title: CCSVI

text:
Rooman yliopiston Luciana Tromba et al tutkimuksessa analysoitiin myös sokkoutetusti 112 MS-tautipotilaan sekä 67 terveen verrokin laskimoita. Mittaukset teki yksi henkilö, jolla oli 30 vuoden kokemus ultraäänitutkimuksista. Tutkimuksen sokkoutus oli toteutettu niin, että tutkittava oli tuotu tutkimustuoliin ennen tutkijaa ja he eivät saaneet puhua keskenään. Ultraäänimittaukset tehnyt Luciana Tromba noudatti Zambonin ultraäänitutkimuksen menetelmää, vaikkakaan ei ollut saanut siihen erikseen koulutusta. Hän ei todennut CCSVI:tä kenelläkään terveellä verrokilla, sen sijaan kaksi CCSVI kriteeriä täyttyi 59,8 %:lla MS-tautipotilaista.
CCSVI:n ultraäänitutkimisen koulutuksen ja harjoittelemisen puolesta kantaa ottanut, verisuonikirurgi Pietro Bavera kollegoineen julkaisivat oman tutkimuksensa, missä Zambonin dopplermetodilla tutkittiin kaikkiaan 823 MS-tautipotilasta sekä 60 verrokkia. MS-tautipotilailla CCSVI diagnosoitiin 90 %:lla ja terveillä kontrolleilla 5 %:lla. He tutkivat myös 127 laskimo-operoidun MS-tautipotilaan verenvirtausta dopplermittauksella ja toimenpiteen jälkeen tehty mittaus osoitti, että 69 %:lla (88/127) potilaista CCSVI kriteerit eivät enää täyttyneet. Parantunut veren hemodynamiikka assosioitui potilaiden oireiden helpottumisena.


title: Fysikalismi

text: Filosofisiin zombeihin perustuva argumentti on ajatuskoe, jonka mukaan ”on olemassa mahdollinen maailma jossa on olemassa zombeja”. Zombit ovat organismeja, jotka ovat fysikaalisesti identtisiä kopioita aktuaalisen maailman organismeista. Ne vaikuttavat siltä kuin ne olisivat tietoisia ja niillä olisi kvalioita, mutta todellisuudessa niillä ei ole kumpaakaan. Vaikka harva filosofi on sitä mieltä, että zombit ovat mahdollisia nomologisesti, meidän maailmassamme, jotkut filosofit katsovat, että ne ovat mahdollisia metafyysisesti. Tämä tuottaa ongelman fysikalismin kannalta, koska zombien metafyysinen mahdollisuus tarkoittaisi sitä, etteivät henkiset tilat supervenioi fysikaalista. Fysikalistien tehtävänä on tällöin osoittaa, ettei zombien olemassaolo ole kuviteltavissa, tai jos se on kuviteltavissa, ettei se ole metafyysisesti mahdollista.


title: Filosofinen zombi

text: Filosofisen zombin ajatusta fysikalismia vastaan ovat käyttäneet jo Thomas Nagel (1970; 1974) ja Robert Kirk (1974). Tunnetuimpana sitä on kehittänyt David Chalmers teoksessaan "The Conscious Mind" (1996). Chalmersin mukaan on mahdollista kuvitella johdonmukaisesti kokonainen ”zombimaailma”: maailma, jota ei voi fysikaalisesti erottaa omastamme, mutta josta puuttuu kaikki tietoinen kokemus. Tällaisessa maailmassa jokaista oman maailmamme tietoista yksilöä vastaisi filosofinen zombi. Chalmersin argumentti voidaan tiivistää seuraavasti:Argumentti on loogisesti pätevä sikäli, että "jos" sen premissit ovat tosia, johtopäätöksen täytyy olla tosi. Filosofit ovat kuitenkin erimielisiä siitä, ovatko premissit tosia. Premissiin 2 liittyen Chalmers on sanonut, että se vaikuttaa koherentilta; hänen mukaansa siinä ei ole ristiriitaa. Koska tällainen maailma on ajateltavissa, se on mahdollinen; ja jos se on mahdollinen, silloin fysikalismin on epätosi. Chalmers puhuu ainoastaan loogisesta mahdollisuudesta, ja katsoo, että tämä on ainoa seikka jota hänen argumenttinsa vaatii. Hänen mukaansa filosofiset zombit eivät todennäköisesti ole luonnollisesti mahdollisia: ne eivät todennäköisesti voisi olla olemassa maailmassamme, ottaen huomioon sen luonnonlait.


title: Elävien kuolleiden päivä

text: Kaivoksessa puolet väestöstä ovat sotilaita jotka pitävät kuria, kun taas toinen puoli koostuu tiedemiehistä ja tavallisista kansalaisista jotka yrittävät löytää lääkettä zombiepidemiaan. Koko joukkoa johtaa vastikään virkaansa astunut kapteeni Rhodes, joka on kärsimätön tulosten suhteen. Rhodes ei tunnu myöskään välittävän ihmistensä hyvinvoinnista, ja mm. laiminlyö Miguelin pahanlaatuisen stressin seuraukset. Tiedemiesten joukossa on hullun oloinen tohtori Matthew Logan jota sotilaat kutsuvat "Frankensteiniksi". Hän yrittää kehitellä ratkaisua omalla tavallaan - yrittämällä kouluttaa zombeista kesyjä ja älykkäämpiä. Hän onkin saanut aikaan muutoksia lempi-zombiessaan nimeltä Bub. Se esimerkiksi näyttää muistavan mitä tehdään partaterällä tai puhelimella. Bub osaa myös sotilastervehdyksen sekä osoittaa Rhodesia aseella, josta kapteeni ei ole järin ilahtunut.


title: CCSVI

text:
Kanada-Italia yhteistyönä tehtyyn tutkimukseen osallistui kuusi klinikkaa, jotka noudattivat myös Zambonin dopplermetodia. Kaikkinensa klinikat tutkivat yhteensä 710 MS-tautipotilasta. CCSVI kriteerit täyttyivät 86 %:lla tutkituista potilaista. Muita tutkimuksen huomioita olivat se, että ikä ja potilaan invaliditeettipisteytys (EDSS) olivat CCSVI diagnoosiin liittyviä tekijöitä.
Laskimosairauksien asiantuntija Marian Simka tutki kollegoidensa kanssa 70 MS-tautipotilaan laskimopoikkeavuuksia ja heilläkin tutkimusmetodina Zambonin dopplermetodi. Heidän tutkimuksessaan 90 prosentilla MS-tautipotilaista todettiin CCSVI. Heidän yleisin löytämänsä jugulaarilaskimon poikkeavuus toimimaton laskimoläppä tai muut patologinen virtauseste (membranaceous or netlike septum).


title: Simpsonin paradoksi

text:
Esimerkki on Judea Pearlin artikkelista vuodelta 1999.
Kyseessä on kokeellinen tutkimus, jossa koeasetelma on seuraava: Tutkitaan taudista paranemista lääkkeen avulla. Kokeessa on mukana 80 koehenkilöä; 40 naista ja 40 miestä. Lääkettä annetaan 10 naiselle ja 30 miehelle. Kontrolliryhmässä lumelääkettä saavat siis 30 naista ja 10 miestä. Paradoksi syntyy, kun tutkittaessa kaikkia koehenkilöitä lääke todetaan hyödylliseksi. Mutta kun tutkitaan erikseen miehiä ja erikseen naisia, huomataan että molemmissa sukupuoliryhmissä parantuneita onkin enemmän lumelääkettä saaneissa kuin varsinaista lääkettä saaneissa. Tämä saattaa kuulostaa järjenvastaiselta mutta tällainen tilanne todellakin voi syntyä. Alla olevissa taulukoissa on tilanteeseen sopiva esimerkkidata.


title: Tiitisen lista

text:
Suomen ulkopoliittinen johto linjasi Stasi-aineiston tiedot julkisiksi keväällä 2000. Lipposen II:n hallituksen avoimuuslinjauksen hyväksyi presidentti Tarja Halonen.
Alma Median kesällä 2007 teettämän mielipidekyselyn mukaan vajaa kolmannes suomalaisista haluaisi suomettumisen ajan poliitikkojen tekemisten tarkempaa tutkimista, kun taas 51% ei pidä sitä tarpeellisena. Tutkimusta varten haastateltiin puhelimitse 1001 15–79-vuotiasta suomalaista. Alma Median Helsingin toimitus kysyi heinäkuussa 2007 joidenkin entisten ministerien ja muiden johtavien poliitikkojen kantoja Stasi-kysymykseen. Sauli Niinistö, Johannes Koskinen, Suvi-Anne Siimes, Kimmo Sasi, Ben Zyskowicz, Esko Aho, Päivi Räsänen, Heidi Hautala, Eero Heinäluoma ja Tuija Brax kannattavat avoimuuden linjaa. Alma Median Helsingin toimituksen hallituslähteiden mukaan ministereitä oli neuvottu olemaan vastaamatta galluppeihin. Kyselyyn vastasi vain kaksi ministeriä kahdestakymmenestä.


title: Grenadan maantiede

text: Grenada on maantieteellisesti monimuotoinen, vaikka sen kokonaispinta-ala on vain 344 neliökilometriä. Grenadaan kuuluu useita saaria, joista suurin on samanniminen pääsaari, pinta-alaltaan 310 neliökilometriä. Seuraavaksi suurimmat saaret ovat Carriacou ja Petite Martinique, jotka kuuluvat Grenadiinien saariryhmään. Grenada on vuoristoinen ja Carriacou kukkulainen. Petite Martinique on muodostunut yhdestä tulivuoresta. Saaret ovat vulkaanisia, mutta niiden tulivuoret ovat jo sammuneet. Grenadan pääsaaren vuoristoja halkovat monet pienet joet, jotka ovat uurtaneet vuoristoon jyrkkäreunaisia ja syviä laaksoja.


title: Grenada

text:
Yhdysvaltain joukot ja kuusi muuta Karibian saarivaltiota osallistuivat 25. lokakuuta 1983 valloitukseen, jonka koodinimi oli "Operation Urgent Fury". Miehityksen ilmoitettiin tapahtuneen Itäisen Karibian yhteistyöjärjestön (Organisation of Eastern Caribbean States, OECS) pyynnöstä. Miehittäjät vangitsivat nopeasti saaren johtohenkilöt ja kuubalaiset siirtotyöläiset, jotka olivat rakentamassa lentokenttää saarelle. Grenada on kaukana Yhdysvaltojen mannermaasta, mutta sitä pidettiin silti uhkana sen turvallisuudelle. Hyökkäyksen syyksi ilmoitettiin tarve evakuoida Yhdysvaltain kansalaiset.
Britannian pääministeri Margaret Thatcher ja muut maailman johtajat tuomitsivat hyökkäyksen laajasti. YK ei voinut tuomita tekoa, koska Yhdysvallat käytti veto-oikeuttaan.


title: Grenadan miehitys

text: Grenadan miehitys (koodinimeltään operaatio Urgent Fury, ) oli Yhdysvaltain vuonna 1983 suorittama Karibianmerellä sijaitsevan Grenadan saarivaltion valtaus. Miehitystä tukivat muutamat Grenadan pääministeri Maurice Bishopin murhaa ja saaren marxilaisuuteen suuntautumista vastustaneet Karibianmeren maat.


title: Grenadan miehitys

text: Castro lähetti 22. lokakuuta vuonna 1983 Kuuban valtionedustajalle Grenadaan viestin, jonka mukaan kuubalaiset eivät ota osaa sotilaalliseen toimintaan, mikäli Yhdysvallat miehittäisi saaren, elleivät kuubalaiset joudu puolustautumaan ylivoimaa vastaan. Jos Yhdysvaltain joukot miehittävät kiitotiealueen, jossa kuubalaisia teknikkoja työskentelee tai yliopiston ja sen alueen, niin kuubalaiset voivat ryhtyä vastarintaan. Myös Grenadan sotilasjuntalle Castro halusi viestittää, ettei Kuuba aio sallia kuubalaisten lisäjoukkojen tuomista saarelle. Grenadassa olleet kuubalaiset sotilaat saivat vain oikeuden puolustaa rakennustyömaita ja muita hankkeita, jos Yhdysvallat uhkaa heitä lentoasema-alueella sotilaallisesti. Castron mukaan Grenadan hallituksella olisi myös moraalinen oikeus evakuoida kaikki Yhdysvaltain ja Ison-Britannian kansalaiset saarelta. Tähän Grenadan hallitus vastasi 23. lokakuuta, ettei se voi taata kaikkia Castron vaatimuksia ja olisi moraalitonta, jos grenadalaiset eivät ryhtyisi puolustamaan isänmaataan. Myöskään Grenadassa olevien kuubalaisten insinöörien osallistumista miehityksen vastaisiin toimiin ei voitu taata.


title: Grenadan miehitys

text: Suomen linja joutui entistä kiusallisempaan valoon, kun YK:n yleiskokouksessa tuli pari viikkoa Grenada-äänestyksen jälkeen käsiteltäväksi päätöslauselmaehdotus, jossa tuomittiin vieraiden joukkojen jatkuva läsnäolo Afganistanissa. Päätöslauselma hyväksyttiin suurella äänten enemmistöllä, mutta Suomi pidättyi jälleen äänestyksestä. Suomessa syksyn 1983 Grenada- ja Afganistan-äänestysten jälkipyykki herätti kiihkeän julkisen keskustelun, jossa presidentti Mauno Koivistoa ja Sorsan hallitusta arvosteltiin ulkopoliittisen linjan epäjohdonmukaisuudesta.


title: Grenadan maantiede

text: Grenadan saaret ovat Pieniin Antilleihin kuuluvien Windwardsaarten eteläisimpiä saaria. Grenadan pinta-ala on 344 neliökilometriä. Valtion pääsaari on Grenada, jonka koko on noin 310 neliökilometriä. Sen lisäksi valtioon kuuluu Grenadiinien saarijonon saaret Martiniquen kanaalin eteläpuolelta. Kanaalin pohjoispuolen saaret kuuluvat Saint Vincentiin. Grenadan länsipuolella on Karibianmeri ja itäpuolella Atlantti.


title: Grenada

text: Grenadaa kutsutaan joskus ”Maustesaareksi”. Maan tärkein vientikasvi on muskottipuu, ja sieltä viedään sekä muskottipähkinöitä että -kukkia. Grenada on Indonesian jälkeen maailman toiseksi suurin muskottipähkinöiden tuottaja. Muita viljelykasveja ovat kaakao, sitrukset, banaani, mausteneilikka ja kaneli. Grenadan teollisuustuotanto on pääosin pienimuotoista. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Yhdysvallat ja muut Karibian maat.


title: Grenadan lippu

text: Grenadan lippu on Grenadan tunnus. Se otettiin käyttöön vuonna 1974. Sen seitsemän tähteä kuvaavat Grenadan seitsemää aluetta. Lipun keskellä sijaitseva isoin tähti kuvaa Saint Georgen aluetta, jolla pääkaupunki St. George's sijaitsee. Grenada tunnetaan maustesaarena, ja tätä symboloi lipun vasemmalla puolella oleva muskottipähkinä. Lipun värit punainen, keltainen ja vihreä symboloivat maan afrikkalaista identiteettiä. Punainen kuvaa rohkeutta ja elinvoimaisuutta, keltainen toivoa ja lämpöä ja vihreä maan kasvillisuutta ja maataloutta.


title: Grenadan maantiede

text: Grenada sijaitsee yleisimmän pyörremyrskyreitin eteläpuolella, mutta pyörremyrskyt ovat tehneet maassa tuhoa muun muassa vuosina 1955, 1979 ja 1980. Vuonna 2004 Grenadalle iskenyttä hurrikaani Ivania pidetään maan lähihistorian tuhoisimpana.


