title: Kuntsin modernin taiteen museo

text: Kuntsin modernin taiteen museo on Vaasan kaupungin taidemuseo Vaasan sisäsataman entisessä tullipakkahuoneessa. Vuonna 2007 avatun museon kokoelma pohjautuu konsuli Simo Kuntsin keräämään Kuntsin säätiön taidekokoelmaan, joka on yksi merkittävimmistä suomalaisista modernin taiteen kokoelmista yhdessä Sara Hildénin, Maire Gullichsenin ja Wihurin säätiön kokoelmien ohella. Lisäksi museo järjestää vaihtuvia näyttelyitä.


title: Suomen kellomuseo

text: Kellomuseoon on maksuton sisäänpääsy. Museo järjestää tilauksesta maksuttomia opastuksia päiväkodeille, alakouluille, yläkouluille ja lukioille. Aikuisryhmien opastukset ovat maksullisia. Vuonna 2015 kellomuseo kirjasi 53 653 kävijää. Sijainti WeeGee-talo suosittujen museoiden (Espoon modernin taiteen museo Emma 101 628 kävijää 2015, Suomen lelumuseo Hevosenkenkä 72 847 kävijää ja Espoon kaupunginmuseo 62 380 kävijää) yhteydessä edesauttaa osaltaan erikoismuseon suurehkoa kävijämäärää.


title: Dustin Boyd

text: Dustin James Boyd (s. 16. heinäkuuta 1986 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kazakstanilais-kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL:n Dinamo Moskovassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Boyd on pelannut urallaan aiemmin NHL:ssä yhteensä 220 runkosarjaottelua tehopistein 32+31=63 ja yhdeksän playoff-ottelua tehden yhden maalin. Elite Prospects -sivuston Erik K. Pirin mukaan hän on työteliäs ja monipuolinen hyökkääjä, joka on energinen ja hyvä aloittamaan. Boydin tulisi kuitenkin laukoa enemmän, eikä hän ole mikään luontainen pelintekijä.


title: Dustin Boyd

text: Kausi 2007–2008 oli Boydille varsinainen tulokaskausi NHL:ssä ja teki 48 runkosarjaottelussa tehot 7+5=12. Hän pelasi osan kaudestaan vielä myös Flamesin uudessa farmijoukkueessa, Quad City Flamesissa. Ensimmäisellä täydellä NHL-kaudellaan 2008–2009 Boyd teki 71 runkosarjaottelussa tehot 11+11=22 ja viidessä playoff-ottelussa yhden maalin. Heinäkuussa 2009 hän teki Flamesin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kesken kauden 2009–2010, NHL:n siirtotakarajalla maaliskuussa 2010 seura kauppasi Boydin Nashville Predatorsiin vaihdossa kesän neljännen kierroksen varausvuoroon. Hän teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään runkosarjassa yhteensä tehot 11+13=24.


title: Dustin Boyd

text: Maaliskuussa 2006 Boyd teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Calgary Flamesin kanssa. Hän siirtyi seuran organisaatioon kaudeksi 2006–2007. Boyd pelasi suurimman osan kaudestaan AHL-joukkue Omaha Ak-Sar-Ben Knightsissa, jossa tulokaskausi toi 66 runkosarjaottelussa tehot 27+33=60 ja kuudessa playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Hän jakoi runkosarjassa joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Carsen Germynin ja Andrei Taratuhinin kanssa. Boyd pelasi kauden aikana ssa. Hän debytoi kauden aikana myös Flamesin NHL-joukkueessa, jossa Boyd pelasi 13 runkosarjaottelua tehopistein 2+2=4. Hän teki NHL-debyyttinsä 1. marraskuuta 2006 vieraissa Detroit Red Wingsiä vastaan. Boyd sai ottelussa jääaikaa 13.19 minuuttia. Hänen NHL-uransa avausmaali syntyi 6. tammikuuta 2007 Dallas Starsin Marty Turcon taakse. Boydin osuma jäi Flamesin 4–2-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi.


title: Dustin Boyd

text: WHL-joukkue Moose Jaw Warriors varasi Boydin kymmenentenä pelaajana kesällä 2001. Hän pelasi kauden 2001–2002 vielä Manitoban paikallisia juniorisarjoja Winnipeg Warriorsissa ollessaan alaikäinen WHL:ään. Liigassa pelaamallaan tulokaskaudellaan 2002–2003 Boyd teki 63 runkosarjaottelussa tehot 11+17=28 ja 13 playoff-ottelussa kolme syöttöpistettä. Hän edusti kauden aikana myös Manitoban joukkuetta Kanadan talvikisoissa. Kaudella 2003–2004 Boyd teki WHL:n runkosarjassa 38 tehopistettä.


title: Dustin Boyd

text: Boyd siirtyi kaudeksi 2011–2012 KHL:n kazakstanilaisjoukkue Barys Astanaan. Joukkueeseen siirtyi samalla myös hänelle Flamesista ja Canadiensin organisaatiosta tuttu joukkuetoveri Nigel Dawes. Boyd jakoi tehoilla 18+15=33 Barysin sisäisen maalipörssin toisen sijan Kevin Dallmanin kanssa sekä sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Dawesin ja Lukáš Kašparin kanssa. Pudotuspeleissä hän jakoi kolmella osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin kolmen muun pelaajan kanssa. Kaudella 2012–2013 Boyd oli Barysin kolmanneksi paras pistemies Konstantin Rudenkon kanssa tehoilla 15+16=31. Huhtikuussa 2013 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Dustin Boyd

text: Kesäkuun 2010 lopulla Predators kauppasi Boydin ja Dan Ellisin pelaajaoikeudet Montréal Canadiensiin vaihdossa Sjarhei Kastsitsyniin. Pari päivää myöhemmin heinäkuussa Boyd teki Canadiensin kanssa vuoden mittaisen ja 650 000 dollarin arvoisen sopimuksen. Hän pelasi kauden 2010–2011 kuitenkin suurimmaksi osaksi farmijoukkue Hamilton Bulldogsissa, jonka toiseksi paras maalintekijä Boyd oli 20 osumallaan Aaron Palushaj'n jälkeen. Hän pelasi kauden aikana kymmenen NHL-ottelua.


title: Dustin Boyd

text: Boyd edusti myös Kanadaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Boyd jakoi neljällä osumallaan joukkueensa sisäisen maalipörssin voiton Kyle Chipchuran kanssa ja lukemalla +7 sisäisen tehotilaston voiton Blake Comeaun kanssa. Hänet valittiin turnauksen Suomea vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Kanadan ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Dustin Boyd

text: Calgary Flames varasi Boydin kolmannella kierroksella 98. pelaajana . Kaudella 2004–2005 hän oli Warriorsin toiseksi paras pistemies Kenndal McArdlen jälkeen tehoilla 26+35=61. Kaudella 2005–2006 Boyd nousi joukkueen varakapteeniksi. Hän oli Warriorsin toiseksi paras pistemies Troy Brouwerin jälkeen tehoilla 48+42=90, joilla Boyd sijoittui koko WHL:n maalipörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä neljänneksi. Hän eteni joukkueensa kanssa aina Ed Chynoweth Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Vancouver Giants otteluvoitoin 4–0. Boyd valittiin kauden päätteeksi WHL:n läntisen konferenssin toiseen tähdistökentälliseen.


title: George Boyd

text: Boyd debytoi aikuisten tasolla vuonna 2002 Stevenage Boroughissa Englannin konferenssissa. Hän edusti seuraa vuoteen 2007 asti pelaten joukkuessa 110 ottelua, joissa syntyi 23 osumaa. Vuonna 2007 Boyd siirtyi neljännellä sarjatasolla eli kakkosliigassa pelanneeseen Peterborough Unitediin, jota Boyd edusti vuoteen 2013 asti. Vuonna 2010 hän kävi lainalla Mestaruussarjan Nottingham Forestissa ja vuonna 2013 saman sarjan Hull Cityssä. Peterboroughissa Boyd pelasi vuosien 2007-2013 aikana hienot 263 ottelua, joissa hän onnistui maalinteossa 64 kertaa. Kesällä 2013 Boyd siirtyi entiseen lainaseuraansa, Valioliigaan nousseeseen Hull Cityyn. Boyd debytoi Valioliigassa elokuussa 2013 Chelsea FC:tä vastaan ja avausmaalinsa Valioliigassa hän iski joulukuussa 2013 Fulham FC:tä vastaan. Boyd debytoi Hullin paidassa myös eurokentillä, kun hän pelasi KSC Lokerenia vastaan Eurooppa-liigan karsintaottelussa elokuussa 2014. Vain muutama päivä myöhemmin Boydin eurodebyytistä hän siirtyi Valioliigan nousijaseuraan Burnley FC:hen. Avausmaali Burnleyn paidassa syntyi West Ham Unitedia vastaan lokakuussa 2014.


title: Dustin Boyd

text: Boyd edusti Kazakstania MM-kilpailuissa vuonna 2016. Samoihin kilpailuihin Kazakstanin maajoukkueeseen saivat ensi kertaa edustusoikeuden myös hänen Barys Astanasta tutut pitkäaikaiset joukkuetoverit; kanadalainen Nigel Dawes ja yhdysvaltalainen Brandon Bochenski. Boyd oli tehoilla 2+3=5 joukkueensa toiseksi paras pistemies Dawesin jälkeen. Kazakstan kuitenkin putosi turnauksen päätteeksi IA-divisioonaan.


title: Ningxia

text: Ningxia on pinta-alaltaan yli 66 400 neliökilometriä. Sen naapurit ovat Sisä-Mongolia pohjoisessa, Shaanxi idässä ja Gansu muissa suunnissa. Alueen pohjoisosat ovat tasankoa, jota halkoo koilliseen virtaava Keltainenjoki. Pohjoisosat ovat myös alueen pääasiallinen maanviljelyvyöhyke. Ningxian eteläosat sijaitsevat korkeammalla merenpinnasta ja ovat osa suurta ylänköaluetta. Lämpötila vaihtelee suuresti vuodenajan mukaan. Koko vuoden keskimääräinen lämpötila on 5–9 °C. Tammikuun keskimääräinen lämpötila on -8 °C ja heinä–elokuun 30 °C. Alueella sataa hyvin vähän ja pääkaupunki Yinchuan on Kiinan maakuntien pääkaupungeista kaikkein kuivin.


title: Wuzhong

text: Wuzhong () on prefektuuritason kaupunki Ningxian hui-kansan autonomisella alueella Kiinassa. Kaupungin pinta-ala on 21 419,55 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,3 miljoonaa (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 55 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Yinchuanista etelään.


title: Yunnan

text:
Maakunnan pinta-ala on 394 000 neliökilometriä, 4,1 prosenttia Kiinan kokonaisalasta. Leveyttä on 865 kilometriä lännestä itään ja ulottuvuus pohjois-etelä -suunnassa on 990 kilometriä. Yunnan sijaitsee Kiinan etelärajalla. Sen naapurivaltioita ovat kaakossa Vietnam, etelässä Laos ja lännessä Myanmar. Ympäröivät Kiinan alueet ovat Tiibetin autonominen alue luoteessa ja Sichuanin maakunta pohjoisessa sekä Guizhoun ja Guangxin maakunnat idässä.
Yunnanin maasto on vaihtelevaa, siellä on korkeita vuoria ja Tiibetin kaltaista korkeaa ylänköä sekä trooppisia metsiä. Korkein kohta on Kawagebon huippu pohjoisessa Dêqênin (Diqing) prefektuurin Dêqên piirikunnassa Diqingin ylätasangolla, ja se on noin 6 740 metriä korkea; matalin kohta on Punaisenjoen jokilaakso Hekoun piirikunnassa, joka on 76,4 metriä merenpinnasta.


title: Yinchuan

text: Yinchuan (, pinyin: Yínchuān Shì) on Ningxian hui-kansan autonomisen alueen pääkaupunki Kiinassa. Se on prefektuuritason kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 9 555 neliökilometriä ja väkiluku noin 2 miljoonaa (vuonna 2010). "Yínchuān" on suomeksi "hopeinen joki".


Nujiangin lisujen autonominen prefektuuri (, pinyin: Nùjiāng Lìsùzú Zìzhìzhōu) on lisuille varattu autonominen prefektuuri Kiinan Yunnanin maakunnan luoteisosassa. Prefektuurin pinta-ala on 14 703 neliökilometriä ja väkiluku 534 337 (vuonna 2010). Prefektuurin päähallintopaikka on piirikunta Lushui, jonka keskusta sijaitsee linnuntietä noin 410 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kunmingista länsiluoteeseen.


title: Zhongwei

text: Zhongwei () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Ningxian hui-kansan autonomisen alueen keskilänsiosassa. Kaupungin pinta-ala on 17 447,61 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,08 miljoonaa (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 140 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Yinchuanista lounaaseen.


title: Guyuan

text: Guyuan () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Ningxian hui-kansan autonomisen alueen eteläosassa. Kaupungin pinta-ala on 10 540 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,23 miljoonaa (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 275 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Yinchuanista etelään.


title: Nanyang

text: Nanyang (, pinyin: Nányáng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Henanin maakunnan lounaisosassa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 220 kilometriä maakunnan pääkaupunki Zhengzhousta lounaaseen. Nanyangin prefektuurin pinta-ala on 26 591 neliökilometriä ja väkiluku 10,2 miljoonaa (2010). Vuoden 2010 väestönlaskennassa se oli Kiinan 11. väkirikkain kaupunki, kun tarkasteltiin vähintään prefektuuritason hallinnollisia kaupunkialueita.


title: Shizuishan

text: Shizuishan () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Ningxian hui-kansan autonomisen alueen pohjoisosassa. Kaupungin pinta-ala on 5 208 neliökilometriä ja väkiluku 725 482 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 60 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Yinchuanista pohjoiskoilliseen.


title: Ningxia

text: 1038–1227 alueella oli tiibetiläisille sukua olleen tanguttien kansan perustama Xixia-valtio. Mongolit valloittivat Xixian vuonna 1227 ja he perustivat Ningxian prefektuurin vuonna 1288, jolloin alueesta alettiin käyttää ensimmäisen kerran sen nykyistä nimeä. Mongolien Yuan-dynastian aikana alueelle saapuivat esnimmäistä kertaa myös muslimit. Qing-dynastian aikana (1644-1912) Ningxian prefektuuri kuului hallinnollisesti Gansun maakuntaan ja se käsitti nykyisen Ningxian alueen pohjoisosat. Vuonna 1928 alueesta tehtiin tuolloin 275 000 km² käsittänyt maakunta, johon kuului alueita myös nykyisestä Sisä-Mongoliasta. 1920-luvulla alueella sattui myös kaksi tuhoisaa maanjäristystä. 16. joulukuuta 1920 magnitudin 8,3 maanjäristys surmasi noin 230 000 henkilöä ja heistä suurin osa kuoli Ningxian alueella. Haiyuan tuhoutui järistyksessä lähes tyystin. Huhtikuussa 1921 Guyuanissa Haiyuanin eteläpuolella sattunut järistys surmasi puolestaan noin 10 000 henkilöä.


title: HMS Hunter (H35)

text: "HMS Hunter" liitettiin palvelukseen otettaessa H-luokan aluksista muodostettuun Välimeren laivaston 2. Hävittäjälaivueeseen. Alus vaurioitui pahoin osuttuaan miinaan Espanjan etelärannikolla maan sisällissodan aikana. Aluksen korjaaminen kesti puolitoista vuotta, minkä jälkeen se palasi laivueeseensa. Alus oli huollettavana telakalla Devonportissa, josta se palasi palvelukseen 27. elokuuta 1939.


