeff Hamilton syntyi 4. elokuuta vuonna 1953 Richmondin kaupungissa Indianan osavaltiossa Amerikan Yhdysvalloissa. Rumpujen soiton hän aloitti kahdeksanvuotiaana pelkällä virvelillä ja harjoitteli vanhempiensa Oscar Peterson -levytysten mukana (Richmondia kutsutaan usein "levytetyn jazzin kehdoksi", sillä Richmond oli Gennet Records -levy-yhtiön kotikaupunki 1900-luvun alkupuolella. Gennet Recordsille levyttivät lukuisat tuon ajan suurnimet, kuten Jelly Roll Morton, Louis Armstrong ja Bix Beiderbecke). Ensimmäisen red sparkle -värisen rumpusettinsä hän sai 13-vuotiaana.


title: Laila Kinnunen

text: 1960-luvun aikana Laila Kinnunen oli kehittynyt monipuoliseksi laulajaksi, joka hallitsi useita tyylilajeja, pystyen vaativiin tulkintoihin. Hän levytti muun muassa bossanovaa, jazzia, kansanlauluja ja musikaalisävelmiä. Tunnetuimpia näistä olivat ”Soittajapoika”, ”Mandshurian kummut”, ”Tiet”, ”Yön äänet”, ”Epävireiset sydämet” (Desafinado), ”Yhden nuotin samba”, ”Ipaneman tyttö”, ”Kun” ja ”En vastaa jos soitat”. Myös iskelmä luontui – esimerkkeinä ”Vesivehmaan jenkka”, ”Katarinan kamarissa”, ”Pieni sydän” ja ”Sä muistatko metsätien”. Hän levytti myös sisarensa Ritva Kinnusen kanssa muutaman kappaleen, joista tunnetuimmat ovat vuonna 1962 levytetyt ”Pojat” ja ”Lauantai”.


title: Toivo Kärki

text:
Vuonna 1946 Kärki perusti yhtyeen, jonka kanssa alkoi käydä kiertueilla. Lähes 10 vuoden aikana yhtye kolusi perusteellisesti Suomen iltamatalot, tanssilavat ja muut huvipaikat tarjoten korkeatasoista ja monipuolista musiikkia viihteennälkäiselle yleisölle. Laulusolistina oli Henry Theel, 50-luvulla myös Erkki Junkkarinen, Matti Louhivuori ja Metro-Tytöt, ja eri aikoina muiden muassa Pauli Granfelt, Usko Dahl, Mauno Maunola, Per-Erik Förars, Tage Manninen, Ossi Runne ja Harry Aaltonen. Kärki itse soitti yleensä hanuria, mutta myös pianoa, jos sellainen oli paikalla, sekä vibrafonia, jota kuljetettiin mukana. Huippuammattilaisista koostuneen bändin kunnia-asiana oli pystyä esittämään kaikki sille annetut musiikkitoiveet, ja yleensä tämä onnistuikin.
Vuosikymmenen vaihteen tienoilla levytettiin muiden muassa kappaleet "Laulava sydän", "Toukokuu", "Eron hetki on kaunis", "Marja-Leena", "Kuin lapsena ennen", "Ei erossa yhtään iltaa", "Köyhä laulaja", "Harhakuva", "Soita hiljaa kitarain" – edelleen enimmäkseen tangoja, mutta myös joitakin valsseja oli. Laulajina olivat Henry Theelin lisäksi Tauno Palo ja nuori Erkki Junkkarinen. Sanoittajina toimivat myös Lauri Jauhiainen ja Kullervo.


title: Jaakko Jahnukainen

text: Jahnukainen tunnettiin varsinkin 1960-luvun alussa intohimoisena jazzmusiikin harrastajana, joka suhtautui kielteisesti perinteiseen suomalaiseen tangomusiikkiin. Aikakirjoihin on jäänyt Veikko Tuomen esittämän "Sabina"-tangon saama "Levyraadin" silloin vielä lyhyen historian huonoin pistemäärä syksyllä 1961. Jahnukaisen omia jazz-suosikkeja olivat Max Roachin kvintetti ja Ella Fitzgerald. Hänen musiikkimakunsa näkyi "Levyraadissa" myös suhtautumisena rautalankamusiikkiin ja The Beatles -yhtyeen kappaleisiin; jälkimmäisten hän julisti olevan vain "mölisevää karjuntaa, typerää, mautonta ja yksitoikkoista". Eräässä lähetyksessä kesällä 1963 Jahnukainen jopa rikkoi brittiläisen rautalankayhtyeen The Cougarsin levyn "Saturday Night at the Duck-pond", jossa häntä kiukutti etenkin se, että kappale oli mukailtu Pjotr Tšaikovskin "Joutsenlampi"-baletin eräästä teemasta.


