title: Swift-roottori

text: Roottorin ääni ja värähtely on pyritty saamaan minimiinsä, jotta asennus kiinni rakennuksiin ei aiheuttaisi ongelmia. Ruiskuvalutekniikalla toteutetun roottorin rakenne on poikkeuksellinen: viiden erikoismuotoillun siipilavan kärjet yhdistää pyöreä kehälapa. Ratkaisu vähentää lapojen kärjissä syntyviä pyörteitä ja vähentää näin resonansseja ja melua. Samaten resonansseja vähentää laparakenteen parantunut jäykkyys. Voimansiirto on suoravälitteinen ilman vaihteistoa, mikä vähentää syntyvää ääntä. Roottorin aiheuttama melu on alle 35 dB kaikilla tuulennopeuksilla.


title: Roottori (matematiikka)

text:
Fysikaalisen vektorikentän roottoria sanotaan kentän "pyörrekentäksi", koska roottori kuvaa kentän pyörteisyyttä. Kentän pyörteisyyden suunta saadaan oikean käden säännöllä: kun peukalo osoittaa roottorin suuntaan, kertoo muiden sormien luonnollisen asennon osoittama suunta kentän "pyörimissuunnan". Vektorikentän roottori pisteessä on pyörteisen kentän aiheuttajien tiheys. Mikäli roottori jossain alueessa on nolla, sanotaan kenttää tässä alueessa "pyörteettömäksi". Kaikki konservatiiviset kentät ovat pyörteettömiä, esimerkkejä ovat muun muassa maan painovoimakenttä ja staattinen sähkökenttä. Roottori on erityisen olennainen käsite sähkömagnetismissa, mikä nähdään jo Maxwellin yhtälöiden differentiaalimuodoista. Esimerkiksi Faradayn laista
nähdään, että jos magneettivuon tiheyden B aikaderivaatta on nollasta poikkeava, on sähkökentässä pyörre eikä se siis ole konservatiivinen.


title: Roottori (matematiikka)

text:
Roottori kuvaa siis vektorikentän pyörteisyyttä, mikä ei ole kovin intuitiivista matemaattisen määritelmän pohjalta. Vaihtoehtoisesti voidaan määritellä roottori Stokesin lauseen kanssa ekvivalentisti. Tällöin sovitaan, että vektorikentän F roottorin suunta on sellainen, että roottoria vastaan kohtisuoran, äärettömän pienen pinta-alan "dA" ympäri suljettua silmukkaa pitkin kierrettäessä polkuintegraali formula_6
saa suurimman mahdollisen arvonsa, ja tämän integraalin arvo jaettuna pinta-alalla "dA" on roottorin pituus. Äärettömän pieni eli "differentiaalinen" pinta-ala on tässä polun "C" rajoittama, ja polku kierretään siten, että pinta "dA" on kulkusuuntaan nähden vasemmalla. Roottorin pituus voidaan kirjoittaa matemaattisesti
missä raja-arvo kuvaa pinta-alan pienenemistä äärettömän pieneksi. Tämän määritelmän pohjalta voidaan geometrisestikin ymmärtää, miksi roottori kuvaa kentän pyörteisyyttä: roottorin suuruus kertoo, miten voimakkaasti kenttä suurimmillaan vaikuttaa differentiaalisen silmukan tangentiaaliseen komponenttiin koko polun matkalla. Esimerkiksi homogeenisen kentän (kaikkialla yhtä suuri ja samansuuntainen) polkuintegraali differentiaalista suljettua silmukkaa pitkin on aina nolla, joten kenttä on pyörteetön, kuten odottaa sopii. Kentän pyörteisyyden suunta saatiin siis oikean käden säännöllä. Stokesin lause seuraa määritelmästä lähes suoraan.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Häkkikäämitty roottori on epätahti- eli induktiomoottoreissa yleisesti käytetty pyörivä osa. Häkkikäämitykseen indusoituu sähkövirta, joka magnetoi roottorin. Häkkikäämitys myös oikosulkee indusoituneet virrat, mistä syystä oikosulkuroottorilla varustettua sähkömoottoria kutsutaankin usein oikosulkumoottoriksi. Häkkikäämitystä voidaan käyttää myös tahtimoottoreissa.


title: Vaihtosähkömoottori

text: Oikosulkumoottoria voidaan käyttää suoraan verkkokäyttöisenä tai taajuusmuuttajalla syötettynä. Oikosulkumoottorin staattorissa on uriin jaettu käämitys, joka tuottaa sinimuotoisen magnetomotorisen voiman, tämä tarkoittaa käytännössä staattorille muodostuvaa pyörivää magneettikenttää (kiertokenttä) joka indusoi roottorin oikosuljettuun häkkikäämiin sähkövirran. Tämä puolestaan magnetoi roottorin ja muodostaa sille magneettikentän joka pyrkii vastustamaan staattorin pyörivää magneettikenttää. Näin muodostuva magneettivastus muodostaa roottorin vääntömomentin, moottorin akselia pyörittävän voiman.


title: Savonius-roottori

text:
Savonius-roottori on suomalaisen Sigurd Savoniuksen 1920-luvulla kehittämä pystyakselinen tuuliturbiini, jonka rakennetta kuvaa parhaiten ilmaisu kahdesta lomittain asennetusta tynnyrinpuolikkaasta. Turbiinin poikkileikkaus on katkenneen ja hivenen lomitetun S-kirjaimen muotoinen.
Turbiinin etuja ovat yksinkertainen rakenne ja riippumattomuus tuulen suunnasta. Savonius-roottorin hyötysuhteena pidetään yleisesti 12-15 prosenttia. Oikeilla toimenpiteillä ja mitoituksella hyötysuhde voidaan kuitenkin kaksinkertaistaa. Tehoa voidaan nostaa suppenevilla ja avartavilla tuulenohjaimilla. Huonoja puolia taas ovat roottorin asennosta riippuva käynnistysmomentti ja epätasainen pyörimisliike. Pyörimisen epätasaisuutta voidaan vähentää asentamalla kaksi roottoria päällekkäin 90° kulmaan toisiinsa nähden. Pyöriessään savonius-roottori aiheuttaa voimakkaita poikittaisvoimia, jotka rasittavat tukirakenteita ja laakereita, joten kovin suuria laitoksia siitä ei voi rakentaa. Turbiinista on tehty lukuisia muunnelmia, joista merkittävin lienee niin ikään suomalainen windside-roottori.


title: Vaihtosähkömoottori

text: Oikosulkumoottorin roottori pyörii epätahdissa staattorin syöttötaajuuteen nähden, tästä syystä konetta kutsutaan myös "epätahtikoneeksi" tai "asynkronikoneeksi". Roottorin sähköisen pyörimistaajuuden ja staattorin syöttötaajuuden erotusta kutsutaan jättämätaajuudeksi. Oikosulkumoottorin tuottama vääntömomentti on nimellistoimintapisteen läheisyydessä verrannollinen jättämään.


title: Sosiaalinen massadata

text:
Sosiaalinen media on joukko internetpohjaisia sovelluksia, joiden myötä käyttäjät voivat luoda ja jakaa sisältöä keskenään. Sosiaalisen median alle voidaan lukea useita yksilöiden välisiä massaviestimiä, kuten Facebook, Twitter, YouTube ja Reddit. Ominaista näille kaikille palveluille on se, että käyttäjät toimivat pääsääntöisesti yksittäisinä käyttäjinä (pl. Yritysten ja eturyhmien käyttäjätilit).
Sosiaalisesta mediasta on tullut yksi suurimmista ja luotettavimmista massadatan lähteistä. Suurimmat internet-palvelut tänä päivänä ovat sosiaalisen median palveluita. Sosiaalisen median palveluiden suuresta määrästä ja kasvunopeudesta johtuen näistä palveluista on tullut tärkeä tutkimusaihe monilla eri tieteen aloilla.


title: Design for All

text: "Lopuksi monenlaiset rahansiirtopalvelut (esim. pankkipalvelut, mainonta, viihde), kansalaisten sosiaalipalvelut (esim. hallinto, terveydenhoito, koulutus, liikenne) ja sähköisen kaupankäynnin sovellukset muokkaavat yhä merkittävämmin asumiseen ja työntekoon liittyviä toimia (…) turvallisuus, yksityisyys ja hallinta ovat keskeisiä teemoja kehitettäessä sosiaalisesti hyväksyttävää tietoyhteiskuntaa, ja niihin tulisi paneutua välittömästi. Samalla niiden toteuttaminen tulee jatkuvasti monimutkaisemmaksi, koska mukana on samanaikaisesti useita viestintäjärjestelmien tasoja, verkostopalveluista sovelluspalveluihin (kuten liiketoimet ja viihde), päätelaitteet ja tietotuotteet.”"


title: Sosiaalinen media

text: Yleisradion teettämässä tutkimuksessa, joka julkaistiin tammikuussa 2015 reilulta tuhannelta suomalaiselta kysyttiin, mitä sosiaalisen median palveluja he käyttävät. Yli puolet vastaajista ilmoittautui Facebookin käyttäjiksi, Twitter puolestaan osoittautui pienen piirin suosikiksi. Tutkimuksessa sosiaalisena mediana pidettiin myös pikaviestipalvelu WhatsAppia. Reilu kolmannes vastaajista ei ilmoituksensa mukaan käyttänyt lainkaan sosiaalista mediaa. Nuorista vastaajista lähes jokainen käyttää kahta suosituinta palvelua.


title: Sosiaalinen media

text: Sosiaalinen media tarjoaa helpon vaikutuskanavan monille. Näitä voivat olla esimerkiksi poliittiset toimintaryhmät, yhden asian liikkeet tai yksittäiset toimijat. Se voi toimia myös yksittäisen henkilön vaikutuskanavana toiseen yksilöön nähden. Toisaalta, kun kaikilla on mahdollisuus tuottaa sisältöä sosiaaliseen mediaan, yhden henkilön vaikutukset voivat jäädä hyvin huomaamattomiksi. Uusia sosiaalisen median palveluita syntyy ja kuolee päivittäin. Tähän luetteloon on kerätty suurimpia, suosituimpia ja keskeisimpiä eri alojen palveluita. Valikoima perustuu löyhästi Sosiaalinen media opetuksessa -kirjan välineluetteloon.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Puolueet menestyvät aiempaa vahvemmin keskittymällä tiettyihin arvosidonnaisiin kysymyksiin, kuten maahanmuuttoon. Sosiaalisesta mediasta on tullut aiempaa paljon tärkeämpi ympäristö ja sitä kautta voidaan tavoittaa uusia kannattajia. Sosiaalista mediaa voidaan käyttää työkaluna luomalla ja rakentamalla tarinoita, joihin kriittiset tahot eivät pääse tulemaan väliin. Sosiaalisen median tuomat mahdollisuudet ja vaihtoehtomediat ovat tärkeitä erityisesti silloin, kun mahdollisten kannattajien luottamus valtamediaan on alhaisella tasolla. Esimerkiksi kolmannes perussuomalaisten jäsenistä, jotka tuntevat MV-lehden, pitävät sitä luotettavana. Tämä kertoo nykyisestä poliittisesta ilmapiiristä sen, että ihmiset ovat sekä reaalimaailmassa että sosiaalisessa mediassa tekemisissä lähinnä samankaltaisten ihmisten kanssa, jotka jakavat samantapaisen elämäntavan ja arvomaailman. Tällöin voidaan puhua kuplista, jotka pitävät ryhmät jokseenkin erillään toisistaan ja toisaalta tuottavat yhteiskunnasta omanlaistaan kuvaa.


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Sosiaalisen median optimointi () tarkoittaa verkkosivujen optimointia sosiaalisen median avulla, eli tapoja, joilla voidaan houkutella kävijöitä verkkosivustolle sosiaalisen median kautta. Näin määriteltynä SMO on vain osa koko sosiaalisen median hyödyntämistä markkinoinnissa, millä tarkoitetaan tuotteiden ja palveluiden markkinointia yleisesti sosiaalisen median palveluissa. Näin SMO on verkkosivujen optimoinniksi nimitetyn kävijöiden sivustolle houkuttelun yksi muoto. Toinen muoto on hakukoneoptimointi (SEO = Search Engine Optimization).


title: Julkinen palvelu Suomessa

text: Suomen nykyinen Juha Sipilän johtama keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten muodostama hallitus suunnittelee sosiaali- ja terveysalan osittain ulkoistettua sote-mallia, jossa nykyisin pääosin julkisesti kuntien tai kuntayhtymien työnä järjestetyt sosiaali- ja terveyspalvelut siirrettäisiin ensin uusien maakuntien vastuulle kunnilta, ja sitten vapautettaisiin markkinat kilpailulle. Tähän sisältyy kuitenkin suurena muutoksena paljon riskejä. Uudistuksen tavoitteena on, että valinnanvapaus lisää asiakkaan vaikutusmahdollisuuksia, nopeuttaa palveluun pääsyä ja parantaa palvelujen laatua ja kustannusvaikuttavuutta. Tavoitteisiin ei välttämättä päästä, ja lainvalmistelu onkin vielä kesken.


title: Terveysviestintä

text:
Sosiaalinen media terveysviestinnän kanavana voi parantaa ammattilaisten ja potilaiden välistä vuorovaikutusta sekä tiedon saatavuutta, jakamista ja tiedon mukauttamista kutakin kohderyhmää vastaavaksi. Sosiaalisen median vuorovaikutteisen luonteen ansiosta voidaan tarkastella kansanterveyden tilaa ja potilaiden asenteita. Lisäksi sosiaalisen median avulla voidaan tavoittaa sellaiset kohderyhmät, jotka voivat olla vaikeasti tavoitettavissa terveyteen liittyvissä asioissa. Kohderyhmän tavoitettavuus voi olla parempi, jos sanoma viestitään kohderyhmän suosiman kanavan ja viestintätapojen mukaisesti.
Koska valtamedia seuraa sosiaalista mediaa, voidaan terveysaiheista sosiaalisessa mediassa tiedottamalla mahdollisesti vaikuttaa terveyspolitiikkaan. Vuorovaikutteinen terveysviestintä sosiaalisessa mediassa voi madaltaa potilaiden kynnystä hakeutua ammattilaisten piiriin.


title: Työmotivaatio

text: Viitala toteaa, että sosiaaliset palkkiot ovat niitä palkitsemiskeinoja, joita ei voida rahassa mitata. Sosiaaliset palkkiot ovat parhaimmillaan sisäisesti välittyneitä ja saavat työntekijän tuntemaan itsensä tärkeäksi ja arvostetuksi työyhteisössä. Sosiaalisia palkkioita ovat työstä saatavat kiitokset ja tunnustukset, sosiaaliset suhteet, statussymbolit ja palaute. Sosiaaliset palkkiot ovat yrityksissä keskeisiä palkitsemiskeinoja, mutta niiden pitää olla johdonmukaisia ja oikeudenmukaisia. Väärin jaetut palkkiot, joilla tehdään näkyviä arvoeroja muihin työntekijöihin, eivät välttämättä edistä organisaation etuja. Työntekijöitä voidaan esimerkiksi valita organisaation edustajiksi, se motivoi työntekijöitä Viitalan mukaan. Sillä on tärkeä psykologinen merkitys, koska työntekijä joutuu ajattelemaan suhdettaan organisaatioon uudesta näkökulmasta. (Viitala 2004, 286)


title: Laura Räty

text:
Laura Räty on pitänyt paljon esillä sosiaali- ja terveyspalveluita sekä niiden saatavuutta ja laatua. Räty on katsonut, että sosiaali- ja terveydenhuollon tärkein tehtävä tulevina vuosikymmeninä on pitää huoli
siitä, että ihmiset saavat tarvitsemansa palvelut vaikuttavasti, laadukkaasti ja oikea-aikaisesti. Räty on käsitellyt suomalaiset sosiaali- ja terveydenhuollon tasa-arvoisuutta ja katsonut, että ongelmaan olisi saatavissa ratkaisua käyttämällä perusterveydenhuollossa enemmän valinnanvapautta. Räty on ehdottanut, että Suomessa voitaisiin ottaa mallia Ruotsista, jossa on perusterveydenhuollossa käytössä niin kutsuttu valinnanvapaus-malli, jossa kaikilla on samanlainen oikeus valita palvelunsa.