title: HMS Hyperion (H97)

text: "HMS Hyperion" osui miinaan 22. joulukuuta Bonin niemimaan edustalla. "HMS Ilex" yritti kahdesti hinata pahoin vaurioitunutta alusta, mutta sen epäonnistutta miehistö siirrettiin "HMS Ilexille", minkä jälkeen "HMS Janus" upotti aluksen torpedoimalla Pantellerian edustalla. Aluksen miehistöstä oli kateissa kaksi miestä, joiden oletettiin saaneen surmansa.


title: HMS Gallant (H59)

text: "HMS Gallant" osui miinaan 10. tammikuuta 1941 25 merimailia Pantellerian saaresta lounaaseen (). Alus menetti keulansa, jolloin 65 miehistönjäsentä sai surmansa ja 15 haavoittui. "HMS Griffin" pelasti aluksen eloonjääneet, minkä jälkeen "HMS Mohawk" hinasi aluksen peräosan Maltalle. Maltalla alus poistettiin 11. tammikuuta palveluksesta ja se siirrettiin telakalle.


title: HMS Hunter (H35)

text: "HMS Hunter" osallistui 10. huhtikuuta Narvikin ensimmäiseen taisteluun Saksan laivaston hävittäjiä vastaan Ofotfjordissa. Alukseen osui useita kranaatteja, jotka tuhosivat aluksen ohjauksen sekä sytyttivät tulipalon. Se törmäsi "HMS Hotspuriin", minkä jälkeen siihen osui uudelleen. Alus ajettiin rantaan uppoamisen estämiseksi. Aluksen miehistöstä sai surmansa 107 taistelussa ja viisi kuoli myöhemmin saamiinsa vammoihin. Miehistöstä 46 joutui sotavangeiksi, jotka vapautettiin 13. huhtikuuta. Miehet palasivat myöhemmin Ruotsin kautta kotimaahan.


title: HMS Hostile

text: "HMS Hostile" osallistui 17. elokuuta 1940 Bardian pommitukseen. Alus siirrettiin 22. elokuuta yhdessä "HMS Heron", "HMS Mohawkin" ja "HMS Nubianin" kanssa Gibraltarille Force H:hon avustamaan täydennysten siirron suojaamista operaatio Hatsissa. Se osui seuraavana päivänä matkalla miinaan miinakentässä AN.5, jonka olivat muutamaa päivää aiemmin laskeneet Italian laivaston hävittäjät "Maestrale", "Grecale", "Libeccio" ja "Scirocco". Alus vaurioitui pahoin miinan räjähtäessä ja viisi miehistönjäsentä sai surmansa ja kolme haavoittui. "HMS Mohawk" pelasti aluksen eloonjääneet ja "HMS Hero" upotti sen kahdella torpedolla Bonin niemimaasta kaakkoon.


title: HMS Ivanhoe (D16)

text: "HMS Express" osui miinaan, jolloin "HMS Ivanhoe" laski veneensä pelastamaan eloonjääneitä. Aluksen lähetessä vaurioitunutta alusta se itse osui miinaan menettäen tehonsa. Vikapartiot saivat aluksen höyrynpaineen nostettua kaksi tuntia myöhemmin, jolloin alus kykeni liikkumaan seitsemän solmun nopeudella. Lisätutkimuksissa todettiin aluksen kölin murtuneen, jolloin se päätettiin jättää. Aluksen pohjaventtiilit avattiin ja miehistö evakuoitiin moottoritorpedovene MTB15:een.


title: HMS Vehement

text: "HMS Vehement" lähti 1. elokuuta laivueen mukana rakentamaan miinakenttä A67. Amiraliteetti oli antanut tarkat ohjeet reitistä jota tuli kulkea. "HMS Vehement" osui miinaan kello 23.47 pisteessä ollen neljäntenä aluksena jonossa. Miina räjähti oikeassa kyljessä. Aluksen päällikkö Hammersley lensi mereen noin 400 metrin päähän aluksesta, missä hän virkosi täyttäen pelastusliivinsä. Hän myös pelasti toisen hukkuvan, minkä jälkeen "HMS Vanquisher" pelasti molemmat miehet. Aluksen jäänteet upotettiin tykkitulella ja asentamalla kaksi syvyyspommia räjähtämään aluksen kyljillä. Aluksen mukana meni luutnantti George Hatch sekä 47 miestä.


title: Älä kerro äidille 2

text: James "Hunter" Montgomery (Harris Allan) on Michaelin ja Benin ottopoika, jonka he löysivät kirjaimellisesti kotinsa kynnykseltä. Hunter työskentelee prostituoituna ja elää keskellä talvea kaduilla ennen kuin hänen uudet isänsä ottavat hänet luokseen asumaan ja pakottavat takaisin opiskelemaan. Benin tavoin myös Hunter on HIV-positiivinen, ja uutisen levittyä koulussa hänen elämänsä muuttuu hetkeksi aikaa hyvin hankalaksi: Hunteria kiusataan, ja hän joutuu eroamaan tyttöystävästään tämän vanhempien painostuksen vuoksi.


title: HMS Ilex

text: "HMS Ilex" suojasi 16. joulukuuta kahdeksan kauppalaivan muodostamaa saattuetta MW5 osana Force F:ää, jonka muina aluksina olivat "HMS Malaya" ja "HMS Hyperion" (operaatio Hide). Alus jatkoi 20. joulukuuta "HMS Malayan" suojaamista Gibraltarille saattueen jäätyä Maltalle. Se erkani 22. joulukuuta suojaustehtävästä Sisilian kapeikon jälkeen. Paluumatkalla "HMS Hyperion" osui joko miinaan tai siihen osui torpedo, jolloin "HMS Ilex" yritti kahteen otteeseen hinata vaurioituneen aluksen turvaan. Hinaamisen epäonnistuttua "HMS Janus" upotti vaurioituneen aluksen. Alus jatkoi 24. joulukuuta matkaansa Maltalle.


title: HMS Hurworth (L28)

text: Alus lähti 21. lokakuuta "HMS Jerviksen" ja "HMS Pathfinderin" kanssa Lerokselle. Seuraavana päivänä alus etsi Kreikan laivaston "Adriaksen" kanssa saksalaisia joukkoja kuljettavia maihinnousualuksia Port Vathista ja Port Atklista. "Adrias" laukaisi Kalymnoksen itäpuolelle rakennetusta uudesta miinakentästä miinan. "HMS Hurworthin" lähestyessä vaurioitunutta alusta se osui miinaan, joka katkaisi aluksen kahtia. Aluksen keulaosa upposi kolmessa minuutissa ja peräosa viisitoista minuuttia myöhemmin. Aluksen miehistöstä menetti henkensä 113 ja 85 pelastui Turkin aluevesille, mistä heidät pelastettiin sekä kuljetettiin Aleksandriaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kolmikymmenvuotinen sota käytiin Euroopassa 1618–1648 suurimmaksi osaksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella. Sodan pääasiallisena alkusyynä olivat katolisten ja protestanttien väliset ristiriidat. Sodan laajetessa siihen liittyi vallanhaluisten ruhtinaiden ja maiden, etenkin Ruotsin ja Ranskan, pyrkimys rajoittaa Habsburg-suvun hallitseman keisarikunnan valtaa. Sota alkoi Saksan sisäisenä uskonsotana, mutta päättyi yleiseurooppalaisena sotana, jossa uskonnolliset seikat olivat menettäneet merkityksensä.


title: Defenestraatio

text: Toinen Prahan defenestraatio vuonna 1618 tunnetaan tapahtumana joka käynnisti kolmikymmenvuotisen sodan. Kaksi vuotta aiemmin Böömin valtaistuimelle oli noussut kiihkokatolinen Ferdinand II, jonka käskystä protestanttien uskonnonvapautta rajoitettiin. Böömin protestantit pitivät tätä keisari Rudolf II:n myöntämän uskonnonvapauden loukkauksena. 23. toukokuuta 1618 joukko protestantteja tunkeutui Prahan linnaan ja heitti ulos ikkunasta kaksi katolista neuvosherraa, Wilhelm Slavatan ja Jaroslav Borsita von Martinicin, sekä näiden kirjurin. Kaikki kolme säilyivät hengissä 15-metrisestä ilmalennosta putoamalla linnan puutarhassa olleeseen lantakasaan; tosin katolilainen propaganda väitti myöhemmin enkeleiden varjelleen heitä. Defenestraatiosta alkanut sisällissota Böömin katolisten ja protestanttien välillä kärjistyi lopulta kolmikymmenvuotiseksi sodaksi.


title: Nördlingenin taistelu

text: Kolmikymmenvuotisen sodan voimasuhteita muutti vuonna 1634 kaksi tapahtumaa: Ensinnäkin ruotsalaiset joutuivat varautumaan kuusikymmenvuotisen sodan jatkumiseen Puolan kanssa, koska Altmarkissa solmittu välirauha oli päättymässä ja Venäjä oli solminut rauhan Puolan kanssa Smolenskin sodan jälkeen. Tämän vuoksi Oxenstierna siirsi Baltian varusväeksi tuntuvan määrän kansallisia joukkoja, jotka olivat palkkasotureita luotettavampia. Toiseksi Espanja osallistui aikaisempaa aktiivisemmin kolmikymmenvuotiseen sotaan, kun se antoi Hollantiin tarkoitetut täydennysjoukot keisari Ferdinand II:n käyttöön.


title: Ruotsin sotahistoria

text: Ruotsi kohosi sotilaallisten menestysten kautta eurooppalaiseksi suurvallaksi. Kuningas Kustaa II Aadolf uudisti perusteellisesti Ruotsin armeijan saavuttaen murskavoittoja ensin Puolaa ja myöhemmin, kolmikymmenvuotisessa sodassa, Saksan keisarillisia vastaan. Kuningas kaatui Lützenin taistelussa vuonna 1632 johtaessaan henkilökohtaisesti ratsuväenhyökkäystä. Muita kolmikymmenvuotisen sodan ruotsalaisia sankareita olivat marsalkka Johan Banér, kenraali Lennart Torstensson ja hakkapeliittakomentaja Torsten Stålhandske. Rivimiesten nimiä historia on harvoin ikuistanut.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsi soti kolmikymmenvuotisen sodan lopulla (1643–1645) myös Tanskaa vastaan. Voitto tässä sodassa ja alueluovutukset Westfalenin rauhassa merkitsivät Ruotsin suurvalta-aseman alkua.


title: Breisachin piiritys

text:
Breisachin linnoitus rakennettiin juuri ennen kolmikymmenvuotisen sodan puhkeamista, kun Eurooppa varautui tulevaan suursotaan. Se sijoitettiin poikkeuksellisen hyvälle paikalle, jyrkälle luonnon muovaamalle kalliolle Reinin itärannalle. Breisachista kulki silta Reinin länsirannalle kahden saaren kautta. Linnoitukset jäänteet ovat yhä nähtävissä, mutta suurin osa näkyvistä puolustuslaitteista on rakennettu kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen myöhemmin 1600-luvulla, jolloin linnoitus kuului Ranskalle.
Linnoitus oli tärkeä tukikohta espanjalaisen tien varrella. Tie oli espanjalaisten ja keisarillisten päähuoltoväylä, joka kulki Alppien yli Pohjois-Italiasta Espanjan Alankomaihin. Se oli ainoa reitti, jota pitkin kahdeksankymmenvuotisessa sodassa taistelleita espanjalaisjoukkoja voitiin huoltaa ja täydentää, koska meritiet olivat hollantilaisten ja englantilaisten valvonnassa.


title: Nördlingenin taistelu

text: Nördlingenin taistelu (joskus myös Allbuchin taistelu) käytiin 6. syyskuuta 1634 kolmikymmenvuotisen sodan aikana lähellä Nördlingenin kaupunkia Etelä-Saksassa. Taistelussa Matthias Gallasin johtamat keisarilliset löivät perin pohjin protestanttien yhdistyneen armeijan. Taistelu oli yksi sodan tärkeimmistä ja täydellinen katastrofi ruotsalaisille. Se käänsi sotaonnen keisarille suotuisaksi ja tuhosi ruotsalaisten haaveet sodan lopettamisesta heille edullisilla ehdoilla. Taistelun jälkeen Ranskan oli pakko puuttua kolmikymmenvuotiseen sotaan aktiivisesti, ja Saksan sisäinen uskonsota muuttui valtioiden väliseksi konfliktiksi.


title: Bernhard Weimar

text: Sotilasuransa Weimar aloitti kolmikymmenvuotisen sodan alussa palvelemalla vuosina 1621–23 ja 1625–27 protestanttien armeijassa. Hollannin armeijan palveluksessa hän oli vuosina 1623–25 ja 1627–30. Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin liittyessä kolmikymmenvuotiseen sotaan, Weimar siirtyi hänen palvelukseensa 1630.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Sata vuotta kestäneiden riitelyiden jälkeen konflikti muuttui kolmikymmenvuotiseksi sodaksi (1618–1648), mikä tuhosi keisarikunnan. Ulkomaat, muun muassa Ranska ja Ruotsi sekaantuivat sotaan ja liittivät merkittäviä alueita valtakunnasta itseensä.


title: Kahdeksankymmenvuotinen sota

text: Sota päättyi 30. tammikuuta 1648 Münsterin sopimuksessa. Se oli osa Westfalenin rauhaa, joka päätti kolmikymmenvuotisen sodan.


title: Max Planck

text: Planck syntyi älymystösukuun kuuluneeseen perheeseen Kielin kaupungissa Saksassa vuonna 1858. Hänen isänsä Julius Wilhelm von Planck oli Kielin ja myöhemmin Göttingenin yliopiston oikeusfilosofian professori, erityisalueenaan perustuslaki. Planckin äiti Emma Patzig oli aviomiehensä toinen vaimo. Planck syntyi kuudenneksi lapseksi perheeseen, jossa hänellä oli neljä täyssisarusta ja kaksi sisaruspuolta isän edellisestä avioliitosta Mathilde Voigtin kanssa. Julius-isä oli hänen syntyessään 41-vuotias ja Emma-äiti 37-vuotias.


title: Max Planck

text: Max Karl Ernst Ludwig Planck (kastenimeltään "Marx"; 23. huhtikuuta 1858 – 4. lokakuuta 1947) oli saksalainen fyysikko, jonka mustan kappaleen säteilyn tutkimukset, johtivat energian kvanttiluonteen (fotoni) löytämiseen, minkä vuoksi häntä pidetään kvanttimekaniikan löytäjänä. Tästä syystä hän on saanut aseman yhtenä 1900-luvun tärkeimmistä fyysikoista. Planck toimitti myös arvostettua "Annalen der Physik" -tiedelehteä ja vaikutti saksalaisen tieteen uudelleen rakentamiseen kansallissosialistisen hallinnon jälkeen.


title: Max Planck

text: Planckin isä sai viran Münchenin yliopistosta vuonna 1867, joten perhe joutui muuttamaan lähellä Itämerta sijainneesta Kielistä Baijerin pääkaupunkiin Müncheniin. Münchenin kulttuurillisella, erityisesti musiikillisella, ja tieteellisellä ilmapiirillä oli suuri vaikutus nuoreen Planckiin. Perheen patikointiretkillä Ylä-Baijeriin ja kävelyretkillä Alppien läpi oli lähtemätön vaikutus Planckin aikuisvuosiinkin. Planck läpäisi pääsykokeet Maximilian Gymnasium -lukioon erinomaisin pistein toukokuussa 1867. Kouluajan loppupuolella Planckin fysiikan opettaja Hermann Müller sai oppilaansa kiinnostumaan fysiikasta ja luonnosta. Energian säilymislaki oli keskeisimpiä Planckin mielenkiinnon kohteita.