title: Jack Costanzo

text: Jack Costanzo (24. syyskuuta 1922 Chicago, Illinois – 18. elokuuta 2018) oli yhdysvaltalainen lyömäsoittaja, jonka tyyliä ovat jazz, easy listening ja latinalaisamerikkalainen musiikki. Hän painotti enemmän bongo- kuin congarumpujen merkitystä. Hän opiskeli kumpaakin rumpua ja teki 1940-luvulla opiskelutarkoituksessa kolme matkaa Havannaan. Hän kiersi vuosina 1947–1948 Stan Kentonin kanssa ja sitten 1949–1953 Nat King Colen kanssa. Costanzo jatkoi työtään Colen ja Kentonin kanssa välillä myös 1950-luvulla, mutta hänellä oli myös oma yhtyeensä, joka levytti 1950-luvulla ja kiersi Lontoossa vuonna 1961.


title: Naisten Suomi-sarja

text: "Suomi-Sarjan karsinta pelataan alueellisina / ylialueellisina. Sarjaan pääsevät kaikki ilmoittautuneet joukkueet. Sarjan pelaamistapa päätetään ilmoittautumisten jälkeen. Sarjan seitsemän parasta pääsee Mestiksen alempaan jatkosarjaan. Loput jatkavat Suomi-Sarjan jatkosarjassa. Kaikki jatkosarjan joukkueet selviävät loppusarjaan jossa pelataan Suomi-Sarjan voitosta yhdessä Mestiksen alemmasta jatkosarjasta tulevien neljän joukkueen kanssa."


title: Lacrossen SM-sarja

text: Yksinkertaisen alkusarjan neljä parasta jatkavat ylempään jatkosarjaan. Tätä huonommin sijoittuneet joukkueet jatkavat alempaan jatkosarjaan. Jatkosarjojen joukkueet saavat mukaansa alkusarjassa pelattujen keskinäisten otteluiden pisteet. Sarjat pelataan kaksinkertaisina. Ylemmän jatkosarjan kolme (3) parasta suoraan “Final Four” -lopputurnaukseen. Alemman jatkosarjan voittaja karsii ylemmän jatkosarjan viimeistä vastaan paikasta Final Four turnauksessa. Ns. “Play In” pelin kotijoukkueena toimii ylemmän jatkosarjan joukkue.


title: Äl’ yli päästä perhanaa

text: Tarina kertoo kosteissa illanistujaisissa pidetystä elokuvan suunnittelupalaverista, jossa mukana ovat kirjailija Yki-Mustonen, säveltäjä Järvi, lyhytelokuvaohjaaja Jyrki Kytösalo vaimoineen ja tuottaja Arvi Mattila ideoineen. Suurin osa elokuvasta koostuu kolmesta itsenäisestä jaksosta, jotka kuvaavat palaveri-illan aikana syntyneitä elokuvaideoita. Ensimmäisen aiheena on kenraali Johan August Sandels ja Koljonvirran taistelu, toisessa kieltolain aikainen pirtun salakuljetus ja kolmannessa nykyaikaan tai lähitulevaisuuteen sijoittuva tv-äänestyksenä järjestettävä Suomen presidentinvaali. Matti Kuusla esiintyy viimeisessä jaksossa cameoroolissa.


title: Siirtoäänivaalitapa

text: Siirtoäänivaaleissa äänestäjä merkitsee äänestyslippuunsa mieleisensä ehdokkaat (tai puolueet) mieluisuusjärjestyksessä. Tämän jälkeen läpi päässeet ehdokkaat ratkaistaan kolmessa vaiheessa.Esimerkissä on 3 ehdokasta, kaksi täytettävää paikkaa ja 45 ääntä. Äänikynnykseksi muodostuu 16 (katso kohta "Äänikynnys").Ehdokas A on saanut 15 ylijäämä-ääntä yhteensä 31 äänestyslipusta. Ylijäämä-äänet siirretään eteenpäin antamalla jokaiselle lipulle uusi arvo, joka on 15/31 = 0,48. Toisessa vaiheessa ehdokas, joka on toisena äänestyslipussa, jossa A on ensimmäisenä saa 0,48 ääntä.Tässä vaiheessa yhtä monta ehdokasta, kuin oli avoimia paikkoja, on ylittänyt äänikynnyksen. Valituiksi tulevat siis ehdokkaat A ja C.


title: Karvinen

text: Karvisen seikkailu yhdessä aiheessa voi kestää jopa viikon tai kauemmin. Tätä jaksoa kutsutaan jatkosarjaksi. Yleensä yhden viikon jatkosarjat loppuvat lauantain stripissä, mutta kauemmin lehdissä esiintyvät jatkosarjat esiintyvät jopa sunnuntaisarjoissa. Pisimmässä Karvisen jatkosarjassa Karvinen ja Osku karkaavat kotoa ja päätyvät sirkukseen. He kuitenkin karkaavat sieltäkin ja päätyvät lopuksi eläinkauppaan, josta Esko ”ostaa” heidät pois. Tämä jatkosarja kesti viisi viikkoa.