title: Grenadan historia

text: Hurrikaani Ivan iski Grenadalle 7. syyskuuta 2004. Pääministeri Mitchell julisti kansallisen hätätilan ja sanoi, että jopa 90 prosenttia valtiosta oli hävitetty. Ivanin aiheuttamat tuhot arvioitiin noin miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisiksi. Se vahingoitti pahoin Grenadan matkailualaa ja maataloutta. Grenada oli ennen Ivania Indonesian jälkeen maailman toiseksi suurin muskottipähkinän tuottaja. Vain vuosi Ivanin jälkeen Hurrikaani Emily aiheutti lisää tuhoja. Se ei ollut kuitenkaan yhtä katastrofaalinen, mutta aiheutti silti noin 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tuhot.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Maria Erika Luoma (vuodesta 1939 Wikström, vuodesta 1957 Luoma-Ervi; 15. lokakuuta 1911 Helsinki – 12. tammikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi erityisesti voimakastahtoisten ja itsenäisten naisten tulkitsijana. Suomalaisen elokuvahistorian huomattaviin roolisuorituksiin lasketaan Luoman Jussi-palkittu nimiosa elokuvassa "Niskavuoren Heta" vuodelta 1952. Vuonna 1985 hänet palkittiin Jussi-palkinnolla myös roolista vanhaemäntä Loviisana elokuvassa "Niskavuori". Luoma näytteli Tampereen Työväen Teatterissa kahdeksan vuotta ja Suomen Kansallisteatterissa Helsingissä kaikkiaan 23 vuotta aina teatteriuransa loppuun saakka. Sitä ennen hän näytteli vuoden verran muun muassa Lahdessa, Viipurissa ja Turussa.


title: Rauni Luoma

text: Lapsuutensa Rauni vietti enimmäkseen Oulussa. Hänen isänsä oli kotoisin Isostakyröstä, Pohjanmaalta. Raunin äidin juuret olivat Karjalohjalla Lönnhammarin kylässä. Siellä perhe myös vietti kesänsä. Sisällissodan aikana vuonna 1918 Luoman perhe oli Oulussa. Juho Luoma oli aktiivisesti valkoisten puolella, joten punaiset muodostivat perheelle turvallisuusriskin. Raunin isoäiti joutui puuttumaan sekä valkoisen että punaisen puolen harjoittamaan väkivaltaan. Luoman perheen kävi hyvin, sillä valkoiset valtasivat Oulun melko varhaisessa vaiheessa.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoma syntyi Juho Hermanni Luoman ja Dagmar Aleksandra Viola Lindqvistin kolmantena lapsena. Raunin isoveli Valio oli syntynyt 1909. Seuraava lapsi oli kuollut synnytyksessä, niinpä Dagmar Luoma ei uskaltanut synnyttää Raunia Oulussa, jossa perhe asui. Tuleva näyttelijä syntyi Helsingissä, missä hänet myös ristittiin kummivanhempiensa kodissa. Vain kymmenen kuukautta myöhemmin syntyi Raunin sisar, Dagmar Kaarina (Kaisu). Vuonna 1914 syntyi Luoman perheen kuopus, Mauri Juhana (Jusu).


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoma myi Villa Ervin 1980-luvulla ja muutti Helsingin Munkkiniemeen Thalian Torppaan, näyttelijöiden ”vanhainkotiin”. Siellä asuivat muun muassa Saara Ranin, Sylvi Palo, Kaarlo Halttunen ja monet muut elämänaikaiset kollegat. Kun Luoma viimeisteli muistelmateostaan "Ilon ja murheen näyttämöllä" maaliskuussa 1986, Kaarlo Halttunen menehtyi. Saman vuoden tammikuussa Raunin siskontytär sai surmansa auto-onnettomuudessa. 12- ja 14-vuotiaat lapset jäivät orvoiksi, kun perheen isä oli kuollut seitsemän vuotta aiemmin Sambiassa.


title: Rauni Luoma

text: Kesällä 1935 Luoma oli mukana tekemässä elokuvaa "Roinilan talossa". Isäntää näytteli Iivari Tuomisto, joka kannusti Luomaa liittymään Lahden Kaupunginteatteriin kaudeksi 1935–1936. Turun Teatteriin Rauni Luoma siirtyi syksyllä 1936. Teatterin talous oli kuralla. Turussa hän oli nimiosassa Hella Wuolijoen klassikkonäytelmässä "Juurakon Hulda". Siellä hän näytteli myös Mika Waltarin "Kurittomassa sukupolvessa". Waltarin ja Luoman välille syntyi lämmin ystävyyssuhde. Turun aikana Luoma teki ystäviensä kanssa pitkän Keski-Euroopan matkan; Mika Waltari antoi hänelle matka-apurahan kiitokseksi hyvästä roolisuorituksesta. Luoma ystävineen myös vietti erään kesäloman Marjatta ja Mika Waltarin kesäpaikassa Saimaalla Sulosaaressa.


title: Rauni Luoma

text: Viipurin Kaupunginteatterissa Rauni Luoma vaikutti vuosina 1938–1939. Siellä hän tapasi tuolloin naimisissa olleen kollegansa Uno Wikströmin. Heidän seurusteluaan paheksuttiin laajalti – häitä vietettiin heinäkuussa 1939. Ainoan lapsensa Luoma synnytti saman vuoden syyskuussa. Wikström halusi pojan nimen olevan Matti Hermes, mutta Luoman mielestä Matti Marius oli parempi. Nimeksi tuli lopulta Matti Marius ja kummeiksi Marjatta ja Mika Waltari. Pian avioliitto tuli tiensä päähän ja Wikström palasi ensimmäisen vaimonsa Irman luo. Tämä odotti jo kauan toivomaansa lasta Wikströmille. Vasta Uno Wikströmin kuoleman jälkeen 1949 Rauni Luoma ja Irma Wikström tekivät sovinnon.


title: Rauni Ikäheimo

text: Rauni Ikäheimo syntyi Ruokolahden Tainionkoskella Otto Ikäheimon ja Lempi Ketosen kolmanneksi lapseksi. Perhe asettui Jyväskylään pian hänen syntymänsä jälkeen. Otto Ikäheimolla oli kaupungissa musiikkiliike, Keski-Suomen musiikkikauppa. Perhe oli aktiivisesti mukana Pelastusarmeijan toiminnassa. Raunilla oli vanhempi sisko Varpu ja vanhempi veli Raimo. Nuori Rauni Ikäheimo rakasti runoutta, niinpä hän liittyi Jyväskylässä 1942 perustettuun lausuntaharrastajien Sana-Sepot-yhdistykseen. Yhdistyksen perustaja Terttu Pajunen-Kivikäs huomioi Raunin lahjakkuuden ja alkoi pitää tälle yksityistunteja. Rauni oli ottanut jo pitkään myös laulutunteja ja ollut mukana kuorotoiminnassa. Häntä kannustettiin teatteriuralle, mutta hänen uskovainen isänsä ei hyväksynyt teatteria alkuunkaan. Rauni karkasi Helsinkiin vastaperustettuun Teatterikouluun, minkä seurauksena välit isään rikkoutuivat tyystin, mutta normalisoituivat vähitellen. Jouluaattona 1943 Rauni jo avusti isäänsä musiikkikaupassa.


title: Rauni Luoma

text: Vuonna 1949 Rauni Luoma siirtyi Arvi Kivimaan houkuttelemana Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriin. Johtajana teatterissa aloitti samaan aikaan Luoman vanha tuttava Glory Leppänen. Luoma oli viihtynyt TTT:ssa, ja epäröi ratkaisunsa järkevyyttä. Hän kuitenkin pakkasi tavaransa junaan ja matkusti III:n luokan päivävaunussa pääkaupunkiin. Kansanteatterissa hän teki ristiriitaisia arvioita herättäneen parodian lausuja Elli Tompurista. Siellä hän myös oppi näytelmän "Murheesta nousee Elektra" yhteydessä hyvän säännön: Ei saa mennä puhuttelemaan ketään, joka on lähdössä näyttämölle. Hänen sisääntulonsa näyttämölle tuon näytelmän ensi-illassa meni hieman pieleen, koska hänelle oli tultu juttelemaan juuri ennen tärkeää hetkeä.


title: Rauni Luoma

text: Rauni Luoman toinen aviopuoliso oli arkkitehti Aarne Ervi. Luoma ja Ervi olivat tutustuneet pintapuolisesti jo 1930-luvulla. Varsinaisesti rakkaus syttyi 1950-luvulla. Ervi oli edelleen naimisissa vaimonsa Inkerin kanssa, mutta liitto oli jo kauan ollut pelkkää kulissia. Rauni Luoma ja Aarne Ervi vihittiin avioliittoon 2. joulukuuta 1957 Helsingin kaupungin maistraatissa. Avioparin kotona Villa Ervissä Helsingin Kuusisaaressa vierailivat ajan merkittävimmät kulttuurihenkilöt. Vappuna heillä oli tapana kutsua kotiinsa lounaalle Marjatta ja Mika Waltari sekä Hillevi Lagerstam. Pariskunta matkusteli paljon, muun muassa Egyptissä, Meksikossa ja Perussa. Presidenttipari oli heidän läheisiä ystäviään. Rauni Luoman ja Kekkosen ystävyys jatkui vuoteen 1980, molemmat olivat tuolloin leskiä. Aarne Ervi kuoli vuonna 1977.


title: Luoma (Kirkkonummi)

text:
Luoma () on kylä Espoonlahden pohjukassa, Kirkkonummen itäosassa. Sen naapureita ovat lännessä Masala (ruots. Masaby), idässä Espoo (ruots. Esbo) ja pohjoisessa Oitmäki (). Asukasluku on noin tuhat. Vanha kantaväestö on ruotsinkielistä, mutta uudemmat tulijat ovat suomenkielisiä.
Luoma on yksi rannikkoseudun pronssikautisista asuinpaikoista. Varhaisesta historiasta todistavat Vitträsk-järven rantakallioiden maalaukset, jotka Jean Sibelius löysi vieraillessaan Luomassa asuvien ystäviensä luona vuonna 1911.


title: Angela Merkel

text: Angela Dorothea Merkel ("o.s. Kasner"; s. 17. heinäkuuta 1954 Hampuri, Saksan liittotasavalta) on Saksan nykyinen liittokansleri (vuodesta 2005) ja kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) puheenjohtaja (vuosina 2000–2018).


title: Angela Merkel

text: Syyskuussa 2005 pidetyissä ennenaikaisissa liittopäivävaaleissa CDU:n ja Baijerissa toimivan CSU:n ehdokas Merkel voitti erittäin tasaväkisessä kamppailussa silloisen liittokanslerin, Gerhard Schröderin. Vaalit järjestettiin Saksan perustuslain mukaisesti ennen tavanomaisen vaalikauden loppua liittopresidentin luvalla liittokansleri Gerhard Schröderin toivomuksesta.


title: Merkelin I hallitus

text: Merkelin hallitus oli Saksan liittokansleri Angela Merkelin johtama suuri koalitiohallitus, jonka virkakausi oli 22. marraskuuta 2005 – 27. lokakuuta 2009. Sen muodostivat Saksan kristillisdemokraattinen unioni CDU ja sen Baijerissa toimiva sisarpuolue CSU sekä sosiaalidemokraattinen puolue SPD. Merkelin hallituksen edeltäjä oli Gerhard Schröderin toinen hallitus.


title: Angela Merkel

text: Merkel luopui puolueen puheenjohtajan tehtävästä joulukuussa 2018, eikä Merkel aio asettua ehdolle Saksan liittokansleriksi vuonna 2021. Merkelin liittokanslerin kauden päättymisen on arvioitu heikentävän Euroopan unionia ja tekevän euron tulevaisuudesta epävarmemman. Merkelin lähdöllä on arvioitu olevan vaikutuksia Euroopan poliittiseen vakauteen.


title: Saksa

text: Liittokanslerina toimi vuodesta 1998 Gerhard Schröder (SPD), jonka hallitus sai 1. heinäkuuta 2005 liittopäivien äänestyksessä epäluottamuslauseen. Ennenaikaiset vaalit järjestettiin 18. syyskuuta. CDU ja CSU saivat liittopäivien vaaleissa 226 paikkaa, SPD 222, FDP 61, Vasemmistopuolue 54 ja vihreät 51. Tuloksen perusteella kristillisdemokraattien Angela Merkelistä tuli liittokansleri ja hallituskumppaniksi suostuneet sosiaalidemokraatit saivat vastaavasti monia tärkeitä ministerinpaikkoja Merkelin ensimmäisessä hallituksessa.


title: Saksan liittopäivävaalit 2017

text: Ennen vuoden 2017 vaaleja Saksaa hallitsi liittokansleri Angela Merkelin johtama kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien suuri koalitiohallitus. Merkel tavoitteli vaaleissa neljättä kautta liittokanslerina, merkittävimpänä haastajanaan sosiaalidemokraattien ehdokas Martin Schulz. Kristillisdemokraatit voittivat kaikki kolme keväällä 2017 järjestettyä osavaltiovaalia samalla kun sosiaalidemokraatit kärsivät niissä tappioita.


title: Saksan liittopäivävaalit 2017

text: Saksan liittopäivävaalit 2017 järjestettiin 24. syyskuuta 2017. Vaaleissa valittiin Saksan liittopäivien jäsenet. Liittokansleri Angela Merkelin johtama CDU/CSU -puolue sai eniten ääniä, mutta menetti paikkojaan tuntuvasti. Myös sosiaalidemokraatit menettivät paikkoja ja puolue siirtyi vaalien jälkeen oppositioon. Oikeistopopulistinen AfD pääsi ensimmäistä kertaa liittopäiville ja nousi kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Merkelin puolueen hallituskumppaneiksi povataan liberaalia FDP:tä ja vihreitä eli niin sanottua ”Jamaika-koalitiota” puolueiden tunnusvärien mukaan.


title: Saksan liittopäivävaalit 2013

text: Saksan liittopäivävaalit 2013 järjestettiin 22. syyskuuta. Vaaleissa valittiin 630 edustajaa liittopäiville. Kristillisdemokraattien (CDU) liittokansleriehdokkaana oli puolueen puheenjohtaja ja nykyinen liittokansleri Angela Merkel. SPD:n ehdokas oli Peer Steinbrück.


title: Merkelin II hallitus

text: Merkelin II hallitus oli liittokansleri Angela Merkelin johtama Saksan musta-keltainen koalitiohallitus, jonka virkakausi oli 28. lokakuuta 2009 - 17. joulukuuta 2013. Sen muodostivat Saksan kristillisdemokraattinen unioni CDU ja sen Baijerissa toimiva sisarpuolue CSU sekä Vapaa demokraattinen puolue FDP.


title: Merkelin IV hallitus

text: Merkelin IV hallitus on liittokansleri Angela Merkelin johtama suuri koalitiohallitus sekä Saksan nykyinen hallitus, joka aloitti työskentelyn 14. maaliskuuta 2018. Sen muodostavat Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU) ja sen sisarpuolue Baijerin kristillissosiaalinen unioni (CSU) sekä Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD). Hallitusta edelsi Merkelin III hallitus.


title: Bysantin kirkko

text: Bysantin valtakunnan alku sijoitetaan joskus Konstantinopolin kaupungin perustamiseen vuonna 330. Konstantinopoli perustettiin alun perin kristilliseksi kaupungiksi ja se esitti itsensä apostolisena seurakuntana Rooman ja Jerusalemin tavoin. Kaupunki itse perustettiin vasta yli 200 vuotta apostolisen ajan päättymisen jälkeen, mutta apostolisuus juonnettiin siihen, että apostoli Andreas olisi perustanut kaupungin edeltäjän Byzantionin seurakunnan. Andreas nähtiin siis kaupungin ensimmäisenä patriarkkana. Nykyisin tämän legendan todenperäisyys on kuitenkin kyseenalaistettu. Kriitikkojen mukaan se olisi keksitty tukemaan ajatusta Konstantinopolin asemasta tasa-arvoisena Rooman kanssa tai jopa edellä sitä, sillä Jeesus kutsui Andreaan apostoliksi ennen Rooman kirkon perustajaa Pietaria.


title: Konstantinopoli

text: Konstantinopoli () oli Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan pääkaupunki vuosina 330–1453. Samalla paikalla sijaitsi vuonna 667 eaa. perustettu kreikkalainen siirtokuntakaupunki Byzantion (). Nykyään kaupunki tunnetaan nimellä Istanbul. Islantilaisissa saagoissa kaupunki tunnetaan nimellä Miklagardr eli nykyruotsalaistetussa muodossa Miklagård. Venäläiset ja bulgaarit kutsuivat sitä nimellä Tsargrad (Царьград) tai Tsarigrad (Цариград), "Keisarin kaupunki".