title: Kesäolympialaiset 2020

text: XXXII kesäolympialaiset pidetään vuonna 2020 Tokiossa, Japanissa. Se päihitti viimeisessä äänestyksessä Istanbulin äänin 60–36. Kisojen ohjelmaan kuuluu 30 lajia. Ensimmäistä kertaa mukana on kiipeily, karate, lainelautailu ja rullalautailu. Baseball ja softball palaavat olympiaohjelmaan pienen tauon jälkeen. Olympialaiset ovat toiset Japanissa järjestettävät kesäolympialaiset ja kaikkiaan neljännet olympialaiset. Japani isännöi myös vuoden 1964 kesäolympialaisia ja vuosien 1972 ja 1998 talviolympialaisia.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kesäolympialaiset 2008 pidettiin Pekingissä Kiinassa 8.–24. elokuuta 2008. Ne olivat järjestyksessään 26. kesäolympialaiset. Kilpailut käynnistyivät jalkapallon alkusarjan otteluilla ja kisojen varsinaiset avajaiset pidettiin 8. elokuuta. Joissakin lajeissa, kuten rantalentopallossa, purjehduksessa ja uutuuslaji avovesiuinnissa, kilpailtiin Qingdaon rannikkokaupungissa. Ratsastuslajeissa kilpailtiin Hongkongissa eläintautitilanteen takia ja jalkapallon ottelut loppuottelua lukuun ottamatta pelattiin Qinhuangdaossa, Shanghaissa, Shenyangissa sekä Tianjinissä.


title: Kesäolympialaiset 1912

text: V kesäolympialaiset järjestettiin vuonna 1912 Tukholmassa, Ruotsissa. Kisojen viralliset avajaiset olivat 6. heinäkuuta, mutta ensimmäiset kilpailutapahtumat alkoivat jo 5. toukokuuta. Päättäjäiset pidettiin 22. heinäkuuta. Kyseessä olivat ensimmäiset Pohjoismaissa pidetyt olympialaiset ja lisäksi toistaiseksi ainoat Ruotsin isännöimät kisat (mikäli ei huomioida muiden lajien osalta Australian Melbournessa pidettyjen vuoden 1956 kisojen ratsastuskilpailuja).


title: Kesäolympialaiset 1906

text: Kisat pidettiin virallisina nykyaikaisina olympialaisina, mutta Kansainvälinen olympiakomitea riisui ne myöhemmin asemastaan. Ateenan välikisat oli tarkoitus järjestää joka neljäs vuosi, mutta vuoden 1906 välikisat jäivät ainoiksi. Välikisojen tuloksia ei lasketa Kansainvälisen olympiakomitean tuloksiin. Välikisoilla ei ole olympiadin virallista järjestysnumeroa; St. Louisin kisat olivat kolmannet ja Lontoon kisat neljännet. Välikisat olivat kuitenkin tärkeät olympialaisten kannalta, sillä kahdet edelliset olympialaiset oli järjestetty maailmannäyttelyn yhteydessä ja venyneet siksi kuukausien pituisiksi, kun taas Ateenan välikisat vietiin läpi tiukassa aikataulussa.


title: Kesäolympialaiset 1980

text: Vuoden 1980 kesäolympialaiset pidettiin Moskovassa, Neuvostoliitossa 19. heinäkuuta – 3. elokuuta 1980. Kisoja haki Moskovan lisäksi vain Los Angeles, joka sai kisat järjestettäväkseen seuraavalla kerralla. Moskovan kisat olivat ensimmäiset sosialistisessa maassa järjestetyt olympialaiset. Useat Vapaan maailman maat boikotoivat Moskovan kisoja ja vastaavasti useat sosialistimaat Los Angelesin kisoja.


title: Kesäolympialaiset 1948

text: Kesäkuussa 1939 Kansainvälinen olympiakomitea oli päättänyt, että vuoden 1944 kesäolympialaiset pidettäisiin Lontoossa. Tällöin ehdokkaina kisakaupungeiksi olivat myös Budapest, Lausanne, Helsinki ja Ateena. Kisat jouduttiin kuitenkin peruuttamaan toisen maailmansodan vuoksi, eikä järjestelyjä ollut juuri edes ehditty aloittaa. Sodan aikana ei voitu myöskään tehdä päätöstä vuoden 1948 olympiakisojen pitopaikasta, ja vasta maaliskuussa 1946 Kansainvälinen olympiakomitea myönsi ne äänestyksen perusteella Lontoolle. Tällä kertaa muina ehdokkaina olivat Baltimore, Lausanne, Minneapolis, Los Angeles ja Philadelphia.


title: Kesäolympialaiset 1952

text: Suomessa Helsingin olympialaisia kutsutaan joskus viimeisiksi oikeiksi olympialaisiksi, kun yritetään korostaa kisojen luonnetta viimeisinä oikean olympiahengen kisoina, urheilullisena ja ei-kaupallisena tapahtumana. Esimerkiksi Antero Raevuoren kirjoittama kirja kisoista on nimetty tämän lausahduksen mukaan. Lause on kuitenkin keksitty Suomessa, eikä sitä käytetä muualla maailmassa. Se kehitettiin 1970- ja 1980-lukujen taitteessa, kun dopingia alkoi esiintyä laajemmin urheilussa, vuoden 1972 kisoissa tapahtui verilöyly ja vuosien 1976, 1980 sekä 1984 kesäolympialaisia boikotoitiin laajasti.


title: Talviolympialaiset

text: KOK päätti 1986, että talvi- ja kesäolympialaiset järjestettäisiin eri vuosina. Tämän vuoksi oli sekä talviolympialaiset 1992 että talviolympialaiset 1994, minkä jälkeen ne on taas pidetty aina joka neljäs vuosi. Tässä taitehetkessä, tahdistuskohdassa vuonna 1992 talvikisat järjestettiin eurooppalaisissa naapurimaissa, talvikisat Ranskan Albertvillessä ja kesäkisat Espanjan Barcelonassa sekä myös seuraavat vuoden 1994 talvikisat pidettiin Euroopassa, Norjan Lillehammerissa. Koska talvi- ja kesäkisat on tuosta lähtien pidetty eri vuosina (kesäkisat karkausvuosina ja talvikisat muina parillisvuosina), ei isäntäkaupungin valinnassa sijaintipaikoilla ole enää merkitystä – kuitenkin "erikseen" talvi- ja kesäkisojen peräkkäisillä sijaintipaikoilla on. Kanadan Vancouverissa järjestetyt talviolympialaiset 2010 olivat järjestyksessään kahdennetkymmenennetensimmäiset olympialaiset talvikisat.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Vuoden 2012 kesäolympialaiset pidettiin Lontoossa, Britanniassa 27. heinäkuuta – 12. elokuuta 2012. Kisatapahtumat alkoivat kuitenkin jo 25. heinäkuuta. Kisat pidettiin Lontoossa kolmatta kertaa, aikaisemmin kaupunki on isännöinyt vuosien 1908 ja 1948 kesäolympialaisia, ja se oli ensimmäinen kaupunki, jossa kisat on järjestetty kolmesti.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Vuoden 1936 kesäolympialaiset pidettiin Berliinissä, Saksassa. Berliinin piti järjestää kisat jo vuonna 1916, mutta ne peruutettiin ensimmäisen maailmansodan takia. Kisat myönnettiin Berliinille uudelleen vuonna 1931. Kisojen avajaiset olivat 1. elokuuta ja päättäjäiset 16. elokuuta 1936.


title: Rikoskirjallisuus

text: Suomalaisista nykydekkaristeista kirjallisesti arvostetuin lienee Finlandia-ehdokkaanakin ollut Matti Yrjänä Joensuu, joka oli ammatiltaan poliisi ja kirjoitti kaunistelemattomia, yhteiskunnallista näkökulmaa sisältäviä poliisiromaaneja. Pentti Kirstilä puolestaan loi pitkän Hanhivaara-sarjan. Rikoskirjallisuus on nykyisin suosituimpia kirjallisuudenlajeja Suomessa. Tunnetuimpia nykyisiä suomalaisia rikoskirjailijoita ovat Leena Lehtolainen, Markku Ropponen, Reijo Mäki, Ilkka Remes, Harri Nykänen ja Jarkko Sipilä.


title: Jørn Lier Horst

text: Horstilta on suomennettu viisi teosta: nuorten rikosromaani "Salamanterin salaisuus" (2015) ja kolme William Wisting -rikosromaania: "Suljettu talveksi" (2015), "Ajokoirat" (2016) ", Luolamies" (2017) sekä "Tulikoe" (2018) . Romaanista "Suljettu talveksi" Horstille myönnettiin Norjan kirjakauppaliiton palkinto (Bokhandlerprisen) vuonna 2011. Romaani "Ajokoirat" sai Riverton-palkinnon vuoden 2012 parhaana norjalaisena rikosromaanina, Lasiavain-palkinnon vuoden 2013 parhaana pohjoismaisena rikosromaanina sekä Ruotsin Dekkariakatemian myöntämän Martin Beck -palkinnon parhaasta ruotsiksi käännetystä rikosromaanista vuonna 2014.


title: Martti Linna (kirjailija)

text: Vuonna 2008 ilmestyi tietoteos "Metsänhoitoa Suomen Karjalan Kannaksella", joka kertoo metsänhoidosta Karjalan kannaksella 1800-luvulta vuoteen 1939. Vuonna 2009 julkaistu rikos- ja avioliittoromaani "Tammikoti" jatkaa "Ahventen valtakunnassa" ensiesiintymisensä tehneen rikosylikonstaapeli Reijo Sudenmaan tarinaa. Samoin tekevät romaanit "Kuolleita unelmia" (2010), "Liian iso juttu" (2011), "Kultainen sääntö" (2013), "Rakkausarpia (2015)" sekä "Kasvuaikaa (2017)".


title: Eeli Jaatinen

text: Jaatinen teki WSOY:lle Riksi-sarjan ja sen edeltäjäsarjan "10mk romaanit" kannet. Tyyliltään tunnistettavat kannet ovat Ville Hännisen mukaan totisia mutta vetäviä. Jokaisessa kannessa on Jaatisen signeeraus. Tyyli sopi erityisesti viihde- ja tietokirjallisuuteen. Hänen ideastaan syntyi "Suomen historia kuvina" (1957), johon tekstit on kirjoittanut Tauno Kuosa Jokamiehen Suomen historian pohjalta. Kirjan kansien kuvien rajaus on elokuvallinen ja värimaailma selkeä. Riksin sarja on yhä suosittu ja Jaatisen työhön törmää antikvariaateissa.


title: Anne Aarnio

text: Anne Aarnio (s. 1947 Helsinki) on suomalainen kirjailija, joka kirjoitti nuorten fantasiakirjan "Lintukansan poika" (WSOY, 1978). Kirjassa kolmetoistavuotias Jarinka karkotetaan vuorilta pilvien alaiseen laaksoon, mistä hän löytää turvapaikan. Laakson kansan elämää painaa kuitenkin uhka. Romaani oli yksi varhaisimpia nykyaikaisia suomalaisia fantasiaromaaneja, ja siinä on nähtävissä kirjoitusajankohdan kylmän sodan maailmantilanteen vaikutusta.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Tunnustuskirjallisuudessa Henrik Tikkasen ja Christer Kihlmanin rinnalle nousi Teuvo Saavalainen, jonka pääteos lienee "Ja poika vaikenee" (1984). Arto Paasilinnan huippusuosittuja humoristisia veijariromaaneja myytiin yli miljoona kappaletta. Matti Yrjänä Joensuu kirjoitti useita yhteiskunnallista tilannetta havainnoivia rikosromaaneja. Dekkareiden ja tieteiskirjojen suosio kasvoi, mutta Leena Krohnin edustama fantasia oli vielä varsin tuntematon kirjallisuudenlaji.


title: Historiallinen romaani

text: Pirjo Tuominen julkaisi esikoisteoksensa "Mariaana" vuonna 1978 ja on siitä lähtien kirjoittanut useita kymmeniä historiallisia romaaneja, jotka sivuavat usein suomalaista teollisuushistoriaa. 1980-luvulta alkaen Enni Mustosen nimellä kirjoittanut Kirsti Manninen on yksi suosituimmista historiallisen romaanin kirjoittajista Suomessa. Hän on myös ollut kirjoittamassa televisiosarjan pohjalta tehtyä "Hovimäki"-sarjaa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Sofi Oksanen (s. 1977) oli eräs vuosikymmenen puhutuimpia uusia suomalaiskirjailijoita. Hänen esikoisromaaninsa "Stalinin lehmät" ilmestyi 2003. Vuonna 2005 ilmestyi "Baby Jane" ja vuonna 2008 "Puhdistus", joka voitti Finlandia-palkinnon ja filmatisoitiin elokuvaksi 2012. Lisäksi "Puhdistuksesta" tehtiin näyttämösovituksia. Oksanen käsitteli kirjoissaan muun muassa kommunismin rikoksia, mielenterveysongelmia ja lesbolaisuutta. Jari Tervo kirjoitti Suomen itsenäisyyden ajan poliittista historiaa käsittelevän trilogiansa, johon kuuluivat teokset "Myyrä" (2004), "Ohrana" (2006) ja "Troikka" (2008). Laila Hirvisaari jatkoi menestyksekästä kirjailijanuraansa 1900-luvun alkuun ajoittuvalla "Imatra"-sarjallaan; lisäksi hän kirjoitti neljä uutta osaa 1970-luvulla aloittamaansa "Lehmusten kaupunki -sarjaan", jonka aikajänne on toisen maailmansodan vuosissa. Kaari Utriolta ilmestyi kaukaisempaan menneisyyteen ajoittuvia epookkiromaaneja ja useita tietokirjoja. Kari Hotakainen oli niin ikään pinnalla, hänen omakotitalounelmasta kertova aikalaisromaaninsa "Juoksuhaudantie" voitti Finlandia-palkinnon 2002 ja oli saman nimisen elokuvan pohjana.


title: Tommi Kinnunen

text: Esikoisromaaninsa kirjoittamisen Kinnunen aloitti novellien muodossa syksyllä 2012 Turun suomenkielisen työväenopiston lyhytproosakurssilla ja jatkoi tekstin työstämistä Kirsti Ellilän kirjoituskurssilla. Kesällä 2013 hänen ystävänsä Joni Pyysalo luki tekstin ja lähetti sen edelleen WSOY:lle, joka julkaisi kirjan helmikuussa 2014. Teosta on myyty noin 57 000 kappaletta. Siihen perustuva näytelmä kantaesitettiin Turun kaupunginteatterissa 29. tammikuuta 2016 ja Kotkan kaupunginteatterissa 6. helmikuuta 2016. Tammikuussa 2017 Oulun kaupunginteatteri toi ensi-iltaan teokseen perustuvan oopperan, jonka on säveltänyt Tapio Tuomela ja kirjoittanut Sami Parkkinen.