title: Hopeaa rajan takaa (elokuva)

text: Eletään välirauhan aikaa Suomessa. Kaksi nuorta miestä, Eugen Wist (Jaakko Pakkasvirta) ja Anttala (Veikko Kerttula), päättävät hakea rajan taakse Uudellekirkolle Kannakselle jääneeseen Wistin entiseen kotitaloon kätketyn hopea-aarteen. Ensi yrityksellä suomalaiset rajavartijat pidättävät miehet, ja heitä kuulustellaan vakoojiksi epäiltyinä. Toiselle yritykselle he ottavat avukseen hopeaa kantamaan tuttavansa Paukun (Spede Pasanen). Rajan takana he joutuvat lukuisia kertoja tekemisiin neuvostosiviilien kanssa ja pelastuvat monta kertaa täpärästi neuvostoliittolaisilta rajavartijoilta ja sotilailta. He palaavat hopea-aarteen kanssa Suomeen, ja viimeiset sadat metrit he juoksevat raja-aidalle luotisateessa rajavartijoiden takaa-ajamina.


title: Käsky (elokuva)

text: Elokuva kertoo Suomen sisällissodan loppuvaiheisiin ajoittuvan ja Varsinais-Suomeen sijoittuvan rakkaustarinan ja kolmiodraaman. Jääkärialiupseeri Aaro Harjula (Samuli Vauramo) saapuu Saksasta Suomeen taistelemaan valkoisten puolella, mutta järkyttyy huomatessaan, miten valkoiset kohtelevat punaisia sotavankeja. Hän päättää pelastaa teloitukselta välttyneen naiskaartilaisen (Pihla Viitala) saattamalla tämän sotatuomarin (Eero Aho) eteen oikeudenkäyntiä varten.


title: Juhani Suomi

text: Kekkos-teostensa jatkoksi Suomi käsitteli Suomen poliittista ajankuvaa Kekkosta tasavallan presidenttinä seuranneen Mauno Koiviston presidenttikaudella kolmiosaisessa kirjasarjassa. Sarjan ensimmäinen osa "Pysähtyneisyyden vuodet. Mauno Koiviston aika 1981–84" ilmestyi vuonna 2005. Toinen osa "Epävarmuuden vuodet. Mauno Koiviston aika 1984–1986" ilmestyi syyskuussa vuonna 2006. "Epävarmuuden vuosien" julkistamisen yhteydessä Suomi ilmoitti laittavansa ristiriitaisen vastaanoton saaneen kirjasarjansa ainakin toistaiseksi jäihin. Radiohaastattelussa hän piti ensimmäisen teoksen aiheuttamaa reaktiota ”tavattoman ylimitoitettuna” ja kertoi julkisuudelta piilossa tapahtuneen asiaan liittyen vielä ”paljon ikävämpiä” asioita. Sarjan kolmas osa "Kohti sinipunaa. Mauno Koiviston aika 1986-1987" ilmestyi vuonna 2008. Lisäksi hän on julkaissut laajan tutkimuksen Mannerheimin presidenttivuosista ja jo aikaisemmin suppeamman Risto Rytistä.


title: Ҋ

text: Ҋ ääntyy kiltinänsaamessa soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Sen asemesta voidaan käyttää myös kirjainta ј.


title: Ella Ojala

text: Ojalan pääteoksenaan pitämä romaani "Pitkä kotimatka" kertoi Lempaalan inkeriläisten pakkosiirrosta 1930-luvulla Sisä-Venäjälle. Romaanin jatko-osa "Suomi näkyy" kertoi karkotuksesta salaa Etelä-Inkeriin palanneiden päähenkilöiden siirtymisestä Suomeen jatkosodan aikana ja siitä kuinka he jäivät sodan jälkeen Suomeen vaikka heidän olisi rauhanehtojen pitänyt palata Neuvostoliittoon. Romaani "Ensimmäinen kevät" käsitteli taas edellisten kirjojen päähenkilön Elisan aikuistumista sodanjälkeisessä Suomessa. Neljännen Ojalan romaanin "Pelastunut albumi" aiheena olivat vanhan valokuva-albumin neljänkymmenen valokuvan takana olleiden henkilöiden tarinat.