Konstantinopolin ensimmäinen kirkolliskokous pidettiin Konstantinopolissa, nykyisessä Istanbulissa Turkin alueella vuonna 381. Se oli toinen ekumeeninen kirkolliskokous eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, yleiseksi ja apostoliseksi" tunnustetun seurakunnan piispojen kirkolliskokous.
Tämän kirkolliskokouksen kutsui koolle keisari Theodosius I useista syistä: kirkon hyväksymän patriarkan saamiseksi Konstantinopoliin, Nikean ekumeenisen kirkolliskokouksen uskon vahvistamiseksi, puoliareiolaisten palaamiseksi kirkon yhteyteen ja Konstantinopolin piispan Makedonioksen esittämien opillisten näkemysten vuoksi.


title: Molykreion

text: Strabonin mukaan Molykreion perustettiin sen jälkeen, kun doorilaiset olivat valloittaneet Peloponnesoksen niin kutsutussa doorilaisvalloituksessa. Historiallisesti kaupungin katsotaan olleen olemassa noin 700-luvulta eaa. lähtien. Korintti teki kaupungista siirtokuntansa noin 500-luvulla eaa. Antiikin lähteissä Molykreion mainitaan lähinnä Antirrhionin niemen alueelle sijoittuvien laivasto-operaatioiden yhteydessä. Peloponnesolaissodan aikaan 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla kaupunki oli Ateenan vallan alla. Sodassa spartalaiset valtasivat kaupungin Eurylokhoksen johdolla ja aitolialaisten avustuksella vuonna 426 eaa.


title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: "Megali idea" ei ollut pelkästään 1800-luvun nationalismin tuote. Tietyssä mielessä sillä oli syvät juuret monien kreikkalaisten uskonnollisessa tietoisuudessa. Tavoitteena oli palauttaa Konstantinopoli kristityille ja herättää henkiin kristitty Itä-Rooman (Bysantin) valtakunta, joka oli tuhoutunut vuonna 1453. Siitä lähtien Hagia Sofian ja kaupungin palauttaminen kristityille oli sukupolvesta toiseen ollut jatkuvasti Kreikan ortodoksikristittyjen hartaana toiveena. Paitsi Konstantinopolia, "Megali idea" koski monia muitakin kreikkalaisten vanhastaan asumia alueita kuten Kreetaa, Thessaliaa, Epeirosta, Makedoniaa, Traakia, Egeanmeren saaria, Kyprosta, Vähän-Aasian länsirannikkoja ja Pontosta Mustanmeren rannalta. Monet näistä alueista liitettiinkin Kreikkaan vuosien 1912–1913 Balkanin sotien tuloksena tai jo aikaisemmin, ei kuitenkaan Vähän-Aasian alueita, jotka olivat kautta aikojen olleet oleellinen osa kreikkalaista maailmaa ja joissa kreikkalainen kulttuuri oli vallitsevana. Kreikkalaiset olivatkin asuneet siellä jo tuhansia vuosia, kun taas turkkilaiset olivat saapuneet alueelle vasta 1100-luvulta lähtien, heistä ensimmäisinä seldžukit.


title: Bysantin taide

text: Bysantin keisarikunnan nousu alkoi Rooman valtakunnan rappeutumisesta 200-luvulla. Keskukseksi tuli Rooman keisarin Konstantinus Suuren (noin 274–337) vuonna 330 Bosporin rannalla sijainneen Byzantion-nimisen kreikkalaiskaupungin paikalle perustama Konstantinopoli (Istanbul). Konstantinus kohotti sen uuden keisarillisen Rooman ja uuden pyhän Jerusalemin paikaksi. Kristinusko laillistettiin vuonna 313 ja Konstantinopolista tuli Itä-Rooman eli Bysantin keisarikunnan keskus. Taiteilijoita ja oppineita tuli sinne eri puolilta Eurooppaa ja Lähi-idästä. Kaupunkiin koottiin kaikkialta maailmasta antiikin kuuluisia taideteoksia ja rakennettiin palatseja ja kirkkoja. Konstantinopoli peri koko Rooman keisarikunnan kuvamaailman tekniikkaa ja tyyliä myöten.


title: Bysantin valtakunta

text: Osmaanien sulttaani Bayezid I piiritti Konstantinopolia vuosina 1397–1402. Keisari Manuel II kiersi Eurooppaa hakien apua Bysantille. Valtakunta pelastui mongolien hyökättyä samaan aikaan osmanien alueille. Osmanien valta elpyi pian. Sulttaani Murad II piiritti vuorostaan Konstantinopolia vuonna 1422. Osmanit valtasivat Thessalonikin vuonna 1430. Nyt keisari Johannes VIII Palaiologos haki apua lännestä ja hyväksyi tämän vuoksi kirkkojen yhdistymisen Firenzen kirkolliskokouksessa vuonna 1439. Osmaneja vastaan saatiin organisoitua unkarilaisten ja latinalaisten ristiretki, niin kutsuttu Varnan ristiretki, mutta se päättyi kristittyjen kannalta katastrofiin Varnan taistelussa vuonna 1444. Kirkkojen yhdistyminen julistettiin lopulta voimaan Konstantinopolissa vuonna 1452. Se ei kuitenkaan juurikaan toteutunut käytännössä yleisen vastustuksen vuoksi.


title: Neljäs ristiretki

text: Venetsian ja ristiretken johtajien välisen sopimuksen mukaan Konstantinopoliin perustettiin Latinalainen keisarikunta. Sen keisariksi ei kuitenkaan tullut ristiretken virallinen johtaja Montferratin markiisi Bonifatius, vaan venetsialaisten ja ristiretkeläisten muodostaman komitean valitsema Flanderin kreivi Balduin, joka kruunattiin Hagia Sofian kirkossa vuonna 1204. Vanha keskushallinto korvattiin feodalistisilla ruhtinaskunnilla.


title: Néa Moní

text:
Néa Moní (, ”Uusi luostari”; myös "Nea Monin luostari") on ortodoksinen luostari Chíoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee Omiroúpolissa lähellä Karyésin kylää. Luostari on listattu Unescon maailmanperintöluettelon kohteeksi yhdessä Dafnín ja Ósios Loukáksen luostarien kanssa.
Néa Monín perusti Bysantin keisari Konstantinos IX, jolle kaksi chíoslaista munkkia oli ennustanut tämän ollessa saarella karkotettuna, että tämä nousee vielä hallitsijaksi. Konstantinos meni naimisiin keisarinna Zoen kanssa vuonna 1042 ja nousi tämän rinnalle kanssahallitsijaksi. Konstantinoksen muistettua ennustuksen hän rakennutti Chíoksen saarelle luostarin ja myönsi tälle vapauksia sekä lahjoitti varoja.


title: Melos (kaupunki)

text: Meloksen kaupunki perustettiin viimeistään 800–700 eaa. Sen perustivat doorilaiset, jotka paikallisen perinteen mukaan asuttivat saaren noin 1100–1000 eaa. Kaupunki seurasi saaren keskuksena varhaisempaa, pronssikautista keskusta, joka tunnetaan nykyisin nimellä Fylakopí. Kaupungin ensimmäistä huippukautta oli klassisen kauden 400-luku eaa., vaikka se vaikuttaakin olleen tuolloin vielä pieni, sillä Thukydides kutsuu sitä kyläksi kaupungin sijasta. Kaupungista oli kotoisin muun muassa sofisti ja runoilija Diagoras.


title: Jerzy Skolimowski

text: Jerzy Skolimowski [jɛʐɨ skɔliˈmɔfskʲi] (s. 5. toukokuuta 1938 Łódź, Puola) on puolalainen elokuvaohjaaja, näytelmäkirjailija, käsikirjoittaja ja näyttelijä.


title: Michał Sędziwój

text: Sędziwójin syntymäpaikasta ei ole täyttä varmuutta, mutta todennäköisimmin hän syntyi Skorskossa tai Lukawicassa, Puolassa. Hänen synnyinpäivästään tai vuodesta ei ole myöskään täyttä varmuutta. Vaihtoehtoina ovat vuosi 1556 tai 1566, joista jälkimmäistä pidetään yleisesti hyväksyttynä. Hänen vanhempansa Jacob Sedizimir ja Catherine Pelsz Rogowska olivat molemmat aatelissukuisia. He omistivat pienen kartanon Nowy Saczissa, Krakovassa.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowskin isä kuului toisen maailmansodan aikana Puolan vastarintaliikkeeseen ja joutui natsien teloittamaksi. Hänen äitinsä piilotteli juutalaisperhettä. Sota leimasi Skolimowskin lapsuutta voimakkaasti.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowski on valmistunut Varsovan yliopistosta 1959, ja sen jälkeen hän on käynyt Łódźin elokuva-akatemian, josta hän valmistui ohjaajaksi 1964.


title: Jerzy Skolimowski

text: Skolimowski asui pitkään Los Angelesissa Yhdysvalloissa ja harrasti maalausta. 2000-vuosikymmenellä hän palasi kotimaahansa Puolaan. Vuonna 2016 hän sai elämäntyöpalkinnon Venetsian elokuvajuhlilla.


title: Jerzy Skolimowski

text: Töiden saanti lännessä oli aluksi vaikeata, mutta sitten Skolimowski sai ohjattavakseen brittituotannon "Hyväilysi kosketus" (1970), josta tuli hänen kansainvälinen läpimurtonsa. Sen jälkeen tehty, Vladimir Nabokovin tarinaan perustuva "Kuningas, rouva, sotamies" (1971) epäonnistui kaupallisesti, ja seuraavan tilaisuutensa hän sai vasta vuosikymmenen lopussa elokuvalla "Huuto" (1978), surrealistisella tarinalla miehestä joka kykenee tappamaan huutamalla. Skolimowskin 1980-luvun elokuvista "Kuutamokeikka" kuvaa Britanniaan laittomasti saapuvaa puolalaista rakennustyömiesporukkaa. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuoden 1984 "Menestys on paras kosto" on omakohtainen tarina Lontoossa asuvasta puolalaisohjaajasta ja tämän kapinoivasta teinipojasta. Siegfried Lenzin tarinaan perustuva, Yhdysvalloissa tuotettu "Majakkalaiva" (1985) sai parhaan elokuvan palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla, mutta sitä levitettiin heikosti.


title: Jerzy Skolimowski

text: Läpimurtona elokuva-alalle toimivat Skolimowskin mukanaolo Roman Polanskin elokuvan "Veitsi vedessä" ja Andrzej Wajdan elokuvan "Yön leikit" (1960) käsikirjoitustiimissä. Hän ohjasi Puolassa aluksi kolme elokuvaa, joissa jokaisessa sivulliseksi jäävä hahmo etsii itseään: "Irrallinen" (1964), "Walkower" (1965) ja "Muuri" (1966). Godard-tyylisen elokuvan "Lähtö" (1967) hän ohjasi belgialaisella rahoituksella ja elokuvan "Kädet ylös" (1967) taas Puolassa. Se kiellettiin rienaavana, ja Skolimowski päätti muuttaa pysyvästi ulkomaille.


title: Stanisław Jerzy Lec

text: Stanisław Jerzy de Tusch-Letz syntyi puolanjuutalaiseen aatelisperheeseen Lvivissä, silloisessa Itävalta-Unkarissa. Ensimmäisen maailmansodan ajaksi Tusch-Letzin perhe muutti Wieniin. Sodan jälkeen perhe palasi Lviviin. Stanisław Jerzy suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1927 ja alkoi opiskella Lvivin yliopistossa puolalaista kirjallisuutta ja oikeustiedettä. Opiskeluaikoinaan Lec osallistui vasemmistolaisiin kulttuuririentoihin ja julkaisi yhteiskunnallisia runoja. Lec valmistui lakimieheksi vuonna 1933 ja muutti Varsovaan. Hän avusti ja toimitti vasemmistolaisia lehtiä ja julkaisi satiirisia runokokoelmia.


title: Jerzy Kosinski

text: Kosiński syntyi Łódźissa juutalaiseen, mutta holokaustin aikana katolisena esiintyneeseen sukuun. Hän valmistui Łódźin yliopistosta saaden oppiarvon pääaineinaan historia ja valtio-oppi. Yhdysvaltoihin muutettuaan hän valmistui vielä Columbian yliopistosta ja sai Guggenheim-stipendin.


title: Jerzy Brzęczek

text: Jerzy Józef Brzęczek (s. 18. heinäkuuta 1971 Truskolasy, Puola) on puolalainen entinen jalkapalloliija joka pelasi keskikenttäpelaajana. hän on Puolan jalkapallomaajoukkueen nykyinen päävalmentaja. Hänen aloitusseuransa oli Raków Częstochowa, jota hän nykyään valmentaa. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja. Hän on puolan lisäksi pelannut Itävallan ja Israelin sarjoissa. Hän on saavuttanut Puolan mestaruuden Górnik Zabrzessa 1993 ja kaksi Itävallan mestaruutta FC Tirol Innsbruckissa, vuosina 2001 ja 2002. Hänellä on myös merkittävä maajoukkuemenestys.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Bullock on Gotham Cityn kiistanalaisin poliisi. Hän oli 1980-luvun sarjakuvissa korruptoitunut poliisi, joka otti vastaan lahjuksia ja sai tehtäväkseen pormestari Hamilton Hilliltä sabotoida komisario James Gordonin uraa. Sittemmin hän kuitenkin pelasti Gordonin hengen Jokerin käsistä, kaksikko pysäytti myös roiston räjäyttämästä kaupunkia Bullockin selvittämien vihjeiden perusteella.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Harvey Bullock on DC Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä poliisietsivä. Doug Moenchin ja Don Newtonin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1974 "Detective Comics" -sarjakuvalehden numerossa 441.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Vuosia myöhemmin hänet ylennettin etsiväksi ja hän sai parikseen Renee Montoyan, josta tuli Bullockin uskollinen työpari. Kaksikko työskenteli yhdessä siihen asti kunnes Bullock erosi GCPD:sta sisäisen tutkimuksen seurauksena, kun häntä epäiltiin osasyylliseksi komisario Gordonin salamurhayritykseen. Hän kuitenkin toimi silloin tällöin yksityisetsivänä Gotham Centralissa.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Bullock kuvataan sarjassa usein nihkeänä, ylimielisenä, ja älyllisesti ja motorisesti sarjan muita poliiseja yksinkertaisempana ja kömpelömpänä hahmona, joka esimerkiksi kompastelee pienimpiinkin esteisiin ja tajuaa rikospaikkojen johtolangat vasta kun ne erikseen hänelle selitetään. Bullock on myös sarjakuvaversioita lyhytpinnaisempi ja menettää usein malttinsa varsinkin nokkelampien konnien kuten Linnunpelättimen ja Jokerin suhteen. Hän on myös Pormestari Hillin ohella sarjan ainoa ei-rikollinen hahmo joka tuntee suoraa inhoa Batmania ja Robinia kohtaan.