title: Max Planck

text: Planckin vaimo kuoli 17. lokakuuta 1909. Perheeseen oli syntynyt neljä lasta; pojat Erwin ja Karl sekä kaksoset Margarete ja Emma. Kahden vuoden kuluttua Planck meni naimisiin ensimmäisen vaimonsa sisarentyttären Marga von Hösslinin kanssa 14. maaliskuuta 1911. Perheeseen syntyi vielä yksi poika, Hermann. Planck kohtasi pian uusia tragedioita, sillä hänen ensimmäisen avioliittonsa nuorin poika Karl kuoli ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1916. Vuosi Karlin kuoleman jälkeen kuoli tytär Margarete, ja 1919 kuoli Emma. Esikoispoika Erwinistä tuli tämän johdosta Planckille todella läheinen ystävä.


title: Max Planck

text: Planck sairastui pahasti kesälomalla vuonna 1875, mikä keskeytti opinnot vähäksi aikaa. Saksalaisilla opiskelijoilla oli tuohon aikaan usein tapana vaihtaa yliopistoa kesken opintojen. Planck kuului noihin opiskelijoihin, sillä hän siirtyi lokakuussa vuonna 1877 Berliinin yliopistoon. Berliinissä hän sai opettajiksensa tunnettuja fyysikoita. Heihin kuuluivat muun muassa Weierstrass, von Helmholtz ja Kirchhoff. Planck ihaili Kirchhoffia, mutta opettajana Planckin mielestä hän oli varsin tylsä ja yksitoikkoinen.


title: Max Planck

text: Planckin sukupuuhun kuuluu paljon oppineita, juristeja ja pappeja. Esimerkiksi hänen isoisänsä ja isoisoisänsä olivat teologian professoreita Göttingenin yliopistossa, ja Planckin eno oli yksi Saksan keisarikunnan siviilioikeuden () laatijoista. Planck oli kotona kasvatettu arvostamaan koulutusta, rehellisyyttä, rehtiyttä ja jalomielisyyttä. Tämä näkyi Planckissa kouluaikana ahkeruutena ja vastuullisuutena, mutta myös hänen asenteissaan läpi koko hänen elämänsä.


title: Max Planck

text: Planck aloitti yliopisto-opinnot Münchenin yliopistossa 21. lokakuuta 1874. Fysiikkaa Planckille opettivat Philipp von Jolly ja Wilhelm Beetz, matematiikkaa Ludwig Seidel ja Gustav Bauer. Aluksi Planck opiskeli pääasiassa matematiikkaa. Hieman myöhemmin hän kysyi fysiikan opettajaltaan von Jollylta fysiikan tulevaisuuden näkymistä uravalintaa ajatellen. Von Jolly vastasi fysiikan olevan käytännössä valmis ja että jäljellä on vain muutamia täytettäviä aukkoja. Hänen mukaansa Planckin ei olisi kannattanut harkita fyysikon uraa. Von Jollyn pelottelusta huolimatta Planck kuitenkin valitsi pääainekseen fysiikan.


title: Max Planck

text: Planck osallistui tieteellisen työn ohella innokkaasti hallinnollisiin tehtäviin. Hän oli Preussin tiedeakatemian matematiikan ja luonnontieteiden laitoksen sihteerinä vuosina 1912–1943. Akatemian jäsenenä hän oli ollut jo vuodesta 1894 lähtien. Deutsche Physikalische Gesellschaftin () toimintaan hän osallistui muun muassa kassanhoitajana ja valiokunnanjäsenenä. Johtajana hän oli vuosina 1905–1908 ja uudestaan vuosina 1915–1916. Planck valittiin kunniajäseneksi vuonna 1927. Deutsche Physikalische Gesellschaft myönsi kaksi vuotta myöhemmin ensimmäisen Max Planck -mitalin Planckille sekä Albert Einsteinille. Vuonna 1911 perustetun Saksan tutkimusseuran, "Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaftenin" (KWG, Keisari Wilhelmin tieteen edistämisseura), komitean jäsenenä Planck oli vuodesta 1916 lähtien ja johtajana vuosina 1930–1937. Tuona aikana natsit olivat nousseet valtaan ja Planck pyrki kaikin keinoin estämään politiikan ja tieteen sekoittumisen Saksassa. Planck ei kuitenkaan pystynyt estämään natseja saneeraamasta tutkimuslaitosta. Hän ei halunnut olla saneeratun laitoksen johtajana vaan erosi tehtävästään. Tutkimuslaitos sai vuonna 1948 nimekseen Max-Planck-Gesellschaft.


title: Max Planck

text: 2. toukokuuta 1885 Planck nimitettiin neljäksi vuodeksi Kielin yliopiston teoreettisen fysiikan ylimääräiseksi professoriksi. Professorin palkka oli sen verran hyvä, että Planck pystyi nyt solmimaan avioliiton pitkään tuntemansa müncheniläisen pankkiirin tyttären Marie Merckin kanssa. Heidät vihittiin 31. maaliskuuta 1887.


title: Max Planck

text: Tutkinnon suoritettuaan Planck pääsi dosentiksi Münchenin yliopistoon. Dosentin palkka oli erityisen huono, eikä se riittänyt Planckin elannon turvaamiseen. Hän joutui asumaan vanhempiensa luona vielä ne viisi vuotta, jotka hän oli dosenttina. Planck tunsi syyllisyyttä, koska oli niin kauan vanhemmistaan riippuvainen. Tuona aikana hän kuitenkin tutustui ja ystävystyi Carle Rungeen. Heille muodostui pitkäaikainen ja akateemiselta kannalta hedelmällinen ystävyyssuhde.


title: Romania

text: Romania () on maa Kaakkois-Euroopassa. Sen naapurimaita ovat Ukraina, Moldova, Bulgaria, Serbia ja Unkari. Romanialla on myös kaistale Mustanmeren rantaa. Romanian pinta-ala on 238 391 neliökilometriä ja maassa on noin 19 miljoonaa asukasta. Maan pääkaupunki on Bukarest. Karpaattien vuoristo ja Tonavan valuma-alue hallitsevat sen pinnanmuotoja.


title: Romania

text: Romanian pinta-ala on 238 391 neliökilometriä. Suuren osan Bulgarian ja Serbian vastaisesta rajasta muodostaa Tonava. Moldovan vastaisen rajan muodostava Prutjoki liittyy Tonavaan. Romanialla on kaistale Mustanmeren rantaa. Maan länsiosaa hallitsevat Karpaatit, joiden korkein huippu Moldoveanu nousee 2 544 metrin korkeuteen. Karpaatit erottavat Tonavan keskijuoksun ja alajuoksun, joiden valuma-alue on suurelta osin Romanian aluetta.


title: Arad (piirikunta)

text: Piirikunnan pinta-ala on 7,754 km², yhteensä 3,6 % Romanian pinta-alasta. Piirikunnassa virtaa kaksi jokea sekä useita niiden sivujokia: Mureṣ (sekä sen sivujoet Valea Corbeṣti, Troaṣ, Bârzava, Milova ja Cladova) ja Criṣul Alb (sekä sen sivujoet Hălmăgel, Leuci, Tăcășele, Cremenoasa, Zimbru, Valea Deznei, Valea Monesei, Tălagiu, Honțisor, Chisindia ja Cigher).


title: Caraș-Severin

text: Piirikunnan pinta-ala on 8 514 km², mikä tekee siitä Romanian kolmanneksi suurimman piirikunnan Timişin ja Suceavan piirikuntien jälkeen. Tonava virtaa Romanian puolelle piirikunnan alueella Rautaportin kautta. Alueen pinta-alasta 67 % on Karpaattien peittämää.


title: Romanian lippu

text: Romanian lippu on Romanian kansallistunnus yhdessä vaakunan ja kansallislaulun kanssa. Lipun on Ranskan lipun mukainen trikolori, jossa on vierekkäin sininen, keltainen ja punainen pystypalkki. Palkkien sanotaan kuvastavan kolmea Romanian aluetta; Valakiaa, Transilvaniaa ja Moldaviaa. Maramureș ei ole raitana edustettuna, sillä sen katsotaan usein kuuluvan itäiseen Transilvaniaan. Yleensä Romanian lipussa on ollut keskellä maan kulloinenkin vaakuna, mutta vuonna 1989 kommunistivallan kaatuessa vallankumouksellisilla ei ollutkaan vaakunaa, joten heidän tunnuksenaan olikin reikä lipun keskellä, minkä vaikutuksesta Romanian lipusta tuli vaakunaton. Virallisesti nykyinen vaakunaton lippu otettiin 27. joulukuuta 1989 kommunistivallan kaaduttua. Käyttöönotossa lipusta poistettiin Romanian kansantasavallan vaakuna.


title: Vrancea (piirikunta)

text: Vrancea on piirikunta Romanian Moldaviassa. Piirikunnan pääkaupunki on Focșani. Sen pinta-ala on 4 857 km² ja siellä on noin 335 596 asukasta (vuonna 2014). Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 323 080 asukasta ja sen väestötiheys oli 66,51 asukasta neliökilometrillä.


title: Oltenia

text: Oltenia eli Vähä-Valakia on maantieteellinen ja historiallinen alue Romanian lounaisosassa. Alue rajoittuu etelässä ja lännessä Tonavaan, pohjoisessa Etelä-Karpaatteihin sekä idässä Oltjokeen, josta se on myös saanut nimensä. Oltenia muodostaa yhdessä Muntenian kanssa historiallisen Valakian alueen.


title: Romania

text: Romanialainen aamiainen on tyypillisesti tee ja pieni hillovoileipä. Päivän pääateria syödään alkuiltapäivästä. Mititei-makkara on suosittu alkupala. Alkuruokana on usein liha- tai kaalikeittoa. Pääruoka on tyypillisesti lihaa. Lähiseudun viinejä käytetään paljon. Luumuista tehdään Țuică-nimistä brandyä.


title: Muntenia

text: Muntenia eli Iso-Valakia on maantieteellinen ja historiallinen alue Romanian kaakkoisosassa. Alue rajoittuu etelässä ja idässä Tonavaaan, pohjoisessa Etelä-Karpaatteihin sekä lännessä Oltjokeen. Muntenia muodostaa yhdessä Oltenian kanssa historiallisen Valakian alueen.


title: Piatra Neamț

text: Piatra Neamț () on kaupunki Itä-Karpaattien vuoriston keskellä Moldaviassa, Itä-Romaniassa. Neamțin piirikunnan pääkaupunki sijaitsee 350 km Bukarestista pohjoiseen. Vuonna 2011 siellä oli 77 400 asukasta. Alue on ollut asuttua kivikaudelta asti.


title: Fallout: New Vegas

text: Fallout: New Vegas on vuonna 2010 ilmestynyt toimintaroolipeli, joka on osa "Fallout"-pelisarjaa. Pelin on kehittänyt Obsidian Entertainment, joka koostuu osittain entisestä Black Isle Studiosista, joka kehitti muun muassa sarjan aiemmat pelit "" ja "Fallout 2". Peli ilmestyi 19. lokakuuta 2010 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Pelin ensimmäinen traileri julkaistiin 4. helmikuuta 2010. "New Vegas" ei ole suora jatko-osa "Fallout 3:"lle, vaikka sijoittuukin samaan pelimaailmaan ja sisältää runsaasti yhtäläisyyksiä. Peli käyttää pieniä muutoksia lukuun ottamatta täysin samaa pelimoottoria kuin edeltäjänsä.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout – Project Brazil" on modi, joka luo kokonaan uuden kampanjan itse pelin kampanjan rinnalle. Kampanja alkaa siitä, että pelaaja on Vault 18 -nimisen ydinsuojan asukas ja voittaa Vaultin jalkapallokilpailun. Siitä peli etenee jaksoittain joko syrjäytyneenä nörttinä tai suosittuna urheilijana. Myöhemmin selviää, että Vault 18 onkin Enclaven eli Yhdysvaltain hallituksen koe. Pelaaja pakotetaan lähtemään Vaultista ulkomaailmaan, jossa peli etenee vapaamaailmatyylisesti.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout – Project Brazil" on yksi "Fallout: New Vegasin" suosituimmista modeista. Siitä on yritetty tehdä mahdollisimman samankaltainen kuin ensimmäisestä "Fallout"-pelistä.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout: New Vegas" alkaa vuodesta 2281, neljä vuotta "Fallout 3":n ja 41 vuotta "Fallout 2":n jälkeen. Pelaaja on nimetön lähetti (engl. "Courier"), joka kantaa arvokasta lähetystä. Lähetyksen arvon johdosta Benny-niminen mies ryöstää, ampuu ja hautaa lähetin erään kylän hautausmaalle. Lähetti kuitenkin selviää hengissä, ja robotti nimeltään Victor kaivaa hänet ylös. Kuriiri lähtee kiertämään Mojaven aavikkoa tarkoituksenaan selvittää Bennyn olinpaikka, motiivit ja kostaa tälle. Matkan varrella asiat siirtyvät yhä suurempaan mittakaavaan ja kuriiri huomaa olevansa keskellä jotain paljon suurempaa kuin kostoretki.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout: New Vegasissa" on myös uusi Hardcore mode, joka tekee pelaamisesta realistisempaa ja intensiivisempää. Pelaaja ei saa terveyspisteitä takaisin saman tien, vaan kun käyttää lääkepakkauksen, terveyspisteitä palautuu tietty määrä per sekunti. Määrä riippuu siitä, kuinka paljon on tiettyä lääkettä käyttänyt. Lisäksi hardcore modessa myös ammuksilla on paino.


title: Fallout: New Vegas

text: Vaikuttavan ohjuspuolustusjärjestelmän ansiosta ydinsodasta lähes vahingoittumattomana selvinnyt Las Vegas tunnetaan post-apokalyptisessä Yhdysvalloissa nimellä ”New Vegas”, jota hallitsee mysteerinen Mr. House robottiarmeijoineen. New Vegasista ja lähistöllä sijaitsevasta Hooverin padosta ovat kiinnostuneet myös New California Republic (NCR) ja Caesar’s Legion. Demokratian, lain ja järjestyksen arvoille perustettu NCR on voimakkain ryhmittymä Yhdysvaltain länsirannikolla. Coloradojoen itäpuolista aluetta hallitseva Caesar’s Legion on ottanut vaikutteita antiikin Roomasta, ja se muun muassa hyväksyy orjuuden. Pelaaja voi päättää onko NCR:n, Caesar’s Legionin, Mr. Housen vai Yes Man -nimisen tekoälyrobotin puolella, minkä mukaan pelin loppuratkaisu määräytyy.


title: Van Buren (Fallout 3)

text: Van Buren oli työnimi, jota käytettiin Black Isle Studiosin kehitteillä olleesta videopelistä, jonka oli tarkoitus jatkaa "Fallout"-pelisarjaa ja olla jatko-osa "Fallout 2":lle. Pelin kehittäminen lopetettiin 8. joulukuuta 2003, kun Interplay Entertainment lakkautti Black Isle Studiosin ja irtisanoi pelin kehittäjätiimin. Vuonna 2004 Bethesda Softworks lisensoi Interplayltä oikeudet julkaista ja kehittää "Fallout"-sarjan pelejä, ja myöhemmin vuonna 2007 Bethesda osti sarjan kaikki oikeudet Interplayltä. Bethesdan kehittämä "Fallout 3" julkaistiin 28. lokakuuta 2008, ja se eroaa huomattavasti alkuperäisestä Black Islen suunnitelmasta. Osa "Van Burenin" suunnitelmista sisällytettiin vuonna 2010 julkaistuun "", jonka kehityksessä oli mukana paljon entisiä Black Isle Studiosin työntekijöitä.