title: Uskonpuhdistus Liettuassa

text: Protestanttisen suuntauksen valtatekijäksi nousikin kalvinismi, jota tuki Liettuassa voimakkaassa asemassa ollut Radvilan suku. Radvilan serkukset Mikalojus Radvila Musta, Mikalojus Radvila Punainen ja Mikalojus Radvila Ruskea perustivat useita kalvinistisia seurakuntia ja kirkkoja. Liettuan kalvinistien yhteydet Sveitsiin ja Puolaan olivat tiiviit ja esimerkiksi Sveitsistä kutsuttiin Liettuaan useita teologeja ja sinne lähetettiin liettualaisia oppiin. Vuonna 1557 järjestettiin reformoitujen synodi, jossa perustettiin kirkkojärjestö "Unita Lituanie". Kalvinistit perustivat kirjapainoja Brestiin ja Njasvižiin, jossa Radviloiden värväämät papit alkoivat kääntää Raamattua. Brestin käännös valmistui puolaksi vuonna 1564. Puola valittiin kieleksi, koska suurin osa kansasta ymmärsi sitä. Uskonnollista kirjallisuutta julkaistiin näistä kirjapainoista kuitenkin myös puolan ohella ruteeniksi. Lopulta Radviloiden mukana kalvinismiin kääntyi valtaosa Liettuan aatelista. Myös osa ruteeniaatelisista kääntyi kalvinismiin ortodoksisesta uskosta.


title: Philipp Nicolai

text: Nicolai toi ilmi käsityksensä kalvinilaisten esittämien lähentymistarjousten epäluotettavuudesta vastauksensa esipuheessa. Hän perusteli epäluuloisuuttaan muun muassa Saksin vaaliruhtinaskunnan kalvinistamiskauden tapahtumilla. Nicolai kommentoi traktaattia kohta kohdalta ja antoi kuhunkin kohtaan vastauksensa. Hän totesi muun muassa, että kalvinilaisten vaatima leivänmurtaminen ehtoollisella on luterilaisille sivuasia, mutta koska se oli kalvinilaisten ehtoolliskäsityksessä vain tunnusmerkki, eivät luterilaiset voi joustaa asiassa. Molempien osapuolien kirjoitukset olivat ehdottomia, mutta Nicolai oli ilmaisussaan jyrkkäsanaisempi. Hän arveli, että mikäli sekä Luther että Zwingli ovat autuaina taivaassa, heidän kiistansa kestänee ikuisesti. Kun kalvinilainen osapuoli valitti luterilaisten käyttävän herjaavia ilmaisuja kalvinisteista, Nicolai huomautti kalvinistienkin käyttäneen luterilaisista näitten ehtoolliskäsitykseen viitaten nimityksiä ”lihanahmijat” ("Fleischfresser") ja ”verensärpijät” ("Blutsäuffer"), vaikka kumpaakaan termiä ei käytetty Pitiscuksen traktaatissa.


title: Kalvinismi

text: Monin osin kalvinistit kieltävät hyperkalvinismin kaksinkertaisen valinnan.Suomessa ei ole juurikaan esiintynyt kalvinismia ainakaan siinä muodossa, että jokin kirkkokunta olisi tunnustautunut kalvinistiseksi. Kalvinistisia ajatuksia on kylläkin voinut esiintyä eri suuntausten sisällä. Ruotsi-Suomen valtakunnan sensuuri kielsi kalvinistisen kirjallisuuden, vaikkakin uskonpuhdistuksen alkuvuosikymmeninä 1500-luvun lopulla muuan muassa Kaarle IX kannatti kalvinismia. Sensuurin välttäneitä ja suomeksi julkaistuja teoksia olivat Thomas Wilcoxin "Kallis hunajanpisara" sekä John Bunyanin "Kristityn vaellus". Autonomian aikana Suomessa vaikutti reformoiduista maista (mm. Skotlannista) tulleita sukuja ja henkilöitä, mutta nämä olivat yleensä sulautuneet uskonnollisesti luterilaiseen kirkkoon.


title: Valentinolaisuus

text: Monet nykyiset tutkijat näkevät varhaiskristillisyyden enimmäkseen häilyvänä kokonaisuutena, joka sulki sisäänsä monia tuon ajan näennäisen ristiriitaisia liikkeitä ja ajatuksia. Se mitä nykyään kutsutaan kristinuskoksi on synteesi osasta noita uskomuksia, kun taas osa uskomuksista ajettiin lopulta ulos kirkosta. Tämän vuoksi ei voida katsoa, että olisi ollut joku yksi "oikeaoppisuus", josta gnostilaisuus — tai mikään muu harhaoppi — olisi erkaantunut.