title: Harvey Bullock

text: Harvey Bullock (4. kesäkuuta 1921 – 23. huhtikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen elokuva-alalla tuottajana ja käsikirjoittajana työskennellyt henkilö. Hänen tunnetuin käsikirjoitus on vuonna 1965 kirjoitettu Tyttöjen Elvis, jonka pääosassa nähdään Elvis Presley, joka on yksi maailman tunnetuimmista laulajista.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Bullock esiintyi ensi kerran televisiossa animaatiosarjassa "Batman", jaksossa ”On Leather Wings” syyskuussa 1992. Hahmo pohjautui hyvin pitkälti sarjakuvaversioonsa ja se inhosi Batmania, syyttäen tätä osalliseksi useimpiin rikoksiin.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Bullockilla oli sivurooli animaatioelokuvissa "Batman ja Pakkasherra" sekä "".


title: Nightwing/Huntress

text: Sarja alkaa kun prostituoituna pidetty nainen murhataan mafioso Frankie Blackin nimellä varatussa Starlightin hotellihuoneessa. Harvey Bullock tutkii murhaa ja kuulustelee paikalla olevaa poliisia, joka olettaa Blackin tappaneen naisen. Bullock ihmettelee tapausta, miksi joku tappaisi nimellään varatussa huoneessa. Myös Metsästäjätär kuulee keskustelun. Samaan aikaan varastolla Nightwing tarkkailee mafioso Blackia, jonka luokse säntää alaisensa Pasquale. Hän kertoo pomolleen tapahtuneen ja suosittelee kertomaan korkeammalle mafoataholle Malfattille Blackin olleen naisystävänsä Moiran kanssa. Black ei kuitenkaan suostu, koska epäilee Malfattin vain tappavan hänet ja on enemmän kiinnostunut tulevasta tavaralähetyksestä.


title: Harvey Bullock (sarjakuvahahmo)

text: Harvey Bullockin suomenkielinen ääninäyttelijä oli Ilkka Merivaara vuoden 1992 sarjassa "Batman".


title: Alan Bullock

text: Alan Bullock (s. 13. joulukuuta 1914 – 2. helmikuuta 2004) oli brittiläinen historioitsija. Toisen maailmansodan aikana hän teki propagandatyötä Englannin radiossa BBC:ssä. 1956 hän aloitti työn "Oxford History of Modern Europe" -sarjan avustajana.


title: Elisabet Pyhä

text: Elisabet Pyhä eli Elisabet Thüringeniläinen (, , (7. heinäkuuta 1207 – 17. marraskuuta 1231 oli unkarilainen prinsessa, Unkarin kuningas Andreas II:n tytär ja Thüringenin maakreivi Ludvig IV:n puoliso, josta on tullut katolisen kirkon suuresti kunnioittama pyhimys. Elisabet solmi avioliiton 14-vuotiaana ja jäi leskeksi 20-vuotiaana. Aviomiehensä kuoleman jälkeen hän luovutti lapsensa toisten huostaan ja saatuaan myötäjäisensä takaisin hän käytti rahat rakennuttaen sairaalan, jossa hän itse hoiti sairaita. Hänestä tuli kristillisen lähimmäisenrakkauden symboli, ja hänen kuoltuaan 24-vuotiaana hänet kanonisoitiin lyhyen ajan kuluttua pyhimykseksi.


title: Elisabet Pyhä

text: Elisabet tunnetaan ehkä parhaiten "ruusujen ihmeestä". Viedessään salaa köyhille leipää hänen kerrotaan kohdanneen aviomiehensä Ludvigin metsästysseurassa. Jotta säätyläiset eivät epäilisi hänen varastaneen linnan aarteita, Ludvig pyysi puolisoaan näyttämään, mitä hän oli piilottanut takkinsa alle. Samalla hetkellä takki avautui ja näkyviin tuli valkoisia ja punaisia ruusuja, jotka saivat Ludvigin vakuuttuneeksi siitä, että Jumalan suojeleva käsi oli toiminnassa. Elisabetin elämäkerran ("vitae") mukaan Ludvigia eivät hänen puolisonsa laupeudentyöt koskaan häirinneet ja hän kannatti niitä aina. Tarinan joissakin versioissa Ludvigin veli Henrik Raspe epäili häntä varkaaksi. Ruusut on tavallisimmin kuvattu pyhimystä esittävässä kirkollisessa taiteessa.


title: Elisabet Pyhä

text: Pyhän Elisabetin pyhäinjäännöslippaasta tuli 1300-luvulla ja 1400-luvun alussa yksi Saksan tärkeimmistä pyhiinvaelluspaikoista. Hänen kulttinsa suosio kuitenkin alkoi 1400-luvulla hiipua, joskin hän edelleen aateliston suuressa suosiossaan, koska monet Saksan johtavat aatelissuvut polveutuivat hänen tyttärestään Sofiasta. Mutta 300 vuotta Elisabetin kuoleman jälkeen yksi hänen monista jälkeläisistään, Hessenin maakreivi Filip I, joka kuului protestanttisen uskonpuhdistuksen johtajiin ja oli yksi Martti Lutherin huomattavimmista kannattajista, ryösti Marburgin kirkon ja vaati Saksalaista ritarikuntaa luovuttamaan Elisabetin luut, jotta hän voisi hajottaa pyhäinjäännökset ja siten tehdä lopun jo muutoinkin vähenemässä olleista pyhiinvaelluksista Marburgiin. Filip poisti myös kruunatun agaateilla koristellun maljan, jossa Pyhän Elisabetin pää oli, mutta palautti sen joutuaan keisari Kaarle V:n vangitsemaksi. Myöhemmin kolmikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin sotajoukot ryöstivät maljan, ja se on nykyisin näytteillä Ruotsin historiallisessa museossa Tukholmassa. Pyhän Elisabetin kallo ja jotkin hänen luunsa ovat näkyvillä Pyhän Elisabetin konventissa Wienissä; joitakin pyhäinjäännöksiä on edelleen pyhäinjäännöslippaassa Marburgissa.


title: Elisabet Pyhä

text: Elisabet oli Unkarin kuningas Andreas II:n ja Gertrud Meranialaisen tytär. Hänen äitinsä sisar oli Pyhä Hedvig Sleesialainen, Sleesian herttuan Henrik I:n puoliso. Hänen esivanhempiinsa kuului monia huomattavia eurooppalaisia hallitsijoita kuten Kiovan Venäjän hallitsija Vladimir Suuri. Perimätiedon mukaan Elisabet syntyi Sárospatakin linnassa Unkarissa 7. heinäkuuta 1207. Toisten tietojen mukaan hän olisi syntynyt Pozsonyssä, nykyisessä Bratislavassa, jossa hän asui Posoniumin linnassa nelivuotiaaksi saakka.


title: Pyhän Elisabetin kirkko (Bratislava)

text: Pyhän Elisabetin kirkko on Bratislavan vanhankaupungin itäosassa sijaitseva roomalaiskatolinen kirkko. Kirkko on pyhitetty Unkarissa 1200-luvulla eläneen pyhän Elisabetin muistolle, sillä Elisabet oli ainoa Bratislavassa syntynyt pyhimys. Kaupungissa on kaksikin Elisabetinkirkkoa, vanhempi ja pienempi niistä on 1700-luvun rakennus nunnaluostarin yhteydessä. Kuuluisampaa Pyhän Elisabetin kirkkoa kutsutaan "toiseksi Elisabetin kirkoksi" tai Siniseksi kirkoksi, sillä sen julkisivun ja kattotiilten yleissävy on sininen. Kirkko on rakennettu vuosina 1907–1913 art nouveau -tyyliin. Sen näkyvin piirre on 36.8 metriä korkea torni.


title: Hermes Eksorsisti

text: Pyhä Hermes Eksorsisti, toiselta nimeltä myös Rooman Hermes (kuollut n. 270) oli pappi, eksorsisti ja marttyyri keisari Aurelianinuksen vainoissa (270-275). Jotkut sanovat pyhimyksen kuolleen armeijan luona Tonavan varrella, kun taas toisten mielestä hän kuoli Bolognassa. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 31. joulukuuta. On mahdollista, että hän on identtinen Bononian Hermaksen kanssa. Pyhimys on kuvattu esimerkiksi miehenä hevosen selässä ajamassa pahaa henkeä naisesta tai miehenä ajamassa pahaa henkeä pois lapsesta.


title: Pyhä Eustachius

text: Pyhä Eustachius on roomalais-katolisen kirkon pyhimys, marttyyri, joka kuoli 118. Hänet kuitenkin siirrettiin pois roomalais-katolisen kirkon pyhimyskalenterista, koska häneen liittyvä tarina oli niin uskomaton. Näin ollen häneen viitataan enä Pyhänä Eustachiuksena ja kumppaneina. Pyhä Eustachius on metsästäjien ja palomiesten sekä niiden, jotka ovat joutuneet kokemaan osakseen röyhkeyttä, suojelupyhimys. Pyhän Eustachiuksen päivä on 20. syyskuuta. Eustachius on myös yksi roomalais-katolisesta neljästätoista pyhästä auttajasta, jotka suojelevat tauteja tai välitöntä pahaa vastaan. Eustachius suojelee perheriitoja, eripuraa, vastaan.


title: Ávilan Johannes

text: Pyhä Ávilan Johannes (; 6. tammikuuta 1500 Almodóvar del Campo, Espanja – 10. toukokuuta 1569 Montilla, Espanja) oli reformaattori, kirjoittaja, saarnaaja, hengellinen ohjaaja, pappi, pyhimys ja kirkonopettaja. Häntä kutsutaan Andalusian apostoliksi ja hän oli pyhän Teresan, pyhän Francis Borgian, pyhän Ristin Johanneksen, pyhän Peter Alcantaran ja muiden hengellinen ohjaaja. Pappi on Andalusian, Espanjan ja espanjalaisen sekulaaripapiston suojeluspyhimys. Paavi Klemens XIII julisti miehen kunnianarvoisaksi 8. helmikuuta 1759, paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 15. marraskuuta 1893, paavi Paavali VI julisti hänet pyhimykseksi 31. toukokuuta 1970 ja paavi Benedictus XVI julisti hänet kirkonopettajaksi. Pyhimys eli seuraavien 12 paavin hallintokausien aikana: Aleksanteri VI, (1492–1503) Pius III, (1503) Julius II, (1503–1513) Leo X, (1513–1521) Hadrianus VI, (1522–1523) Klemens VII, (1523–1534) Paavali III, (1534–1549) Julius III, (1550–1555) Marcellus II, (1555) Paavali IV, (1555–1559) Pius IV (1559–1565) ja pyhä paavi Pius V. (1566–1572) Hänen juhlaansa vietetään 10. toukokuuta.


title: Pyhä Modestus

text: Pyhä Modestus (myös Modeste tai Modest; kuollut 489 Trier, Saksa) oli Trierin 19. piispa, pyhän piispa Miletuksen seuraaja ja itsekin pyhimys. Miehen elämästä tiedetään hyvin vähän, mutta hänen kerrotaan saarnanneen kaupunkinsa kaduilla, paastonneen järjestelmällisesti ja taistelleen väkensä köyhyyttä, papiston kuria ja korruptiota vastaan. Pyhimys hallitsi aikana, jolloin kaupunki joutui frankkien hallinnon alaiseksi, erityisesti frankkien kuninkaiden Meroveon ja Kilderik I:n invaasion aikana. Piispa kärsi paljon tuona vaikeana aikana, kuoli lopulta luonnollisista syistä ja haudattiin Trieriin Sant’Eucarion kirkkoon, joka 1100-luvulta lähtien on kantanut nimeä pyhä Matthias. Hänen muistopäiväänsä vietetään 24. helmikuuta.


title: Maximus Aquilalainen

text: Pyhä Maximus Aquilalainen (228? - n. 250) oli diakoni, marttyyri ja pyhimys. Keisari Deciuksen vainojen alettua hän oli yksi ensimmäisistä jotka pidätettiin, joidenkin lähteiden mukaan vapaaehtoisesti. Miestä kidutettiin ja lahjottiin, mutta kidutus oli tehotonta ja lopulta pyhimys heitettiin jyrkänteeltä alas. Hänen muistopäiväänsä vietetään 10. kesäkuuta tai 20. lokakuuta ja hän on Italian Aquilan suojeluspyhimys. Hän eli oletettavasti seuraavien neljän paavin hallintokausien aikana: pyhä Urbanus I (222-230), pyhä Pontain (230-235), pyhä Anterus (235-236) ja pyhä Fabianus (236-250). Keisari Otto I Suuri ja paavi Johannes XII tulivat 10. kesäkuuta 956 kunnioittamaan pyhimyksen reliikkejä.


title: Sonny Liston

text: 6. tammikuuta 1971 Geraldine Liston palasi kotiin Las Vegasiin viikon matkaltaan St. Louisista ja löysi 38-vuotiaan aviomiehensä Sonny Listonin kuolleena sängystä. Ruumiin lähettyviltä löytyi huumeiden piikittämiseen käytettäviä välineitä. Poliisit päättelivät ovelle jääneistä sanomalehdistä, että Liston oli ollut kuolleena jo kahdeksan päivää, joten viralliseksi kuolinpäiväksi merkittiin 30. joulukuuta 1970. Kuolemaa pidetään yleisesti epäilyttävänä, koska Listonilla oli paljon yhteyksiä alamaailmaan, mutta rikollisten osuutta ei ole koskaan voitu todistaa. Tarkka kuolinsyy jäi selvittämättä, mutta huumeiden vaikutusta on epäilty. Listonin käsivarressa oli useita neulanjälkiä, ja keittiöstä löydettiin poliisin etsintöjen yhteydessä heroiinia. Monet Listonin lähipiirissä ovat väittäneet, että kuolema olisi vain lavastettu huumeiden yliannostukseksi. Heidän mukaansa Liston pelkäsi neuloja eikä olisi sen vuoksi voinut piikittää itseensä heroiinia. Hänen tiedetään silti käyttäneen vahvoja huumeita ainakin viimeisinä vuosinaan.


title: Sonny Listonin ja Muhammad Alin väliset nyrkkeilyottelut

text: Muhammad Ali jatkoi Liston-voittojensa jälkeen uraansa hallitsevana raskaansarjan WBC-liiton maailmanmestarina. Hän puolusti maailmanmestaruuttaan yhdeksän kertaa voitokkaasti ja voitti lopulta takaisin myös aiemmin menettämänsä WBA-liiton maailmanmestaruuden, kunnes joutui ottelukieltoon kieltäydyttyään lähtemästä Vietnamin sotaan vuonna 1967. Hän palasi vielä tämän jälkeen nyrkkeilykehään ja voitti maailmanmestaruutensa takaisin vuonna 1974. Sonny Liston taas piti vuoden tauon otteluista nöyryyttävän ensimmäisen erän tappionsa jälkeen ja palasi kehään yllättäen Ruotsissa vuonna 1966 käydyssä kamppailussa. Hän jatkoi uraansa aina vuosikymmenen loppuun asti kärsien vain yhden tappion tuona aikana NABF:n Pohjois-Amerikan mestaruusottelussa. Maailmanmestaruusotteluun hän ei enää päässyt. Liston löydettiin kuolleena vuonna 1971 kotoaan Las Vegasissa.


title: Sonny Liston

text: Charles L. ”Sonny” Liston (8. toukokuuta 1932 Arkansas – 30. joulukuuta 1970 Las Vegas, Nevada) oli yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä ja painoluokkansa maailmanmestari. Hän voitti maailmanmestaruutensa Floyd Pattersonilta vuonna 1962 ja puolusti sitä kerran uusintaottelussa. Liston voitti Pattersonin molemmilla kerroilla tyrmäyksellä jo ensimmäisessä erässä. Vuonna 1964 hän menetti yllättäen maailmanmestaruutensa Muhammad Alille eikä pystynyt voittamaan sitä takaisin uusintaottelussakaan. Sen jälkeen hän ei enää otellut mestaruudesta.