title: Vilho Helanen

text: Helanen aloitti novellien kirjoittamisen sanomalehtiin jo 17-vuotiaana. Hän toimi Ylioppilaslehden päätoimittajana 1924–1926 ja Suomen Heimo -lehden päätoimittajana 1938–1944. Helasen ensimmäinen kirja, omakohtaisiin kokemuksiin perustunut muistelmateos "Suomalaiset Viron vapaussodassa" julkaistiin 1921. Ensimmäisessä rikosromaanissaan "Helsingissä tapahtuu" (1941), jonka Helanen kirjoitti salanimellä Heikki Aksila, hän loi sittemmin yli-inhimillisiin mittoihin kasvaneen sankarinsa, varatuomari Kaarlo Raudan, kaikkea pahuutta vastaan taistelevan suoraselkäisen aatteen miehen.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillit oli vuosina 1954–2010 Alankomaiden kuningaskuntaan kuulunut, kahdesta saariryhmästä muodostunut autonominen alue Karibianmerellä. Siihen kuuluivat "Suojanpuolen saaret" Venezuelan rannikon edustalla sekä "Tuulenpuolen saaret" Puerto Ricon itäpuolella. Saarten pääkaupunkina toiminut Willemstad sijaitsee Curaçaolla. Alun perin Alankomaiden Antilleihin kuului myös Aruba, mutta se erotettiin omaksi autonomiseksi alueekseen vuonna 1986.


title: Alankomaiden Antillien lippu

text: Alankomaiden Antillien lippu oli vuonna 1956 perustetun ja vuonna 2010 lakkautetun Alankomaiden Antillien itsehallintoalueen tunnus. Lippu koostuu valkoisella pohjalla olevista sinisestä ja punaisesta viivasta, joista sininen ylittää punaisen. Sen viisi tähteä kuvaavat Alankomaiden Antillien saaria, jotka olivat Bonaire, Curaçao, Saba, Sint Eustatius ja Sint Maarten. Alun perin tähtiä oli kuusi, mutta yksi tähti pudotettiin lipusta pois, kun Aruba irtaantui Alankomaiden Antilleista vuonna 1986.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillit muodostuivat kahdesta toisistaan erillään olevasta saariryhmästä, joita kutsuttiin tuulenpuolensaariksi ja suojanpuolensaariksi. Suojanpuolen saaret sijaitsevat Venezuelan rannikon edustalla, ja saariryhmään kuuluvat Aruba, Bonaire ja Curaçao, jotka tunnetaan myös ABC-saarina. Tuulenpuolen saaret sijaitsevat ABC-saarista noin 800 kilometriä koilliseen, Puerto Ricon itäpuolella. Tuulenpuolensaariin kuuluvat Sint Eustatius ja Saba sekä Saint Martinin saaren eteläosa Sint Maarten.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillien saarilla asuu yli 50 kansallisuuden edustajia. Etninen monimuotoisuus johtuu saaren historiasta, afrikkalaisten orjien jälkeläisiä on saarten väestöstä noin 85 prosenttia. Espanjalaiset uudisasukkaat surmasivat saarten alkuperäisväestön 1500-luvulla. Ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat olivat Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanian työntekijöitä. Alankomaiden Antillien viralliset kielet olivat hollanti ja papiamento, joka on espanjan kreolikieli.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillit oli tarkoitus lakkauttaa 15. joulukuuta 2008, jolloin Sint Marteenista ja Curaçaosta tulisi autonomisia maita Alankomaiden kuningaskunnassa Aruban tapaan, ja Bonairesta, Sint Eustatiuksesta ja Sabasta erityisasemassa olevia kuntia. Päätös viivästyi alkuperäisestä aikataulustaan ja se toteutettiin lopulta 10. lokakuuta 2010.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillien valtionpäämies oli Alankomaiden monarkki, jota edusti kuvernööri. Ulkopolitiikasta vastasi Alankomaiden hallitus. Sisäpoliittisista asioista päätettiin saarien omissa hallituksissa. Vuonna 2005 saarten hallitus päätti Alankomaiden Antillien hajottamisesta ja vuodesta 2010 lähtien saarilla on ollut uusi poliittinen asema Alankomaiden kuningaskunnassa.


title: Alankomaiden Antillit olympialaisissa

text: Alankomaiden Antillit osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Helsingissä 1952 ja oli sen jälkeen mukana kesäolympialaisissa Pekingin 2008 kisoihin saakka, lukuun ottamatta Melbournen 1956 ja Moskovan 1980 kilpailuja. Alankomaiden Antillien itsehallintoalue lakkautettiin vuonna 2010, ja maan urheilijat kilpailivat vuoden 2012 Lontoon kisoissa olympialipun alla itsenäisinä olympiaurheilijoina. Talviolympialaisiin maa on osallistunut Calgaryssa 1988 ja Albertvillessä 1992.


title: Alankomaat

text: Alankomaita kutsutaan myös usein nimellä Hollanti, joka varsinaisesti tarkoittaa kahta Hollannin maakuntaa, Etelä- ja Pohjois-Hollantia, jotka kuuluvat maan kahteentoista maakuntaan. Kotimaisten kielten keskuksen ohjeiden mukaan Hollanti on suomen kielessä käytössä oleva nimitys samaan tapaan kuin Alankomaat. Alankomaiden kansalaista kutsutaan Kotimaisten kielten keskuksen mukaan nimellä alankomaalainen tai hollantilainen.


Alankomaiden Antillien jalkapallomaajoukkue edusti Alankomaiden Antilleja jalkapallon kansainvälisissä kilpailuissa. Alankomaiden Antillien itsehallintoalue lakkautettiin vuonna 2010, jolloin Curaçao peri sen paikan kansainvälisissä kilpailuissa. Alankomaiden Antillit ei koskaan selviytynyt MM-lopputurnaukseen. CONCACAF:n maanosan mestaruusturnauksessa se esiintyi neljästi. Parhaimmillaan se sijoittui turnauksessa kolmanneksi.


title: Alankomaat

text:
Alankomaiden Euroopassa oleva osa on jaettu kahteentoista provinssiin (). Vuoden 2010 lopussa Karibialla olevien osien hallintoa muutettiin siten, että Alankomaiden Antillit hajotettiin, Curaçaosta ja Sint Maartenista tuli autonomisia alueita ja niiden lisäksi muodostettiin kolme erityisasemassa olevaa kuntaa, Bonaire, St Eustatius ja Saba.
Taulukon lähteet: provinssit Alankomaissa, kunnat, ja itsehallintoalueet.


title: Talviolympialaiset 2014

text: XXII talviolympialaiset järjestettiin 7.–23. helmikuuta 2014 Venäjällä Sotšissa. Venäjä isännöi ensimmäistä kertaa talviolympialaisia ja ensimmäistä kertaa olympialaisia itsenäisenä valtiona. Vuoden 1980 kesäolympialaiset järjestettiin Moskovassa, silloisessa Neuvostoliitossa.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 2014

text: Taitoluistelussa kilpailtiin Sotšin 2014 talviolympialaisissa 8. – 21. helmikuuta olympialuistelukeskuksessa. Paikalle yleisöön mahtui 12 000 henkilöä. Tapahtumia oli viisi; miesten yksinluistelu, naisten yksinluistelu, pariluistelu, jäätanssi ja joukkuekilpailu. Vuoden 2014 talviolympialaiset olivat ensimmäiset talviolympialaiset, joissa oli mukana joukkuekilpailu.Seuraavat ISU-pistejärjestelmän ennätykset tehtiin näissä kisoissa:


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2014 – naisten turnaus

text: Jääkiekon naisten turnaus talviolympialaisissa 2014 pelattiin 8.–20. helmikuuta Sotšissa. Vuonna 2014 pelattiin ensimmäisen kerran olympialaisten lisäksi myös alempien sarjatasojen MM-kisat samana vuonna olympialaisten kanssa. Naisten turnauksen ottelut pelattiin suurimmaksi osaksi 7 000 paikkaisessa Šaiba Arenassa ja vain mitaliottelut pelattiin isossa Bolšoi-areenassa.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 2014

text: Pohjoismaisissa hiihtolajeissa kilpailtiin Sotšin 2014 talviolympialaisissa 8. – 23. helmikuuta. Maastohiihtokilpailut käytiin Lauran maasto- ja ampumahiihtokeskuksessa ja mäkihypyn sekä yhdistetyn kilpailut puolestaan RusSki Gorki -mäkihyppykeskuksella. Tapahtumia oli yhteensä 19, joista 12 oli maastohiihtotapahtumia, kolme yhdistetyn tapahtumaa ja loput neljä olivat mäkihyppytapahtumia. Naiset pääsivät kilpailemaan mäkihypyssä ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 2014 – suurmäki

text: Mäkihypyn suurmäen olympiakilpailu Sotšin vuoden 2014 talviolympialaisissa käytiin RusSki Gorkin hyppyrimäessä 14.-15. helmikuuta 2014. Suurmäen loppukilpailu käytiin Tšeljabinskin meteoriräjähdyksen vuosipäivänä, minkä kunniaksi kilpailun kultamitali sisälsi palasen maahan syöksynyttä meteoria. Olympiakultaa voitti Puolan Kamil Stoch.


title: Lumilautailu talviolympialaisissa 2014

text: Lumilautailussa kilpailtiin Sotšin 2014 talviolympialaisissa 6.–22. helmikuuta. Tapahtumia oli kymmenen: miesten sekä naisten lumikouru, slopestyle, lumilautakrossi, parierikoispujottelu ja parisuurpujottelu. Uusia olympialajeja olivat slopestyle ja parierikoispujottelu.


title: Suomi 2010-luvulla

text: Suomalaisten olympiamenestys on heikentynyt 2010-luvulla. Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Suomi voitti vain yhden pronssimitalin ja menestys oli siten huonompi kuin missään aiemmissa olympialaisissa. Talviolympialaisissa 2010 Suomi jäi yhdellä hopealla ja neljällä pronssilla mitalin voittaneista maista kolmanneksi viimeiselle sijalle, mutta paransi jonkin verran menestystään talviolympialaisissa 2014 voitettuaan yhden kullan, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Talviolympialaisissa 2018 Suomi voitti yhden kullan, yhden hopean ja neljä pronssia. Olympiakullat on voittanut Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi vuonna 2014 parisprintissä ja Iivo Niskanen vuonna 2018 50 kilometrin hiihdossa.


title: Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 2014

text: Kaukalopikaluistelussa kilpailtiin Sotšin 2014 talviolympialaisissa 9. – 21. helmikuuta olympialuistelukeskuksessa. Paikalle yleisöä mahtui 12 000 henkilöä. Tapahtumia oli kahdeksan, joista neljä oli miehille ja neljä naisille. Kilpailijoita oli yhteensä 256. Jokaisessa yksilötapahtumassa kilpaili 32 kilpailijaa. Joukkuetapahtumissa kisasi kahdeksan joukkuetta, joihin jokaiseen kuului neljä kilpailijaa.


title: Talviolympialaiset 2014

text: Vuoden 2014 olympialaisten talvikisojen soihtuviesti aloitti 123 päivää kestävän vaelluksen läpi Venäjän 7. lokakuuta 2013, ja matkaan se lähti Moskovasta käyden Kamtšatkan niemimaalla asti. Lisäksi soihtu vieraili mm. Kansainvälisellä avaruusasemalla ja Pohjoisnavalla. Viestiä kuljetti lokakuussa 2013 Murmanskista Pohjoisnavalle suuntautuneella olympiasoihdun jäämurtajamatkalla ainoana viestin suomalaisena viestinviejänä arktisen tutkimuksen professori Lassi Heininen Lapin yliopistosta.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 2014

text: Vuoden 2014 talviolympialaisten mäkihypyssä kilpailtiin RusSki Gorki stadionilla Krasnaja Poljanassa, lähellä kisojen pääpaikkaa Sotšia. Olympialaisten mäkihypyssä oli neljä eri kilpailua. Naisten mäkihyppy oli olympialaisten ohjelmassa ensimmäistä kertaa.


title: Saaristo

text: Saaristo eli saariryhmä on useiden saarten muodostama ryhmä tai ketju. Se on voinut syntyä esimerkiksi tulivuoritoiminnan, eroosion, sedimentoitumisen tai maankohoamisen seurauksena. Esimerkiksi Havaiji on syntynyt Tyynenmeren mannerlaatan kulkiessa itään niin sanotun kuuman pisteen yli, jolloin paikalle on syntynyt tuliperäisten saarten ketju. Saaristomeri puolestaan on syntynyt jääkauden ja sitä seuranneen maankohoamisen tuloksena. Indonesia muodostaa maailman laajimman saariston, jonka pituus on 5 600 kilometriä ja johon kuuluu noin 17 000 saarta. Eniten saaria ja luotoja maailman saaristoista on kuitenkin Saaristomeressä, noin 40 000.


title: Ryhmä (kansatiede)

text: Ryhmä on pieni, liikkuva ja muuttuva ihmisten muodostama joukko. Ryhmä voi olla hyvinkin lyhytikäinen. Siihen tulee ja siitä lähtee ihmisiä. Siinä on vain vähän tai ei lainkaan kiinteän yhteiskunnan piirteitä. Ryhmä ei synnytä ruoka- tai muuta tarvikeylijäämää. Omaisuus jaetaan kaikkien kesken. Uskontoa pitävät yllä šamaani ja muut ryhmän jäsenet. Ryhmässä ei ole veroja, poliisia, lakia eikä armeijaakaan. Toisaalta vanhukset jätetään heitteille. Ruokaa voi toiselta ottaa kyselemättä, mutta kärsityt vääryydet saatetaan kostaa kenenkään puuttumatta asiaan. Big manin ja šamaanin lisäksi ryhmässä ei ole ammatillista tai muunlaista eriytymistä lukuun ottamatta sukupuoleen ja ikään pohjautuvaa työnjakoa. Suhteiden perusta ryhmässä on sukulaisuus. Nykymaailmassa ryhmäyhteisöjä on muun muassa mbuti-pygmeillä, saneilla ja joillain Australian aboriginaaleilla. Ryhmäyhteisö on todennäköisesti alkuperäisin inhimillisen yhteiskunnan muoto.


title: Ryhmä (Suomen puolustusvoimat)

text: Ryhmä on yleensä pienin kiinteä jatkuvasti oleva ryhmä sotilaita, joita johtaa aliupseeri. Ryhmän koko jalkaväessä oli voinut olla kahdeksan kiväärillä varustettu sotilasta, joita on johtanut alikersantti. Joissain tapauksissa ryhmä on kannattanut jakaa kahtia, joilloin on muodostunut kaksi puoliryhmää. Puoliryhmän toista puoliryhmää on tällöin johtanut kokenut alimman miehistöarvon omaava sotilas tai ylimmän miehistöarvon saavuttanut korpraali. Korpraali periaatteessa on ollut ruotusotaväessä Ruotsin kuningaskunnassa ryhmää pienempää ruotua johtava sotilas. Ratsuväessä on ollut jopa yhdentoista ratsuväkisotilaan kokoisia ryhmiä, joita on johtanut lipunkantaja- vänrikki. Suomen puolustusvoimissa kuitenkin vänrikki on aina ollut upseeri, jolla on oikeus joukkueen johtamiseen, jolloin suomalainen vänrikin arvo on vastannut saksalaista luutnanttia tai venäläistä nuorempaa luutnanttia.


title: Ryhmä (jaksollinen järjestelmä)

text: Ryhmä tarkoittaa jaksollisen järjestelmän pystysaraketta. Ryhmän kaikilla alkuaineilla on samanlainen uloimman elektronikuoren rakenne, mikä tuottaa samanlaisia ominaisuuksia samassa ryhmässä sijaitseville alkuaineille. Jaksollisessa järjestelmässä on 8 (1, 2 ja 13-18) pääryhmää ja 10 (3-12) sivuryhmää. Pääryhmän ykkösiä osoittava numero kertoo uloimman elektronikuoren elektronimäärän. Siten esimerkiksi 16. ryhmän hapella on kuusi ulkoelektronia. Ryhmässä alaspäin mentäessä elektronegatiivisuus pienenee ja metalliluonne kasvaa. Alaspäin mentäessä myös atomin koko kasvaa.


