title: Chongqingin pommitukset

text: Chongqing oli kehittyvä kaupunki, mutta se ei ollut valmistautunut uuteen rooliinsa pääkaupunkina. Pommituksen alkamisen aikaan Chongqingin ydinkeskusta oli ajankohtaan nähden nykyaikainen, mutta suurin osa väestöstä asui keskustan lähialueilla ahtautuneina vierekkäin rakennettuihin bambu- ja puutaloihin ja majoihin. Monet ottivat asuntoihinsa pakolaisia alivuokralaisiksi, mutta suuren muuttoliikkeen vuoksi kaupungin alueelle nousi lisäksi nopeasti rakennettuja taloja ja majoja. Suurten asutuskeskusten puiset asumukset olivat otollinen kohde erityisesti palopommeille. Pakolaisten ohella kaupunkiin siirtyi lukuisia tehtaita, kouluja, yliopistoja ja virastoja japanilaisten valtaamilta alueilta.


title: Chongqingin pommitukset

text: Marraskuussa 1937 japanilaiset joukot olivat edenneet Kiinan tasavallan pääkaupungin Nanjingin lähelle ja lähes vallanneet toisen tärkeän kaupungin, Shanghain. Kiinan tasavallan johtaja Tšiang Kai-šek oli toivonut länsiliittoutuneiden osallistuvan puolustukseen sodan alusta lähtien, mutta Shanghain menettäminen nosti esiin kysymyksen pääkaupungin kohtalosta. Niinpä hallitus teki Chongqingista väliaikaisen pääkaupunkinsa sodan ajaksi. Koska kaupungista tuli poliittinen, taloudellinen, sotilaallinen ja kulttuurillinen keskus, se näyttäytyi japanilaisille tärkeänä sotilastoimien kohteena. Kaupungissa oli tuolloin noin 500 000 asukasta, mutta sekä sodan että uuden roolinsa vuoksi sinne muutti paljon uusia asukkaita lyhyessä ajassa. Vuonna 1942 kaupungissa asui jo 760 000–1 000 000 henkeä.


title: Chongqingin pommitukset

text: Vuonna 2006 188 Chongqingin sodanaikaista asukasta nosti syytteen Japanin hallitusta vastaan sodanajan pommituksista. Kantajat, jotka olivat iältään 70–80-vuotiaita, vaativat taloudellista hyvitystä ja virallista anteeksipyyntöä. Kanteen julkistamalla he halusivat tuoda nykyajan japanilaisille tietoa siitä, miten Japanin sotavoimat toimivat toisen maailmansodan aikana. Pitkän oikeusprosessin ja noin kolmenkymmenen istunnon jälkeen Tokion piirioikeus kuitenkin tuomitsi kantajia vastaan helmikuussa 2015. Oikeusistuimen perustelun mukaan pommitusten aikana voimassa olleet kansainväliset sopimukset tai lait eivät myönnä yksittäisille kansalaisille oikeutta vaatia korvauksia suoraan hallituksilta. Vaikka päätös oli kielteinen, kantajat kertoivat etteivät he luovu hyvityksen ja anteeksipyynnön etsimisestä niin kauan kuin he ovat elossa.


title: Chongqingin pommitukset

text: Varsinaista aktiivista ilmapuolustusta, kuten ilmatorjuntatykistöä tai torjuntahävittäjiä ei kaupungissa juuri ollut. Kiinan tasavalta oli menettänyt suurimman osan ilmatorjuntaan liittyvästä kalustostaan sodan alun taistelujen ja valtausten yhteydessä ja Japanilla oli käytännössä ilmaherruus koko Kiinan alueella. Passiivinen ilmasuojelu toimi osittain paremmin. Kiinalaiset perustivat kolmivaiheisen tarkkailu- ja varoitusjärjestelmän, jonka ansiosta Chongqingin ja muiden japanilaisten pommittamien kaupunkien asukkaille jäi yleensä aikaa hakeutua suojaan. Ensimmäisessä vaiheessa japanilaisten lentokenttien lähellä olleet tarkkailijat lähettivät tietoa koneiden noustessa ilmaan. Toisessa vaiheessa eri puolilla Kiinaa olleet tarkkailuasemat tekivät havaintoja pommituslaivueiden reitistä. Kolmas vaihe koostui kaupunkien sisäisistä varoitus- ja hälytysjärjestelmistä. Chongqingissa asukkaita varoitettiin näkyville paikoille rakennetuilla signaalitorneilla, joihin nostetut merkit välittivät asukkaille tietoa pommikonelaivueen lähestymisestä. Ensimmäinen merkki kertoi koneiden nousemisesta ilmaan, toinen niiden lähestymisestä ja kolmas oli jo ilmahälytys, johon yhdistyivät väestöhälyttimistä soitetut äänimerkit.


title: Chongqingin pommitukset

text: Vuonna 1937 Chongqingin pommisuojissa oli tilaa 7 200 asukkaalle, eli 1,2 prosentille koko kaupungin väestöstä. Niitä rakennettiin lisää, mutta ei riittävästi. Vuonna 1938 pommisuojat riittivät yhä vain 5,4 prosentille asukkaista. Tilanne oli parhaimmillaan 1940, jolloin pommisuojat pystyivät majoittamaan 65,1 prosenttia väkiluvusta, mutta kaupunkiin muuttaneiden pakolaisten kasvavan määrän vuoksi pommisuojien kattavuusaste kääntyi laskuun. Pommitusten päättyessä 1943 suojia riitti 48,2 prosentille väkiluvusta.