title: Sonny Liston

text: Kun Liston syyllistyi ravintolan aseelliseen ryöstöön sekä useisiin pahoinpitelyihin ja varkauksiin, hänet tuomittiin lopulta viideksi vuodeksi Missourin vankilaan vuonna 1950. Tuolloin katolinen vankilapastori Edward Murphy keksi ohjata uskonsa yhteiskuntaan menettäneen Listonin nyrkkeilyn pariin antaakseen hänelle muuta ajateltavaa. Vankien nyrkkeilyohjelmaa vetänyt pastori Alios Stevens perehdytti hänet lajiin tarkemmin, ja Liston voitti vankilansa nyrkkeilymestaruuden. Nyrkkeilyn ja katolisen uskonnon yhteys näkyi myöhemminkin Listonin elämässä, sillä hänen puolustaessaan mestaruuttaan pukuhuoneessa oli toisinaan odottamassa pappeja, joilla oli rinnassaan ”I like Sonny” -pinssit.


title: Sonny Liston

text: Päästyään ehdonalaiseen 1952 Sonny Liston aloitti välittömästi uran amatöörinyrkkeilijänä, vaikka olikin monia muita aloittelevia nyrkkeilijöitä vanhempi. Lyhyellä amatööriurallaan Liston voitti St. Louisin ja Missourin paikalliset Golden Gloves -mestaruudet, joiden kautta hän pääsi nousemaan kansalliselle tasolle. Amatöörinä hän voitti mm. Helsingin olympiakisojen raskaan sarjan voittajan Ed Sandersin. Voitettuaan myös kansallisen Golden Gloves -mestaruuden vuonna 1953 hän siirtyi ammattilaiseksi. Ensimmäisessä ottelussaan 2. syyskuuta 1953 Liston tyrmäsi Don Smithin heti ensimmäisessä erässä, vain 33 sekuntia ottelun alkamisen jälkeen. Kuudennessa ottelussaan, joka myös esitettiin televisiossa, hän voitti kahdeksaneräisessä kamppailussa John Summerlinin, joka oli siihen mennessä voittanut 22 ottelua ja hävinnyt yhden. Liston voitti Summerlinin myös uusintaottelussa. Tämän jälkeen hän kärsi uransa ensimmäisen tappion Marty Marshallille, joka mursi hänen leukaluunsa ja sai pistevoiton. Liston on selittänyt tappiotaan kertomalla, että Marshallin alkeellinen tyyli huvitti häntä eikä hän naurultaan pystynyt pitämään suutaan kiinni. Vuonna 1955 Liston voitti kaikki kuusi otteluaan, joista viisi tyrmäyksellä. Yksi hävinneistä oli Marshall, jonka Liston tyrmäsi kuudennessa erässä.


title: Sonny Liston

text: Sonny Liston jatkoi nyrkkeilijänuraansa voitokkaasti vielä vuosikymmenen loppuun. Vain yksi voitoista tuli pisteillä ja loput tyrmäyksellä. 12. marraskuuta 1968 Liston otteli Roger Rischeriä vastaan hyväntekeväisyysottelussa, jossa kerättiin rahaa Ben Anolikille, Pennsylvanian ensimmäiselle sydänsiirtopotilaalle. 6. joulukuuta 1969 hän kohtasi Leotis Martinin ottelussa uudelleen luodusta NABF:n raskaansarjan mestaruudesta ja koki uransa neljännen tappion, kun Martin tyrmäsi hänet voimakkaalla suoralla yhdeksännessä erässä. Pian ottelun jälkeen Martin joutui lopettamaan uransa, koska Listonin isku oli puhkaissut hänen verkkokalvonsa. Liston otteli vielä kerran 29. kesäkuuta 1970 voittaen nuoren Chuck Wepnerin teknisellä tyrmäyksellä kymmenennessä erässä.


title: Sonny Liston

text: Ottelun jälkeen Liston vetäytyi yksin hotellihuoneeseensa murjottamaan tappiotaan. Floyd Patterson, jolta Liston oli mestaruutensa voittanut, astui huoneeseen ja yritti lohduttaa tätä kertomalla, miltä hänestä oli tuntunut omien ensimmäisen erän tappioidensa jälkeen. Liston ei vastannut mitään, mutta kun Patterson oli poistumassa huoneesta, Liston kiitti häntä saamastaan tuesta.


title: Sonny Liston

text: Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy totesi kerran maailmanmestari Floyd Pattersonille, että olisi mielenkiintoista nähdä hänet kehässä Sonny Listonin kanssa. Vastoin valmentajansa ja managerinsa Cus D’Amaton ohjeita Patterson suostui otteluun sillä ehdolla, että Listonin pitäisi ensin voittaa saksalainen Albert Westphal. Liston tyrmäsi Wesphalin ottelun ensimmäisessä erässä voimakkaalla jabilla ja pääsi ensimmäistä kertaa urallaan ottelemaan maailmanmestaruudesta. Titteliotteluaan varten Liston harjoitteli ankarasti vastustajan ajamista kulmaan ja voimaa. Hän oli hyvin itsevarma ottelun tuloksesta; kun eräs toimittaja kysyi häneltä, uskooko Liston voivansa lyödä Pattersonin, hän vastasi: ”Mikä saa sinut luulemaan, etten pystyisi?”.


title: Sonny Liston

text: Ottelu käytiin 25. helmikuuta 1964 Miami Beachissa. Aluksi Clay löi mestaria jabilla ja liikkui tämän ympärillä, jolloin Liston joutui ajamaan häntä takaa. Liston löi Clayn vartaloon kovia koukkuja, joilla oli voittanut aikaisemmat vastustajansa, mutta ne eivät hidastaneet Clayn liikkumista. Kolmannessa erässä Liston sai silmänsä yläpuolelle uransa ensimmäisen haavan. Neljännen erän jälkeen Clayn silmiin oli joutunut ainetta, jota Listonin kulmamiehet olivat käyttäneen tämän haavan paikkaamiseen ja jota oli päätynyt hänen hanskoihinsakin. Clay olisi halunnut luovuttaa, mutta hänen valmentajansa Angelo Dundee pakotti jatkamaan. Kuudennessa erässä aine oli lähtenyt Clayn silmistä ja hän hallitsi kamppailua. Erän jälkeen Liston luovutti kipeään olkapäähänsä vedoten. Ottelu oli silloin kehätuomarin ja arvostelutuomarien laskelmien mukaan tasatilanteessa. Koska ottelun tulos oli yllättävä, lehdistössä alkoi liikkua huhuja Listonin leirin järjestämästä vedonlyöntipetoksesta. Las Vegasin vedonlyöntitoimistot kuitenkin vahvistivat, ettei Clayn puolesta ollut pelattu epäilyttävän suuria summia rahaa. Väitettiin myös, että Liston olisi luovuttanut ja käyttänyt olkapäävammaa tekosyynä tajuttuaan, ettei voi voittaa haastajaansa.


title: Sonny Liston

text: Listonilla oli yhteyksiä alamaailmaan ja mafiaan, ja rikolliset vaikuttivat hänen taustajoukoissaan koko uran ajan. Näiden yhteyksien on väitetty jopa vaikuttaneen hänen ennenaikaiseen kuolemaansa vuonna 1970, mutta tätä ei ole voitu todistaa. Listonin elämästä on tehty vuonna 2008 ensi-iltansa saanut elokuva "Phantom Punch", jossa häntä näyttelee Ving Rhames.


title: Paardebergin taistelu

text: Paardebergin taistelu oli toisessa buurisodassa 18.–27. helmikuuta 1900 käyty taistelu, jossa sotamarsalkka Frederick Roberts lopulta löi buurit ja onnistui pakottamaan kenraali Piet Cronjén antautumaan 4 000 miehensä kanssa. Tämä heikensi buurien voimia huomattavasti ja mahdollisti Ladysmithin vapautuksen seuraavana päivänä. Paardeberg oli toisen buurisodan viimeinen suuri taistelu.


title: Frederick Roberts

text: Toisessa buurisodassa Roberts johti ”intialaisten upseerien” ryhmää, joka taisteli vaikutusvallasta ”afrikkalaisten upseerien” kanssa. Toisen buurisodan alkuvaiheessa koettujen tappioiden jälkeen hänet kutsuttiin brittijoukkojen ylipäälliköksi joulukuussa 1899 ja hän saapui seuraavassa kuussa Kapkaupunkiin. Hän johti muun muassa helmikuussa 1900 piiritetyn Kimberleyn vapauttamista, minkä jälkeen hän saartoi kaupunkia piirittäneen buuriarmeijan. Roberts löi buurikenraali Piet Cronjén joukot Paardebergin taistelussa, valtasi 13. maaliskuuta Oranjen vapaavaltion pääkaupungin Bloemfonteinin, ja tarjosi armahdusta kaikille muille paitsi buurien johtajille. Hän luovutti ylipäällikkyyden Etelä-Afrikassa esikuntapäällikölleen Herbert Kitchenerille marraskuussa 1900.


title: Koos de la Rey

text: Koos de la Reyn perhetaustassa oli hollantilaisia ja hugenotteja. Hän oli syvästi uskonnollinen, kantoi Raamattua mukanaan ja kohteli sotavankeja inhimillisesti. Hän osallistui Basothon sotaan vuonna 1865, Sekhukhunen sotaan vuonna 1876 ja ensimmäiseen buurisotaan 1881. Toisen buurisodan loppupuolella hän siirtyi joukkoineen sissisotaan, ja opetti "liikkuvien joukkojen" sotilaat ampumaan satulasta vauhdissa. Hänen sissijoukkonsa voitti britit useissa taisteluissa, joiden paikkoja olivat Moedwil, Nooitgedacht, Driefontein, Donkerhoek, Ysterpruit ja Tweebosch. Tästä toiminnasta hän sai lempinimen Länsi-Transvaalin leijona.


title: Arthur Stark

text: Vaimonsa kuoltua vuonna 1892 Stark muutti Etelä-Afrikkaan ja asettui Kapkaupunkiin, jossa hän harjoitti lääkärin praktiikkaa ja retkeili ympäri Etelä-Afrikkaa keräten näytteitä South African Museumille, vuodesta 1898 lähtien myös Durban Museumille ja Albany Museumille. Stark muutti Durbaniin hieman ennen toisen buurisodan puhkeamista. Vuonna 1899 hän matkusti Englantiin valvomaan kirjansa "The Birds of South Africa" painatusta. Teoksen oli tarkoitus olla osa Etelä-Afrikan eläimistöä käsittelevästä sarjasta, jota toimitti South African Museumin johtaja William Lutley Sclater. Stark palasi Nataliin syyskuussa 1899 ja toimi brittijoukkojen lääkärinä buurisodassa.


title: Gagarin Cup -pudotuspelit 2009

text: Ottelun ensimmäisessä erässä edellispäivän voittaja Lokomotiv karkasi nopeasti 0–3 johtoon. Avausmaali syntyi Jašinin ylivoimamaalilla ajassa 08:48. Seuraavaa vieraiden maalia ei tarvinnut odottaa kuin 14 sekuntia edellisestä, kun Nikita Kljukin vei Jaroslavlin veturit 0–2 johtoon. Lokomotiv kasvatti johtoaan vielä neljä minuuttia myöhemmin. Bars Kazan sai erään aikaan kavennusta ylivoimalla ja erätauolle mentiin vieraiden 1–3 johdossa. Toinen erä oli maaliton ja näytti jo hetken, että Lokomotiv veisi toisenkin finaaliottelun nimiinsä. Kotijoukkueelle toi toivoa kuitenkin Obuhovin laukoma 2–3 kavennusmaali kolmannen erän puolivälissä. Kazan tuli ottelussa tasoihin vain minuuttia ennen ottelun loppua ilman maalivahtia tehdyllä maalilla. Jatkoaikaa ei tarvittu kuin 47 sekuntia, kun Kazanin puolustaja Pervyšin iski voitto-osuman.


title: William Francis Butler

text: Butler otti vastaan Etelä-Afrikan brittijoukkojen päällikkyyden lokakuussa 1898 ja käytännössä hallitsi koko aluetta jonkin aikaa sir Alfred Milnerin ollessa poissa. Toisen buurisodan ollessa ovella Butler tunsi sympatiaa buurivaltioita kohtaan, ja hän erosi tehtävistään vuoden 1899 kesällä. Hän palasi Britanniaan, missä hänestä tuli läntisen sotilaspiirin komentaja. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi vuonna 1900. Läntisen sotilaspiirin komentajuus oli hänen viimeinen tehtävänsä, ennen kuin hän jäi eläkkeelle 31. lokakuuta 1905.


title: Vereenigingin rauha

text: Vereenigingin sopimus oli toisen buurisodan päättänyt rauhansopimus, joka solmittiin Britannian sekä Transvaalin ja Oranjen vapaavaltion buurien välillä 31. toukokuuta 1902 Vereenigingissä eteläisessä Transvaalissa. Sopimuksessa buurit suostuivat kuningas Edvard VII:n alamaisiksi ja korvaukseksi saivat valloitetut maansa takaisin ja lisäksi korvauksia sodan aikana tuhotuista maatiloista. Lisäksi buureille turvattiin oikeus käyttää kieltään afrikaansia kouluissa ja oikeuslaitoksessa, ja heille luvattiin itsehallinto mahdollisimman pian.


title: Braunschweig-luokka (taistelulaiva)

text: Buurisodan ja Kiinan boksarikapinan seurauksena valtiopäivät hyväksyi 14. kesäkuuta 1900 toisen laivastolain, jossa laivaston kooksi määrättiin 38 taistelulaivaa, 20 panssariristeilijää ja 38 kevyttä risteilijää. Ensimmäisestä laista poiketen hankinnoille ei määrätty ylärajaa. Braunschweig-luokan alukset tilattiin osana toista laivastolakia. Ne laskettiin vesille 1902-1903 ja niiden tuli valmistua vuoteen 1906 mennessä. Valmistuskustannukset ollessa 24 miljoona kultamarkkaa per alus.


title: Donovan Ruddock

text:
Hävittyään Tysonille toistamiseen, Ruddock voitti kaksi seuraavaa otteluaan tyrmäyksellä: entisen WBA-liiton mestarin
Greg Pagen erässä kahdeksan ja kaikki uran 25 edellistä ottelua voittaneen Phil Jacsonin erässä neljä. Näiden voittojen myötä Ruddock säilytti sijoituksensa WBC-liiton listauksen kärkipäässä. Korkea sijoitus
oikeutti hänet kohtaamaan tulevan nyrkkeilijäsuuruuden Lennox Lewisin ottelussa, jonka voittaja alustavien suunnitelmien mukaan kohtaisi hallitsevan
WBC-liiton mestarin Riddick Bowen. Ottelusta ennakointiin tasaista ja esimerkiksi Tysonin leirissä arvuuteltiin ennen
ottelua, että Ruddockin ottelutyyli tulisi osoittautumaan hankalaksi verrattain kokemattomalle Lewisille. Oman lisäjännitteen otteluun toi myös seikka, että Ruddock oli ottanut pistevoiton Lewisistä amatöörinä reilut kymmenen vuotta aiemmin . Vuoden 1992 lokakuussa käydystä ottelusta tuli kuitenkin yllättäen Lewisin täydellistä näytöstä, sillä nuori britti ei antanut Ruddockille mitään mahdollisuuksia, vaan löi hänet kanveesille kerran ensimmäisessä erässä ja kahdesti toisessa erässä ennen kuin kehätuomari Joe Cortez päätti
keskeyttää ottelun.