title: Suomalaisen taruston maantiede

text:
Saari on kalevalaisessa runoudessa paikka, joka on yleensä yhdistetty Saarenmaahan. Ahti on saarelainen soturi ja kuningas, mutta toisaalta suomalaisessa kansantarussa Ahtiin toisinaan samaistettu Lemminkäinen käy vain saarella pakomatkalla ja neitoja makaamassa.
Sarajas on äärimmäisen pohjoisen myyttinen meri, jonka nimi on todennäköisesti arjalaisperäinen. Sarajas sijaitsi myyttien maailmassa, täysin tunnetun maailman ulkopuolella.
Rutjan koski (myös Kinahmi) oli "tulinen" ja raivokas meripyörre kaukana pohjoisessa. Sinne manattiin tauteja, ja Väinämöisen kerrottiin lopulta paenneen sitä kautta. Se saattoi olla reitti tuonpuoleiseen eli vainajalaan. Rutja viittasi Ruijaan, tai jos kertoja ei osannut Ruijaa erottaa muusta Lapista, niin pohjoiseen Lappiin ylipäätään. Lapissakin uskottiin tällaiseen pyörteeseen Jäämeressä.


title: Ryhmä (Suomen puolustusvoimat)

text: Jääkäriryhmä on aliupseerin johtama ryhmä. Ryhmä koostuu kolmesta partiosta, joista yhtä johtaa ryhmän varajohtaja.Maavoimien uudistetun taistelutavan mukaisten alueellisten joukkojen ryhmän kokoonpano muodostuu yhdeksästä taistelijasta jotka jakaantuvat kolmeen partioon. Ryhmä voi toimia tilanteesta riippuen myös kahtena puoliryhmänä. Ajoneuvon kuljettaja toimii taistelijana joukkueenjohtajan tai ryhmänjohtajan käskemissä tehtävissä.Sinkoryhmä on aliupseerin johtama ryhmä, jossa on otettu huomioon ryhmän toimiessa sen jakautuminen kahdeksi partioksi, puoliryhmäksi. Tämän vuoksi myös toista puoliryhmää johtaa aliupseeri. Myös aikaisemmissa organisdaatioissa oli sinkoampujien esimiehenä aliupseeri. Sinkopartion, joka toimi 55 S 55 -kalustolla esimiehenä oli aliupseeri, yleensä alikersantti, jonka partio oli alistettuna jalkaväkijoukkuelle muodostaen siitä "sinkopartiolla vahvistetun jalkaväkijoukkueen".


title: Saari

text: Saari on veden kokonaan ympäröimä mannerta pienempi maa-alue. Hyvin pieniä saaria voidaan kutsua luodoiksi tai kareiksi, joskin suomenkielisissä paikannimissä sana luoto voi sisältyä perusosana myös suurehkojen saarten nimiin, kuten Olkiluoto ja Hailuoto. Saari voi olla myös ihmisen aikaansaama keinotekoinen saari.Suomen suurimpana saarena on vanhastaan pidetty Soisaloa (1 635 km²), jonka ympärillä vedenpinta ei kuitenkaan ole samassa tasossa. Toinen ehdokas Suomen suurimmaksi saareksi on Sääminginsalo (1 069 km²), jonka ympärillä vedet ovat samassa tasossa. Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, mikäli kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Suomen merialueiden suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²).


title: Saarinen

text: Saarinen on suomenkielinen sukunimi. Se on enimmäkseen nuorehko länsisuomalainen nimi, joka osassa tapauksista on otettu ruotsinkielisen nimen tilalle, osassa perustuu siihen, että talon tai torpan nimestä on -nen-johdinta käyttämällä johdettu sukunimi henkilöille, joiden talon tai torpan nimi on sisältänyt sanan "saari".


title: Saarto (sodankäynti)

text: Saarto on laaja käsite piiritykselle, joka on voinut tarkoittaa linnoituksen ympärille kokoontunutta vihollisjoukkoa, joka on katkaissut tai pyrkinyt karkaisemaan puolustajan yhteydet oman puoleen sotilaisiin ja huoltoon. Suomen kielessä toisen maailmansodan aikana vakiintui käyttöön sana motti, joka tarkoittaa pientä piiritystä. Motit johtuivat siitä, ettei suomalaisilla joukoilla ollut riittävän raskasta aseistusta tai ylivoimaa tai tarvetta laukaista mottia, vaan neuvostoliittolaisia piirittämällä pyrittiin siihen, että niiden huollon katkettua ne olisivat joutuneet antautumaan. Kuitenkin neuvostoliittolaiset yrittivät huoltaa saarrettuja sotilaitaan ilmasta.


title: Ryhmä (kansatiede)

text:
Kymmenien ihmisten nomadiset ryhmät elävät lähes aina metsästyksellä ja luonnon antimien keräilyllä, ja niissä vallitsee yleensä tasa-arvo. Ryhmällä on monesti epävirallinen johto, joka voi olla vaikkapa kokenut metsästäjä, jonka neuvoja kuunnellaan, mutta jokainen ryhmän jäsen tekee päätöksensä itse. Ryhmäläiset kuuluvat samaan sukuun ja ovat käytännössä suurperhe. Ryhmäyhteiskunta syntyy niille seuduille, joilla ei kasva viljelykasveja tai ole suuria luonnonvarojen esimerkiksi riistan tai vesielueiden rannoilla alastettavia kalojen keskittymiä. näin ihmisten on liikuttava jatkuvasti syötäviä riistaa, kaloja, kasveja tms. etsien.
Tasa-arvoisuus tarkoittaa lähinnä taloudellista tasa-arvoa, eri ryhmäläisten arvovalta voi olla erilainen. "Johto" saattaa olla esimerkiksi joukko vanhimpia tai "big man", joka on hankkinut johtajuuden henkilökohtaisilla taidoillaan. Big manin asema ei periydy. Päätökset vaativat silti yleensä kaikkien hyväksynnän. Ryhmät ovat tavallisimpia harvaan asutuilla alueilla. Joidenkin tietojen mukaan yli 70 henkilön yksikkö hajoaa helposti sisäisiin riitoihin. Ryhmä on etnisesti yhtenäinen.


title: Ähtärin Urheilijat

text: Yleisurheilussa Ähtärin Urheilijoita ovat edustaneet muun muassa keskimatkojen juoksija Leevi Väliaho, kuulantyöntäjä Jari Kuoppa, kymmenottelija Petri Nykänen sekä paremmin suunnistajina tunnetut Hannu Mäkirinta ja Riitta Karjalainen. Mäkirinta sai suunnistuksessa kaksi viestin MM-mitalia. Karjalainen sai hiihtosuunnistuksen MM-kilpailujen viestissä kultaa 1990 ja hopeaa 1992.


title: Kisakallion Urheiluopisto

text: Valmennuskeskuksen ydinosaamista on yleismotoristen taitojen kokonaisvaltainen ja monipuolinen kehittäminen yli lajirajojen. Kisakalliossa harjoittelevat ja leireilevät ympärivuotisesti myös mm. melojat, soutajat, telinevoimistelijat, jalkapalloilijat, lentopalloilijat, koripalloilijat, salibandynpelaajat, taitoluistelijat, muodostelmaluistelijat, curlingpelaajat, ampujat, suunnistajat, taekwondoinit, tanssijat, jääkiekkoilijat ja ringetenpelaajat. Kisakalliossa järjestetään myös paljon erilaisia liikuntaleirejä eri ikäisille.


title: Koskenkorvan Urheilijat

text: Koskenkorvan Urheilijat tekee tiivistä yhteistyötä myös muiden lähialueella toimivien seurojen kanssa. Junioritasolla seura tekee yhteistyötä Vähänkyrön Viestin, Vaasan Mailan ja Kauhajoen Karhun kanssa. Naisten ja tyttöjen pesäpallosta Ilmajoella vastaa Ilmajoen Kisailijat.


title: Lahden Ahkera

text: Lahden Ahkeran urheilijoista Suomen-mestaruuksia Kalevan kisoissa ovat 2000-luvulla voittaneet keskimatkojen juoksijat Wilson Kirwa (2000–2004), Juha Kukkamo (2001–2005) ja Jonas Hamm (2004–2007), kestävyysjuoksijat Jari Matinlauri (2002–2004), Francis Kirwa (2005), Jussi Utriainen (2006–2008), Hannu Granberg (2016), Ossi Kekki (2016) ja Kristiina Mäki (2015–2017), aitajuoksijat Hanna Korell (2005) ja Ari-Pekka Lattu (2003–2006), pituushyppääjä Noora Pesola (2008–2009) sekä kolmiloikkaaja Janne Harju (2004). Valmennuspäällikkönä yleisurheilun puolella on toiminut Jaakko Erkinheimo.


title: Miekkailu

text:
Eri urheilumiekkailulajien tekniikat eroavat toisistaan, koska eri lajeissa sallitut osuma-alueet ovat erilaiset. Lisäksi säilässä ja floretissa on käytössä etuoikeussääntö, eli hyökkäyksen aloittavalla ottelijalla on etuoikeus ja puolustautuvan ottelijan tulee suorittaa väistö ennen kuin hän saa ryhtyä omaan hyökkäykseensä. Miekkailutekniikassa on erotettavissa kaksi erillistä kokonaisuutta: asetekniikka ja jalkatekniikka.
Liikkuminen ja etäisyyden pitäminen vastustajaan on miekkailussa – niin kuin kaikissa muissakin kamppailulajeissa – erittäin tärkeää. Miekkailussa liikkuminen tapahtuu siten, että jalat ovat noin hartianleveyden päässä toisistaan ja etujalan (oikeakätisillä oikean ja vasenkätisillä vasemman) kärki osoittaa kohti vastustajaa. Takajalka on 90 asteen kulmassa etujalkaan nähden siten, että kummankin jalan kantapää on samalla linjalla. Tarkoituksena on sijoittua vastustajaan nähden hieman kylki edellä, jotta osuma-alue olisi mahdollisimman pieni. Hartialinja on noin 45 asteen kulmassa tai vähemmän. Eteenpäin liikuttaessa etujalka nostetaan ilmaan ja siirretään eteenpäin, minkä jälkeen takajalka tuodaan eteenpäin. Peräännyttässä järjestys on päinvastainen. Muita jalkatekniikan liikkeitä ovat hyppy, eli "balestra", syöksy ja ryntäys eli "flèche". Säilämiekkailussa ryntääminen on kiellettyä.


title: Ikaalisten Urheilijat

text: Ikaalisten Urheilijat on perinteinen yleisurheiluseura, joka on tuottanut lukuisia SM-tason mitalisteja. Yksi seuran parhaista saavutuksista on pikajuoksija ja pituushyppääjä Eero Haapalan neljäs sija vuoden 2013 EM-hallikisoissa Göteborgissa tuloksella 805 ja samana vuonna hypätty uusi sisäratojen Suomen ennätys 811 Porissa. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuista mitalin ovat seuran edustajista voittaneet Pietari Skyttä ja Timo Sinervo. Lisäksi pikajuoksija Samuli Samuelsson sijoittui vuonna 2015 alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuskisoissa 200 metrillä kuudenneksi. Ikaalisten Urheilijoista neljä urheilijaa ovat voittaneet Kalevan Kisat. He ovat Timo Sinervo, Jouni Waldén, Eero Haapala ja Samuli Samuelsson.


title: Riina Vilén

text: Riina Susanna Vilén (o.s. Tolonen, s. 4. toukokuuta 1983 Vantaa) on suomalainen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija, joka edusti Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuosina 2000–2006. Hän edusti seuratasolla Kenttäurheilijat-58:aa ja Viipurin Urheilijoita, ja häntä valmensivat Eero Hosio, Glen Grant ja Esa Tikkanen.


title: Minna Uunimäki

text: Minna Uunimäki (s. 15. kesäkuuta 1968) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Hän edusti vuodesta 1990 lähtien Viipurin Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Toivo Ahonen. Kalevan kisoista Uunimäki saavutti pronssia 400 metrin juoksussa vuonna 1987 sekä hopeaa 800 metrin juoksussa vuonna 1992. Lisäksi hän oli viestijuoksun SM-kisoissa mukana voittamassa kuutta mitalia; 4 x 400 metrin viestijuoksusta hän voitti kaksi hopeaa vuosina 1991 ja 1995 sekä pronssia vuonna 1990 ja 4 x 800 metrin viestijuoksussa hänen palkintokaappiinsa kertyi kolme kultamitalia vuosilta 1991, 1992 ja 1995. Sisäratojen SM-kisoista Uunimäen saavutuksina ovat 200 metrin juoksun hopea vuodelta 1987, 400 metrin hopea vuodelta 1988 sekä 800 metrin pronssi vuodelta 1990. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1995 jälkeen.


title: Mäkelänrinteen lukio

text: Mäkelänrinteen lukio on yli 600 urheilijalla yli 50 lajista ja noin 35 valmentajalla Suomen suurin urheilijoiden päivittäisharjoittelua järjestävä organisaatio. Valmennusta järjestetään päivittäin ja normaalisti urheilulukiolainen harjoittelee koulun valmennuksessa kolme kertaa viikossa yhteensä kuuden tunnin ajan. Eri valmennusryhmissä harjoitteluajat vaihtelevat ja esimerkiksi judossa, painissa, sulkapallossa ja telinevoimistelussa valmennukseen koulun yhteydessä voidaan varata neljä tuntia joka kerta. Tavoitteena on rauhoittaa harjoittelutilanne ja keskittyä harjoituksiin kunnolla ja hoitaa myös oheisharjoitteet, kuten venyttely, kunnolla.


title: Miekkailu

text: Miekkailuottelut käydään 14 metrin pituisella ja 1,5–2,0 metrin levyisellä miekkailualueella. Ottelua johtaa tuomari. Komennot ja tuomiot annetaan tavallisimmin ranskaksi. Urheilumiekkailun ongelmana oli ensimmäisinä vuosina pistojen osumisen toteamisen vaikeus. Ensimmäiset kokeilut nykyisen kaltaisilla sähköisillä merkinantolaitteilla tehtiin vuonna 1931 ja kalvassa ne otettiin käyttöön vuonna 1936. Floretissa sähköisiä merkintantolaitteita on käytetty vuodesta 1955, mutta säilässä ne tulivat käyttöön vasta 1990-luvulla. Sähköiset merkitsijälaitteet rekisteröivät nykyään kilpailussa pätevät ja epäpätevät osumat. Sähköä johtava metallimatto estää lattiaan osuneita pistoja sytyttämästä aiheettomasti merkkivaloja. Miekkailua harjoitellaan urheiluseuroissa ryhmäharjoituksina ja pareittain. Yhä edelleen sitä opitaan myös miekkailunopettajilta yksityistunneilla 1600-luvun tapaan.


title: Brandenburgin portti

text: Brandenburgin portti () on Berliinin historiallinen kaupunginportti. Se on yksi Berliinin tunnetuimmista symboleista ja nähtävyyksistä. Portti sijaitsee Berliinin historiallisessa keskustassa. Sen ali johtaa Berliinin pitkä länsi-itäsuuntainen leveä bulevardikatu, jonka nimi on portin itäpuolella Unter den Linden, länsipuolella Straße des 17. Juni. Portin itäpuolella oleva aukio on nimeltään Pariser Platz ja länsipuolella oleva pienempi aukio Platz des 18. März.