title: Kryptokalvinistit

text: Kryptokalvinistit ovat luterilaisuuden alkuvaiheessa syntynyt ryhmä. Sitä on kutsuttu myös uuszwingliläisyydeksi. Kreikan kielen sana kryptein on suomennettuna kätkeä. Heitä siis pidettiin salakalvinisteina, jotka yrittivät tuoda luterilaisuuteen erityisesti kalvinistien ehtoollisoppia. Erityisesti aitoluterilaiset taistelivat kryptokalvinismia vastaan. Suomessa kalvinismia vastusti esimerkiksi Marcus Henrici Helsingius.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kristittyjen keskuudessa on erillisiä, ja eriäviä, näkemyksiä siitä, onko Kristus ollut olemassa ennen sikiämistään. Keskeinen kohta Uudessa testamentissa on Johanneksen evankeliumin luku 1:1-18, jossa Johannes 1:17 mainitsee erityisesti, että "armo ja totuus tulivat Jeesuksen Kristuksen kautta." Ne, jotka uskovat Kolminaisuuteen, ottavat huomioon Kristuksen ennalta olemassa olevan jumalallisen hypostaasin, jota kutsutaan Logokseksi tai Sanaksi. Muut kuin Kolminaisuusopin näkemykset kyseenalaistavat henkilökohtaisen pre-eksistenssin näkökulman tai jumaluuden näkökulman, tai molemmat. Esimerkkinä on ortodoksinen gnominen näkemys, joka väittää, että Kristus ei itse asiassa ollut ennalta olemassa ollut jumalallinen olento.


title: Kalvinismi

text: Suomalainen luterilaisuus on perinteisesti suhtautunut kalvinistiseen teologiaan epäluuloisesti aina Ruotsin vallan ajoilta lähtien. Professori Risto Saarisen mukaan tämä seikka käy ilmi muun muassa siinä, että Suomen evankelis-luterilainen kirkko ei ole halunnut liittyä Euroopan protestanttisten kirkkojen yhteisöön allekirjoittamalla niin kutsutun Leuenbergin konkordian. Asiakirjassa todetaan, että luterilaisten ja reformoitujen kirkkojen toisilleen asettamat vanhat oppituomiot ovat nykypäivänä perusteettomia.


title: Thomas Carlyle

text: Carlylen vanhemmat olivat jyrkkiä kalvinisteja ja toivoivat pojastaan saarnamiestä. Carlyle menetti kristillisen uskonsa opiskellessaan Edinburghin yliopistossa, mutta kalvinistiset arvot säilyivät hänessä läpi elämän. Carlylen uskonnollisuuden ja uskon hiipumisen välillä tasapainottelevat työt tekivät niistä vetoavia monille, jotka yrittivät ymmärtää ajalle ominaisia perinteistä yhteiskuntajärjestystä uhkaavia tieteellisiä ja poliittisia muutoksia.


title: Kahdeksankymmenvuotinen sota

text: Uskonpuhdistuksen myötä kalvinismi oli muodostunut vallitsevaksi oppisuunnaksi Alankomaissa. Vuonna 1566 kalvinistit hyökkäsivät moniin kirkkoihin ja tuhosivat patsaita ja pyhimysten kuvia ("beeldenstorm"), joita pidettiin harhaoppisina. Rauhoittaakseen maan Filip lähetti espanjalaista tietä pitkin Alankomaiden kenraalikuvernööriksi vuonna 1567 Fernando Álvarez de Toledon, Alban herttuan (lempinimeltään "rautaherttua") 10 000 sotilaan kanssa.


title: Kalvinismi

text: Pääkaupunkiseudulla selkeästi reformoitua perinnettä edustavat ainakin United Community Church sekä Suomen Baptistikirkkoon kuuluva Espoon Kotikirkko. Myös Tampereella ja Pietarsaaressa toimii seurakuntia, jotka omaavat kalvinistisen pelastuskäsityksen ja Jyväskylässä on toimintaa, joka tähtää uuden reformoidun baptistisen seurakunnan perustamiseen. Helluntaiherätyksen piirissä on viime aikoina ollut kalvinistista liikehdintää, jossa erityisesti liikkeen nuoret miehet ovat kiinnostuneet kalvinilaisesta teologiasta. Kalvinistisen teologian leviämistä edistävät Internet sekä yleistynyt englannin kielen taito.


title: Nummisuutarit

text: Nummisuutarit on Aleksis Kiven vuonna 1864 kirjoittama näytelmä. Sitä on pidetty Kiven rikkaimpana ja omintakeisimpana teoksena, ja se onkin yksi Suomen suosituimmista puhenäytelmistä. Nummisuutareita kirjoittaessaan Kivi kuvasi omia kotiseutujaan, ja tämä antoi tekstiin eloa, monipuolisuutta ja todentuntua.