title: Bobi Sivén

text: Vuokkiniemessä käytiin Vienan heimosodan viimeinen ja ratkaisevin taistelu, joka oli Sivénin toinen taistelukokemus. Suomalaisten pääjoukko saarrettiin 1. lokakuuta kello 4 aamulla kyläaukealla, mutta taistelu voitettiin kääntämällä sattumalta konekiväärituli vihollisen pääjoukkoon. Voiton varmisti selustaan jääneen jääkärivänrikki Akseli Isopuron komppanian, johon Sivén kuului, koukkaus vihollisen selustaan. Suomalaisia kaatui 20 ja vihollisia noin sata. Voitosta huolimatta Sivén Vienan retkien muistelmissaan arvosteli sotilasjohtoa ja piti koko voittoa onnenkantamoisena.


title: Kellon Lyönti

text: Voimistelu- ja Urheiluseura Kellon Lyönti (KeLy) on vuonna 1946 perustettu haukiputaalainen urheiluseura. Seuran nimi tulee Haukiputaalla sijaitsevasta Kellon kylästä, jossa seura on perustettu. Seurassa on mahdollista harrastaa kaukalopalloa, salibandya, pesäpalloa sekä kuntourheilua. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa. Seuran salibandyjunioreilla on joukkueet C-, D-, E-, F- ja G-junioreiden sarjoissa.


title: Kelloselän koulu

text: Kelloselän koulu on perustettu vuonna 1926. Kelloselän koulu on historiansa aikana vaihtanut nimeä usein. Neljä ensimmäistä vuotta vuoteen 1930 koulu kantoi nimeä Kello–Aatsinki, koska läheisen Aatsingin kylän lapset saivat myös koulussa opetusta. Sitten nimenä vuoroin ovat olleet Kelloselkä (1930–35, 1937–47 ja 1956–) ja Kello (1935–37 ja 1947–1956), jota nimeä SVT:n mukaan koulu kantoi myös koulun aloitusvuonna. Kun Oulun seudulla Haukiputaan Kellon kylässä oli samanniminen koulu, on sekaannusten välttämiseksi vuodesta 1956 koulun nimenä ollut Kelloselkä.


title: Loreley

text: Loreleyn nimi tulee mahdollisesti vanhan Reininmaan murteen sanoista "lureln" (’kuiskata’) ja "ley" (’kallio’), eli kyseessä olisi ”kuiskaava kallio”. Virtaukset ja pieni vesiputous, joka oli näkyvissä vielä 1800-luvun alussa, saivat aikaan kuiskaavan äänen, jota kallion erikoinen kaiku vahvisti. Ääntä on vaikeaa kuulla enää nykyään alueen kaupungistumisen takia. Toinen teoria johtaa nimen alkuosan sanasta "luren" (’vaania’), jolloin nimi tarkoittaisi ”vaanivaa kalliota” ja viittaisi joella sattuneisiin onnettomuuksiin.


title: Kellon Kraaseli

text: Virallisesti Kraaseli, yleisesti Kellon Kraaseli, on Perämeren saari Oulun kaupungissa, Kellon kylän edustalla. Nimi "kraaseli" on perua ruotsin kielen sanasta "gråsäl", joka tarkoittaa harmaahyljettä.


title: Kallo (Kittilä)

text: Kallon kylä sijaitsee Kittilän kunnassa. Kylän nimi juontaa juurensa 1600-luvun alkuun, jolloin ensimmäiset suomalaiset saapuivat vanhaan saamelaisten asuinpaikan sijoille. Perimätiedon mukaan eräällä kalareissulla järvellä verkkoon tarttui pääkallo, jonka mukaan järvi nimettiin Kallojärveksi ja kylä nimettiin Kalloksi. Kylä kehittyi Syväjärven ympärille, jossa oli suotuisammat viljelys- ja rakennusmaat. Kallon ympäristössä harjoitettiin metsäpeuran pyyntiä pitkälle 1700-luvulle, jolloin peurakannan huvettua poronhoito rupesi korvaamaan sitä elinkeinona. Kallon Porttijärven lähellä on yhä edelleen nähtävissä jälkiä vanhoista peuranpyyntikuopista. Mäntyvaarassa on poroerotuspaikka, joka on ollut vilkkaassa käytössä halki vuosikymmenten. Nykyään kylän tunnetuimpia nähtävyyksiä on Kivijärvi-Pikku Kivijärven alue, joka on kuuluisa hienosta linnustostaan. Kylän läpi kulkevan harjun eli Tievan päältä on näköalat ympäröivään järvimaisemaan sekä Ylläs- ja Lainiotuntureille.


title: Kyynel (radio)

text: Kyyneleen nimen synnystä on olemassa kaksi eri versioita. Toisen mukaan se viittaa ”korpikuusen kyyneleeseen”. Kaukopartiomiehet lähettivät sanomiaan korpikuusten suojassa aivan kuin laittoman pontikan keittäjät. Toisen version mukaan nimi tulee radiolle ominaisesta uikuttavasta sähkötysäänestä. Erkki Palen mukaan nimen keksijä oli Matti Wihuri ja nimi syntyi, kun radiota vasta suunniteltiin YH:n aikana syksyllä 1939.


title: Kuluntalahti

text: Kuluntalahti-nimitykseen on kaksi uskottavaa selitystä. Professori Alpo Räisänen on viitannut Kajaanin koskien kiertoon Kuluntajärven oikotaipaleen kautta Nuaksesta Oulujärven Jormuanlahteen Kuluntajärven kautta – eli kulku-kulenta-sanapariin. Toisaalta metsänhoitaja Ilmari Kosonen on viitaten samantapaisiin paikannimiin tullut tulokseen, jonka mukaan sana juontuu jääkauden jälkeisten kansojen jättämästä "kulu"-sanasta, joka tarkoittanee järviruokoa.


title: Kaukaluoto

text: Ruotsinkielinen nimitys Köklot on syntynyt germaanisten kielten vaikutuksesta saaren alkuperäisestä suomenkielisestä nimestä Kaukaluoto. Nimi Kaukaluoto on tullut siitä, että saariryhmä oli kaukana isokyröläisille. Kaukaluoto-nimi on aikaisemmin esiintynyt Köklotin rinnalla, mutta on pyyhkiytynyt nyt pois. Niinpä Köklotvägen käännetään nyt suomeksi Köklotintie. Toinen teoria nimen alkuperästä perustuu alkuperäiseen ruotsinkieliseen kirjoitusasuun "Kåcklot", jossa "Kåck" eli "Kock" tulkitaan henkilönnimeksi.


title: Kielo

text: Kielon lajinimi "majalis" tulee latinan toukokuuta tarkoittavasta sanasta "Maius" ja suvun nimi "Convallaria" latinan sanasta "convallis" ’laakso’. Suvun ja lajin nimen taustalla on Raamatun Vanhan testamentin Laulujen laulu, jossa tyttö vertaa itseään laaksojen liljaan, vaikka Raamatun kasvi onkin todennäköisesti ollut madonnanlilja ("Lilium candidum") eikä kielo. Tämän kertomuksen pohjalta saksalaiset kasvitieteilijät alkoivat kuitenkin jo 1500-luvulla kutsua kieloa ”laaksojen liljaksi”, "Lilium convallium", josta nimen käyttö levisi myös muualle Eurooppaan. Carl von Linné muokkasi nimityksestä kielon nykyisen tieteellisen nimen. Myös kielon ruotsinkielinen nimi "liljekonvalj" on väännös edellä mainitusta latinankielisestä nimestä.


title: Kielo (nimi)

text: Kielo on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä Kielo on annettu nimeksi 794 henkilölle, joista kuusi on miehiä. Nimi tulee kasvista, Suomen kansalliskukaksikin valitusta valkokelloisesta kielosta ("Convallaria majalis"), joka kukkii Kielon nimipäivän (14. kesäkuuta) aikoihin noin viikon verran.


title: Kansallinen Kokoomus

text: Hallitukseen kokoomus nousi 21 oppositiovuoden jälkeen vuoden 1987 eduskuntavaalien jälkeen, jolloin nimitettiin Holkerin sinipunahallitus, vaikka kokoomus, ruotsalainen kansanpuolue ja keskusta olivat tehneet porvarisopimuksen tavoitteenaan muodostaa porvarihallitus vaalien jälkeen. Vuosina 1987–1991 toimineen hallituksen suurimmat puolueet olivat sosiaalidemokraatit ja kokoomus. Vaalien 1991 jälkeen muodostettiin Esko Ahon porvarihallitus, jota johtivat keskusta ja kokoomus.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomessa käytiin kahdet eduskuntavaalit vuosina 1983 ja 1987. Edellisiä vaaleja on luonnehdittu protestivaaleiksi juuri silloin kiivaimmillaan olleen rötösherrajahdin vuoksi. Suomen Maaseudun Puolue saavutti uuden puheenjohtajansa Pekka Vennamon johdolla historiansa toisen suurvoiton ja nousi hallitukseen kahden ministerin voimin. Sen sijaan SKDL kärsi murskatappion eikä sitä enää tämän jälkeen otettu hallituksiin. Liberaalinen Kansanpuolue menetti kaikki eduskuntapaikkansa ja uutena ryhmänä eduskuntaan nousivat vihreät. Kokoomuksen yli 20 vuotta kestänyt oppositiokausi päättyi vuoden 1987 vaaleissa, jolloin siitä tuli pääministeripuolue. Samoissa vaaleissa SMP:n perustaja ja kunniapuheenjohtaja Veikko Vennamo jätti politiikan, minkä jälkeen puolueen kannatus alkoi heikentyä pysyvästi. Vennamon suku vetäytyi kokonaan politiikasta Pekka Vennamon siirtyessä posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi syksyllä 1989.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Useista syistä johtuen kokoomus voitti myös vuoden 1970 eduskuntavaaleissa. Jonkin verran voittoääniä jäi kokoomukselle jo vuoden 1968 presidentinvaaleista, mutta Suomi oli juuri silloin voimakkaasti kaupungistumassa ja pikkuporvarillistumassa, ja keskiluokkaisia äänestäjäjoukkoja oli vuonna 1970 runsaahkosti liikkeellä, mistä kokoomus hyötyi. Sen jälkeenkään kokoomus ei enää koskaan vajonnut keskikokoiseksi puolueeksi, vaan se onnistui pysymään ensin yhtenä neljästä suuresta ja sitten yhtenä kolmesta suuresta. Juuri vuoden 1970 vaaleissa kokoomus siis kasvoi keskisuuresta puolueesta maan toiseksi suurimmaksi puolueeksi (1972 ja 1975 niukasti neljäs sija). Vuoden 1979 eduskuntavaaleissa kannatus hypähti yli 20 prosenttia, minkä jälkeen kokoomus ei ole menettänyt asemaansa yhtenä kolmesta suuresta puolueesta.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Seuraavan vuoden eduskuntavaaleissa kokoomus sai kymmenen lisäpaikkaa. Keskustan Matti Vanhanen sai kuitenkin jatkaa pääministerinä ja keskusta hallituksessa, mutta kokoomus nousi hallitukseen puheenjohtajansa Kataisen johdolla. Muiksi keskeisiksi ministereiksi nousivat muun muassa Häkämies puolustusministeriksi, Anne Holmlund sisäministeriksi ja ulkoministeriksi tuli veteraanipoliitikko Ilkka Kanerva, jota seurasi vuotta myöhemmin europarlamentaarikko Alexander Stubb. Sauli Niinistö palasi yhden kauden mittaisen vapaaehtoisen tauon jälkeen eduskuntaan ja nousi eduskunnan puhemieheksi. Eduskuntaan palasi myös veteraanikansanedustaja Pertti Salolainen, joka nousi heti keskeisimpien kokoomuspoliitikkojen joukkoon ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi, kuten myös Kimmo Sasi perustuslakivaliokuntaan. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Kokoomus nousi suurimmaksi puolueeksi ensimmäisen kerran. Vuoden 2009 eurovaaleissa tuli sen sijaan hieman takapakkia, kuten jo viisi vuotta aiemminkin.


title: Suomi 1990-luvulla

text:
Suomessa järjestettiin vuosikymmenen aikana kolmet eduskuntavaalit vuosina 1991, 1995 ja 1999. Vuoden 1991 vaalien selkein voittaja oli Suomen Keskusta, kun taas hallitusvastuussa olleet Kokoomus ja SDP kärsivät ankarat tappiot. Vuoden 1995 vaaleissa SDP saavutti suurimman paikkamääränsä toisen maailmansodan jälkeen (63 kansanedustajaa). Kannatustaan menettänyt ja sisäisistä riidoista kärsinyt Suomen Maaseudun Puolue puolestaan koki kohtalonsa samoissa vaaleissa, jolloin se menetti miltei kaikki eduskuntapaikkansa. SMP ajautui vaalien jälkeen konkurssiin ja sen raunioille perustettiin syksyllä 1995 uusi puolue Perussuomalaiset. Liberaalinen Kansanpuolue oli eduskuntapuolueena viimeisen kerran vaalikauden 1991−1995 yhden kansanedustajan voimin. Nuorsuomalaiset-puolueen ja niin sanottu ”Eko-Vihreiden” ainoaksi eduskuntakaudeksi jäi vaalikausi 1995−1999, jolloin edellisellä oli kaksi kansanedustajaa ja jälkimmäisellä yksi.
Vuonna 1990 Suomeen perustettiin uusi puolue Vasemmistoliitto, jolle siirrettiin SKP:n poliittinen toiminta; samalla lakkautettiin SKDL. SKP päätettiin säilyttää puolueena, mutta se teki konkurssin syksyllä 1992 pääosin epäonnistuneiden kiinteistökauppojensa vuoksi. Vasemmistoliiton ulkopuolelle jättäytyneet kommunistit jatkoivat poliittista toimintaansa Kommunistisessa Työväenpuolueessa ja myöhemmin uudelleen perustetussa SKP:ssa, joiden keskinäiset välit ja suhteet Vasemmistoliittoon olivat huonot. Vasemmistoliitto oli hallituspuolueena eduskuntavaaleista 1995 alkaen, jolloin se oli mukana Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa.


title: Suomen Kansan Demokraattinen Liitto

text: SKDL:n menestys eduskuntavaaleissa heikkeni vuosien mittaan samaan aikaan kun kahtiajako puolueen sisällä jyrkkeni. Vuoden 1970 eduskuntavaaleissa kaikki hallituspuolueet kärsivät tappioita. SKDL menetti enemmän ääniä kuin Keskustapuolue, mutta vaalimatematiikan ansiosta se hävisi "vain" viisi paikkaa verrattuna Keskustan 13 paikan tappioon. SKDL meni mukaan vaalien jälkeen muodostettuun Ahti Karjalaisen hallitukseen, mutta erosi siitä maaliskuussa 1971 ”korppusodan” vuoksi. Vuodesta 1975 lähtien puolue oli jälleen seitsemän vuoden ajan mukana kaikissa poliittisissa hallituksissa lukuun ottamatta vuosina 1976–1977 istunutta Martti Miettusen kolmatta hallitusta. Vuoden 1979 vaaleissa puolue menetti paikkansa kolmen suurimman puolueen joukossa Kokoomukselle. Vielä suurempi tappio tuli neljä vuotta myöhemmin, jolloin puolueen sisäiset kiistat olivat kärjistyneet avoimen välirikon partaalle. Kuilu repesi vaalikauden 1983−1987 aikana ja vuoden 1987 vaalien jälkeen SKDL:n ryhmään kuului enää 16 kansanedustajaa. Tällöin puolue oli menettänyt kansanedustajanpaikkansa Kymen, Mikkelin ja Pohjois-Karjalan vaalipiireissä.