title: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel

text: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel (myös Fallout Tactics) on "Fallout"-pelisarjaan pohjautuva postapokalyptinen, taktinen roolipeli. Pelin kehitti Micro Forté ja julkaisi 14 Degrees East. "Fallout Tactics" julkaistiin Microsoft Windowsille 15. maaliskuuta 2001. Pelissä pelataan kuvitteellisessa Brotherhood of Steel ryhmässä sen joutuessa mukaan epätoivoiseen sotaan. Vaikka peli sijoittuu tuttuun "Fallout"-pelien ydinsodan turmelemaan maailmaan, se ei liity tai jatka millään tavalla sarjan aiempien osien, ""- ja "Fallout 2" -pelien tarinaa.


title: Fallout

text: "Fallout 2" on Interplayn vuonna 1998 julkaisema tietokoneroolipeli. Se sijoittuu edeltäjänsä tavoin Yhdysvaltojen länsirannikolle, San Franciscon pohjoispuolelle, 80 vuotta ensimmäisen osan jälkeen. Pelaajan hahmo on ensimmäisen pelin päähahmon lapsenlapsi ja hänen tehtävänään on pelastaa heimonsa kylä, joka kärsii kuivuudesta. Kylänviisain kertoo pelaajalle esineestä nimeltä G.E.C.K. (Garden of Eden Creation Kit), jonka avulla voidaan muuttaa aavikko viljelykelpoiseksi puutarhaksi. Näitä esineitä annettiin holveihin, jotta ihmiset voisivat aloittaa maanviljelyn saadakseen ruokaa, kun he poistuvat holveista. Kylänviisain kertoo, että tällainen esine voisi löytyä Vault 13:sta.


title: Fallout

text: Alun perin Interplayn Black Isle Studios kehitti "Fallout 3":a "Van Buren" -työnimellä, mutta projekti keskeytyi 8. joulukuuta 2003, kun Black Isle Studios lakkautettiin. Peli sisälsi muun muassa parannellun pelimoottorin, uusia paikkoja, kulkuneuvoja ja muokatun version SPECIAL-järjestelmästä. Tarina poikkesi kahden ensimmäisen osan asetelmasta, ja keskittyikin peliin vangin asemasta. Pelin suunnitelmiin kuului myös se, että siinä olisi ollut mahdollista kuulua eri ryhmiin ja vaikuttaa niiden toimintaan. "Van Burenista" on saatavilla maaliskuussa 2007 nettiin vuotanut teknologiademo.


title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikka on maanosa läntisellä pallonpuoliskolla Tyynenmeren ja Atlantin välissä. Se on Amerikan mantereen eteläosa. Etelä-Amerikan pinta-ala on noin 17 840 000 neliökilometriä eli 3,5 prosenttia Maan koko pinta-alasta; se on näin ollen neljänneksi suurin maanosa.


title: Amerikan maantiede

text: Amerikan manner jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan: Pohjois-Amerikkaan, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Väli-Amerikka ei ole oma mantereensa, mutta sen latinokulttuuri erottaa sen selkeästi muista Pohjois-Amerikan valtioista, joten siksi se käsitellään omana alueenaan. Pohjois-Amerikka on pinta-alaltaan 25,3 miljoonaa neliökilometriä ja sen ilmasto on lauhkea. Trooppisen ilmaston Väli-Amerikka muodostuu manneralueen valtioista ja Karibianmeren saarista. Etelä-Amerikan pinta-ala on 17,6 miljoonaa neliökilometriä ja pitkän muotonsa vuoksi se ulottuu tropiikista subpolaariselle alueelle, minkä vuoksi mantereen ilmastolliset erot ovat suuret. Etelä-Amerikan pohjoisosissa laajat alueet kuuluvat tropiikkiin, kun taas eteläosat ovat lauhkeammassa vyöhykkeessä.


title: Pohjois-Amerikka

text: Pohjois-Amerikka on pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva maanosa Etelä-Amerikan pohjoispuolella, Tyynenmeren ja Atlantin valtameren välissä. Sen pinta-ala on noin 24 480 000 neliökilometriä ja asukasluku yli 530 miljoonaa. Se on Aasian ja Afrikan jälkeen kolmanneksi suurin manner pinta-alaltaan ja Aasian, Afrikan ja Euroopan jälkeen neljänneksi suurin väkiluvultaan. Pohjois-Amerikassa on yhteensä 38 maata.


title: Pohjois-Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikka on 25,3 miljoonaa neliökilometriä pinta-alaltaan ja siten kolmanneksi suurin manner. Manner rajoittuu idästä Atlanttiin, pohjoisesta Jäämereen ja lännestä Tyyneenmereen. Manner kapenee etelään mentäessä, ja Väli-Amerikan kannas yhdistää sen Etelä-Amerikkaan.


title: Suriname

text: Surinamen tasavalta eli Suriname (joskus myös "Surinam") on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Guyana lännessä, Brasilia etelässä ja Ranskan Guayana idässä. Maan pohjoispuolella on Atlantin valtameri. Maan pinta-ala on noin 160 000 neliökilometriä ja asukasluku noin 570 000. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan pienin Etelä-Amerikan manneralueen itsenäisistä valtioista. Asukkaista yli puolet on aasialaista alkuperää, lähinnä intialaisia ja jaavalaisia. Virallinen kieli on siirtomaa-ajan hollanti, mutta yleisimmin puhutaan paikallista kreolikieltä.


title: Kolumbian maantiede

text: Kolumbia sijaitsee Etelä-Amerikan luoteisosassa rajautuen pohjoisessa Karibianmereen ja lännessä Tyyneenmereen. Kolumbia on pinta-alaltaan 1 138 910 neliökilometriä, johon luetaan mukaan myös saaret sekä vesialueet. Maapinta-alaa Kolumbialla on yhteensä 1 038 700 neliökilometriä. Kolumbian naapurivaltioita ovat Ecuador ja Peru etelässä, Brasilia ja Venezuela idässä ja Panama lännessä. Kolumbialla on 3 208 kilometriä rantaviivaa ja on Etelä-Amerikan ainoa valtio joka rajaa sekä Karibianmerta että Tyyntämerta. Kolumbialla on selvittämättömiä aluekiistoja Nicaraguan ja Venezuelan kanssa.


title: Etelä-Saimaa (järvi)

text: Etelä-Saimaa, joka joskus tunnetaan nimellä Saimaa, on Etelä-Savossa ja Etelä-Karjalassa sijaitseva järvi. Se on Puumalansalmen eteläpuolelle jäävä osa Suur-Saimaata. Etelä-Saimaan pinta-ala on lähteestä riippuen noin 1 377 tai 1 490 neliökilometriä.


title: Kolumbia


title: Etelä-Amerikan laatta

text: Etelä-Amerikan laatta on yksi maapallon seitsemästä suuresta litosfäärilaatasta. Se kattaa koko Etelä-Amerikan mantereen sekä noin puolet eteläisestä Atlantin valtamerestä, ja luetaan mannerlaataksi. Pohjoisessa laatta rajoittuu Karibian ja Pohjois-Amerikan laattoihin, idässä Afrikan laattaan, etelässä Antarktiksen ja Scotian laattaan ja lännessä Nazca-laattaan.


title: Etelä-Ossetia

text: Pinta-alaltaan 3 900 km suuruinen Etelä-Ossetia sijaitsee Ison Kaukasuksen etelärinteillä. Alue on hyvin vuoristoista ja suurin osa alueesta onkin yli 1 000 metriä merenpinnan yläpuolella. Pinta-alasta on metsää 47 prosenttia ja maanviljelyn käytössä alle 10 prosenttia. Maan etelärajan tuntumassa virtaa Mtkvarijoki, jonka lisäksi alueella on lukuisia pieniä vuoristojokia sekä 15 pientä vuoristojärveä.


title: Fjodor Tšerenkov

text: Fjodor Fjodorovitš Tšerenkov (, 3. toukokuuta 1959 Moskova, Venäjän SFNT – 4. lokakuuta 2014 Moskova, Venäjä) oli urheilu-urallaan Neuvostoliittoa edustanut jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän lukeutuu FK Spartak Moskovan historian parhaisiin pelaajiin.


title: Fjodor Tšerenkov

text: Neuvostoliiton maajoukkueessa Tšerenkov voitti olympiapronssia Moskovassa 1980.


title: Fjodor Tšerenkov

text: Tšerenkov kuoli Moskovassa 55-vuotiaana 4. lokakuuta 2014. Hän oli joutunut sairaalahoitoon syyskuussa.


title: Vălko Tšervenkov

text: Tšervenkovin politiikka muistutti läheisesti Neuvostoliiton politiikkaa ja Tšervenkov sai lempinimen "Pikku Stalin". Hänen politiikkansa oli puolueen linjan säilyttäminen, mielivaltainen kulttuurin tukahduttaminen ja taiteessa suosittiin vain sosialistista realismismia, henkilöpalvonta ja eristäytynyt ulkopolitiikka. Vuonna 1950 käynnistettiin yhteisomistuksen kampanja. Vuoteen 1951 Tšervenkov hääti viidesosan puolueen jäseniä, mukaan lukien monet korkeat virkamiehet ja hänen kampanjansa oli täydellinen puoluekuri. 460 000 jäsenestä 100 000 erotettiin kommunistipuolueesta 1953. Vaikka Tšervenkovin henkilöpalvonnan malli oli samanlainen kuin Stalinin, hän henkilökohtaisesti hyväksyi sen vain nykyisen poliittisen tilanteen välttämättömyytenä.


title: Vălko Tšervenkov

text: Vălko Tšervenkov (Vulko Velev Chervenkov, , 6. syyskuuta 1900 Zlatitsa – 21. lokakuuta 1980 Sofia) oli bulgarialainen kommunistipoliitikko. Hän toimi kommunistipuolueen johtajana vuosina 1950–1954 ja pääministerinä 1950–1956. Hänen toimintaansa leimasi stalinistisen yhteiskuntajärjestelmän vakiinnuttaminen, nopea teollistaminen, maatalouden kollektivisointi ja laajamittainen poliittisen opposition vainoaminen.


title: Natalija Vitrenko

text: Huhtikuussa 1991 Vitrenko esitelmöi Ukrainan tiedeakatemiassa aiheesta sosialistinen valinta ja yksityistäminen osoittaen ylitsepääsemättömät yksityistämiseen liittyvät ongelmat. Yksityistämistä puolustavat Ukrainan kommunistisen puolueen keskuskomitean jäsenet Serhi Arkadijovytš Jeroh’in ja Ivan Fedorovytš Kuras. Toukokuussa 1991 Vitrenko osallistui yleisliittolaiseen tieteellis-käytännölliseen konferenssiin, mikä käsittelee perestroikaa sekä kannattaa Moskovan valtionyliopiston laitoksen johtajan, professori Boris Slavinin kantaa sosialistisen idean suojelemista puoluenomenklatuuralta, mikä naamioituu markkinatalouden kannattajiksi. 16. kesäkuuta 1991 Ukrainan pravda julkaisi Vitrenkon ensimmäisen artikkelin. Artikkelista seuraa kutsu osallistua Ukrainan kommunistisen puolueen ohjelman taloudellisen osan uudelleen kirjoitustöihin. Vitrenko ei ole yhtä mieltä työtä johtaneiden tohtoreiden Anatoli Haltšynsky ja Borys Kvasnjukin kanssa siitä, että kommunistisen puolueen ohjelmaa pyritään muokkaamaan sellaiseksi, että se johtaisi markkinatalouteen, toisin sanoen kapitalismiin. Vitrenkon mukaan silloinen Ukrainan kommunistisen puolueen keskuskomitean ensimmäinen sihteeri Stanislav Hurenko ei voi olla muistamatta sitä, että heinäkuussa 1991 tuntematon nuori nainen pyysi puheenvuoron korkean tason neuvottelussa ja esitti kritiikkiä, mikä turmeli monen läsnä olleen mielialan.


title: Viktor Tihonov

text: Tihonov tunnettiin autoritäärisestä valmennustyylistään. Hän puuttui jopa pelaajien henkilökohtaisiin asioihin ja leiritti joukkuettaan ulkopuolisilta suljetussa valmennuskeskuksessa lähes vuoden ympäri. Koska TsSKA oli armeijan joukkueena osana neuvostoarmeijaa, hän pystyi toimimaan näin. Vaikka TsSKA:n pelaajia varattiin NHL:ään, Tihonov pystyi hallintokontaktiensa avulla estämään heidän lähtönsä. Usein hän jätti myös valitsematta pelaajia maajoukkueeseen länteen loikkaamisen pelossa milloin minkäkin verukkeen varjolla. Vasta Aleksandr Mogilnyin loikkaaminen ja avainpelaajien kapinoiminen 1990-luvun taitteessa vapautti kokeneita pelaajia lähtemään NHL-kaukaloihin. Tästä aiheesta on Igor Larionov kirjoittanut kirjan "”Ykkösketju kapinoi”".


title: Tsezar Kunikov

text: Tsezar Lvovitš Kunikov (; 23. kesäkuuta 1909 – 14. helmikuuta 1943) oli neuvostoliittolainen merivoimien jalkaväen majuri, jonka johtama desanttiosasto valtasi "Malaja Zemljan" sillanpääaseman Novorossijskissa helmikuussa 1943. He pitivät alueen hallussaan ja estivät saksalaisten pääsyn kaupungin satamaan 225 päivää, kunnes vihollinen vetäytyi kaupungista. Kunikov haavoittui kuolettavasti operaation toisella viikolla.


title: Konstantin Tšernenko

text: Tšernenko liittyi Komsomoliin vuonna 1926 ja kommunistipuolueeseen vuonna 1931. Hän palveli rajavartiostossa Neuvostoliiton Kiinan-vastaisella rajalla ja toisen maailmansodan ajan Leonid Brežnevin adjutanttina. Poliittisen uransa hän aloitti paikallistasolla. Hänet kutsuttiin vuonna 1960 Moskovaan, jossa hän työskenteli Leonid Brežnevin lähimpänä alaisena. Hänestä tuli kommunistisen puolueen keskushallinnon henkilöstöjohtaja vuonna 1965. Tšernenko jatkoi työtään sihteerinä ja vahvisti poliittista asemaansa. Hänellä oli tietoa kaikista kommunistipuolueen johtohenkilöistä, ja hän muodosti oman poliittisen suhdeverkostonsa. Hänen päätyönään oli satojen dokumenttien allekirjoittaminen joka päivä: hän teki tätä työtä 20 vuotta. Brežnevin kuoltua vuonna 1982 Tšernenko menetti poliittisen valta-asemansa KGB:n ja puna-armeijan antibrežneviläisille voimille. KGB:n muodollinen johtaja Juri Andropov nimitettiin pääsihteeriksi Brežnevin jälkeen. Andropov kuitenkin kuoli hoidettuaan virkaa alle 13 kuukautta. Tšernenko valittiin hänen tilalleen huolimatta huonosta terveydentilasta.


title: Pavel Tšerenkov

text: Pavel Aleksejevitš Tšerenkov (, 28. heinäkuuta 1904 – 6. tammikuuta 1990) oli neuvostoliittolainen fyysikko. Hän sai työstään vuonna 1958 Nobelin fysiikanpalkinnon yhdessä Ilja Frankin ja Igor Tammin kanssa.