title: Aleksis Kivi

text: Kiven merkittävimmän kirjallisen tuotannon voi katsoa alkaneen sittemmin kadonneesta ruotsinkielisestä näytelmästä "Bröllopsdansen". Vuonna 1860 Kivi voitti "Kullervo"-näytelmällä Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa järjestetyn kilpailun. "Bröllopsdansenin" suomenkielisen version tuloksena syntynyt "Nummisuutarit" sai vuonna 1865 valtionpalkinnon. Palkinto jaettiin tuolloin ensimmäistä kertaa ja siitä kilpaili muun muassa aikansa johtava kirjailija Johan Ludvig Runeberg. "Nummisuutarit" on yhä esitetyin kotimainen puhenäytelmä. Vuonna 1866 ilmestyivät näytelmät "Karkurit", "Kihlaus" ja "Olviretki Schleusingenissä" sekä Kiven itse kustantama runokokoelma "Kanervala". Seuraavana vuonna ilmestyivät näytelmät "Leo ja Liina", "Yö ja päivä", "Sankarteos", "Lea" ja "Canzio". Kiven kaikkiaan viidestätoista näytelmästä esitettiin hänen elinaikanaan vain "Lea", jonka ensiesityksestä 1869 lasketaan suomalaisen teatterin saaneen alkunsa.


title: ”Minä elän”

text: Kesällä 1864 Kivi valmistelee teosta "Nummisuutarit". Samana kesänä hän tutustuu siuntiolaiseen mamselli Charlotta Lönnqvistiin. Kiven äiti kuolee ja hänen veljensä karkottavat hänet lapsuudenkodista. Kirjailija muuttaa Charlottan luo Fanjunkarsiin Siuntioon. "Nummisuutarit" ilmestyy teatteri- ja kirjallisuusvaikuttaja Kaarlo Bergbomin taloudellisella myötävaikutuksella. Nälkätalvena 1868 monet katovuoden uhrit saavat turvapaikan Fanjunkarsista. Kiveen tarttuu kerjäläisistä lavantauti, joka kaataa hänet pitkäksi aikaa vuoteeseen. Charlotta joutuu ahdinkoon velkojensa takia, myös kyläläisten pahat puheet mamsellin ja Kiven suhteen laadusta ahdistavat.


title: Nummisuutarit

text: Kivi osallistui Nummisuutareillaan vuonna 1865 kirjoituskilpailuun kaunokirjallisessa sarjassa. Noihin aikoihin muun muassa J. V. Snellman, ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seura halusivat tukea suomalaisen kirjallisuuden kehitystä ja päättivät järjestää kirjoituskilpailun. Kivi oletettavasti muokkasi tekstiään Siuntiossa kesästä 1863 lähtien, ja hän julkaisi sen omakustanteisena 500 kappaleen painoksena vuonna 1864. Rahaa hänellä ei ollut, joten hän lainasi Suomalaisen teatterin tulevalta johtajalta, Kaarlo Bergbomilta. Keväällä 1865 Senaatin julistaman kirjoituskilpailun voittajaksi julkaistiin nuori ylioppilas Alexis Stenvall (Aleksis Kiven oikea nimi).


title: Nummisuutarit

text: Nummisuutareita on pidetty näytelmäkirjallisuuden huipputeoksena. Merkkinä tästä on se, että se on käännetty yli kymmenelle kielelle. Näytelmä sai kantaesityksensä 24. syyskuuta 1875 Oulussa, jossa sen esitti vieraileva Suomalainen teatteri. Tuolloin pääroolissa Eskona nähtiin Ismael Kallio, joka ei kuitenkaan saanut suorituksestaan kehuja. Myöhemmin "Nummisuutareita" on esitetty lukemattomia kertoja niin ammattilais- kuin harrastajateattereissakin. Se lienee Suomen suosituin puhenäytelmä.


title: Nummisuutarit (vuoden 1938 elokuva)

text: Nummisuutarit on Wilho Ilmarin ohjaama elokuva vuodelta 1938. Se on keskimmäinen kolmesta Aleksis Kiven näytelmään "Nummisuutarit" (1864) pohjautuvasta elokuvasta.


title: Nummisuutarit (vuoden 1957 elokuva)

text: Nummisuutarit on Valentin Vaalan ohjaama elokuva, jonka käsikirjoitus perustuu Aleksis Kiven "Nummisuutareihin". Se sai ensi-iltansa vuonna 1957. Elokuva oli Suomi-Filmin ensimmäinen värielokuva. Näyttelijä Martti Kuningas muistetaan usein elokuvan Eskon roolista.