title: Johannes Virolainen

text: Virolaisen ja presidentti Urho Kekkosen välit alkoivat huonontua 1970-luvulla, ja Kekkosta kannattanut Keskustapuolueen K-linja arvosteli häntä puolueen sisällä. Lopullinen välirikko heidän välillään tapahtui vuoden 1979 eduskuntavaalien jälkeen. Vaaleissa Kokoomus oli saanut suuren vaalivoiton ja noussut Keskustanpuolueen ohi maan toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Tästä huolimatta hallitus koottiin totuttuun tapaan Keskustapuolueen ja vasemmiston varaan ja Kokoomus jätettiin oppositioon. Keskustapuolueen puheenjohtaja Virolainen, joka itse oli jättäytynyt pois ministerivastuusta, harmitteli "Suomen Kuvalehden" haastattelussa sitä, että jatkuvasti kannatustaan kasvattanutta Kokoomusta ei otettu hallitukseen. Virolaisen mukaan taustalla olivat ulkopoliittiset "yleiset syyt", toisin sanoen Neuvostoliiton vastustus ja uusien yöpakkasten pelko. Virolaisen lausunto suututti presidentti Kekkosen, joka moitti Virolaista julkisesti ja sanoi tämän aiheuttaneen Suomen ulkopoliittiselle kuvalle "arvaamatonta vahinkoa". Lehdistö risti kesäkuun lopulla tapahtuneen kiistan "juhannuspommiksi".


title: Koiviston II hallitus

text: Maaliskuun 1979 eduskuntavaaleissa etenkin oppositiopuolueet Kokoomus ja Suomen Maaseudun Puolue lisäsivät kannatustaan. Vastaavasti kaikki hallituspuolueet SDP, Keskusta, SKDL ja LKP kärsivät tappioita niin, että kansanrintamahallituksen enemmistö eduskunnassa supistui 152:sta 137 kansanedustajaan. Edellisen hallituksen pääministeri Kalevi Sorsa ilmoitti heti vaalien jälkeen kieltäytyvänsä jatkamasta tehtävässään; hän oli jo tammikuussa 1979 ehdottanut presidentti Urho Kekkoselle Suomen Pankin pääjohtajaa Mauno Koivistoa uudeksi pääministeriksi. Parlamentarismin edellyttämällä tavalla Kekkonen nimitti 21. maaliskuuta hallitustunnustelijaksi vaalien suurimman voittajan Kokoomuksen puheenjohtajan Harri Holkerin, mutta tämä luovutti kuukauden päivät kestäneiden tuloksettomien neuvottelujen jälkeen. Eduskunnan varapuhemiehen Veikko Helteen selviteltyä hallituspohjaa Kekkonen nimitti Mauno Koiviston hallituksen muodostajaksi 11. toukokuuta. Hallitusohjelman kirjoittaminen ja ministerinsalkkujen jako kestivät tämän jälkeen vielä kaksi viikkoa. Kansanrintamapohjan jatko ei ollut itsestäänselvyys, koska Keskustan kentällä ilmeni vahvoja haluja puolueen jättäytymisestä oppositioon. Keskustan osallistuminen uuteen hallitukseen ratkesikin puolueen puheenjohtajan Johannes Virolaisen taivuttelun jälkeen vasta aivan viime hetkellä. Samoin edellisen hallituksen ulkomaankauppaministeri, puolueisiin sitoutumaton Esko Rekola suostui jatkamaan tehtävässään vain Mauno Koiviston suostuttelun ansiosta.


title: Suomen Keskusta

text: Keskusta, kokoomus ja RKP solmivat ennen vuoden 1987 eduskuntavaaleja niin sanotun kassakaappisopimuksen, jonka mukaan yksikään sopimuksessa osallisista puolueista ei neuvottele hallituksen muodostamisesta ilman muita puolueita. Näin torjuttaisiin presidentti Mauno Koiviston yritykset saada oma puolueensa SDP hallitukseen. Suunnitelma tuli kuitenkin Koiviston tietoon ja hän nimitti hallituksen muodostajaksi kokoomuksen puheenjohtajan Ilkka Suomisen sijasta Harri Holkerin. Tuloksena oli porvarihallituksen sijasta Holkerin sinipunahallitus, joka oli vallassa 1987–1991. Syksyllä 1990 hallitus pyysi oppositioon joutuneen keskustan tukea säästöpäätöksille ennen vuoden 1991 eduskuntavaaleja, mistä puolue kieltäytyi.


title: Juhannuspommi

text: Vierailunsa jälkeen Kekkonen nimitti Mauno Koiviston johtaman uuden hallituksen, jonka ulkopuolelle kokoomus jätettiin. Juuri eduskunnan puhemieheksi valittu keskustapuolueen Johannes Virolainen selvitti hallituksen muodostamista ja kokoonpanoa Suomen Kuvalehden toimittajalle Matti Vehviläiselle antamassaan haastattelussa. Haastattelussa Virolainen pohti, miksi vaalivoittaja kokoomus ei vieläkään tullut hallitukseen ja kertoi syynä olevan ”yleiset syyt, jotka jokainen käsittää, kun ottaa huomioon Suomen aseman”. Kun haastattelija tivasi, tarkoittiko Virolainen tällä kokemuksiaan syksyn 1958 yöpakkaskriisistä, Virolainen ei suostunut juurikaan selventämään lausuntoaan. Tämän tulkittiin kuitenkin olevan viittaus pelkoon idänsuhteiden vaarantumisesta, jos kokoomus olisi päässyt hallitukseen.


title: Ylipäällikkö

text: Suomessa tasavallan presidentti on perustuslain mukaan puolustusvoimien ylipäällikkö, missä ominaisuudessa hän muun muassa ylentää kaikki upseerit. Sodan aikana presidentti voi luovuttaa ylipäällikkyyden toiselle henkilölle. Talvisodan sytyttyä vuonna 1939 Kyösti Kallio luovutti ylipäällikkyyden puolustusvoimain komentajalle, sotamarsalkka, myöhemmin Suomen marsalkka Gustaf Mannerheimille ja kun hänestä tuli jatkosodan lopulla 1944 presidentti, ylipäällikkyys palautui luovuttajainstituutiolle. Risto Ryti on Suomen presidenteistä ainoa, joka ei ole lainkaan ollut ylipäällikkö.


title: P. E. Svinhufvud

text: Veteraanipoliitikko Svinhufvud pyrki osallistumaan vielä kerran Suomen asioiden hoitamiseen talvisodan lopulla matkustamalla avunhakumatkalle Saksaan ja Italiaan. Adolf Hitler ja Benito Mussolini kieltäytyivät kumpikin tapaamisesta, mutta tuolloisen paavin Pius XII:n presidentti pääsi tapaamaan. Jatkosodan aikana Svinhufvud tuki Suur-Suomi-ajattelua, mutta pitkäaikaisen valtiomiehen aika oli kuitenkin menossa mailleen. Hän kuoli kotonaan Kotkaniemessä 29. helmikuuta 1944, ja hänet siunattiin haudan lepoon Luumäen kirkossa. Svinhufvud on Suomessa kuolleista presidenteistä ainoa, joka kuoli Helsingin ulkopuolella.


title: Väinö Tanner

text: Toimiessaan ministerinä jatkosodan aikana Tanner joutui vaikeaan kaksoisrooliin: ulospäin hän edusti hallituksen politiikkaa, mutta hallituksessa puolueensa kriittisiä näkemyksiä; valtaosa SDP:n kannattajista ei hyväksynyt Tarton rauhan rajan ylittämistä. Laajassa yksityiskirjeessään presidentti Risto Rytille syksyllä 1941 Tanner katsoi Suomen saavuttaneen tärkeimmät sodanpäämääränsä vallattuaan takaisin Moskovan rauhassa menettämänsä alueet. Hänen mielestään Suomi voisi pitää Itä-Karjalan vain siinä tapauksessa, että Neuvostoliitto luhistuisi lopullisesti, mihin hän ei lainkaan uskonut, koska "200 miljoonan kansaa ei noin vain pyyhitä maan päältä".


title: Reinhold Svento

text: Jatkosodan jälkeen Svento siirtyi SKDL:n riveihin monien muiden SDP:n puoluejohdon kanssa riitautuneiden tavoin. Ulkoministerinä ollessaan huhtikuussa 1948 Svento oli jäsenenä YYA-sopimusneuvotteluvaltuuskunnassa. Syyskuussa 1955 hän oli jäsenenä presidentti J. K. Paasikiven johtamassa valtuuskunnassa, jonka kanssa Neuvostoliitto sopi Porkkalan vuokra-alueen palautuksesta Suomelle. Julkisen uransa päätteeksi Svento kuului Suomen YK-valtuuskuntaan vuosina 1955−1958. Presidentti Urho Kekkonen jätti hänet vuoden 1958 lopulla pois Suomen YK-valtuuskunnasta, mistä hän pahoitti mielensä syvästi.


title: Sotamarsalkka

text: Syksyllä 1939 tasavallan presidentti Kyösti Kallio nimitti Mannerheimin tasavallan puolustusvoimain komentajaksi, jolle luovutti talvisodan sytyttyä ylipäällikkyyden. Jatkosodan aikana valtioneuvosto myönsi "Suomen marsalkan" arvon Mannerheimille hänen 75-vuotispäivänään 1942.


title: Väinö Auer

text: Jatkosodan aikana Auer toimi 11. joulukuuta 1941 perustetun Valtion tieteellisen Itä-Karjalan toimikunnan puheenjohtajana. Hänet valittiin puheenjohtajaksi Kaarlo Linkolan kuoleman jälkeen huhtikuussa 1942. Tuolloin syntyi myös yhdessä historiantutkija Eino Jutikkalan ja kansatieteilijä Kustaa Vilkunan kanssa kirjoitettu "Finnlands Lebensraum" (, 1941), jossa perustellaan Itä-Karjalan olevan historiallisesti ja maantieteellisesti osa Suomea. Teos kirjoitettiin suoraan saksaksi, sillä sitä suunniteltiin käytettäväksi "tieteellisenä" perusteena Suomen aluevaatimuksille sen jälkeen kun Saksa olisi miehittänyt Neuvostoliiton. Toimeksianto kirjoittamiseen tuli korkeimmasta valtiojohdosta: kirjahankkeen ideoija oli presidentti Risto Ryti, kirjoittajat värväsi pääministeri J. W. Rangell apunaan poliittinen sihteerinsä L. A. Puntila.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen Suomi oli siirtynyt ensimmäisen tasavallan ajasta toiseen tasavaltaan. Liittoutuneiden valvontakomissio oli lähtenyt Suomesta 1947, jolloin solmittiin Pariisin rauhansopimus. Vaaran vuodet olivat ohi. 1950-luvun alkaessa Suomen presidenttinä toimi 79-vuotias Juho Kusti Paasikivi. Hän oli sotien jälkeisen puolueettomuuslinjan eli niin kutsutun Paasikiven–Kekkosen linjan linjan luoja. Maaliskuussa 1956 presidentiksi valittiin 55-vuotias Urho Kekkonen. Hänestä tuli Suomen tasavallan pitkäaikaisin presidentti. Päinvastoin kuin 2000-luvulla, presidentillä oli laajat valtaoikeudet; hänellä oli oikeus jopa eduskunnan hajottamiseen.


title: Rauhanoppositio

text: Rauhanoppositioon kuuluneet luovuttivat jatkosodan aikana 5. elokuuta 1943 presidentti Risto Rytille niin sanotun Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän, johon kaikki jälkeenpäin ryhmään luetut eivät tosin osallistuneet. Esimerkiksi Urho Kekkonen ei allekirjoittanut. Rauhanoppositio ei kuitenkaan kyennyt painostamaan Suomen hallitusta, joka sodan jatkamisesta ja siitä aikanaan irtautumisesta päättäessään katsoi liittolaissuhteen ylläpitämisen Saksan kanssa olleen vallinneissa oloissa Suomen etujen mukaista. Pienin osin rauhanopposition vaatimusten mukaista politiikkaa kuitenkin toteutettiinkin, sillä esimerkiksi kotiuttamalla vapaaehtoisen SS-pataljoonan Saksasta vuonna 1943 ja perustamalla arvovaltaisten kansalaispiirien tukemana kesällä 1944 amerikkalais-suomalaisen yhdistyksen Linkomiehen hallitus pyrki varautumaan Saksan ja Suomen liitosuhteen päättymisen jälkeiseen aikaan.


title: Yrjö Kallinen

text: Jatkosodan aikana Kallinen kuului rauhanopposition kannattajiin ja oli yksi niin sanotun kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajista. Hän toimi myös juutalaispakolaisten asioita hoitaneen komitean puheenjohtajana. Sodan jälkeen hän oli mukana Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) perustamisessa, mutta jäi kuitenkin lopulta itse sosiaalidemokraattiseen puolueeseen (SDP). Kallinen asetettiin häneltä itseltään lupaa kysymättä SDP:n ehdokkaaksi vuoden 1945 eduskuntavaaleissa ja hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Seuraavana vuonna hänet kutsuttiin Pekkalan hallituksen puolustusministeriksi. Tunnetun sodanvastustajan nimittämisellä puolustusministeriksi pyrittiin vakuuttamaan Neuvostoliitto Suomen rauhantahtoisuudesta. Kallinen oli suostunut tehtävään sillä ehdolla, että puolustusvoimien sotilaalliset tehtävät, kuten koulutus, kokoonpano ja täydennykset, siirrettiin pääministeri Mauno Pekkalan alaisiksi. Kallinen oli 1946–1948 puolustusministeriyden ohella myös ministeri valtioneuvoston kansliassa. Lisäksi hän toimi SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Hän ei tosin viihtynyt puoluepolitiikassa. Kallinen tuli sotien jälkeen huonosti toimeen SDP:n oikeistosiiven nuorien johtajien kanssa. Kun hänet puolueen hajaannuksen aikana otettiin täyte-ehdokkaaksi vuoden 1958 eduskuntavaaleihin, puoluejohto ei päästänyt häntä puhumaan näkyviin tilaisuuksiin. Kallisen poliittista aatetta hänen vanhoilla päivillään on luonnehdittu bernsteinilaiseksi sosialismiksi.


title: Urho Kekkonen

text:
Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin poikkeuksellisesti. Kauden oli aluksi tarkoitus jatkua vain vuoteen 1974. Tammikuussa 1973 säädettiin poikkeuslaki, jolla kautta jatkettiin neljällä vuodella. Se oli Suomessa kolmas kerta, jolloin valtionpäämies valittiin virkaansa ilman vaaleja ja vastaehdokkaita. Aikaisemmin Gustaf Mannerheim valittiin Suomen valtionhoitajaksi joulukuussa 1918, kun haluttiin irtautua saksalaissuuntauksesta, ja presidentiksi elokuussa 1944, kun haluttiin irtautua jatkosodasta ja siteistä Saksaan. Poikkeuslain taustasta on historiantutkimuksessa erilaisia käsityksiä. Martti Häikiön tulkinnan mukaan Kekkonen pakotti ensin Ahti Karjalaisen ehdottamaan jatkoaikaa tammikuussa 1972. Tämän jälkeen hän nimitti helmikuussa Rafael Paasion vähemmistöhallituksen ja vaati poikkeuslakia huhtikuussa, ennen kuin suurimmat puolueet, sosiaalidemokraatit ja keskustapuolue, asettaisivat omat ehdokkaansa kesän puoluekokouksissa. Tästä kärsivät etenkin Ahti Karjalainen, jota oli pidetty Kekkosen manttelinperijänä, ja Johannes Virolainen, joka oli kentällä suosittu ja keskustan puheenjohtaja.
Poikkeuslakia ei ollut helppo viedä läpi, sillä se voitiin säätää vain 5/6:n eduskuntaenemmistöllä. Jotta enemmistö saataisiin lain taakse, sen tueksi luotiin poliittinen paketti, jossa oli kolme osaa: poikkeuslaki, vapaakauppasopimus Euroopan talousyhteisön EEC:n kanssa ja valtion taloudellista säätelyvaltaa lisäävät suojalait, joita vasemmisto kannatti. Paketista huolimatta Kalevi Sorsan hallitus ei saanut tarvittavaa määräenemmistöä kokoon, joten Kekkonen uhkasi joulukuussa, ettei olisikaan käytettävissä presidentiksi. Julkisesti hän väitti syyksi lokakuussa julkisuuteen vuotanutta niin sanottua Zavidovo-muistiota, joka koski hänen ja neuvostojohdon keskusteluja. Poikkeuslaki hyväksyttiin tammikuussa 1973 äänin 170–28 ja Kekkosen toimikautta jatkettiin neljällä vuodella vuoteen 1978.