title: Brandenburgin portti

text: Portti avattiin jälleen 22. joulukuuta 1989 rajanylityspaikaksi Itä- ja Länsi-Berliinin välille. Saksan yhdistymisen ja Berliinin muurin purkamisen jälkeen Brandenburgin portin ympäristö on jälleenrakennettu, ja portista on tullut jälleen yksi kaupungin keskipisteistä sekä suosittu turistinähtävyys. Pian muurin murruttua nelivaljakko sai takaisin rautaristinsä ja Preussin kotkansa.


title: Platz des 18. März

text: Kylmän sodan aikana aukio sijaitsi Länsi-Berliinin puolella, mutta Brandenburgin portti jäi Itä-Berliinin puolelle. Tämän vuoksi aukio muodostui Berliinin muurin vastaisten mielenilmausten tärkeimmäksi paikaksi. Aukion ympäristöön muun muassa pystytettiin valkoisia puuristejä muurin luona ammuttujen pakoa yrittäneiden itäsaksalaisten muistoksi. Paikalla oli myös näköalakoroke, josta saattoi katsella muurin yli Itä-Berliiniin. Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan piti tällä paikalla vuonna 1987 kuuluisan ”Purkakaa tämä muuri!” -puheensa.


title: Brandenburgin portti

text:
Portti vaurioitui toisen maailmansodan pommituksissa. Sodan jälkeen toteutetussa Berliinin jaossa se jäi Itä-Berliinin puolelle, mutta aivan lähelle sen ja Länsi-Berliinin välistä rajaa. Vuosina 1956–1958 portti kunnostettiin Itä- ja Länsi-Berliinin yhteistyöhankkeena. Restauroinnin yhteydessä nelivaljakkoveistos palautettiin paikalleen, mutta Itä-Berliinin viranomaiset poistivat siitä rautaristin ja Preussin kuninkaallisen kotkan, joita pidettiin preussilaisen militarismin symboleina. Suositun legendan mukaan veistos olisi tuolloin asetettu tahallaan väärin päin niin, että se olisi katsonut Itä-Berliiniin ja kääntänyt selkänsä Länsi-Berliinille. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, vaan se käänsi selkänsä Potsdamista tulijoille.
Brandenburgin portti toimi Itä- ja Länsi-Berliinin välisenä rajanylitysasemana kunnes Berliinin muuri rakennettiin 1961. Tuolloin portti jäi Itä-Berliinin puolelle ja tarkkaan vartioidulle muurivyöhykkeelle, jolloin sen ympäriltä purettiin kaikki muut rakennukset. Muurista tehtiin kuitenkin portin kohdalla poikkeuksellisen matala ja leveä, jotta se näkyisi huonommin idän suunnasta otetuissa kuvissa. Berliinin muurin murtumisesta otetut kuuluisat valokuvat, joissa ihmisiä seisoo muurin päällä, on otettu juuri tältä kohdalta – muualla muurin päällä seisominen olisi ollut mahdotonta. Länsi-Berliinin puolella porttia käytettiin taustana erilaisille tilaisuuksille: esimerkiksi valtiovieraat vietiin usein puhumaan Straße des 17. Junin päähän, jolloin heidän taustallaan näkyi muurin yli Brandenburgin portti.


title: Brandenburgin portti

text: Brandenburgin portti rakennettiin Preussin kuninkaan Fredrik Vilhelm II:n hallituskauden aikana 1788–1791. Arkkitehtina oli Carl Gotthard Langhans. Kaikki Berliinin kaupunginportit uusittiin tuolloin kuninkaan määräyksestä edustavammiksi. Brandenburgin portista tehtiin kaikkein näyttävin, koska se oli kaupungin pääkadun, kuninkaanlinnaan johtaneen Unter den Lindenin päässä. Aikaisemmin paikalla oli ollut vain kaksi vaatimatonta vartiotupaa tullin keräämistä varten.


title: Brandenburgin portti

text: Berliinin kaupunginportit kävivät tarpeettomiksi 1800-luvulla, kun kaupunki kasvoi vanhojen rajojensa yli eikä saapuvilta matkustajilta enää kerätty tullia. Kaikki muut portit purettiin 1800-luvun lopulla, mutta Brandenburgin portti säästettiin komeutensa ja edustavuutensa vuoksi. Portista muodostui Saksan sotilaallista mahtia symboloiva riemukaari: Ranskan–Preussin sotaan lähteneet ja sieltä palanneet joukot marssivat juhlakulkueessa portin ali, ja sama toistettiin ensimmäisessä maailmansodassa. Myös kansallissosialistit käyttivät porttia seremonioidensa näyttämönä noustuaan valtaan 1933.


title: Brandenburgin portti

text: Vuonna 1806, viisitoista vuotta Brandenburgin portin valmistumisen jälkeen, Napoleonin johtamat ranskalaiset joukot valloittivat Preussin. Napoleon piti Berliinissä voitonparaatin ja marssi sotilaineen Brandenburgin portin ali kuninkaalliseen linnaan. Hänen käskystään portin nelivaljakkoveistos purettiin osiin ja lähetettiin kahdessatoista laatikossa Pariisiin, jossa se liitettiin Louvren kokoelmiin. Kun Napoleon oli seitsemän vuotta myöhemmin kukistunut, nelivaljakko tuotiin Louvresta takaisin alkuperäiselle paikalleen. Voiton kunniaksi veistokseen kuuluvaan seppeleeseen lisättiin rautaristi.


title: Brandenburgin portti

text:
Arkkitehti Langhans käytti Brandenburgin portin esikuvana antiikin Kreikan propylaioja. Uusklassista tyyliä edustava portti on rakennettu harmaanruskeasta hiekkakivestä. Se on 26 metriä korkea ja 65,5 metriä leveä.
Portin keskiosassa eli varsinaisessa porttiosassa on viisi aukkoa, jotka on erotettu toisistaan ohuilla seinämillä. Alun perin aukot tehtiin rautaportein suljettaviksi. Portit poistettiin, kun tullin kerääminen kaupungin rajoilla loppui; keskimmäisestä aukosta saivat vuoteen 1918 ja keisarikunnan kaatumiseen asti kulkea vain kuninkaallisen hovin jäsenet. Seinämien päissä on doorilaiset pylväät, jotka luovat kaukaa katsottuna sellaisen vaikutelman kuin koko portin muhkea kattorakennelma lepäisi niiden varassa. Kulkuaukkojen sisäseinät sekä kattorakennelma on koristeltu korkokuvin, jotka esittävät klassisia kreikkalaisia aiheita, kuten Herakleen urotöitä sekä kentaurien ja lapiittien taistelua. Portin huipulla on Johann Gottfried Schadowin 1794 veistämä patsas, Quadriga, jossa voiton jumalatar Victoria istuu neljän hevosen vetämässä vaunussa.


title: Carl Gotthard Langhans

text: Langhansin arkkitehtuuri sijoittuu täysbarokin ja uusklassismin välivaiheeseen, ja hän yhdisteli piirteitä eri tyyleistä. Omaa persoonallista tyyliä hänelle ei syntynyt. Charlottenburgin linnan puistossa sijaitseva näkötorni (1788–1790) sisältää vielä viittauksia barokkiin, mutta esimerkiksi Ateenan Akropoliin Propylaiaan viittaava Brandenburgin portti (1791) edustaa jo uusklassismia. Uusklassistinen oli myös hänen Berliinin Gendarmenmarktille suunnittelemansa saksalainen kansallisteatteri (1800–1802), jonka paikalla on nykyään Schinkelin suunnittelema uudempi rakennus. Brandenburgin portti kohosi Saksan kansallissymboliksi vasta Langhansin kuoleman jälkeen Napoleonin sotien seurauksena.


title: Fredrik Suuren ratsastajapatsas

text: Monumentaalisen veistoksen toteutti kuvanveistäjä Christian Daniel Rauch, ja se paljastettiin vuonna 1851. Rauch oli saanut toimeksiannon muistomerkin suunnittelusta jo vuonna 1839. Fredrik Suuren ratsastajapatsas huipentaa Brandenburgin portilta Berliinin kaupunkilinnalle kulkeneen paraatikadun. Se on Rauchin tunnetuin työ ja toimi 1800-luvulla monien muiden muistomerkkien esikuvana. Sen esikuvana voidaan pitää Andreas Schlüterin veistämää kuuluisaa Suuren vaaliruhtinaan ratsastajapatsasta.


title: Kasvimorfologia

text: Kasvimorfologia on kasvitieteen osa-alue, joka tutkii kasvien muotoa ja kasvin osien keskinäistä suhdetta. Kasvin osien keskinäisiin suhteisiin kuuluu esimerkiksi lehtiasento, joka voi olla vastakkainen, kierteinen, vuorottainen tai säteittäinen. Lisäksi lehdet voivat olla ruusukkeena kasvin tyvellä. Kasvin osien muotoihin kuuluvat esimerkiksi lehden suonien muoto, lehden tapa kiinnittyä varteen, lehden liuskaisuus, lehden laidan muoto ja kukan teriön muodot. Lehden suonet voivat olla kouramaisia, sulkamaisia tai silposuonisia. Lehti voi kiinnittyä varteen ruodilla tai ilman ruotia. Jos se kiinnittyy varteen ilman ruotia, kiinnittyminen voi olla johteinen tai sepivä. Lehden ruoditus vaikutaa liuskaisuuteen ja lehti voi olla pari- tai sormiliuskainen. Lehti voi olla myös ruodin molemmin puolin halkoinen, jakoinen tai osainen. Lehden reuna voi olla ehyt, nirhamainen, sahamainen tai hammasmainen. Lehti voi olla myös lehdykällinen tai siinä voi olla useita sormimaisia osia. Kukan teriö voi olla muodoltaan säteittäinen tai sen osat voivat olla vastakkain. Terälehdet voivat myös olla erillään tai ne voivat olla yhtenäisiä.


title: Kasvitiede

text: 1. Kasvimorfologia, eli muoto-oppi, tutkii lähinnä kasvien muotoa ja niiden eri osien keskinäisiä asentosuhteita. Tässä mielessä sen osa-alueesta käytetään myös nimityksiä kasviorganologia ja organografia. Toinen osa-alue on kasvianatomia, jonka kohteena on etupäässä mikroskooppisen pieni sisärakenne, kuten solukot (solukko-oppi eli histologia) tai yksittäiset solut ja niiden osat (soluoppi eli sytologia).


title: Kasviorganologia

text: Kasviorganologia on kasvitieteen osa-alueen kasvimorfologian osa-alue, joka tutkii kasvin ulkoista rakennetta, kuten hedelmien tai kukintojen muotoa. Esimerkiksi juuristoon voi muodostua mukuloita, kuten porkkanalla tai lantulla tai mukulamaisia versojuuria, kuten daalialla. Juuret voivat olla myös kiipimäjuuria, kuten köynnöskasvien juuret. Maavarret voivat olla esimerkiksi juurakoita tai sipuleita. Kasvin varren rakenne vaikuttaa koko kasvin muotoon esimerkiksi siten, että puuvartiset kasvit ovat varpuja, pensaita, tai puita. Kukat voivat olla kaksineuvoisia, jolloin sekä emit ja heteet ovat samassa kukassa, tai ne voivat olla yksineuvoisia, tai neuvottomia. Kuivat hedelmät voivat olla kotia, jotka aukeavat, tai ne voivat olla pähkylöitä tai lohkohedelmiä. Mehevät hedelmät puolestaan voivat olla marjoja tai luumarjoja.


title: Kasvianatomia

text: Kasvianatomia on kasvitieteen osa-alueen kasvimorfologian osa-alue, joka tutkii kasvin sisärakennetta, kuten solut, niiden osat ja solukot. Yksi kasvin solukkotyyppeistä on fotosynteesissä toimiva, eräänlaisena tukisolukkona toimiva sekä varastosolukkona toimiva perussolukko. Toinen solukkotyyppi on kasvin sisäosia suojaava pintasolukko. Kolmas solukkotyyppi on johtosolukko, joka muodostaa reitin, jota pitkin ravinteet ja vesi kulkevat juurista latvaan saakka. Pienemmässä mittakaavassa kasvin solut muodostavat joko tylppy-, tuki- tai vahvikesolukkoa. Käytännön kannalta perussolukot ovat esimerkiksi kasvusolukkoa ja yhteyttämissolukkoa. Pintasolukot muodostavat esimerkiksi ilma- ja vesirakoja. Tukisolukot muodostuvat esimerkiksi paksusoppisoluista tai puiden niinisyysoluista. Johtosolukot muodostuvat putkisoluista, siiviläputkista ja putkiloista.


title: Kasviekologia

text: Kasviekologia on tieteenala, joka tutkii kasvien ja niiden elinympäristön suhdetta. Kasviekologiaan kuuluu kolme osa-aluetta: fysiologinen kasviekologia, kasvipopulaatioiden ja yhteisöjen tutkimus ja ekosysteemiekologian näkökulmasta kasveja tutkiva kasviekologia. Kasvifysiologia tutkii kasvien fysiologisia ominaisuuksia ja kasvien selviytymistä erilaisista ympäristötekijöistä, kuten lämpötilan vaihteluista. Kasvipopulaatioita ja -yhteisöjä tutkittaessa tarkastellaan eri kasviyksilöiden suhteita ja lajien välisiä suhteita. Ekosysteemiekogian tasolla kasviekologiassa tutkitaan muun muassa ravinteiden ja energian kiertoa sekä ihmisen vaikutusta elinympäristöihin. Ihmisen haitallisia vaikutuksia elinympäristöihin vähennetään ennallistamistoimenpiteillä, joihin kuuluvat perinneympäristöjen hoito, kuten vanhojen niittyjen niittäminen.


title: Kasvimaantiede

text: Kasvimaantiede eli geobotaniikka on kasvitieteen ja maantieteen osa-alue, joka tutkii kasvien levinneisyyttä maapallolla. Kasvimaantiede jakaantuu "kasvistotutkimukseen" eli "floristiikkaan", joka tutkii tietyllä alueella esiintyviä kasvilajeja ja toisaalta tietyn kasvilajin, -suvun tai ylemmän taksonomisen ryhmän levinneisyyttä, sekä "kasvillisuustutkimukseen" eli "fytokenologiaan", joka puolestaan tutkii kasvillisuusalueiden sekä kasviyhdyskuntien levinneisyyttä maapallolla.


title: Kasvatussosiologia

text: Kasvatussosiologia on tutkimusala, jolla on yhteyksiä sekä sosiologiaan että kasvatustieteeseen. Kasvatussosiologiassa tutkitaan sekä mikro- että makrotasolla kasvatukseen liittyviä sosiaalisia suhteita ja sosiaalisia rakenteita, kuten luokkahuonedynamiikkaa tai koulutusjärjestelmien kehittymistä ja muuttumista. Kasvatussosiologiassa voidaan tutkia myös muun muassa työelämän täydennyskoulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja johtajuuskoulutuksen merkitystä ja tarpeellisuutta.


title: Paleobotaniikka

text: Paleobotaniikka on paleontologian eli paleobiologian haara, joka käsittelee kasvijäänteiden käsittelyä ja tunnistamista geologisesta yhteydestä. Se käsittelee myös näiden tietojen käyttämistä paleomaantieteellisessä tutkimuksessa sekä nykyisten ympäristöjen biologisessa ennallistamisessa sekä tutkii etenkin kasvien evoluutiota. Paleobotaniikkaan kuuluvat sekä maakasvien fossiilit että esihistorialliset meren fototroofiset kasvit, kuten yhteyttävät levät. Palynologia on paleobotaniikkaa lähellä oleva tutkimusala, joka keskittyy fossiloituneisiin itiöihin ja siitepölyyn.