title: Havanganjärvi

text: Havanganjärvi on Pirkanmaalla Virroilla Vaskivedellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Havanganjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Havanganjärven valuma-alueeseen (35.416) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy. Järvi sijaitsee Tarjanneveden alueen latva-alueilla, minkä takia sen läpi virtaa vähän vettä. Se on valuma-alueensa pääjärvi, johon laskee suoraan tai välillisesti neljä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Huomattavin niistä on Iso Valkeajärvi (50 ha), joka laskee siihen kaakoista lyhyttä ojaa myöten. Pohjoisempaa tulee Pirttijärven (7 ha) laskuoja Pahaoja, joka yhtyy ensin Korvenojaan ja tämä heti Havanganojaan, mikä laskee Havanganjärven luoteispäähän. Havanganoja alkaa Ylä-Havangasta, joka kokoaa yläjuoksulla alueiden ojia.


title: Havanganjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan kuusi saarta. Viisi saarista sijaitsevat suurimman Isosaaren kanssa yhdessä järven kaakkoispuoliskossa. Isosaari on yli 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Muut neljä saarta ovat Heikinkari, Vesikorvenkari, Selkäkari ja yksi kartassa nimetön saari. Järven luoteispuoliskossa sijaitsee Huvisaari. Järvelle on ilmoitettu kaksi erilaista syvyysarvoa, jotka ovat 30 metriä tai 29 metriä mpy. Järven pohjoisosa on matalmpi kuin sen eteläosa.


title: Havanganjärvi

text: Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee luode-kaakko-suunnassa ja se on kaakkoispäässä leveämpi kuin luodepäässä. Järven kummallakin rannalla on korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle. Lounaispuolella kohoavat pohjoispäässä Isomäki 40 metrin korkeuteen, Vehmasvuori lähes 40 metrin korkeuteen ja eteläpäässä Tyrkönvuori ja Raiskinkallio lähes 60 metrin korkeuteen. Järven koillispuolella kohoaa järven keskivaiheella peltojen takana Penkkimäki 45 metrin korkeuteen ja Kortesuonmäki 35 metrin korkeuteen. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Mattilanvuori, joka kohoaa kauempana 55 metrin korkeuteen. Järven luoteispää on matalaa ja ruovikkoista ja sen rannat ovat suomaata ja kosteikkoa.


title: Ylä-Havanka

text: Järvi saa pääosan vedestään ympäröiviltä soilta ja metsistä. Luoteispuolella sijaitsevasta Isosta Kortejärvestä saattaa tulla laskuvesiä, mutta Pienestä Kortejärvestä tuskin tulee vettä järveen, sillä niiden korkeuserot ovat huomattavat. Järven laskuoja on Havanganoja, joka lähtee järven itärannasta ja joka laskee 4,8 kilometrin päähän Havanganjärven luoteispäähän. Ojalla on pudotusta tällä matkalla 49,4 metriä. Vesireitti jatkuu seuraavaksi Vaskiveteen.


title: Ylä-Havanka

text: Järven pinta-ala on 115 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä ja sillä on avoin järvenselkä. Järven pohjoisrannassa työntyy esille Äijävainaa, joka on rannan suurin niemi. Sen itäpuolelle jäävät Kantoniemenlahti ja Haukilahti, joiden edustalla sijaitsevat saaret Isokari ja Pikkukari sekä yksi nimetön luoto. Niemen länsipuolella sijaitsee Aaltolanlahti, jossa on kaksi rannanläheistä saarta. Järvessä on kartan mukaan seitsemän saarta ja loput saarista sijaitsee yksi länsirannalla ja viimeinen etelärannan tuntumassa. Järven etelärannassa ovat Vähäniemi ja Koniniemi sekä Pitkälahti.


title: Hangasjärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi on 350 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmaastossa, josta laskee kaksi ojaa. Toinen ojista tuo vettä laajalta ojitetulta Satimusnevalta. Laskuoja lähtee etelärannasta ja kulkee 2,7 kilometriä Hyynilän ja Oinonkulman peltojen läpi laskien lopuksi Koikeroiseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 153 vuorokautta. Rantaviivan pituus kilometri ja rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto. Itärannalla sijaitsee lisäksi Toivolan lava, jossa kesäisin järjestetään tanssit. Hangasjärven alueet ovat pohjavesialueita.


title: Vähä Haukijärvi (Juupajoki)

text: Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Välikankaan mäen itäpuolella samassa painaumassa kuin Iso Haukijärvi. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on 50 metriä pitkä. Se sijaitsee järven pohjoisosassa, joka muodostaa järvellä sen suurimman laajentuman. Laajentumasta työntyy etelään 300 metriä pitkä lahti kohti Isoa Haukijärveä. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi on autio ja sen laskuojan ylittää läheltä kulkeva metsäautotie.


title: Harjavallanjärvi

text: Harjavallanjärvi () on järvi Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla Harjavallan kylän länsipuolella. Järven pinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Suomenlahdesta sen erottaa hiekkaharju, jolla sijaitsevat historialliseen Harjavaltaan kuuluneet Harmaalan ja Pulkkalan kylät. Pohjoisrantaa pitkin kulkee myös Patterilahteen johtava sivuraide sekä Sosnovyi Borin rantatie.


title: Ernst Tandefelt

text: Ernst Tandefelt syntyi 10. maaliskuuta 1876 Sysmässä kuusilapsisen perheen kolmanneksi lapseksi. Näistä kuudesta lapsesta kolme kuitenkin kuoli pieninä. Hänen isänsä oli suurmaanomistaja, kunnallisneuvos Magnus Tandefelt ja äiti Matilda Tandefelt. Magnus Tandefelt oli ollut kahdesti naimisissa, joten Ernst Tandefeltilla oli vielä kolme sisaruspuolta. Tandefeltin suku on vanha ja merkittävä aatelissuku Suomen historiassa. Tandefeltit omistivat kartanoita ja suvun jäseniä oli yhteiskunnan korkeilla paikoilla. Suvusta oli lähtöisin monia upseereita.


title: Ernst Tandefelt

text: Ernst kävi koulunsa Haminan ruotsalaisessa reaalilyseossa ja kirjoitti ylioppilaaksi 1895 jäätyään kahdesti luokalle. Tandefelt osallistui mielellään vaativiin ja uhkarohkeisiin tempauksiin, mutta ei ollut lukumiehiä. Ylioppilaaksi tulon jälkeen hänen elämänsä oli epätasaista, eikä hän tiennyt mihin ryhtyisi. Tandefelt aloitti Helsingin yliopistossa lakitieteen opinnot, mutta ne eivät edenneet. Tämän jälkeen hän siirtyi opiskelemaan Mustialan maanviljelysopistoon, mutta joutui lopettamaan opintonsa parin kuukauden kuluttua vietettyään rankkaa elämää. Lopulta Tandefelt ajautui uhkapelaajaksi. Hän sai isänsä kuoltua 1902 35 000 markan perinnön, mutta pelivelat söivät perinnön vähitellen. Nuoruuden kokeilujen takia Tandefeltista tuli suvun "musta lammas".


title: Ernst Tandefelt

text: Oikeus kysyi Tandefeltin velipuolen pojalta Heikki Tandefeltilta luonnehdintaa sedästään. Heikki Tandefelt kertoi, että hänen setänsä ei ollut suvun suosiossa uhkarohkeutensa ja puutteellisen harkintakykynsä takia. Ernst Tandefelt oli hänen mukaansa nopea toimimaan ja helppo saada kiihtyneeseen tilaan. Hän myös kertoi setänsä vihanneen venäläisiä yli kaiken Katajanokan kidutuskokemusten jälkeen. Viha oli voimistunut kommunisteja kohtaan, kun hänelle oli selvinnyt entisten venäläisten kiduttajiensa olleen sittemmin bolševikkeja. Heikki Tandefelt kuitenkin korosti setänsä olevan mielenterveydeltään tasapainoinen eikä lainkaan moraalisesti rappiolla.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt oli vuokrannut 150 markalla "konttorin" Tarkk'ampujankatu 1:stä leskirouva Edla Ekströmin huoneistosta. Konttori oli nurkkaus, jossa oli penkki, kolmijalkainen pöytä ja puhelin. Liiketoimet sujuivat erittäin hyvin ja Tandefelt vaurastui. Hän meni naimisiin 7. joulukuuta 1919 sairaanhoitajatar Ruth Matsonin kanssa ja sai tämän kanssa Olof-pojan vuonna 1921. Lisäksi heillä oli palvelijatar Siiri Santalahti. Parin elämä oli onnellista, ja Tandefelt oli kerrankin saanut otteen elämästään värikkäiden vaiheiden jälkeen.


title: Ernst Tandefelt

text: Knut Ernst Robert Tandefelt (10. maaliskuuta 1876 Sysmä – 3. toukokuuta 1948 Sipoo) oli suomalainen aatelismies, liikemies ja aktivisti. Hänet tunnetaan parhaiten sisäasiainministeri Heikki Ritavuoren murhaajana. Tämä 14. helmikuuta 1922 tapahtunut murha on toistaiseksi Suomen viimeisin valtiollinen murha ja itsenäisyyden ajan ainut.


title: Ernst Tandefelt

text: Tammikuun lopulla Tandefelt oli nostanut 40 000 markkaa (nykyrahassa 11 280 euroa) rahaa tililtään ja ilmoittanut työtoverilleen vänrikki Carl Wibergille aikovansa sijoittaa ne erääseen yritykseen. Ernst Tandefelt lähti 14. helmikuuta kotoaan Lauttasaaresta kello 12 ja saapui konttoriinsa Elda Ekströmin luo Tarkk'ampujankatu 1:een kello 13. Wiberg oli nähnyt Tandefeltilla kolme viikkoa aiemmin .32-kaliiperisen Colt M1903 -pistoolin ja kysynyt häneltä siitä. Tandefelt vastasi, että hänelle oli tarjottu asetta ostettavaksi. Edla Ekström näki Coltin tuona päivänä ensimmäisen kerran Tandefeltin takin taskussa ja ihmetteli sitä. Tandefeltin perhe ei myöskään aseesta tiennyt mitään. Kaikki kuitenkin tiesivät, että Ernst Tandefeltilla oli kuitenkin mukanaan pieni ruskeakahvainen Browning-pistooli aktivistityyliin.


title: Ernst Tandefelt

text: Vuosien 1902-1903 tienoilla Tandefelt alkoi liikkua aktivistipiireissä, osittain luonnollisen seikkailunhalunsa innoittamana. Tandefelt tutustui nopeasti moniin vaikutusvaltaisiin aktivistijohtajiin. Pian hän kuului aktivistien radikaalisiipeen, joka alkoi suunnitella vihatun kenraalikuvernööri Bobrikovin murhaamista. Bobrikov oli juuri saanut tsaarin antamalla diktatuuriasetuksella itselleen diktaattorin valtuudet. Tandefelt suunnitteli hänen murhaamistaan muilta aktivisteilta saatujen vihjeiden avulla jo syksyllä 1902. Suunnitelma kuitenkin tuli ilmi ja Ernst Tandefelt lähti maanpakoon Italiaan. Hän lähetti merkittävälle aktivistijohtajalle, väitöskirjaansa valmistelevalle Henry Biaudet'lle Firenzeen kirjeen 30. huhtikuuta 1903.


title: Heikki Tandefelt

text: Tandefeltin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Magnus Otto Tandefelt ja Anna Maria Renqvist. Käytyään reaalilyseota hän opiskeli sitten Taideteollisessa keskuskoulussa 1899 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1900–1901. Tandefelt jatkoi vielä taideopintojaan Italiassa 1902–1904 sekä Ranskassa 1904–1907 ja 1909–1910.


title: Ernst Tandefelt

text: Aktivistit kiistivät jyrkästi sekaantumisensa Ritavuoren murhaan. Tandefeltin paljastuksessa mainitut aktivistit myönsivät lopulta tuntevansa toisensa, mutta kaikki kiistivät tunteneensa Ernst Tandefeltin. Aktivistit käyttivät samaa taktiikkaa kuin Tandefeltin suku ja leimasivat Tandefeltin heti epänormaaliksi sekä vähäjärkiseksi. Kenraalimajuri Paul von Gerich kiisti tavanneensa Tandefeltin asunnossaan, mutta kun Tandefelt osasi kuvailla tämän asunnon tarkkaan, kenraalimajuri totesi hätäisesti, että he olivat saattaneet tavata suojeluskunta-asioiden merkeissä. Talvella 1922 von Gerich ei kuitenkaan ollut enää Helsingin suojeluskuntajohtaja, eikä Tandefelt ollut koskaan kuulunut suojeluskuntaan.


title: Ernst Tandefelt

text: 14. helmikuuta Tandefelt tapasi töittensä jälkeen Café Esplanadissa vänrikki Ivar Ståhlen, Selim Collianderin, ja Oskar Janssonin, joka antoi 1000 markan setelin hänelle pakomatkaa varten. Paljastuksen myötä oikeudenkäynnissä puitu epäselvä kahvilatapahtuma ratkesi. Poliisi haastatteli paljastuksen jälkeen uudelleen tarjoilijatar Elina Setteriä ja tämä myönsi tarjoilleensa kahvia myös Janssonille, joka keskusteli Tandefeltin kanssa. Setter myönsi myös, että Tandefeltin meni istumaan pöytään, jossa istui jo kolme miestä. Kahvilahenkilökunnan vaiteliaisuus johtui siitä, että kahvilanesimies Ida Barman oli Ritavuoren murhan jälkeen soittanut apteekkari Janssonille ja kysynyt tältä, pitäisikö kahvilahenkilökunnan kertoa poliisille tämän olleen Tandefeltin seurassa. Jansson kielsi ehdottomasti sotkemasta häntä Tandefeltiin. Saman ohjeen Jansson antoi myös vahtimestari Walter Grönholmille. Grönholm tunnisti erään miehistä Collianderiksi.


title: Suomen äänioikeuden historia

text: Kunnallisvaalien äänioikeusikäraja oli ollut jo vuodesta 1919 21 vuotta, mutta valtiollisissa vaaleissa se laskettiin takaisin 21 vuoteen vasta 1944. 1960- ja 1970-luvuilla äänestysikärajaa alennettiin vielä neljästi: kunnallisvaalien äänioikeusikäraja alennettiin 20 vuoteen 1968 ja valtiollisten vaalien 1969; vaalioikeuden ikäraja laskettiin kaikissa vaaleissa 18 vuoteen vuonna 1972 ja myös vaalikelpoisuuden vuonna 1976. Vuonna 1995 siirrettiin vielä äänioikeuden määräytymispäivä vaalivuotta edeltävän vuoden viimeisestä päivästä itse vaalipäivään, mikä keskimäärin alensi ikärajaa noin puolella vuodella. Pikemminkin ikärakenteen muutoksen kuin äänioikeusikärajan alentamisen vuoksi on äänioikeutettujen suhteellinen osuus väestöstä kasvanut suuresti: vuonna 1907 heitä oli 45,0 %, vuonna 2003 jo 80,9 %.


title: Suomi 1940-luvulla

text: 1940-luvulla Suomen valtiollinen itsenäisyys oli vaarassa. Sotien seurauksena Suomi menetti suurimman osan Karjalasta sekä Sallan ja Petsamon. Levottoman vuosikymmenen aikana Suomen tasavallan presidenttinä toimi neljä henkilöä:Äänioikeusikäraja oli 24 vuotta vuosina 1906–1944. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 24 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Ikäraja laskettiin 21 vuoteen vuonna 1944. Äänestysaktiivisuus 1940-luvun eduskuntavaaleissa oli huomattavasti korkeampi kuin edellisellä vuosikymmenellä, vuoden 1948 vaaleissa äänesti 78,2 % äänioikeutetuista.