title: Hiilivedyt

text: Fossiiliset polttoaineet öljy, bensiini ja maakaasu koostuvat pääasiassa hiilivedyistä. Niiden polttaminen synnyttää suuren osan ihmisen tuottamasta hiilidioksidista, jonka on osoitettu voimistavan kasvihuoneilmiötä. Kemiassa hiilivetyjä käytetään reaktioiden lähtöaineina ja liuottimina. Monien muovien raaka-aineena on hiilivety. Esimerkiksi polyeteeniä valmistetaan eteeniä polymeroimalla.


title: Öljynjalostus

text: Hiilivedyt ovat orgaanisen kemian perusraaka-aineita. Hiilivetyjä ovat muun muassa eteeni, propeeni, bentseeni ja hydroksibentseeni (fenoli). Hiilivedyistä voidaan edelleen valmistaa lukemattomia uusia yhdisteitä. Niitä käytetään muun muassa reaktioiden lähtöaineina, liuottimina sekä esimerkiksi muovien, maalien ja lääkkeiden raaka-aineina. Orgaanisia hiiliyhdisteitä tunnetaan yli 10 miljoonaa. Niiden valmistuksessa ovat yli 90-prosenttisesti lähtöaineina öljy, maakaasu ja kivihiili.


title: Eteeni

text: Eteeniä tuotetaan öljyteollisuudessa lämpökrakkaamalla. Tässä prosessissa kaasumaisia tai kevyitä nestemäisiä hiilivetyjä lämmitetään pikaisesti 750–950 °C:ssa, jolloin aiheutuu lukemattomia vapaiden radikaalien reaktioita. Yleisesti näiden reaktioiden aikana suuremmat hiilivedyt hajoavat pienemmiksi ja tyydyttyneistä hiilivedyistä tulee tyydyttymättömiä.


title: Leivinhiiva

text: Lämpimässä uunissa kaasut laajenevat edelleen ja niin hiivaleivonnaiset tulevat kuohkeiksi. Tähän kohoamiseen ja kuohkeaksi tulemiseen hiiva tarvitsee erityisen sitkoverkon. Hiivataikinaan laitetaan aina vehnäjauhoja, sillä juuri vehnäjauhoissa on eniten sitkoa muodostavia varastoproteiineja gliadiinia sekä gluteniinia, jotka jauhoista ja vedestä tehtyä taikinaa vaivatessa järjestyvät gluteeniksi, eli tiiviiksi, venyväksi ja joustavaksi verkostoksi, joka antaa taikinalle sen sitkon. Taikinaverkko luodaan jauhovalinnalla ja riittävällä vaivauksella. Hiivan tuottama kaasu vain laajentaa taikinaverkkohuokosia.


title: Tyydyttymätön hiilivety

text: Tyydyttymättömiksi hiilivedyiksi kutsutaan alkeeneita ja alkyyneitä. Niissä on vähintään yksi kaksois- tai kolmoissidos. Tyydyttymättömät hiilivedyt reagoivat tyypillisesti additioreaktioilla. Fysikaalisilta ominaisuuksiltaan ne muistuttavat vastaavia tyydyttyneitä hiilivetyjä eli alkaaneja.


title: Leivinhiiva

text: Toimiakseen tarkoituksensa mukaisesti hiiva tarvitsee aikaa, happea, lämpöä ja ravintoa (esim. sokeri, hunaja) sekä nestettä (esim. maito, vesi). Hiiva saa ravintoa myös jauhojen tärkkelyksestä ja lämmönlähteeksi käy kädenlämpöinen neste (tuorehiivalla 36 °C, kuivahiivalla 42 °C). Taikinan peittäminen liinalla ja sijoittaminen lämpimään paikkaan auttaa kohottamisessa. Hiiva saa aikaa toimia, kun taikinan, juuren tai leivonnaisten annetaan rauhassa kohota. Kohoamisen aiheuttaa hiilidioksidi.


title: Energiajäte

text: Muovien kierrättäminen materiaalina on hankalaa, sillä muovilaatuja on useita ja kuluttajan on vaikea erottaa niitä toisistaan. Muovilla on kuitenkin hyvä lämpöarvo ja muihin polttoaineisiin yhdistettynä sitä voidaan käyttää energiatuotantoon. Hyödynnettäessä muovi energiana voidaan vähentää ulkomaisen, uusiutumattoman energian kuten öljyn ja kivihiilen tuontia. Muovien polttamisessa muodostuu kuitenkin hiilidioksidi- ja muita kasvihuonekaasupäästöjä. Muovi luetaan fossiilisiin polttoaineisiin, koska sitä tuotetaan pääasiassa öljystä tällä hetkellä.


title: Savu

text: Monimutkaisten orgaanisten aineiden hajotessa kuumuudessa epätäydellisen palamisen tai pyrolyysin yhteydessä syntyy myös monia hiilivetyjä, sekä alifaattisia kuten metaania, etaania tai asetyleenia sekä aromaattisia hiilivetyjä kuten bentseeniä ja sen johdannaisia samoin kuin bentsopyreeniä. Myös heterosyklisiä yhdisteitä voi syntyä. Raskaat hiilivedyt voivat tiivistyä tervaksi. Jos sitä on savussa merkittävästi, se on väriltään keltaista tai ruskaa. Sellaisen savun, noen tai ruskeiden öljymäisten palamistuotteiden esiintyminen voi olla vaarallista, sillä nämä voivat vielä palaa ja niiden pitoisuus ilmassa voi nousta niin suureksi, että ne alkavat kipinöidä.


title: Hiilivedyt

text: Koska hiilen ja vedyn elektronegatiivisuudet ovat lähellä toisiaan, hiilivedyt ovat yleensä lähes poolittomia. Siten ne liukenevat veteen huonosti mutta useimpiin orgaanisiin aineisiin hyvin. Poolittomuus vaikuttaa myös hiilivetyjen olomuotoon: esimerkiksi metaani on kaasu, mutta vesi, joka on poolinen ja molekyylimassaltaan suunnilleen yhtä suuri, on neste. Haaroittumattomista alkaaneista kevyimmät ovat kaasuja, 5–16 hiiliatomia sisältävät nesteitä ja raskaimmat kiinteitä.


title: Hiilivedyt

text: Alkaanit eivät reagoi herkästi. Polttamisen lisäksi alkaaneja voidaan pilkkoa krakkaamalla, tai niiden vetyatomit voidaan korvata halogeeniatomeilla. Tyydyttymättömät hiilivedyt reagoivat selvästi helpommin. Niille tyypillisiä reaktioita ovat liittymis- eli additioreaktiot. Aromaattiset hiilivedyt ovat muodollisesti tyydyttymättömiä, mutta ne reagoivat eri tavalla kuin alkeenit tai alkyynit. Tavallisesti aromaattisten hiilivetyjen reaktioissa vedyt korvautuvat.


title: HMS Ardent (F184)

text: "HMS Ardent" saapui syyskuussa 1977 Devonportiin, jossa se luovutettiin laivastolle. Se otettiin palvelukseen lokakuussa liitettynä 6. fregattilaivueeseen. Koeajo ja koulutus jakson jälkeen alus lähti syksyllä 1978 laivueensa mukana Itämerelle. Tammikuussa 1979 alus oli Punaisellamerellä ja vuoden lopulla se osallistui Naton Highwood-harjoitukseen Atlantilla. Vuoden 1980 alussa alus liitettiin Naton Atlantille sijoitettuun laivasto-osastoon, jonka mukana se osallistui Safe Pass -harjoitukseen sekä vieraili Yhdysvaltain itärannikolla.


title: HMS Ardent (H41)

text: Toukokuussa koeajojen päätyttyä alus aloitti kouluttautumisen, ja se liitettiin Plymouthin paikallislaivueeseen. Aluksen miehistö täydennettiin sodan ajan vahvuuteen 24. syyskuuta Münchenin kriisin vuoksi, ja samalla alus valmistautui mahdolliseen sotaan. Miehistö supistettiin 11. lokakuuta, ja se palasi paikallislaivueeseen. "Ardent" siirrettiin 17. lokakuuta huollettavaksi Devonportin telakalle, mistä se palasi palvelukseen 15. marraskuuta. Joulukuussa alus oli nuorisokoululaivana Devonportissa normaalin hälytysvalmiuden lisäksi. Koululaivana alus vieraili vuoden 1939 alkupuoliskon aikana Torquaysta Dartmouthiin, kunnes se heinäkuussa siirrettiin Devonportin telakalle.


title: HMS Ardent (F184)

text: Alus tilattiin 17. huhtikuuta 1973 Yarrow Shipbuildersilta Scotstounista Glasgow’sta Skotlannista. Sen köli laskettiin 26. helmikuuta 1974 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 9. toukokuuta kumminaan Gloucesterin herttuatar. Alus valmistui 13. lokakuuta 1977. Alus oli ensimmäinen luokan aluksista, jolle asennettiin STWS-torpedoputket ().


title: HMS Ardent (1913)

text: Alus tilattiin William Denny and Brothersilta Dumbartonista osana vuosien 1911-1912 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 9. lokakuuta 1912 ja alus laskettiin vesille 8. syyskuuta 1913. Se nimettiin lokakuussa "HMS Kenriciksi", mutta alkuperäinen nimi palautettiin hieman myöhemmin. Alus valmistui helmikuussa 1914.


title: HMS Ardent (1894)

text: Alus tilattiin 12. lokakuuta 1893 John I. Thornycroftin and Companyltä Chiswickistä, jolloin sen toimitusajaksi määrättiin 13 kuukautta. Aluksen köli laskettiin joulukuussa 1893 telakkanumerolla 297 ja se laskettiin vesille 16. lokakuuta 1894 kumminaan telakan perustajan John Isaac Thornycroftin tytär rouva C. T. Cornish. Alus valmistui 25. maaliskuuta 1895.


title: HMS Ardent (1764)

text: Alus otettiin palvelukseen lokakuussa 1774 päällikkönään Sir George Douglas. Vuonna 1778 päällikkönään George Keppel alus oli amiraali lordi Howen laivueessa New Yorkin edustalla suojaamassa kaupunkia ylivoimaiselta amiraali d'Estaingin johtamalta Ranskan laivaston osastolta. Osastot ottivat mittaa toisistaan Rhode Islandin edustalla 11. elokuuta myrskyn hajoittaessa kummankin osaston. "Ardent" palasi Portsmouthiin, jossa se poistettiin palveluksesta tammikuussa 1779.


title: HMS Ardent (H41)

text: "Ardent" siirrettiin huhtikuussa 1940 Kotilaivastoon sisaralustensa "HMS Acastan", "HMS Acheronin" ja "HMS Arrowin" kanssa Norjan taisteluiden vuoksi ja se saapui Scapa Flow'hun 12. huhtikuuta. Alus suojasi seuraavana päivänä amiraali Laytonin johtamaa saattueetta NP1 Vaagsfjordiin yhdessä taistelulaiva "HMS Valiantin", tukilaiva "HMS Vindictiven" ja hävittäjien "Codrington" ja "Acasta" kanssa. Matkan aikana ei kohdattu saksalaisia, mutta amiraliteetti määräsi osan joukoista Namsosiin loppujen jatkaessa Vaagsfjordiin, jonne saavuttiin aamulla 15. huhtikuuta. Saksan ilmavoimien koneet häiritsivät alusten purkua ilman merkittäviä tuloksia. Alus oli telakalla 6.-19. toukokuuta, jolloin sen vaurioitunut kaikuluotain vaihdettiin. Telakalta palattuaan alus suojasi 22.-25. toukokuuta joukkojenkuljetusalus "HMS Ulster Princen" Färsaarille Thorshavniin, jonne tehtiin maihinnousu 23. toukokuuta. "Ardent" palasi Greenockiin 29. toukokuuta.


title: HMS Ardent (F184)

text: Alus oli jouluna 1980 mukana Armilla partiossa Persianlahdella, missä tehtävässä ollessaan sen matkamittari ylitti 100000 mailia. Alus palasi kotimaahan kesällä 1981 vieraillen Plymouthin laivastopäivillä sekä ollen vartioaluksena Cowes Weekissä. Alus teki yhden viimeisistä vierailuistaan jouluna 1981 Amsterdamiin yhdessä kolmen sisaraluksensa kanssa. Vuoden 1982 sotaharjoitus vei aluksen Norjan rannikolle, jossa se laski seppeleen veteen toisessa maailmansodassa uponneen "HMS Ardentin" hylyn kohdalle.


title: HMS Ardent (H41)

text: Vastaanottotestit läpäistyään alus siirrettiin Chathamiin varustettavaksi ja palvelukseen ottoa varten. "Ardent" liitettiin 23. maaliskuuta palvelukseen otettaessa Välimeren laivaston 3. hävittäjälaivueeseen. Se oli huhtikuussa koulutuksessa, kun sen nelostykissä todettiin vika. Se palasi Chathamin telakalle, jossa tykkitorni vaihdettiin. Telakalta palattuaan alus lähti 19. toukokuuta Maltalle laivueeseensa. Kesäkuusta syyskuuhun se osallistui laivueensa mukana koulutukseen, joka keskeytyi aluksella havaittujen vikojen vuoksi, ja se palasi 31. lokakuuta Maltalle odottamaan telakalle pääsyä. Havaitut viat tarkastettiin 1. joulukuuta, ja alus poistettiin palveluksesta ja se siirrettiin telakalle korjattavaksi.


title: HMS Ardent (H41)

text: Alus lähti huhtikuun alussa 1937 Britteinsaarille, jossa se 14. huhtikuuta poistettiin palveluksesta. Se siirrettiin samalla Sheernessin telakalle, jossa sille asennettiin huollon aikana kaikuluotain. Alus määrättiin telakalta palatessaan Devonportin paikallislaivueeseen, jonka muina aluksina olivat muun muassa "HMS Codrington", "HMS Achates" ja "HMS Broke". Alus aloitti 20. huhtikuuta telakalta palattuaan korjausten jälkeiset koeajot supistetulla miehistöllä ja määrättynä Plymouthin alaisuuteen.


title: Venäjän–Japanin sota

text: Venäjän–Japanin sota käytiin vuosina 1904–1905 Japanin ja Venäjän keisarikuntien välillä. Sota päättyi monien aikalaisten yllätykseksi Japanin voittoon, ja maan suurvaltakauden voi katsoa alkavan konfliktin päättäneestä Portsmouthin rauhansopimuksesta. Sota aiheutti Venäjällä voimakasta yhteiskunnallista liikehdintää, niin sanotun vuoden 1905 vallankumouksen, joka johti lopulta perustuslailliseen monarkiaan. Suomen suuriruhtinaskunnassa levottomuudet johtivat ensimmäisen sortokauden päättymiseen ja vuoden 1906 eduskuntauudistukseen. Carl Gustaf Emil Mannerheim oli sodassa mukana.