title: Valentin Vaala

text: Vuonna 1956 Suomen Filmiteollisuus oli tuottanut ensimmäisen suomalaisen täyspitkän värielokuvan ohjaajana itse "maisteri Särkkä". Suomi-Filmin Risto Orko ei halunnut jäädä tästä jälkeen vaan suunnitteli yhtiölle oman värielokuvan. Tuloksena oli "Nummisuutarit" (1957), joka oli järjestyksessä kolmas elokuvasovitus Aleksis Kiven samannimisestä näytelmästä. Ohjaajana toimi itseoikeutetusti yhtiön pääohjaaja Vaala. Elokuva kuvattiin sovcolor-tekniikalla ja teknisenä neuvonantajana toimi moskovalainen värifilmiasiantuntija. Vaikka elokuva oli yleisömenestys, sen taiteellinen taso ei kuitenkaan ollut korkea. Elokuvaa pidetään heikoimpana näytelmän kolmesta filmatisoinnista. Nuoren vasta teatterikorkeakoulusta valmistuneen Martti Kuninkaan roolisuoritusta Nummisuutarien Eskona kuitenkin kiitettiin.


title: Per Åke Laurén

text: Laurén keräsi kansanperinnettä Helsingin pitäjän ja Espoon alueelta. Hän osallistui myös harrastajateatteritoimintaan ja kirjoitti itsekin huvinäytelmiä seuranäyttämöitä varten. Laurén käänsi ruotsiksi Aleksis Kiven teoksia ja vuonna 1918 sai Svenska teaternissa ensi-iltansa Aleksis Kiven Nummisuutarit-näytelmä nimerllä "Sockenskomakarna". Lauren oli kääntänyt näytelmän ruotsiksi, suunnitellut lavasteet ja hän myös ohjasi sen.


title: Nummisuutarit (vuoden 1923 elokuva)

text: Nummisuutarit on vuonna 1923 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut ja tuottanut Erkki Karu. Elokuva perustuu Aleksis Kiven samannimiseen näytelmään vuodelta 1864 ja on ensimmäinen useasta näytelmän elokuvaversiosta. Käsikirjoituksen on tehnyt Artturi Järviluoma.


title: Maunu Ladonlukko

text: Maunu Ladonlukko tai Maunu Birgerinpoika ("Magnus Birgersson", "Magnus Ladulås") (noin 1240 – 18. joulukuuta 1290) oli Ruotsin kuningas vuosina 1275–1290. Hän oli Birger-jaarlin poika. Isän kuoltua hänestä tuli herttua.


title: Maunu Ladonlukko

text: Lisänimen "Ladulås" (kirjaimellisesti "Ladonlukko") on perinteisesti selitetty tulleen siitä, että Alsnön säädöksessä kuningas vapautti talonpojat matkustavien piispojen ja ylimysten kestitsemisestä: Maunu pani talonpoikien "latojen ovet lukkoon". Luultavammin lisänimi on kuitenkin vain väännös slaavilaisesta "Ladislaus"-nimestä. Lisänimi tavataan ensimmäistä kertaa 1400-luvun lähteissä.


title: Maunu Ladonlukko

text: Vuonna 1275 Maunu katkaisi välit veljiensä kuningas Valdemarin ja nuoremman Eerikin kanssa, ja pakeni Tanskan kuninkaan Eerik Klippingin luo Tanskaan. Maunu palasi 100 tanskalaisen sotilaan ja 700 saksalaisen palkkasotilaan kanssa ja kukisti Valdemarin Hovan taistelussa. Heinäkuussa samana vuonna Maunu valittiin Ruotsin kuninkaaksi Moran kivillä.


title: Maunu Eerikinpoika

text: Maunun isä oli herttua Eerik Maununpoika (kuningas Maunu Ladonlukon toinen poika), joka Eerikin kronikan mukaan kuoli nälkään Nyköpingin linnassa jonne hänen veljensä Birger Maununpoika oli vanginnut hänet. Maunu valittiin Ruotsin kuninkaaksi vain kolmivuotiaana ja julistettiin hallitsijaksi Moran käräjäkivillä sen jälkeen kun kuningas Birger oli karkotettu maanpakoon. Aiemmin vuonna 1319 Maunun äidinisä Norjan kuningas oli kuollut ja Maunu oli jo Norjan kuningas hänen perillisenään. Maunun puolesta sijaishallitsijana Ruotsissa toimi hänen isänäitinsä kuningatar Helvig ja Norjassa sekä isävainajan herttuakunnissa äiti Ingeborg Norjalainen. Ingeborg meni ongelmalliseen toiseen avioliittoon pienaatelisen Knut Porsen (josta avioliiton kautta tuli Hallannin herttua) kanssa ja Ruotsin suurmiehet eivät lähinnä siksi kelpuuttaneet Ingeborgia mukaan hoitamaan Ruotsin asioita. Ruotsissa johtavana virkamiehenä oli ensin drotsi Knut Jonsson ja sitten Matts Kettilmundsson, Norjassa taasen Erling Vidkunsson.


title: Maunu Ladonlukko

text: Vuonna 1276 Maunu meni naimisiin Holsteinin Helvigin kanssa, joka kuului Sverkerien sukuun.