title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Ennen vuoden 2001 alusta voimaan tullutta lakiuudistusta elokuvien ikärajoituksissa käytettiin usein parillisia ikävuosia, mutta silti elokuvassa saattoi olla mikä vain ikäraja vuosien 6 ja 18 väliltä. Videolevityksissä lähes aina alle 16 vuoden ikärajat oli mainittu suositusikärajoiksi. Elokuvateattereiden käyttöön painetuissa valmiissa pahvikylteissä sanamuoto oli Kielletty lapsilta alle (nn) vuoden, jossa "nn" oli ikäraja. Yleisimmät vanhat ikärajoitukset olivat:Aikaisemmat ikärajoitukset olivat ehdottomia. Joissakin harvoissa poikkeustapauksissa elokuville saatettiin määrätä myös muu ikäraja kuin jokin yllä mainituista sekä mahdollinen kaksoisikäraja, jos mainittua pääikärajaa nuoremman henkilön sallittiin katsoa elokuvan teattereissa vanhemman henkilön seurassa. Tällöin vanhemman henkilön edellytettiin olevan nuoremman katsojan huoltaja.


title: Suomen europarlamenttivaalit 1996

text: Vaaleissa saivat äänestää kaikki viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet Suomen kansalaiset sekä ne EU-kansalaiset, joiden kotikunta oli Suomessa 51 päivää ennen vaaleja. Äänioikeus oli laajempi kuin koskaan aiemmin valtakunnallisissa vaaleissa. Vielä eduskuntavaaleissa 1995 äänestäjän tuli olla täyttänyt 18 ennen vaalivuoden alkua. Äänestämiseen oikeutettuja muiden jäsenvaltioiden kansalaisia asui Suomessa tuolloin noin 12 000. Ulkomaalaisilta osallistuminen edellytti ilmoittautumista äänioikeusrekisteriin. Samalla äänestäjän tuli vakuuttaa, ettei hän ollut jo äänestänyt toisen EU-valtion vaaleissa. Vaaleissa äänesti hieman alle tuhat muiden EU-maiden kansalaista.


title: Suomen euroviisukarsinta 1996

text: Finaali pidettiin lauantaina 3. helmikuuta Espoon kulttuurikeskuksen Tapiola-salissa ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.00–20.30 ja 21.25–22.50, lisäksi äänestystilanteesta kerrottiin lyhyesti kello 20.50. Kilpailu pidettiin samassa tilaisuudessa kuin kyseisen vuoden Emma-gaala: euroviisuehdokkaat esiintyivät ensin ja Emma-palkinnot jaettiin puhelinäänestyksen aikana. Kritiikkiä herätti se, että äänestyslinjat avattiin heti ensimmäisen kappaleen alettua, vaikka kappaleet esitettiin julkisesti ensimmäistä kertaa, ja se, että väliaikatietoja äänestyksestä julkistettiin kappaleiden esittämisen ollessa vielä kesken. Lähetyksessä oli lisäksi teknisiä häiriöitä eikä esimerkiksi Eija Kantolan esitys näkynyt televisiossa kokonaan. Äänestyksessä puhelinlinjat menivät lisäksi tukkoon eikä tulosta saatu julkistettua enää samana iltana. Finaalia seurasi 1 201 000 televisiokatsojaa. Kapellimestarina toimi Olli Ahvenlahti.


title: Suomen kansallisperhonen

text: Satavuotiaan Suomen kunniaksi järjestetty äänestys kansallisperhosesta sai suuren suosion. Suosikkiaan äänesti yhteensä 36 500 suomalaista. Kansallisperhoseksi valittu paatsamasinisiipi sai 6300 ääntä eli 17,3 prosentin äänisaaliin. Äänestys oli alusta loppuun erittäin tiukka. Toiseksi tullut neitoperhonen (17,0 % äänistä) jäi paatsamasinisiivestä sadan äänen päähän. Kolmanneksi tullut suruvaippa keräsi sekin yli 6000 ääntä (16,5 % äänistä). Kuuden äänestetyimmän perhosen joukkoon mahtuivat myös järjestyksessä sitruunaperhonen (4.), nokkosperhonen (5.) ja ritariperhonen (6.).


title: Suomen europarlamenttivaalit 2009

text:
Vaaleissa oli yhteensä 4 332 457 äänioikeutettua. Äänestysprosentti oli 38,6 % (Suomessa 40,3 %). Aktiivisuus laski edellisvaaleista 0,8 prosenttiyksikköä. Osanotto oli korkeinta Helsingissä (47,1 %) ja matalinta Lapin vaalipiirissä (32,7 %). Ahvenanmaalla aktiivisuus nousi peräti kymmenen prosenttiyksikköä 39,5 prosenttiin.
Ennakkoon äänestettiin hieman vilkkaammin kuin edellisissä vaaleissa. Ennen varsinaista vaalipäivää uurnilla kävi 716 866 kansalaista eli 17,3 % äänioikeutetuista. Ennakkoäänestyspäivät olivat kotimaassa 27. toukokuuta – 2. kesäkuuta ja ulkomailla 27.–30. toukokuuta. Ulkomailla annettiin 9 795 ennakkoääntä.


title: Suomen euroviisukarsinta 1968

text: Finaali pidettiin Ylen tv-studioissa 1 & 2 lauantaina 10. helmikuuta. Lähetys TV-ohjelma 1:ssä alkoi kello 19.40. Finaalissa Suomen edustajan valitsivat ensimmäistä kertaa katsojat postikorttiäänestyksellä. Tämän vuoksi Yleisradion esiraati oli karsinut finaalista pois kaikkein suomalaisimpaan makuun sopivat kappaleet, koska etsittiin edustuskappaletta ulkomaille. Samoin solisteiksi valittiin melko tuntemattomia nimiä, ettei kukaan voittaisi yleisöäänestystä pelkällä nimellään. Äänestyksessä äänestäjän tuli listoittaa kolme mielestään parasta kappaletta järjestykseen, näin äänestäjä pisteytti kolme parasta kappaletta pistein 3-2-1. Ylelle saapui noin 75 000 postikorttia. Lopputulokset julkistettiin Pisteviihde-nimisessä ohjelmassa 2. maaliskuuta kello 19.30 ja samalla julkistettiin kappaleiden tekijät. Kapellimestarina toimi Ossi Runne.


title: Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskunnan ensimmäiset edustajistovaalit käytiin maalis-huhtikuussa 2009. Äänioikeutettuja olivat tulevan Itä-Suomen yliopiston, eli Joensuun yliopiston Joensuun ja Savonlinnan sekä Kuopion yliopiston Kuopion kampuksilla opiskelevat, JoYY:hyn tai KYY:hyn kuuluvat opiskelijat. Vaali keskeytettiin 26. maaliskuuta ja otettiin uudelleen alusta, koska sähköinen äänestys tuotti ongelmia ja ehdokaslistojen numeroinnissa oli tapahtunut virhe.


title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Suomessa tuli vuoden 2012 alussa voimaan uusi kuvaohjelmalaki. Sen mukaan elokuville, samoin kuin muillekin kuvaohjelmille, voidaan asettaa 7, 12, 16 tai 18 vuoden ikäraja, joka on merkittävä sitä tarkoittavalla symbolilla. Ikärajan asettaa Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikön kouluttama kuvaohjelmaluokittelija tai KAVIn virkamies, jonka tehtäviin luokittelu kuuluu. Ikäraja on asetettava, jos elokuva väkivaltaisuutensa tai seksuaalisen sisältönsä vuoksi tai ahdistusta aiheuttamalla taikka muulla näihin rinnastettavalla tavalla on omiaan vaikuttamaan haitallisesti lapsen kehitykseen. Yleisö voi pyytää KAVIlta ikärajan tarkistusta. Tämä tapahtuu menemällä kansallisen AV-instituutin ylläpitämälle nettisivulle http://www.ikarajat.fi/ ja antamalla siellä yleisöpalaute kohdassa "Pyydä ikärajan tarkistusta". Ennen tarkistuspyyntöä sen esittävän katsojan on syytä selvittää mistä syystä ikäraja on se mikä se on ja mitkä tuon ikärajan määräyssyyn ikärajakriteerit sekä senhetkisessä että pyydetyssä uudessa ikärajaluokassa ovat. Näistä asioista löytyy kattavasti tietoa edellä mainitulta nettisivulta. Voi myös hankkia tietoa siitä mitä ikärajoja sama elokuva muissa maissa on saanut jos haluaa vedota siihen tarkistuspyynnössään että jonkun toisen maan ikärajaluokitus samalle elokuvalle poikkeaa suomalaisesta luokituksesta merkittävästi. Tällöin uudelleenluokituspyynnössä on syytä mainita minkä maan suomalaisesta poikkeavaan luokitukseen vetoaa. Ikärajan tarkistusta pyytävältä kyseinen nettisivu kysyy miten eri ikärajaperusteiden kriteerit hänen mielestään täyttyvät. Lisäksi pyyntöä voi perustella vapaamuotoisesti, tässä kentässä voi esimerkiksi mainita saman elokuvan ikärajan jossain muussa maassa jos katsoo sen tarpeelliseksi. Pyynnön saatuaan kansallinen AV-instituutti luokittelee elokuvan uudestaan ja antaa pyynnön esittäjälle tiedon pyynnön johdosta tehdystä päätöksestä. Kansalliselle AV-instituutille voi tällaisen suoran ikärajan muutospyynnön lisäksi esittää myös vapaamuotoista palautetta ikärajakriteereistä jos yksittäinen kansalainen katsoo näkemänsä elokuvan ikärajan olevan syystä tai toisesta virheellinen huolimatta siitä että asetetun ikärajan kriteerit täyttyvät.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Pohjoinen jäämeri on Arktisella alueella Pohjoisnavan ympärillä oleva suuri merialue. Sitä voidaan pitää jatkeena Atlantille, johon sen yhdistää Norjanmeri. Beringinsalmi yhdistää sen Tyyneenmereen. Pohjoisen jäämeren pinta-ala on noin 14 miljoonaa neliökilometriä. Meri on suurimmaksi osaksi jäässä vuoden ympäri. Ilmaston lämpenemisen seurauksena pysyvän jääpeitteen alue pienenee ja vuoteen 2040 mennessä jääpeite voi kadota kesän ajaksi kokonaan.


title: Lincolninmeri

text: Lincolninmeri on pieni, suppilonmuotoinen Pohjoisen jäämeren reunameri, joka on ympärivuotisesti merijään peittämä. Se yhtyy etelässä Baffininlahteen Naresinsalmen kautta ja rajoittuu idässä Grönlannin luoteisrannikkoon ja lännessä Ellesmerensaaren koillisrannikkoon. Pinta-alaltaan se on 64 000 neliökilometriä, tilavuudeltaan 16 000 kuutiokilometriä ja keskisyvyydeltään 257 metriä, mikä tekee siitä yhden syvimmistä mannerjalusta-alueista Jäämerellä.


title: Jan Mayen

text: Jan Mayen on Norjalle kuuluva Pohjoisen jäämeren saari, jonka pinta-ala on 373 neliökilometriä. Saari on vuoristoinen ja ilmastoltaan arktinen, tuulinen ja sumuinen.


title: Huippuvuoret

text: Huippuvuoret (, ) on Norjalle kuuluva saaristo Pohjoisella jäämerellä. Kolmella saarella, Länsimaalla (), Karhusaarella ja Hopenilla, on asutusta. Toiseksi suurin saari, Koillismaa on asumaton. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä ja niiden ilmasto on arktinen, vaikkakin Golfvirran viimeisten haarojen ansiosta leudompi kuin muilla yhtä pohjoisilla alueilla.


title: Huippuvuoret

text: Huippuvuoret sijaitsevat Pohjoisella jäämerellä suurin piirtein Norjan ja pohjoisnavan puolivälissä. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä, ja sen tärkeimmät saaret ovat Länsimaa, Koillismaa, Edgeøya, Barentsinsaari, Valkosaari, Prinssi Kaarlen etumaa (), Kongsøya ja Karhusaari.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Nykyinen Pohjoinen jäämeri oli ennen järvi, kunnes Atlantti laajeni ja rikkoi Grönlannin ja Huippuvuoret toisiinsa yhdistäneen kannaksen. Grönlannin ja Huippuvuorten väliin muodostui salmi, joka yhdisti Pohjoisen jäämeren ja Atlantin, muuttaen Pohjoisen jäämeren sisämereksi. Atlantin raskaampi ja suolainen vesi pääsi virtaamaan salmen kautta jäämerelle, jolloin sen pintaan muodostui kevyempi murtovesikerros ja sen alapuolelle raskas syvän veden kerros. Pohjoisen jäämeren ollessa vielä järvi vesi sekoittui kevät- ja syyskierron yhteydessä pohjaan saakka, mereksi muuttumisen jälkeen enää vain ylempään murtovesikerrokseen ja syvät vedet vaihtuivat pelkästään Pohjois-Atlantin puolelta. Syntynyt salmi oli kapea ja sen pohjaa pitkin virtasi jäämerelle vain rajoitetusti Atlantin vettä. Näin ollen syvien vesien vaihtuvuus heikkeni ja muodostui happivajetta, joka nykyään vaivaa Mustanmeren ja Itämeren syvimpiä kerroksia. Pohjoisen jäämeren syntyhistoria on pystytty määrittämään hapettomien pohjasedimenttien iän perusteella.


title: Kanen allas

text: Kanen altaan pinta-ala on noin 3 900 neliökilometriä. Meri on varsin matalaa, syvyys on enimmäkseen 180 metrin luokkaa. Merialueen jääolot ovat ankarat ja rajoittavat merenkulkua. Toisaalta varsin pysyvä ja vahva jääpeite estää jäävuoria kulkeutumasta Pohjoisen jäämeren puolelta etelään tai jatkamasta matkaansa, jos ne ovat irronneet merialueelle Grönlannin rannikon jäätiköistä. Kanen altaan jääolojen helpottuminen taas päästää jäävuoret kulkeutumaan vapaammin, ja lisää siten jäävuorien vaaraa merenkululle.


title: Oriveden–Pyhäselän alue

text: Oriveden–Pyhäselän alue (vesistöaluetunnus 04.3) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 951,21 neliökilometriä, ja josta 5 736,52 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 214,69 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 26,3 %. Vesistön alueen alarajana on Orivirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 345,23 neliökilometriä ja järvisyys 16,55 %.


title: Geraldinsaari

text:
Geraldinsaari (, Ostrov Gerald) on saari Pohjoisella jäämerellä 70 kilometriä Wrangelinsaaresta itään. Sen rannat ovat jyrkkiä kallioita, joten maihinnousu on vaikeaa muualla paitsi luoteisrannikolla. Saaren pinta-ala on 11 neliökilometriä, ja korkein kohta on 364 metriä merenpinnasta.
Asumattoman saaren löysi vuonna 1849 brittiläinen kapteeni Henry Kellett, joka nimesi saaren aluksensa, korvetti "HMS Heraldin" mukaan. Aluksen miehistö nousi maihin, ja kun näkyvyys saarelta oli hyvä, havaittiin lännessä kallioinen ranta, joka myöhemmin osoittautui Wrangelinsaareksi.