title: Fytoterapia

text: Fytoterapia eli kasvilääkintä "(fyton = kasvi)" on sairauksien tai terveyden luonnonmukaista hoitoa lääkekasveilla tai niistä tehdyillä valmisteilla. Fytoterapiahoitoa voidaan käyttää itsenäisesti, mutta yleensä se yhdistetään tukihoitona muuhun hoitoon, esim. aromaterapiaan tai akupainantaan. Nykyään fytoterapiahoito keskittyy vahvasti kasveista saataviin suojaravintoaineisiin sekä kasvin vaikuteaineisiin. Yksi fytoterapian tärkeistä osista on, että siinä saadaan elimistön omat puolustusmekanismit toimimaan kasvien vaikuttavien aineiden ohella, jolloin pienempikin rohdosmäärä riittää. Fytoterapian historia yltää yli 5 000 vuoden taa, kun ensimmäiset yrttilääkinnälliset ohjeet kirjoitettiin. Fytoterapiaan liittyy pieni allergiariski.


title: Johdatus evoluutioon

text: Paleontologia tutkii fossiileja. Fossiiliaineisto on vakuuttavin näyttö evoluution tapahtumista ja sen avulla päästään evoluution jäljille usein pienimpiä yksityiskohtia myöten. Tiettynä ajanjaksona eläneiden eläinten ja kasvien jäännöksiä löytyy kivettyneinä hyvinkin vanhoissa geologisissa kerrostumissa. Varhaisempi kerros sisältää aina seuraavasta kerroksesta löytyvien fossiilien kantamuotoja. Tuoreimpien kerroksien sisältämät fossiilit ovat usein hyvin samannäköisiä kuin nykyisin elävät eläimet. Mitä kauemmaksi mennään, sitä enemmän fossiilit poikkeavat nykyisistä eläimistä. Darwin päätteli, että juuri tätä voitiin odottaa, jos varhaisimmista kerroksista löytyneet eläimet ja kasvit olivat asteittain kehittyneet myöhäisemmistä kerroksista löytyneiksi lajeiksi.


title: Rounders – ässä hihassa

text: Rounders – ässä hihassa on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut pokeriaiheinen elokuva. Elokuvan ohjasi John Dahl, pääosissa näyttelevät Matt Damon ja Edward Norton. Elokuva tuotti kohtalaisesti tuloja julkaisun jälkeen. Texas hold 'emin suosion kasvaessa elokuvasta on kehittynyt kulttihitti.


title: Kari Hyttinen (valokuvataiteilija)

text: Hyttisen valokuvatuotannolle on ominaista pyrkimys kokonaisuuksiin kuvasarjoja ja kollaasitekniikkaa käyttäen. Kuvia päällekäin vedostamalla hän on luonut sisäisiä näkyjä ja tulkinnut mielenliikkeitä. Hyttisen lähtökohtana ei  ole dokumentaarisuus, vaan tarinan kertominen ja tunteiden ja ajatuksien tavoittaminen. Niitä hän avaa paljolti henkilökuvauksen keinoin.   Hän on käyttänyt tuotannossaan toistuvasti näyttelijöitä ilmaisemaan erilaisia tunnetiloja.  Kuvantekijänä ja runoilijana Hyttinen aistii herkästi ajan hengen ja ympäristön muutokset. Hän ei ole halunnut tehdä kevyitä töitä vaan on pyrkinyt vakavaan ja katsojaa haastavaan sisältöön.  Kriittisyydellä Hyttinen ei kuitenkaan halua haavoittaa ketään.


title: Hiljaisuus (suomalainen elokuva)

text: Eletään talvea ja kevättä 1944. Rintamalinjan lähellä sijaitsee kaatuneitten evakuoimiskeskus, jonne kuolleet sotilaat suomalaisten toisessa maailmansodassa noudattaman tavan mukaan kerätään huollettaviksi kotiin lähettämistä varten. Eino (Joonas Saartamo) astuu palvelukseen yhdessä ystävänsä Antin (Lauri Tilkanen) kanssa yksikköön, jossa muutaman naisen ja miehen joukko suorittaa raskasta ja vaativaa tehtävää. Ensitapaamisessaan vainajia kotimultiin valmistelevien lottien kanssa miehet joutuvat silmätysten päähän ammutun suomalaissotilaan kansa ja järkyttävä näky saa Antin pyörtymään. Tottuneesti kuolleiden kanssa työskenteleviä lottia ovat Siiri (Joanna Haartti), Jaana (Terhi Suorlahti) ja naiskolmikon henkisenä johtajana kuppari-Miina (Sinikka Mokkila).


title: Kohtalo tekee siirron

text: Kriittisessä aikalaisarviossaan Leo Nordberg kirjoitti: ”virhe on mielestäni siinä, että elokuvasta on tietoisesti tai tiedottomasti tehty puhdaslinjaisen 'dekkarin' asemesta eräänlainen kvasipsykologinen draama”. Henkilöohjauksen puutteisiin puolestaan kiinnitti huomiota Jukka Martinkari ("Turun Sanomat"): ”[V]oimakkaaksi tarkoitetuista kohtauksistakin puuttui tarpeellinen sähköisyys ja tiiviys niitten jäädessä ikään kuin roikkumaan pelkkien kirjallisesti iskettyjen repliikkien varaan”. Helmi Nevan ("Satakunnan Kansa") mielestä huonointa elokuvassa oli vuoropuhelu: ”Neljä akateemisesti sivistynyttä miestä päästelee suustaan aivan uskomattoman yksinkertaista slangiletkauttelua, niin typeriä älynväläyksiä, että replikointi muodostaa filmiin oman erityisen farssinsa.” Kriittisten arvioiden ohella myönteisiäkin esitettiin, esimerkiksi Matti Peltonen ("Suomen Sosialidemokraatti") piti elokuvaa ”positiivisena tapauksena”.


title: Kultainen kynttilänjalka

text: Kuvaaja Esko Töyri saa kiitosta Kajsa Krookilta ("Hufvudstadsbladet"). Paula Talaskivi ("Helsingin Sanomat") esitti arviossaan toisaalta kiitosta, toisaalta kritiikkiä: ”Ohjaajan - - innostuksesta tehtäväänsä kaiketi johtuu, että elokuva onkin saanut tavallista enemmän hänen persoonallisia piirteitään, vikoineen ja ansioineen. - - Hillitympi sävy olisi ylimalkaan auttanut paljon, sillä sen avulla olisi varmasti myös vältytty monesta turhasta ja epämieluisasta karkeudesta.” Hyvin selvän kiitoksen antoi kuitenkin Olavi Vesterdahl ("Aamulehti"), jonka mielestä elokuvassa on demonista voimaa ja taiteellista kunnianhimoa, ja se tarkoitti uutta aluevaltausta suomalaiselle elokuvalle. Edvin Laineen näyttelijäsuoritus sai monelta kiitosta.


title: Maciste (elokuva)

text: Macisten uroteot ovat "Cabiriaan" verrattuna monimutkaisempia ja humoristisempia ja taitava kameratyöskentely tekee niistä myös jännittävämpiä. Esimerkkinä on mainittu pitkä kohtaus, jossa Maciste tyrmää vastustajansa, rakentaa hampaillaan tornin pöydistä, murtautuu katon läpi ja vapauttaa tytön siteistä ja tekee kaiken tämän kädet ja jalat sidottuina. Pohjimmiltaan sankari on kuitenkin sama rohkea ja hyväntahtoinen jättiläinen, joka kukistaa vastustajansa vain lihaksillaan turvautumatta aseisiin. Kiinnostava on myös alun elokuvateatterikohtaus, jossa "Cabiriasta" tulee ”elokuva elokuvan sisällä” ja Itala Film mainostaa häpeilemättömästi itseään.


title: Mitätön

text: Lyhytelokuvan on tuottanut Turun Ammattikorkeakoulun Taideakatemia yhteistyössä Yleisradion Yhteistyötuotantojen kanssa. Elokuvan on käsikirjoittanut Allonen ja TV-resistori -yhtyeen Yrjö Saarinen, joka on myös luonut teoksen musiikin ja äänimaailman. Elokuvan 1930-lukuiseen maailmankuvaan sijoittuva epookkilavastuksen suunnittelusta ja toteutuksesta vastasi muotoilija Antti Korhonen. Mitättömän valoryhmästä vastasi valaisija Panu Tyhtilä ja animaatioista animaattori Olli Laamanen.Mitätön on samaan aikaan sekä kielletystä rakkaudesta että mustanpuhuva onnesta syrjäytyneiden kärsimysnäytelmä, jonka juoni sijoittuu äärimmäisen diktatuurin rappeutuneeseen ympäristöön. Tarinan yhteiskunnassa tuotantoyksiköiksi alistuneiden kansalaisten tehokkuus on yksilön arvon yläpuolella. Eräänä päivänä tarinan päähenkilö, vanha ja erikoista soitinta rakentava Esteban von Nachban todetaan valtiolle mitättömäksi ja määrätään ilmoittautumaan hautausmaalle odottamaan toimenpiteitä. Alkaa hullunkurinen taisto yksilöllisen elämän ja rakkauden puolesta, vaan kuinkas sitten kävikään...


title: Keittiötarinoita

text:
Keittiötarinoita ("Salmer fra kjøkkenet") on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Bent Hamerin ohjaama ruotsalais-norjalainen elokuva.
Draamakomediassa Ruotsin "Kotitalouksien tutkimuslaitos" suuntaa perheenemäntien jälkeen huomionsa yksinasuviin miehiin. Niinpä joukko ruotsalaisia tutkijoita tulee matkailuvaunuineen ja laitteineen tutkimusmatkalle Norjan poikamiestalouksiin. Jokainen tutkija saa oman tutkimuskohteen, jonka keittiössä heidän on määrä istua hiljaa ja dokumentoida tapahtumia ja yöt nukkua matkailuvaunussa. Vaikka kaikki yhteydenpito tutkijan ja tutkittavan välillä on kiellettyä, Isakin ja tutkija Folken välillä syttyy kuitenkin ystävyys.


title: Hetkiä yössä

text: Elokuva esitettiin Jyväskylän kulttuuripäivillä, ja sen jälkeisessä arviossaan nimimerkki h. ("Keskisuomalainen") totesi, että se ”poikkeaa rakenteellisesti täysin ns. story-elokuvista, sillä se liikkuu impulssien, assosiaatioiden ja symboolien varassa”. Arvostavasti elokuvaan suhtautui Lassi Nummi ("Uusi Kuvalehti"), joka painotti sitä, että elokuva on ”vakavasti otettava taiteellinen yritys, jonka kömpelyydet [- -] eivät saa estää meitä näkemästä sen ansioita”. Juhani Lindström ("Helsingin Sanomat") huomauttaa, että onneksi Kristus-hahmo-aiheet kuuluvat elokuvan historiaan. Moitteiden jälkeen hän antaa Ruutsalolle kiitosta kuvaustyöstä ja toteaa, että tämä käyttää Helsinkiä tehokkaasti hyväkseen, mutta huomauttaa vielä, että ”Ruutsalon Helsinki muistuttaa epäilyttävästi Pariisia”. Valma Kivitie ("Elokuva-Aitta") ei nähnyt kuvauksessa ansioita, eikä Tähtelää lukuun ottamatta myöskään näyttelijätyössä.


title: Kätilö (elokuva)

text: Etelä-Suomen Sanomien Jarmo Valkolan mielestä Jokinen tarjoaa persoonallisen ja tarkasti jäsennellyn vision Lapin sodasta: ”Se on paitsi Kososen tulkitseman naisen visio myös historiallisesti orientoitunut elokuva, jossa saksalaisten läsnäolo jättää moninaiset jälkensä suomalaiseen todellisuuteen.” Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä Pertti Avola pitää "Kätilöä" ”monin tavoin epäonnistuneena” elokuvana, joka sortuu hollywoodmaiseen pintakiiltoon ja juonen sekavuuteen. Elokuvaa kannattelevat hänen mukaansa Krista Kososen sekä Tommi Korpelan, Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Leea Klemolan roolityöt. Länsi-Savon Tuukka Vartiaisen mielestä "Kätilö" on tukehtua emotionaaliseen pauhuun, musiikkiin ja komeisiin kuviin, mutta Helenan ja Johanneksen suhde jää tunnetasolla etäiseksi.


title: Suuriruhtinas

text: Suuriruhtinas oli alkuaan Kiovan Venäjällä Kiovassa asuvan ruhtinaan arvonimi. Hänen katsottiin olevan Rurikin suvun päämies. Suvun sittemmin haarautuessa eri sukuhaarojen päämiehiä kutsuttiin suuriruhtinaiksi. Tätä arvoa käyttivät muun muassa Moskovan ja Vladimirin suuriruhtinaat. Iivana I Kalitan aikana 1328 Moskovan ruhtinasta alettiin kutsua "koko Venäjän suuriruhtinaaksi". Nimitys pysyi käytössä senkin jälkeen, kun hallitsijaa alettiin 1547 kutsua tsaariksi.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Maantieteellisenä käsitteenä, ilman mitään hallinnollista merkitystä, "Suomen suuriruhtinaanmaa" mainittiin ensimmäisen kerran Ruotsin valtakaudella vuonna 1518, jolloin Johannes Magnus käytti nimitystä. Seuraava tiedossa oleva viittaus tähän käsitteeseen on päivämäärältä 3. elokuuta 1577, jolloin Ruotsin kuningas Juhana III käytti arvonimeä ”Suomen suuriruhtinas”. Käkisalmen vuonna 1580 tapahtuneen valloituksen jälkeen Juhana III ryhtyi käyttämään "Suomen ja Karjalan suuriruhtinaan" arvonimeä (säilynyt lähde 11. heinäkuuta 1581). Tämän jälkeen Suomen suuriruhtinaan arvonimi sisältyi useimpien Ruotsin kuninkaiden muodolliseen arvonimistöön aina Ruotsin vallan ajan loppuun asti. Valtiollista merkitystä arvonimellä tai Suomen suuriruhtinaskunnan käsitteellä ei ollut, koska nimellisellä suuriruhtinaskunnalla ei ollut mitään omaa hallintoa tai lainsäädäntöä. Käsitteitä käytettiinkin vain harvoin ja enimmäkseen hyvin muodollisissa ja seremoniallisissa yhteyksissä. Pariin otteeseen Suomen suuriruhtinaan arvonimi oli myönnetty kuninkaan alaikäiselle pojalle, mutta tällöinkin oli kyse täysin muodollisesta tittelistä, johon ei liittynyt Suomeen kohdistuvaa valtaa tai tehtäviä.


title: Suomen suuriruhtinas

text: Ensimmäisen kerran nimitystä käytti tilapäisesti ruotsalainen humanisti Johannes Magnus "(Magnus ducatus Finlandiae"). Juhana III eli Juhana-herttua otti voittoja juhliakseen itselleen 1581 arvonimen 'Suomen suuriruhtinas' ("Storfurste till Finland"). Suomen valtiolliselle asemalle nimityksellä ei ollut Ruotsin vallan aikana merkitystä ja joskus sillä tarkoitettiin koko Suomea tai jotain pienempää aluetta siitä. Suomen valtiollinen asema vakiintui 1809, kun Suomen alue siirtyi Venäjän vallan alaisuuteen ja viitattiin autonomiseen suuriruhtinaskuntaan. Käytännössä Suomen suuriruhtinaskunnan suuriruhtinas oli aina Venäjän keisari.