title: Torkkeli Knuutinpoika

text: Torkkeli Knuutinpojan syntymäaikaa ei tiedetä, mutta se lienee aikaisintaan 1250-luvulla. Hänen isänsä oli tuntemattomaan sukuun kuulunut Knut-niminen henkilö. Hänen äitinsä oli todennäköisesti nimeltä tuntematon Birger Jaarlin sisarpuolen Sigtrygg Bobergin tytär, mikä teki hänestä Ruotsin kuningasperheen etäisen sukulaisen. Hänet mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1283 ja hänen tiedetään kuuluneen kuningas Maunu Ladonlukon seurueeseen vuonna 1285 ja olleen valtaneuvos jo vuonna 1288. Samoihin aikoihin hänet myös lyötiin ritariksi. Eerikinkronikassa annetaan ymmärtää Maunu Ladonlukon nimenneen Knuutinpojan kuolinvuoteellaan 1290 alaikäisen poikansa Birger Maununpojan pääholhoojaksi ja eräät toiset lähteet mainitsevat hänet samana vuonna myös drotsina, mutta kumpaakin tietoa on epäilty. Joka tapauksessa hänen tiedetään olleen marski viimeistään elokuussa 1291 ja tuon vuoden aikana hänen asemansa korostui useiden muiden merkkimiesten kuollessa tautiepidemiaan. Knuutinpoika ei liene kuitenkaan vielä tässä vaiheessa ollut holhoojahallituksen johtaja.


title: Eerik Maununpoika (herttua)

text: Eerik Maununpoika (1282–1318) oli Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukon poika, Södermanlandin herttua. Hän ja hänen veljensä Suomen herttua Valdemar vangitsivat veljensä Birger-kuninkaan Håtunassa ja pakottivat hänen luovuttamaan heille suuren osan valtakuntaa. Eerik ja Valdemar vangittiin vuonna 1317 Nyköpingissä ja näännytettiin nälkään.


title: The Sceptre of Deception

text: Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukko makaa kuolinvuoteellaan vuoden 1290 jouluna. Hän on huolissaan valtakunnastaan, sillä hänen kuolemansa voi aiheuttaa sisällissodan. Kuninkaalla on kolme poikaa, ja koska kuningas valitaan vaaleilla, se voisi jakaa valtakunnan eri prinssejä tukeviin ryhmittymiin. Pojat olivat kuitenkin vielä lapsia ja Maunu päättää välttää vaalit, ja siten sodan nimittämällä Torgils Knuutinpoika sijaishallitsijaksi, kunnes hänen vanhin poikansa Birger voisi nousta valtaistuimelle. Torgils hallitsee rauhan vallitessa, mutta hän suututtaa papiston viemällä heiltä vapautuksen veroista ja asepalveluksesta. Lopulta tulee päivä, jolloin Birger kruunataan. Samalla vietetään hänen veljensä Valdemarin häitä, joka on naitettu Torgilsin tyttärelle. Torgils toivoo tästä avioliitosta saavansa nuoremman veljen tuen siltä varalta, että Birger kääntyisi papiston puolelle häntä vastaan. (”The Coronation”)


title: Matti Kurki

text: Kansantarinoiden mukaan Matti Kurki olisi ollut Kurki-suvun kantaisä ja saanut Laukon kartanon maat palkkioksi urotöistään Ruotsin kuninkaan hyväksi. Henkilön epäillään eläneen 1200-luvun lopulla ja kyseinen kuningas oli luultavasti Maunu Ladonlukko. Legendan tarinat sijoittuvat ainakin ajalle ennen Pähkinäsaaren rauhaa


title: Maunu Niilonpoika Vahva

text: Maunu Niilonpoika Vahva (, 1107 – 4. kesäkuuta 1134) oli Ruotsin kuningas 1100-luvulla ja Tanskan kruununtavoittelija. Hän oli Tanskan kuninkaan Niilo Sveninpojan ja ruotsalaissyntyisen kuningatar Margaretan poika. Maunu Niilonpoika valittiin kuninkaaksi Ruotsin Länsi-Götanmaalla vuonna 1125, mutta svealaiset eivät tunnustaneet häntä vaan valitsivat hallitsijaksi Ragvald Tuittupään. Maunun kannanttajat kuitenkin murhasivat pian Ragvaldin.


title: Elektroniikka

text: Sähkövoimatekniikassa elektroniikan sovelluksia ovat muun muassa taajuusmuuttajat ja HVDC-merikaapelit.Elektroniikassa käytetään monia erityisiä sähköteknisiä mittalaitteita, joilla voidaan mitata ja tarkkailla erilaisia sähköisiä ilmiöitä elektronisissa laitteissa. Useat mittaus- ja testauslaitteet ovat itsekin elektronisia laitteita, vaikka vanhat mittalaitteiden periaatteet saattavatkin olla sähkömekaanisia.