title: Saarikonjärvi

text: Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja pyöreähkön lammen läpimitta on noin 150 metriä. Sen luusua sijaitsee lammen itäreunalla, josta virtaa nimetön metsäpuro itään suuren "Isosuon" reunaan. Puro saavuttaa pohjoisempana Naarjoen peltoaukeat ja etenee "Haajanojan" nimisenä Pietarjoen, Turajärven, Juvajoen kautta Eurajokeen.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pinta-ala on noin 386 400 neliökilometriä. Sen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 1 200 kilometriä ja keskimääräinen leveys 320 kilometriä. Meren pinta on 27 metriä merenpinnan alapuolella. Kaspianmeri jaetaan kolmeen osaan sen pohjan korkeuserojen ja veden ominaisuuksien mukaan. Meren syvin kohta on eteläosassa, 1 025 metriä. Meren pohjoisosa on keskimäärin vain 4–8 metriä syvä, ja sen syvin kohta on 20 metriä. Meressä on 78 200 kuutiokilometriä vettä. Saaria siinä on noin 50.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeri on Euroopan ja Aasian rajalla Venäjän, Azerbaidžanin, Iranin, Turkmenistanin ja Kazakstanin välissä sijaitseva vesimuodostuma, jonka vesi on suolaista. Se on sisämeri, joka on määritelty joskus mereksi, joskus järveksi. Rantavaltioiden vuonna 2018 solmima taloudellinen sopimus määrittelee Kaspianmeren mereksi, millä on vaikutusta sen asemaan kansainvälisissä laeissa.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pohjoisrannikko on alavaa maata, jota hallitsee Volgan ja muiden suurten jokien suistot. Länsiranta on mäkistä, ja Kaukasuksen vuoristoa erottaa merestä kapea tasanko. Apšeronin niemimaalla sijaitsee Bakun kaupunki, ja sen eteläpuolella on Kura-Arasin alanko. Lounais- ja etelärannikolla on alankoja, joiden takana nousee korkeita vuorijonoja kuten Tališ ja Elburs. Itärannikko on matalaa. Itärannikon keskiosassa on Garabogazkölin lahti, jota erottaa merestä keinotekoinen penger.


title: Kalmukia

text: Kalmukia (, ) on Venäjän osatasavalta Etelä-Venäjällä Kaspianmeren luoteispuolella. Se rajoittuu koillisessa ja idässä Astrahanin alueeseen, kaakossa Kaspianmereen, etelässä Dagestaniin ja Stavropolin aluepiiriin, lännessä Rostovin alueeseen ja luoteessa Volgogradin alueeseen. Kalmukian suurin pituus on pohjois-eteläsuunnassa 448 kilometriä ja itä-länsisuunnassa 423 kilometriä.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmerellä ei ole laskujokia. Volga, Ural ja Terek laskevat meren pohjoisosiin, ja niiden vesi vastaa 88 prosentista kaikesta meren virtaavasta vedestä. Lännestä mereen laskee pienempiä jokia kuten Sulak, Samur ja Kura. Viisi prosenttia meren virtaavasta vedestä tulee eteläisistä Iranin joista. Kuivalta itärannalta ei mereen laske pysyvästi yhtään virtaa. Kaspianmeri on kanavayhteydessä Itämereen, Mustaanmereen ja Vienanmereen.


title: Kasperi (suuralue)

text: Kasperi on Seinäjoen suuralue. Se sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustasta kaakkoon. Suuralueeseen kuuluvat osa-alueet ovat Kasperi, Kivistö itäinen ja Hallilanvuori. Joulukuussa 2016 suuralueen asukasluku oli 5 108, josta suurin osa sijaitsi Kasperin asuinalueella.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pintaveden keskilämpötila on kesällä 24–26 astetta. Talvella vesi on pohjoisessa 3–7 astetta ja etelässä 8–10 astetta. Meren keskimääräinen suolapitoisuus on noin 12,8 promillea, mutta se vaihtelee pohjoisosan Volgan suiston kohdan yhdestä promillesta aina Kara-Bogaz-Golin 200 promilleen. Meriveteen verrattuna Kaspianmeren vedessä on paljon rikkiä, kalsiumia ja magnesiumkarbonaattia mutta vähän klooria.


title: Järvi

text: Kaspianmeri on suuri järvi, jonka suolapitoisuus on erilainen eri osissa järveä. Siihen laskevien jokien suolaton vesi vähentää suolapitoisuutta. Toisaalta suolaisuus alentaa veden jäätymispistettä. Tiibetissä on mitattu jäättömän järven veden lämpötilaksi –11 °C ja Etelä-Siperiassa –30 °C. Suolajärvessä ei yleensä ole pystysuoria virtauksia, sillä alusvesi on pintavettä suolaisempaa ja tiheämpää. Tällaisia järviä nimitetään meromiktisiksi. Alusvesi on usein hapetonta ja siinä on paljon rikkivetyä. Koska rikkivety sitoutuu mustaan pohjaliejuun, on pohjan kasvisto ja eläimistö hyvin niukkaa.


title: Ural (joki)

text: Ural laskee Kaspianmereen, jonka vedenkorkeus on ollut 26 metriä merenpinnan alapuolella. Vedenpinnan korkeus on 1980-luvulta kuitenkin noussut pari metriä, mikä on aiheuttanut suistossa tulvia. Suistossa on pääuomalle ruopattu suora kanava ja sille on kaivettu sivuhaaroja virtauksen nopeuttamiseksi. Suistoon on kasautunut joen tuomaa sedimenttiä ja Kaspianmeri onkin suiston ympäristössä matalaa. Satelliittivalokuvissa olevat tummat alueet viittaavat vesikasvillisuuteen, mikä merkitsee suistossa monipuolista biodiversiteettiä, jota joen tuomat ravinteet ylläpitävät. Suistossa vieraileekin runsaasti lintuja kevät- ja syysmuuton aikana. Se on tästä syystä Ramsarin sopimuksen mukainen kosteikko, jonka piiriin kuuluu 1 115 neliökilometriä suistoa ja Kaspianmeren rannikkoa. Ramsar-alue sisältyy Kaspianmeren pohjoisosien laajempaan luonnonsuojelualueeseen.


title: Keski-Siperian ylänkö

text: Keski-Siperian ylänkö () on laaja ylänköalue Keski- ja Itä-Siperiassa Aasian pohjoisosassa Jenisei- ja Lenajokien välissä. Se sijaitsee Venäjän federaatioon kuuluvien Sahan tasavallan, Irkutskin alueen sekä Krasnojarskin aluepiirin ja sen Evenkian ja Taimyrin piirien alueilla. Keski-Siperian ylängön pinta-ala on noin 3,5 miljoonaa km². Ylängön keskikorkeus on 500–700 metriä merenpinnan yläpuolella ja korkein kohta on Kamenvuori (1 701 m), joka kuuluu alueen luoteisosassa olevaan Putoranan laakion vuorialueeseen.


title: Suomen poliisi

text: Vuonna 2012 Suomessa oli 7 800 poliisia. Väkilukuun suhteutettuna yhtä poliisia kohden asukkaita oli 681. Vuonna 2007 Suomen poliiseista oli 88,3 % oli miehiä ja 11,7 % naisia. Vuonna 2013 miehiä oli 85 % ja naisia 15 %. Koko poliisihallinnon henkilöstöstä miehiä oli 71 % ja naisia 29 %.


title: Suomen poliisi

text: Poliisi () on Suomen sisäasiainministeriön alainen poliisiorganisaatio. Poliisilain 872/2011 mukaan ”poliisin tehtävänä on oikeus- ja yhteiskuntajärjestyksen turvaaminen, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä rikosten ennalta estäminen, paljastaminen, selvittäminen ja syyteharkintaan saattaminen”. Suomen perustuslain mukaan poliisin toiminnan (kaiken ”julkisen vallan käytön”) tulee aina perustua lakiin.


title: Suomen poliisi

text: Suomessa poliisin rikoksista ja virheistä nousee esiin erityisesti kaksi aihetta: väkivalta ja rehellisyys. Rehellisyydellä tarkoitetaan suomalaisen poliisirikollisuuden informaatioulottuvuutta, joka liittyy erityisesti suoritetun poliisi- tai esitutkinnan epärehellisyyksiin. Poliisiin kohdistuva arvostelu tässä ulottuvuudessa on erityisen laaja-alaista.


title: Petos

text: Tilastokeskuksen mukaan poliisin tietoon tuli vuonna 2013 yhteensä 21 735 lievää tai "tavallista" petosta sekä 1 100 törkeää petosta. Lievien tai "tavallisten" petosten lukumäärä on likimain kaksinkertaistunut vuosikymmenessä, sillä vuosina 2000–2007 lieviä tai tavallisia petoksia tuli Suomessa poliisin tietoon vuosittain noin 10 000–13 000. Törkeissä petoksissa ei ollut tänä aikana yhtä suurta määrällistä muutosta. Suomen käräjäoikeuksissa ratkaistiin vuonna 2012 yhteensä 2 649 tapausta, jossa pääsyytteenä (vakavin rikos) oli petos tai lievä petos. Näistä hyväksyttiin 2 408 ja hylättiin 166 tapausta. Törkeitä petostapauksia ratkaistiin vuonna 2012 yhteensä 339 tapausta (pääsyyte), joissa mainittu rikosnimike hyväksyttiin 272 tapauksessa.


title: Etninen profilointi

text: Suomessa Egharevba (2004) on tutkinut Turussa afrikkalaisten maahanmuuttajien ja poliisin välistä yhteyttä. Tutkimuksesta selvisi, että 60 % Turun seudun afrikkalaisista maahanmuuttajista olivat kokeneet ”rodullista vääristymää” (racial bias) poliisin toiminnassa heitä kohtaan. Tämä tarkoitti aiheettomia pysäytyksiä ja ennakkoluuloisia asenteita. Tutkijan mukaan afrikkalaiset maahanmuuttajat ovat Suomessa syrjitty ja marginalisoitu vähemmistö. Vähemmistöryhmän keskuudessa havaittiin yleistä tyytymättömyyttä ja epäluottamusta poliisia kohtaan. Pitkänen ja Kouki (2002) haastattelivat poliiseja Suomessa ja tutkimuksessaan he havaitsivat 55 % uskovan maahanmuuttajien tekevän enemmän rikoksia ja 53 % uskovan maahanmuuttajien hyväksikäyttävän Suomen hyvinvointijärjestelmää. Tällä hetkellä Suomessa vallitsee siis molemminpuolinen epäily ja epäluottamus – sekä etnisen vähemmistön että poliisin. Afrikkalaisten maahanmuuttajien lisäksi Suomessa tutkittu erityisesti romaneja kontrollin kohteena. Mäkinen (2007) kuvasi Pro Gradu –tutkielmassaan, kuinka kauppakeskuksissa romaneihin kohdistui herkemmin kontrollia ja heitä tarkkailtiin enemmän. Grönfors (1981;1979) havaitsi poliisin olevan suvaitsematon romaneja kohtaan ja kohdistavan heihin poikkeuksellisen paljon valvontaa.


title: Smash ASEM

text: Perjantai-iltapäivään 22. syyskuuta 2006 mennessä eduskunnan oikeusasiamiehelle toimitettiin 53 kantelua poliisin toiminnasta Smash Asem -mielenosoituksessa. Kanteluiden määrä voi olla lajissaan Suomen ennätys. Poliisien toiminnan tutkintaa vaikeutti se, että epäiltyjen poliisien tunnistaminen oli vaikeaa, koska paikalla oli poliiseja ympäri Suomea eikä mellakka-varusteissa ollut yksilöiviä tunnusmerkkejä.


title: Niskoittelu poliisia vastaan

text: Niskoittelu poliisia vastaan on Suomessa rikos. Rikoslain (RL 16:4) mukaan niskoitteluun poliisia vastaan syyllistyy henkilö, joka jättää noudattamatta poliisin antaman käskyn tai kiellon, kieltäytyy antamasta henkilötietojaan, jättää noudattamatta poliisimiehen merkin tai määräyksen kulkuneuvon pysäyttämiseksi tai siirtämiseksi, laiminlyö avustamisvelvollisuutensa, hälyttää poliisin aiheettomasti tai vaikeuttaa poliisin toimintaa antamalla vääriä tietoja. Teoista tuomitaan sakkoa tai vankeutta enintään kolme kuukautta. Rikoslain kokonaisuudistuksen periaatteiden mukaisesti vankeusuhkaisista rikossäännöksistä säädetään rikoslaissa eikä poliisilaissa, jonka säännösten rikkomisesta on kyse.


title: Poliisit

text: Poliisit on suomalainen Aito Median tuottama dokumentaarinen televisiosarja, jota esitetään Jim-kanavalla. Ohjelma kuvaa todellista poliisin työtä ja sitä, mitä poliisipartio saa työssään kohdata Suomen suurimmissa kaupungeissa. Sarja toteutetaan yhteistyössä sisäministeriön poliisiosaston kanssa. Sarjan ensiesitys 26. tammikuuta 2009 rikkoi 247 000 katsojallaan Jimin katsojaennätyksen. "Poliisit" on myös Ruudun katsotuimpia ohjelmia. Muita suomalaisia poliisin toimintaan liittyviä televisiosarjoja ovat Subin "Lainvalvojat" ja "112", Foxin "Lapin poliisit", TV5:n "Poliisikokelaat" sekä Yle TV2:n "Poliisi-TV". Alkukesästä 2013 Jim-kanava alkoi esittää Poliisit-sarjaan perustuvaa sisarsarjaa "Poliisit – kotihälytys", jossa kaikki sarjan kohtaukset ovat dramatisoituja ja näyttelijät esittävät asianosaisia.


title: Terrorismi Suomessa

text: Kesäkuussa 2017 Suojelupoliisi esitti arvion, että terrorismille myötämielisiä henkilöitä on Suomessa noin 350. Määrä on kohonnut viime vuosina voimakkaasti. Suojelupoliisin mukaan kasvua on vuodesta 2012 noin 80 prosenttia. Aikaisempaa suurempi osa näistä henkilöistä on Suojelupoliisin mukaan osallistunut aseelliseen konfliktiin, ilmaissut halua osallistua aseelliseen toimintaan tai saanut terroristista koulutusta. Tätä Suojelupoliisi pitää merkittävänä muutoksena aiempaan. Kesäkuun 2017 uhka-arvio esittää, että Suomesta lähteneitä vierastaistelijoita on noussut terroristijärjestö Isisissä merkittäviin asemiin. Heillä on laajat verkostot äärijärjestön sisällä. Suojelupoliisin tutkijoiden mukaan Suomen aseman muutos on merkittävä ja historiallinen.


title: Etninen profilointi

text: d. Poliisin eettinen vala: Poliiseilla on Suomessa oma eettinen valansa, jonka vannovat kaikki perustutkinnon 1.10.2000 jälkeen suorittaneet poliisit, jotka tämän jälkeen toimivat poliisin virassa. Valaan on sisällytetty ammattikunnan tärkeimmät arvot ja toimintatavat, joita poliisin odotetaan Suomessa noudattavan. Valan tarkoituksena on parantaa poliisien tietoisuutta niin ammattietiikan, arvojen kuin toimintatapojen suhteen. Vala menee seuraavalla tavalla: “Lupaan parhaan kykyni ja taitoni mukaan käyttäytyä aina ja kaikissa tilanteissa poliisin arvolle sopivalla tavalla. Kunnioitan jokaisen ihmisarvoa ja oikeuksia. Käytän poliisin valtuuksiani lainsäätäjän tarkoittamalla tavalla. Noudatan esimiesteni käskyjä ja olen valmis kohtaamaan poliisin ammattiin liittyvät vaarat. Toimin avoimesti ja sovinnollisuutta edistäen. Käyttäydyn rehdisti, auttavaisesti ja ammatillista yhteishenkeä vahvistaen. Olen oikeudenmukainen ja toimin koko työyhteisön parhaaksi. Tällä tavalla tahdon poliisina palvella.”