title: Venäjän historia

text: 1300-luvulta alkaen Moskovan suuriruhtinaat pyrkivät yhdistämään Venäjän maat alaisuuteensa. Tässä menestynein oli Iivana III Suuri (1462–1505), joka laski modernin Venäjän perustukset. Hän kaksinkertaisti Moskovan alueet liittämällä suurimman osan silloista Pohjois-Venäjää mukaan lukien Novgorodin Moskovaan ja myöhemmin kolminkertaisti ne lännestä hankituilla alueilla. Hän kehitti hallintoa itsevaltaisuuden suuntaan typistäen aatelisten ja paikallisruhtinaiden vallan. Iivana irtisanoutui Kultaisen ordan vero-orjuudesta ja avasi tien sen lopulliselle kukistamiselle. Iivana nai kukistuneen Bysantin viimeisen keisarin tyttären ja ajatus Venäjästä kolmantena Roomana alkoi kehittyä. Sitä levitti etenkin munkki Filofei Pihkovalainen kirjeissään Iivanan seuraajalle Vasili III:lle.


title: Suuriruhtinas

text: Venäjän hallitsijoita kutsuttiin myös Volynian ja Podolian suuriruhtinaiksi sekä Suomen suuriruhtinaiksi vuosina 1809–1917. Myös muita Venäjän hallitsijasukuun kuuluvia kutsuttiin suuriruhtinaiksi tai suuriruhtinattariksi. Vuonna 1886 annetun asetuksen mukaan tätä arvoa saivat käyttää vain keisarin lapset, veljet, sisaret ja miehen puolelta sukua olevat lapsenlapset. Muita keisarihuoneen jäseniä kutsuttiin ruhtinaiksi.


title: Suomen muinaiset kuninkaat

text: Muinaispitäjiä laajemmista ja tiiviisti järjestäytyneemmistä hallintokokonaisuuksista Suomessa ei toistaiseksi ole arkeologista eikä historiallista todistusaineistoa. Arkeologisten löytöjen perusteella Suomen alueella ei rautakaudella ilmeisesti ole ollut kuningaskuntiin rinnastettavaa voimakasta poliittista organisoitumista, mutta joillakin päälliköillä on voinut olla hetkittäin valtaa laajalla alueella. On todennäköistä, että nykyisen Suomen alueella rautakautinen väestö kutsui valittuja päälliköitään, asemansa perineitä mahtimiehiä tai muista syistä arvostettuja henkilöitä kuninkaiksi. Jouko Vahtola on katsonut, että mikäli nykyisen Suomen alueella oli kuninkaiksi kutsuttuja johtomiehiä, he olivat ilmeisesti paikallisyhteisöjen sukujohtajia, verotus- tai sotaretkien päälliköitä tai yhteisten hankkeiden johtajia.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Euroopan kehityksen seurauksena ja Nikolai I:n oman ajattelun pohjalta Suomen suuriruhtinaskunnan asemaa ja tilannetta leimasi ns. suojamuuripolitiikka. Keisarin auktoriteetti sekä poliittinen ja sotilaallinenkin kontrolli olivat vahvoja (muun muassa tiukka sensuuri). Maan taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys oli hidasta. Kenraalikuvernööri Menšikovin suomalaisille antaman ohjeen mukaan suuriruhtinaskunnasta ei saanut kuulua mitään, niin hyvässä kuin pahassa. Valtiopäiviä ei kutsuttu koolle, vaan maassa vallitsi ”valtioyö”, jonka syylliseksi tosin on pyritty osoittamaan vain keisari itse. Toisaalta on myös arvioitu, että hyvän aseman suoraan keisarin alaisuudessa saanut suomalainen virkamiehistö ei erityisesti valtiopäiviä edes kaivannutkaan. Myös ajan luterilainen kirkko tuki keisarin valtaa voimakkaasti. Se tuomitsi vallankumoukselliset toimet Euroopassa ja emämaassa sekä ylisti keisarin aseitten menestystä niiden torjunnassa. Keisari Nikolai I pyrki kaikin keinoin estämään eurooppalaisten kapinaliikkeiden hengen ja ajatusten leviämisen Venäjälle ja Suomen suuriruhtinaskuntaan. Erityisen huomion kohteena oli yliopistonuoriso ja yliopistolaitokset. Osittain tästä syystä Kuninkaallinen Turun Akatemia siirrettiin Helsinkiin, jonne perustettiin "Keisarillinen Aleksanterin-yliopisto Suomessa" vuonna 1828. Suomen suuriruhtinaskunnassa keisarin kontrolli joko toimi hyvin tai suomalaiset olivat lojaaleja (tai välinpitämättömiä) Pietarin keskusvallan suhteen; maa oli keisarikunnan yksi rauhallisimmista kolkista. Nikolai I myönsi tämän todetessaan levottomuuksien aikana: ”Jättäkää suomalaiset rauhaan, se on provinssi, joka ei ole aiheuttanut minulle minuutinkaan huolta”. Nikolain valtavuosia 1848–1852 on historiankirjoituksessa kutsuttu hiljaisuuden ajaksi tai imperiumin vastaiskuksi, joka päättyi lopulta koko Venäjää vavisuttaneeseen kriisiin Mustanmeren suunnassa.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Taloudelliset, yhteiskunnalliset ja poliittiset muutokset Suomen suuriruhtinaskunnassa olivat sidoksissa muutoksiin emämaa Venäjällä ja muualla Euroopassa. Suuriruhtinaskunnan historia jakautuu kolmeen eri vaiheeseen. Aluksi oli vuosien 1809–1855 hitaan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kausi. Toista vaihetta luonnehti vuosien 1856–1916 voimakas teollinen ja taloudellinen kasvu sekä sivistyksellinen, poliittinen ja kulttuurinen edistyminen, sekä itsehallinnon laajentuminen (vuoteen 1889 asti). Kolmantena olivat vuosien 1889–1916 venäläistämispolitiikan kaudet. Suomen suuriruhtinaskunta lakkasi ja Suomen yhteys Venäjään katkesi Suomen itsenäistyessä vuonna 1917 ensimmäisen maailmansodan Venäjällä aiheuttaman valtiollisen hajoamisen yhteydessä.


title: Dol Amroth

text: Tolkien luonnosteli Dol Amrothin ja sen suuriruhtinaiden alkuperästä kaksi toisistaan olennaisesti eroavaa versiota. Toisen mukaan suuriruhtinaat polveutuvat Belfalasissa asuneesta korkea-arvoisesta suvusta, joka oli saapunut Númenorista jo ennen sen häviötä. Kuningas Elendil, jolle he olivat sukua, antoi heille suuriruhtinaan arvonimen jo Toisen ajan lopulla ennen Viimeisen liiton sotaa. Toinen, yksityiskohtaisempi versio ajoittaa suuriruhtinaskunnan perustamisen vasta Kolmannen ajan 2000-luvun alkuun. Tällöin syntyi Belfalasissa asuneen Imrazôr Númenorilaisen ja salohaltia Mithrellasin liitosta poika Galador, josta tuli Dol Amrothin ensimmäinen suuriruhtinas ja josta kaikki myöhemmät suuriruhtinaat polveutuivat suoraan alenevassa polvessa.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III (10. maaliskuuta 1845 Pietari – 1. marraskuuta 1894 Jalta) oli Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas vuosina 1881–1894. Keisarina hänet muistetaan etenkin pahamaineisen "ohranan" perustajana. Suomen suuriruhtinaana hänet on perinteisesti nähty historiankirjoituksessa joko sortokausien alullepanijana tai merkityksettömänä ”välivaiheen” hallitsijana; myöhemmin häntä on kuitenkin kuvattu hyvänä hallitsijana ja ”maan isänä”. Hän arvosti suomalaisten lojaaliutta ja Suomen perustuslaillista asemaa ja oli itse asiassa isänsä tavoin Suomelle melko myötämielinen suuriruhtinas. Aleksanteri III oli rauhanomainen hallitsija: Venäjä ei ollut hänen valtakaudellaan osallisena yhdessäkään sodassa.


title: Tasavälinen kartioprojektio

text: Tasavälinen kartioprojektio on vanhalta ajalta saakka tunnettu karttaprojektio. Siinä maapallon pinta ajatellaan kuvatuksi pallonpintaa sivuavalle tai leikkaavalle kartiolle, jonka akseli yhtyy Maan akseliin. Leveyspiirit näkyvät kartassa samankeskisinä ympyränkaarina, pituuspiirit suorina, jotka leikkaavat toisensa samassa pisteessä kartan ulkopuolella. Etäisyydet pituuspiirejä pitkin kuvautuvat oikeassa suhteessa, samoin etäisyydet pitkin yhtä tai tavallisimmin kahta leveyspiiriä, jotka kartassa kulloinkin on valittu "standardileveyspiireiksi" ja joiden kohdalla kartion ajatellaan leikkaavan maapallon pinnan. Projektio ei kokonaisuudessaan ole oikeakulmainen eikä oikeapintainen, mutta standardileveyspiirien kohdalla sekä kulmat että pienten alueiden pinta-alojen suhteet kuvautuvat oikein. Jos kartassa näkyvä alue ulottuu navalle saakka, ei napa yleensä näy pisteenä vaan sekin pienenä ympyränkaarena.


title: Leveyspiiri

text: Leveysastetta (φ) mitataan astein (°) kulmamittana päiväntasaajan 0°:sta (matalat leveysasteet) napojen 90°:seen (korkeat leveysasteet). Leveyspiirin sijainnilla on absoluuttinen arvo, mutta leveysaste on arvojen vaihteluväli. Leveysaste (°) voidaan jakaa 60 minuuttiin (′) ja edelleen 60 sekuntiin (″). Nämä minuutit ja sekunnit ilmoitetaan maapallon navan puolelta, eli esim. leveyspiiri 23° 26′ 22″ S on kauempana päiväntasaajalta kuin leveyspiiri 23° 00′ 00″ S.


title: Sisäinen standardi

text: Sisäinen standardi tarkoittaa analyyttisessä kemiassa ainetta, jota lisätään analyysin yhteydessä sama määrä kaikkiin näytteisiin ja standardiliuoksiin. Sisäistä standardia käytetään erityisesti kromatografisissa ja spektrometrisissä analyyseissä. Tuntemattoman näytteen pitoisuus määritetään vertaamalla sisäisen standardin vastetta näytteen vasteeseen esimerkiksi kromatografiassa kromatogrammissa standardin ja analyytin aiheuttamien piikkien pinta-alaa vertaamalla. Sisäistä standardia käyttämällä voidaan menetelmän satunnaisista ja systemaattisista virheistä, esimerkiksi näytteen käsittelyn virheet, matriisihäiriöt tai laitehäiriöt, aiheuttama vääristymä korjata, koska virheet vaikuttavat samalla tavoin sekä sisäiseen standardiin että tutkittavaan analyyttiin. Käyttämällä sisäistä standardia myös rinnakkaisten näytteiden keskihajontaa voidaan pienentää.


title: Koordinaattijärjestelmä

text: Maantieteelliset koordinaatit ilmaistaan leveys- ja pituusasteina, jotka ovat kulmia. Leveys- ja pituuspiirit yhdessä muodostavat "asteverkon". Pituusaste on sijaintipaikan ja "nollameridiaanin" eli Greenwichin meridiaanin välinen kulmaero. Leveysaste puolestaan ilmaisee pisteen etäisyyden päiväntasaajalta. Leveysasteella tarkoitetaan pisteen kautta kulkevan ellipsoidipinnan normaalin ja päiväntasaajan määrittelemän tason välistä kulmaa. Tämä "geodeettinen" leveysaste poikkeaa "geosentrisestä" leveysasteesta suurimmillaan noin 11 kaariminuuttia.


title: Pohjoinen napapiiri

text:
Lyhyellä aikavälillä napapiirin sijaintia voidaan pitää suunnilleen vakiona, vaikka vuosittainen liike on keskimäärin 14 metriä. Tämä liike, joka tarkoittaa maan akselin kaltevuuden muutosta, on monimutkaisten sekä lyhyt- että pitkäaikaisten tähtitieteeseen ja maan rakenteeseen liittyvien vetovoimien yhteisvaikutusta. Maapallon akselikallistuman vaihdellessa siirtyvät myös napapiirit ja kääntöpiirit sen mukaisesti.
Vaihtelun pitkäaikainen pääsykli aiheuttaa napapiirin vaihtelun leveyspiirien 65,5° ja 67,9° välillä 41 000 vuoden aikana. Tämän syklin vaikutuksesta napapiiri liikkuu nykyisin kohti pohjoista. Maan pyörimisakseliin vaikuttaa myös lyhytaikaisempia vaihteluita, kuten auringon ja kuun vetovoimista johtuva nutaatio, jonka pääsykli on 18,7 vuoden pituinen ja amplitudi 9 kaarisekunnin luokkaa, joka vastaa vajaata 300 metriä eteläpohjoissuunnassa. Lisäksi on muita muun muassa planeettojen prekessioliikkeistä kumpuavia häiriöitä, joiden aikaskaala vaihtelee ja päiväsiirtymissä vaikutus on metrin suuruusluokassa suuntaan tai toiseen. Maapallon oma prekessio, pyörimisakselin 25 725 vuoden jaksossa tapahtuva huojunta ei vaikuta napapiirin sijaintiin.


title: Tasavälinen lieriöprojektio

text: Tasavälinen lieriöprojektio ( on lieriöprojektioiden ryhmään kuuluva yksinkertainen karttaprojektio, jossa mittakaava pohjois-etelä-suunnassa on vakio. Sitä vastoin mittakaava itä-länsi-suunnassa riippuu leveysasteesta, kuten muissakin normaaliasentoisissa lieriöprojektioissa, ja vain kahdella leveysasteella, yhtä etäällä päiväntasaajan kummallakin puolen, mittakaava on kaikkiin suuntiin sama. Näitä leveyspiirejä sanotaan projektion perusleveyspiireiksi. Tasavälisen lieriöprojektion sitä erikoistapauksta, jossa perusleveyspiirinä on päiväntasaaja, sanotaan "neliökartaksi" ()


title: Planisfääri

text: Jos planisfääriä käytetään muulla leveyspiirillä kuin mille se on tarkoitettu, joko taivaalla näkyy joitakin tähtiä, joita planisfäärissä ei ole, tai planisfäärissä näkyy tähtiä, jotka eivät havaintopaikkakunnalta katsottuna ole taivaalla näkyvissä. Todellisuudessa horisontin yläpuolella olevatkaan, mutta sen läheisyydessä olevat tähdet eivät kuitenkaan usein näy, koska kukkulat, puut tai rakennukset peittävät ne näkyvistä ja silloinkin, kun tällaisia näköesteitä ei ole, niistä tullut valo joutuu kulkemaan ilmakehässä pidemmän matkan ennen saapumistaan katsojan silmään. Alle 5° horisontin yläpuolella olevat tähdet näkyvätkin yleensä vain kaikkein edullisimmissa olosuhteissa. Tämän vuoksi planisfääriä voi varsin hyvin käyttää vielä noin 5 leveyspiiriä pohjoisempana tai etelämpänäkin kuin mille se on tarkoitettu. Esimerkiksi 60. pohjoiselle leveyspiirille laadittua planisfääriä voi käyttää 55. ja 65. pohjoisen leveyspiirin välisellä alueella.


title: HIPERLAN

text: European Telecommunications Standards Institute (ETSI) aloitti WLAN-standardinsa kehittämisen vuonna 1991. Ensimmäinen hiperlan-standardi tuli julkaisukuntoon vuonna 1998. Hiperlan/1-standardi määrittelee ainoastaan radiotaajuustekniikalla toimivat verkot. Standardin määrittelemä yhteyden taajuus on 5 GHz ja verkkoyhteyksien nopeudeksi määritetään 23,5 Mbps. Hiperlan/1 käyttää tiedonsiirtoon viittä kanavaa, jotka sijoittuvat välille 5,15-5,35 GHz. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kolme kanavista on yhteyden muodostamiseen kaikille mahdollisia ja kahden kanavan käytön määrittävät kunkin valtion radiotaajuuksista vastaavat tahot. Hiperlan/1-standardi määrittelee OSI-mallin fyysisen kerroksen ja MAC-kerroksen, kuten IEEE:n 802.11-standardit. MAC-kerroksen tehtävä on määrittää protokolla, turvallisuus sekä huolehtia datan siirtämisestä ylempien OSI-kerroksien käyttöön.


title: Pituuspiiri

text: Tähtitieteessä taivaanpallolle voidaan määritellä koordinaatistot leveys- ja pituuspiireineen useillakin eri tavoilla. Yleisimmin on käytössä Maan päiväntasaajan tasoon perustuva ekvatoriaalinen koordinaatisto. Sen mukaisesta longitudista käytetään termiä rektaskensio. Se ilmoitetaan yleensä aikayksikköinä, tunteina, minuutteina ja sekunteina, ja nollakohtana käytetään kevättasauspistettä, toisin sanoen sitä kohtaa taivaanpallolla, jossa Aurinko on kevätpäiväntasauksena. Aikayksiköt ilmaisevat, kuinka paljon myöhemmin kyseinen pituuspiiri on suoraan etelässä kuin kevättasauspiste.


title: Pituuspiiri

text: Tähtitieteellisesti paikan pituuspiiri voidaan laskea paikan leveyspiirin, jonkin tunnetun taivaankappaleen deklinaation ja taivaankappaleen korkeuden avulla. Laskutoimitus tapahtuu pallotrigonometrisesti pallokosiniväittämää käyttäen. Oikean pituuspiirin saamisen edellytyksenä on kronometrin näyttämä GMT:n mukainen aika. Lasketun pituuspiirin ja todellisen pituuspiirin ero on sama kuin kronometriajan korjaus. Entisinä aikoina kun aikamerkkien saaminen ei ollut mahdollista pitkien etäisyyksien vuoksi, oli mahdollista saada selville kronometrin virhenäyttö matkan varrella olevan tunnetun maamerkin mukaan. Tuntikulmalaskussa oli tässä tapauksessa oltava huolellinen. Auringon, kuun ja planeettojen deklinaatiot ja laskutoimituksessa käytettävät logaritmit oli interpoloitava. Kiintotähdillä on lähestulkoon muuttumaton deklinaatio. Kiintotähtien deklinaatioihin kuitenkin vaikuttaa maapallon akselin huojunta ja ns. nutaatio, vapina.


title: Sanoitus

text: Sanoitus on lyriikkaa, joka on tarkoitettu pääsääntöisesti kuultavaksi ja solistin laulettavaksi. Heikki Salon kirjoittaman laululyriikan käsikirjan "Kahlekuningaslaji" mukaan laululyriikka on oma kirjoittamisen lajinsa. Edu Kettunen on sanonut, ettei laulun sanoituksen tarvitse toimia pelkkänä tekstinä, vaan ainoastaan laulettuna ja Samuli Koivulahden mukaan jokaisessa laululyriikan genressä ja alalajissa on oma estetiikkansa ja eroaa pohjimmiltaan muusta mitallisesta runoudesta lähinnä fonetiikan ja melodiasidonnaisuutensa osalta.


title: Reino Helismaa

text: Helismaan mukaan sanoituksissa piti olla mukana ajatuksen lisäksi myös tekniikkaa, mutta hän tinki itse ennemmin tekniikasta kuin ajatuksesta. Lisäksi hänen mielestään nimi on kappaleessa ”melkein A ja O”, sillä yleisö katsoo ensin levyn nimeä. Helismaa katsoi, että kappaleen melodian laadun oli oltava selvillä sanoitusta tehdessä. Muuten ei synny kunnon tekstiä. Teksti oli kuitenkin kirjoitettava ennen sävelmää. Helismaan teksteissä on runsaasti loppusointuja. Hänen suosikkiaiheitaan olivat muun muassa Lappi, Villi länsi ja tukkilaistarinat. Peter von Baghin mukaan Helismaan parhaat tekstit ovat tasoa, jolle suomalaisessa runoudessa ovat yltäneet vain Eino Leino ja Lauri Viita.


title: Kaikkee pitää olla

text: Kaikkee pitää olla on rap-artisti Petri Nygårdin neljäs, 2. joulukuuta 2009 julkaistu, studioalbumi. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 29 ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa.Nygårdin 7. lokakuuta 2009 julkaistusta singlestä "Sanon suoraan" julkaistiin samalla musiikkivideo. Musiikkivideo sai kohua, siinä esiintyvistä aikuisviihdevalokuvista, joihin oli lisätty eri julkisuuden henkilöiden päitä. Kuvissa esiintyvät muun muassa Matti Vanhanen, Jutta Urpilainen, Jenni Vartiainen, Mariko ja Suomen Big Brotherin 4. tuotantokaudella esiintynyt kilpailija Henna Kalinainen. Musiikkivideo julkaistiin Nygårdin omalla YouTube-kanavalla, mutta sivusto poisti kyseisen videon sisällön vuoksi. Nygård julkaisi myöhemmin kanavalla videosta sensuroidun version. Alkuperäinen musiikkivideo on näkyvillä muun muassa Nygårdin kotisivuilla. Suomen Big Brotherin 4. tuotantokaudella kilpailleet Henna Kalinainen ja Antti Kurhinen närkästyivät musiikkivideon sisällöstä ja tekivät valituksen siitä artistille. Myöhemmin Kalinainen teki musiikkivideon sisällöstä rikosilmoituksen.


title: Fraasi

text: Sanonnat muuttavat ajan saatossa helposti merkitystään, jolloin alkuperäinen merkitys jää unohduksiin. Esimerkkinä tästä suomalainen sanonta: ”"Jäi kuin nalli kalliolle"”. Sanonta saattaa luoda mielikuvan räjäytyksestä, josta ilmaan singonnut nalli jää ainoastaan jäljelle. Alkuperäinen sanonta on kuitenkin viitannut mahdollisesti koiran murteelliseen nimitykseen "nalli"; koira on jäänyt ”rannalle ruikuttamaan”, kun merimies- tai kalastajaisäntä on lähtenyt merelle. Toisen selityksen mukaan sanonta olisi alkujaan kuulunut ”"Jäi kuin alli kalliolle"”, mikä viittaisi siihen, että syksyisin allit usein jäävät Suomen rantakallioille vielä joksikin ajaksi sen jälkeen, kun useat muut muuttolinnut ovat muuttaneet etelään, mutta sanonta olisi myöhemmin kuultu tai tulkittu väärin.


title: Neljä Ruusua

text: Ilkka Alangon sanoitukset käsittelevät usein ”arkisia ihmiskohtaloita ja maailman menoa”, joita hän ammentaa muun muassa omasta elämästään. Alanko on ottanut vaikutteita muun muassa Martti Syrjän ja Mikko Saarelan teksteistä. Alanko on myös luonnehtinut osaa sanoituksistaan ”tietoisesti naiiveiksi”. Hänen tekstejään on kuvailtu myös ”itseironisiksi”; niissä ”keski-ikäinen kertojaminä haaveilee nuoruuden hurjista rock-vuosista”. Alanko toimi yhtyeen pääsäveltäjänä kolmella ensimmäisellä albumilla, mutta "Hyvää yötä Bangkok" -levyllä kitaristi Kode Koistinen ryhtyi ottamaan suurempaa sävellysvastuuta. Alanko on kuvaillut Koistisen sävellyksiä ”tummasävyisiksi” ja ”melankolisiksi”. Nykyään Koistinen säveltää valtaosan Neljän Ruusun kappaleista, ja hänellä on myös viimeinen sananvalta niiden sovituksista.


title: Juice Leskinen

text: Leskisen sanoituksia tutkinut Lasse Halme on todennut, että niiden ihmiskuva on varsin ristiriitainen: niissä korostuu toisaalta vapaus ja elinvoimaisuus, toisaalta syvä ahdistus ja irrallisuus. Edellistä näkemystä edustaa esimerkiksi ”Ei elämästä selviä hengissä”, jälkimmäistä ”Myrkytyksen oireet”. Hyvin monien laulujen aiheena on rakkaus, seksuaalisuus ja parisuhde. Ne voivat näyttäytyä positiivisina, elämää kannattelevina voimina (esimerkiksi ”Kaksoiselämää”), mutta toisaalta niihin liittyy myös ristiriitoja, ongelmia ja ahdistusta (”Yhdessä itkien”). ”Syksyn sävelessä” on voimakas jännite myönteisen rakkauden ja surullisen menetyksen välillä. Yhteiskuntaan ja sen vallanpitäjiin Leskinen suhtautuu johdonmukaisen kielteisesti, esimerkiksi kappaleissa ”Ajan henki” ja ”Ollaan ihmisiksi”.


title: The Skull

text: Musiikillisesti albumi jatkaa Judas Priestin ja Black Sabbathin perinteiden mukaista raskasta linjaa. "The Skull" on yhtyeen painostavin, synkin ja masentavin albumi. Sanoituksissa kuitenkin heijastui toivon kipinä kristillisestä näkökulmasta, näennäisestä lohduttomuudesta huolimatta. Sanoittaja Eric Wagner on kertonut eräässä haastattelussa, että tuolloiset raamatulliset sanoitukset olivat paras tapa ilmaista yhtyeen tuntemuksia, ilman mitään evankeliointitarkoitusta. Ennen kaikkea sanat kuvastavat yhtyeen tuolloista huonoa henkilökohtaista olotilaa. Myöhemmin sanoitukset muuttuivat henkilökohtaisemmiksi, raamatullisten teemojen jääden taka-alalle. "The Skull" jäi edeltäjänsä varjoon, vaikka monet pitävät sitä yhtenä 1980-luvun merkittävimmistä doom metal -albumeista.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Suomessa suosittuja muistotilaisuuden kappaleita ovat esimerkiksi ”Rakastan sinua elämä”, ”Ystävän laulu” ja ”Elämälle kiitos”. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.


title: Lastenlaulu

text: Sanoituksiltaan lastenlaulut kertovat yleensä lapsia kiinnostavista aiheista. Aiheena voivat olla muun muassa satuhahmot (esimerkiksi ”Rölli” ja ”Mikki Hiiri merihädässä”), mielikuvitukselliset, vauhdikkaat ja jännittävät tapahtumat (esimerkiksi ”Pikkuoravien kuuraketti” ja ”Kuinka saisin rikki kookospähkinän”) sekä valistavat ja opettavaiset tarinat (esimerkiksi ”Popsi, popsi porkkanaa”, ”Lasten liikennelaulu” ja ”Jänöjussin mäenlasku”). Aihepiirin lisäksi lastenlaulujen sanoituksille on yleensä ominaista selkeä ja täsmällinen kieli, tarkka määrämuotoinen riimitys ja runsas loppusointujen käyttö.


title: Hanzel und Gretyl

text: Saksankielisiä sanoituksia oli hyvin vähän kahdella ensimmäisellä albumilla (erityisesti "Transmissions from Uranusilla", jossa lähes kaikki sanoitukset ovat englantia), kun taas heidän kolmella myöhemmällä levyllään lähes kaikki sanoitukset ovat saksaa. Levyjen kansallissosialismiin viittaavat sanoitukset, kuten kappaleissa "SS Deathstar Supergalactik" ja "Third Reich From the Sun" ovat synnyttäneet närää. Monet fanit väittävät, että sanoitusten käyttö toisen maailmansodan aikakauden germaanisella kuvakielellä on tarkoitettu ironiseksi parodiaksi, mutta silti useat skinheadit käyvät heidän konserteissaan. Kysyttäessä asiaa Hanzel und Gretyliltä, he ovat yleensä vastanneet "Keep it Über, Mein Mench!"


title: Miloš Forman

text: Miloš Forman, aik. Jan Tomáš Forman (18. helmikuuta 1932 Čáslav, Tšekkoslovakia – 13. huhtikuuta 2018 Danbury, Connecticut, Yhdysvallat) oli tšekkiläinen Yhdysvaltoihin emigroitunut elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Forman kuului merkittävimpiin ja menestyneimpiin tšekkoslovakialaisen elokuvan uuden aallon ohjaajiin. Formanin ohjaamat elokuvat keräsivät yhteensä 33 Oscar-ehdokkuutta ja voittivat 13 Oscar-palkintoa.


title: Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)

text: Miloš Forman halusi tehdä elokuvasta mahdollisimman realistisen. Hän ei halunnut näyttelijöiden näyttelevän roolejaan vaan olevan roolissaan. Realistisuutta saadakseen Forman neuvoikin näyttelijöitä tekemään pieniä eleitä, jotta hahmoista tulisi aidon oloiset. Usein hän kuvasi jopa harjoituksiksi tarkoitetut kohtaukset saadakseen mahdollisimman spontaaneja roolisuorituksia.


title: 70’s Show

text: Sarjan pääosia teini-ikäisinä ystävyksinä esittivät Topher Grace (Eric Forman), Laura Prepon (Donna Pinciotti), Ashton Kutcher (Michael Kelso), Danny Masterson (Steven Hyde), Mila Kunis (Jackie Burkhart) ja Wilmer Valderrama (Fez). Viimeisellä kahdeksannella tuotantokaudella pääosan esittäjiin kuului myös Josh Meyers (Randy Pearson), kun Ericin ja Michaelin roolihahmot kirjoitettiin ulos sarjasta Gracen alettua näytellä elokuvassa "Hämähäkkimies 3" ja Kutcherin elokuvassa "Meripelastaja".


title: Hair (elokuva)

text: Hair on suosittuun Hair-musikaaliin perustuva elokuva vuodelta 1979. Ohjaajana oli Milos Forman ja pääosissa John Savage (maalaispoika Claude), Treat Williams (hippijoukon johtaja Berger) ja Beverly D'Angelo (hippeihin liittyvä ylhäistyttö Sheila) ja Annie Golden (raskaana oleva hippityttö Jeannie).


title: Hair

text:
Musikaalin pohjalta tehty elokuva ilmestyi vuonna 1979. Ohjaajana oli Milos Forman ja pääosissa John Savage (Claude), Treat Williams (Berger) ja Annie Golden (Jeannie). Elokuvassa on mukana alkuperäisen musikaalin näyttelijöihin kuulunut Melba Moore kappaleessa "3-5-0-0".
Vuonna 2009 Yhdysvalloissa uusi Broadwaylla esitetty versio voitti Tonyn sarjassa "Best revival of Musical" l. Paras musikaalin uusinta.
Hair-musikaalia on esitetty Suomessa useita kertoja. Tampereen Popteatteri esitti versionsa ensimmäistä kertaa Tampereen 1. Teatterikesässä 6.8.1969. Version esitysoikeudet Yhdysvalloista hankki Reijo Paukku kuultuaan siitä sattumalta etsiessään uutta ohjelmistoa. Musikaalin sanoitti suomeksi Esko Elstelä.


title: Miloš Forman

text: Neuvostoliiton miehittäessä Tšekkoslovakian vuonna 1968 Forman oli Pariisissa neuvottelemassa ensimmäisen amerikkalaisen elokuvansa ohjaamisesta. Formanin työnantaja, tšekkiläinen studio, erotti hänet väittäen hänen lähteneen maasta ilman lupaa. Forman muutti New Yorkiin, Yhdysvaltoihin. Siellä hän toimi Columbian yliopiston elokuvataiteen osaston professorina. Hänen oppilaanaan oli muun muassa James Mangold, joka oli pyytänyt häneltä käsikirjoitusapua.