title: Urho Kekkonen

text: Kekkosen suvereenin vallankäytön päättymistä on monen mielestä merkinnyt huhtikuu 1981, jolloin pääministeri Mauno Koivisto kieltäytyi eroamasta, vaikka häntä oli Tamminiemestä tähän varsin selväsanaisesti kehotettu. Koivisto rikkoi Kekkosen ajan kaavan huomauttamalla, että perustuslain mukaan Suomessa hallituksen tulee nauttia ensi sijassa eduskunnan eikä presidentin luottamusta. Tapahtuman on katsottu merkinneen myös alkua Kekkosen niin henkisen kuin fyysisenkin kunnon lopulliselle romahtamiselle. Presidentti koki kärsineensä niin vakavan julkisen arvovaltatappion, ettei hän enää toipunut sen aiheuttamasta järkytyksestä. Kuitenkin vielä heinäkuussa 1981 sisäministeri Eino Uusitalo esitti julkisesti toivomuksen, että Urho Kekkonen olisi käytettävissä myös vuonna 1984 päättyvän virkakautensa jälkeen.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Valitsijamiesvaalit ja presidentinvaali oli alun perin tarkoitus järjestää normaalisti vuonna 1974. Presidentti Urho Kekkonen oli jo 1960-luvulla puhunut, ettei haluaisi enää käydä läpi vaaleja, sillä katsoi ne turhiksi. Edellisissä, vuoden 1968 vaaleissa Kekkosta oli närkästyttänyt erityisesti Veikko Vennamon menestys ja tämän tarmokas, avoimesti Kekkosta ja Keskustapuoluetta vastaan suuntautunut kampanja.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Luulo osoittautui kuitenkin vääräksi. Ajan ilmapiirissä oli paljon asioita, jotka herättivät Tuomisen kiinnostuksen. Brežnevin oppi huolestutti Tuomista ja hänestä näytti siltä, että Urho Kekkonen ei ollut enää horjumaton ja että Ahti Karjalainen olisi mukana vallanhaluisessa ryhmittymässä, joka olisi valmis tinkimään Suomen puolueettomuudesta. Tšekkoslovakian miehityksen koittaessa vuonna 1968 Urho Kekkonen saapui Tampereelle ja keskusteli pitkän yön läpi ajankohtaisesta tilanteesta Tuomisen kanssa hotelli Tammerissa. Tuominen esitti lohduttoman näkemyksensä: Neuvostoliitto eli uutta ekspansion aikaa, Suomessa ei yritettäisi mitään väkivalloin, ideologian hivuttaminen saa uudet mittasuhteet ja suurlähetystön henkilömuutoksia oli pidettävä tarkasti silmällä. Poika havaitsi Kekkosessa selviä väsymyksen ja huolestumisen merkkejä, tämä oli kalpea ja valvonut.


title: Karjalaisen II hallitus

text: Elokuussa 1971 Nuoren Keskustan Liiton silloinen puheenjohtaja Risto Volanen ehdotti, että Keskustapuolue valitsisi pääministeri Ahti Karjalaisen ehdokkaakseen seuraavaan presidentinvaaliin. Taustalla oli oletus, että Urho Kekkonen ei jatkaisi presidentinvirassa vuoden 1974 jälkeen, kuten hän oli vuoden 1968 vaalikampanjassaan uhannut. Tämä oli vakava taktinen virhe, joka viilensi huomattavasti Kekkosen suhdetta Karjalaiseen. Kekkonen tiesi Karjalaisen valmistautuvan tasavallan presidentin virkaan, mutta pidettiin kirjoittamattoman säännön rikkomisena, että presidenttiehdokkaista puhuttiin nimillä ennen kuin Kekkonen olisi avannut keskustelun varmistamalla luopumisensa. SDP:n puoluesihteeri Kalevi Sorsa nousi Kekkosen avustajien joukossa Karjalaisen ohi tuomittuaan keskustanuorten avauksen "monin tavoin epäkorrektina".


title: Ahti Karjalainen

text: Kesällä 1971 näytti mahdolliselta, että Ahti Karjalainen olisi istuva pääministeri vielä seuraavan presidentinvaalin koittaessa, joka oli silloisen käsityksen mukaan edessä tammikuussa 1974. Karjalaisen huolella valmisteltujen pyrkimysten kariutumiseen vaikutti hänen avustajiensa tekemä munaus. Elokuussa 1971 Nuoren Keskustan Liiton silloinen puheenjohtaja Risto Volanen ehdotti, että Keskusta valitsisi Karjalaisen presidenttiehdokkaakseen seuraaviin vaaleihin. Taustalla oli oletus, että presidentti Urho Kekkonen ei jatkaisi virassaan vuoden 1974 jälkeen, kuten hän oli vuoden 1968 presidentinvaalin kampanjoinnissaan uhannut. Kuitenkin pidettiin kirjoittamattoman säännön rikkomisena, että presidenttiehdokkaista puhuttiin nimillä ennen kuin Kekkonen itse olisi avannut keskustelun varmistamalla luopumisensa. Kekkoselle ei ollut salaisuus, että Karjalainen valmistautui presidentinvaaleihin, mutta hän oli edennyt valtakautensa siihen vaiheeseen, että tällainen oli hänestä sietämätöntä. Tässä vaiheessa SDP:n puoluesihteeri Kalevi Sorsa, joka kiirehti tuomitsemaan keskustanuorten avauksen "monin tavoin epäkorrektina", nousi presidentti Kekkosen luottopoliitikkojen joukossa Karjalaisen ohi. Sosialidemokraateille tapaus tuli kuin tilauksesta, koska heillä ei siinä vaiheessa ollut esittää presidentinvaaliin Karjalaisen mitat täyttävää haastajaa.


title: Urho Kekkonen

text:
Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin poikkeuksellisesti. Kauden oli aluksi tarkoitus jatkua vain vuoteen 1974. Tammikuussa 1973 säädettiin poikkeuslaki, jolla kautta jatkettiin neljällä vuodella. Se oli Suomessa kolmas kerta, jolloin valtionpäämies valittiin virkaansa ilman vaaleja ja vastaehdokkaita. Aikaisemmin Gustaf Mannerheim valittiin Suomen valtionhoitajaksi joulukuussa 1918, kun haluttiin irtautua saksalaissuuntauksesta, ja presidentiksi elokuussa 1944, kun haluttiin irtautua jatkosodasta ja siteistä Saksaan. Poikkeuslain taustasta on historiantutkimuksessa erilaisia käsityksiä. Martti Häikiön tulkinnan mukaan Kekkonen pakotti ensin Ahti Karjalaisen ehdottamaan jatkoaikaa tammikuussa 1972. Tämän jälkeen hän nimitti helmikuussa Rafael Paasion vähemmistöhallituksen ja vaati poikkeuslakia huhtikuussa, ennen kuin suurimmat puolueet, sosiaalidemokraatit ja keskustapuolue, asettaisivat omat ehdokkaansa kesän puoluekokouksissa. Tästä kärsivät etenkin Ahti Karjalainen, jota oli pidetty Kekkosen manttelinperijänä, ja Johannes Virolainen, joka oli kentällä suosittu ja keskustan puheenjohtaja.
Poikkeuslakia ei ollut helppo viedä läpi, sillä se voitiin säätää vain 5/6:n eduskuntaenemmistöllä. Jotta enemmistö saataisiin lain taakse, sen tueksi luotiin poliittinen paketti, jossa oli kolme osaa: poikkeuslaki, vapaakauppasopimus Euroopan talousyhteisön EEC:n kanssa ja valtion taloudellista säätelyvaltaa lisäävät suojalait, joita vasemmisto kannatti. Paketista huolimatta Kalevi Sorsan hallitus ei saanut tarvittavaa määräenemmistöä kokoon, joten Kekkonen uhkasi joulukuussa, ettei olisikaan käytettävissä presidentiksi. Julkisesti hän väitti syyksi lokakuussa julkisuuteen vuotanutta niin sanottua Zavidovo-muistiota, joka koski hänen ja neuvostojohdon keskusteluja. Poikkeuslaki hyväksyttiin tammikuussa 1973 äänin 170–28 ja Kekkosen toimikautta jatkettiin neljällä vuodella vuoteen 1978.


title: Mauno Koivisto

text: Vaikka Koivisto presidenttikautensa alkaessa lupasi jatkaa edeltäjiensä ulkopolitiikkaa, entisestä alettiin hänen johdollaan siinäkin suhteessa irrottautua lopullisesti, joskin varovasti. Tämä näkyi selvimmin Koiviston tulkitessa yksipuolisesti uudelleen Pariisin rauhansopimusta ja lakkauttaessa YYA-sopimuksen heti Neuvostoliiton sisäisen tilanteen salliessa. Presidentin jättämää valtatyhjiötä ryhtyivät täyttämään pääministeriksi noussut Kalevi Sorsa, ulkoministeri Pär Stenbäck ja hänen seuraajansa Paavo Väyrynen sekä eduskunnan puhemies Johannes Virolainen. Urho Kekkonen nimitti yhteensä 21 hallitusta, Koivisto neljä. Suhdeluku 21:4 kertoo jotain olennaista kahden presidentin eroista, vaikka Kekkonen ehtikin hallita kaksi kertaa kauemmin ja osin levottomampana aikana kuin Koivisto. Koiviston käynnistämien uudistusten ansiosta Suomi muuttui sisäpoliittisesti repaleisesta, presidenttivetoisesta yhteiskunnasta yhdeksi maailman vakaimmista parlamentaarisista demokratioista. Ulkopolitiikka pysyi silti tiiviisti presidentillä, vaikka presidentin sisäpoliittisia valtaoikeuksia kavennettiinkin varovaisesti 1990-luvun alussa.


title: Mauno Koivisto

text: Keväällä 1981 presidentti Urho Kekkosen dementia oli edennyt siihen vaiheeseen, että hänen eronsa oli enää ajan kysymys. Kekkosen lähipiiri, niin sanottu K-linja ymmärsi, että Kekkosen erotessa vallassa olevalla pääministerillä, joka hoitaisi väliaikaisesti myös presidentin tehtäviä, olisi etulyöntiasema presidentinvaalissa. Tilanne huipentui, kun tulopoliittista ratkaisua yritettiin saada kokoon. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto olisi halunnut puuttua ratkaisuun liittyvän sosiaalipaketin sisältöön, kun taas Keskustapuolue esitti uusia maatalousvaatimuksia. Kun sosiaaliministeriö ilmoitti huhtikuun vaihteessa lakien olevan valmiita vasta kuukauden kuluttua, syytti presidentti pääministeriä hidastelusta. Käytyään presidentin luona kommunistipuolueen puheenjohtaja Aarne Saarinen ilmoitti lehdistölle presidentin kantana olevan, että ainakin pääministeri vaihtuu. Vallitsevan käsityksen mukaan hallitus tarvitsi toimiakseen nimittäjänsä eli presidentin luottamuksen, mutta tiedusteluaan lain tulkintaa oikeuskansleri Risto Leskiseltä ja eduskunnan puhemies Johannes Virolaiselta (kesk.) totesi Koivisto eroavansa vasta hänen tai koko hallituksen mahdollisesti saadessa epäluottamuslauseen eduskunnalta. Tapaus nosti Koiviston jo ennestäänkin suuren kansansuosion suorastaan pilviin: alettiin puhua ”Koivisto-ilmiöstä” tai ”Manu-ilmiöstä”.


title: Urho Kekkonen

text: Virallisesti Kekkonen erosi tasavallan presidentin virasta 27. lokakuuta 1981. Presidentin kansliapäällikkö Juhani Perttunen sai toisella yrittämällä suostuteltua vastahakoisen Kekkosen allekirjoittamaan etukäteen valmistellun eroanomuksen. Oikeusministeriön kansliapäällikkö Kai Korte esitteli Kekkosen eron valtioneuvostolle nojautumalla sekä presidentin omaan ilmoitukseen että hänen henkilökohtaisten lääkäriensä Pentti Halosen ja Erkki Kivalon lausuntoon. Näin vältettiin pohdinta siitä, oliko presidentti eroilmoituksensa antaessaan ollut oikeustoimikelpoinen. Esittelytapahtuma herätti suurta huomiota ja se televisioitiin ympäri Eurooppaa. Kekkonen oli muodollisena valtionpäämiehenä aina siihen asti kunnes hänen seuraajakseen valittu Mauno Koivisto vannoi virkavalan tasavallan presidenttinä 27. tammikuuta 1982


title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Presidentti Urho Kekkonen ei halunnut käydä vuoden 1974 presidentinvaalia. Hänen virkakautensa jatkaminen edellytti poikkeuslakia, jonka eduskuntakäsittely vaati vaikeutettua perustuslain säätämisjärjestystä. Jotta poikkeuslaki olisi saatu voimaan suunnitellusti, eduskunnan oli ensin julistettava se kiireelliseksi 5/6 ääntenenemmistöllä, mihin tarvittiin 167 kansanedustajaa, ja sen jälkeen hyväksyttävä 2/3 enemmistöllä. Vennamo ja SMP vastustivat poikkeuslakia ja pitivät sitä kaappauksena. SKYP:n kansanedustajat eivät sen sijaan tahtoneet estää kauden jatkamista etenkään, koska muita presidenttiehdokkaita ei Vennamoa lukuun ottamatta ollut. SKYP:n eduskuntaryhmä oli vaa'ankieliasemassa eduskunnan hyväksyessä vaaditulla 5/6 enemmistöllä poikkeuslain 17. tammikuuta 1973.


title: Zombi

text: Zombi (usein myös muodossa zombie) on voodoouskontoon yhdistetty olento. Voodoon mukaan kuollut henkilö voidaan herättää eloon, minkä jälkeen hän jää rituaalin suorittaneen alaisuuteen. Yhtään ”oikeaa” zombia ei ole päästy tutkimaan.


title: Filosofinen zombi

text: Voi kuitenkin olla intuitiivista ajatella, että filosofisia zombeja voisi olla olemassa. Tällaiselta kannalta fysikalismi ja behaviorismi näyttäisivät olevan väärässä. Useimmat filosofisten zombien loogista mahdollisuutta puolustavat argumentit tukevat jonkinlaista dualismia, eli näkemystä, jonka mukaan todellisuus koostuu kahdesta puolesta, henkisestä ja aineellisesta. Dualistisia näkemyksiä on useita erilaisia: substanssidualismin mukaan henkinen ja aineellinen ovat erillisiä substansseja eli perusaineksia, ominaisuusdualismin mukaan ne voivat olla esimerkiksi saman fysikaalisen alarakenteen eri ominaisuuksia.


title: Fysikalismi

text: Eräs argumentti zombien kuviteltavuutta vastaan on peräisin Daniel Dennettiltä. Hänen mukaansa filosofit, jotka väittävät zombien olevan kuviteltavissa, päätyvät kuvittelemaan jotain sellaista joka rikkoo heidän omia määritelmiään. Hänen mukaansa sen kuvitteleminen, että tietoisuus voitaisiin poistaa eliöstä, mutta jättää kaikki kognitiiviset järjestelmät koskemattomiksi, olisi sama kuin kuvittelisi organismin, josta on poistettu terveys samalla kun kaikki ruumiilliset toiminnot ja ruumiinvoimat on jätetty koskemattomiksi. Joidenkin toisten filosofien mukaan taas se, että zombien olemassaolon mahdollisuus olisi kuviteltavissa, ei vielä tuo mukanaan sitä, että ne olisivat mahdollisia.