title: Saddam Hussein

text: Saddam ja kaksi muuta syytettyä tuomittiin kuolemaan 5. marraskuuta 2006. Ex-varapresidentti Taha Yassin Ramadan sai elinkautisen, joka myöhemmin muutettiin kuolemantuomioksi. Saddam määrättiin hirtettäväksi syyllisenä rikoksiin ihmisyyttä vastaan. Teko tapahtui Dujailin kylässä vuonna 1982, jolloin 148 šiialaista ihmistä surmattiin. Vetoomustuomioistuin vahvisti kuolemantuomion 26. joulukuuta 2006. Saddam Husseinia vastaan on käynnissä toinenkin oikeudenkäynti, josta ei ole vielä ole annettu päätöstä. Siinä Saddamia ja kuutta muuta syytetään kymmenien tuhansien kurdien murhasta vuonna 1988.


title: Saddam Hussein

text: Saddam Husseinille langetettu kuolemantuomio pantiin täytäntöön 30. joulukuuta 2006 noin kello 5.00 Suomen aikaa (6.00 paikallista aikaa). Hirttäminen suoritettiin Bagdadin pohjoispuolella Khadimiyassa paikassa, jota amerikkalaiset kutsuivat nimellä Camp Justice. Saddam astui rauhallisesti hirttolavalle pukeutuneena tummaan päällystakkiin ja kädessään Koraani. Hän kieltäytyi pukemasta kasvot peittävää huppua. Irakin televisiossa näytettiin kuvia Saddamin ruumiista yhä puettuna päällystakkiin ja käärittynä valkoiseen lakanaan. Myöhemmin teloitustilaisuudesta levisi ilmeisesti matkapuhelimella kuvattu versio, jossa läsnäolijoiden kuullaan herjaavan Saddamia, toisin kuin virallisessa lähetyksessä. Saddam haudattiin kotikyläänsä Al-Awjaan Tikritin lähelle 31. joulukuuta pääasiassa sukuklaaniin kuuluvien henkilöiden läsnä ollessa jo hänen valtakaudellaan rakennettuun perhehautaan poikiensa Udain ja Qusain leposijan viereen.


title: Irakin sota

text: 13. joulukuuta 2003 Yhdysvaltain joukot nappasivat Saddam Husseinin erään maatilan piilokuopasta lähellä Tikritiä. Saddam esitettiin tämän jälkeen televisiossa risupartaisena ukkona lääkärin tutkiessa häntä. Hänet tuomittiin vuonna 2006 kuolemaan. Koalitio vangitsi suurimman osan Saddamin Irakin avainhenkilöistä, ja hekin ovat odottaneet oikeudenkäyntiään ja tuomitsemistaan jo pitkään. Hussein teloitettiin hirttämällä 30. joulukuuta 2006.


title: Saddam Hussein

text: Huhtikuussa 2003 Yhdysvaltain johtama liittoutuma syrjäytti Husseinin Irakin sodassa. Hän onnistui pakoilemaan liittoutuman joukkoja, kunnes 13. joulukuuta 2003 amerikkalaisjoukot saivat syrjäytetyn presidentin kiinni hänen kotikaupungissaan Tikritissä. Irakilaisoikeus tuomitsi 5. marraskuuta 2006 Husseinin kuolemaan hirttämällä rikoksista ihmisyyttä vastaan. Tuomio pantiin täytäntöön 30. joulukuuta 2006.


title: Saddam Hussein

text: Saddam Hussein 'Abd al-Madžid al-Tikriti (; 28. huhtikuuta 1937 – 30. joulukuuta 2006) oli baathistisen Irakin presidenttinä 1979–2003 sekä Irakin pääministerinä vuosina 1979–1991 ja 1994–2003. Häntä paheksuttiin länsimaissa yleisesti, koska hän oli autoritaarinen diktaattori, mutta arabimaailman suhtautuminen häneen oli huomattavan ristiriitaista. Toisaalta häntä ihailtiin panarabialaisuuden tukemisesta, Irakin taloudellisista uudistuksista ja kansainvälisen painostuksen uhmaamisesta. Kuitenkin Baath-puolueen yksinvaltaisuus ja vähemmistöryhmien kohtelu toivat hänelle poliittisia vihamiehiä.


title: Saddam Hussein

text: Saddam oli mukana vuonna 1959 CIA:n järjestämässä kuusimiehisessä operaatiossa pääministeri Qassimin salamurhaamiseksi. Väijytys oli amatöörimäinen ja päättyi epäonnistumiseen. Saddam haavoittui jalkaan mahdollisesti joko toverinsa ampumana tai omasta aseestaan. Eräiden lähteiden mukaan hän kaivoi itse luodin jalastaan veitsellä. Hän pakeni maasta Damaskokseen ja sieltä Kairoon, Egyptiin, jossa opiskeli lakia valmistumatta. Kairossa hän asui Dukin kaupunginosassa CIA:n maksamassa asunnossa. Vuonna 1960 hänet tuomittiin Irakissa poissa olevana kuolemaan.


title: Saddam Hussein

text: Islamilaisen Dawa-puolueen Saddam Husseinia vastaan 1982 tekemän murhayrityksen jälkeen al-Dujailin šiiakylä 60 kilometriä Bagdadin pohjoispuolella hävitettiin ja 148 kyläläistä teloitettiin. Tästä teosta olivat tai ovat syytettyinä presidentti Saddam Hussein, Barzan Ebraheem al-Hassan, varapresidentti Taha Yasin Ramadhan, vallankumouksellisen Alturah-oikeuden puheenjohtaja Awad Hamed al-Bandar, Abd Allah Kadhem Ruaid, Ali Daeem Ali, Mohammed Azawi Ali ja Mizher Abdulah Rawed.


title: Saddam Hussein

text: Yhdysvaltain presidentti George W. Bush antoi julkisuuteen lausunnon, jossa hän luonnehti "Saddamin saaneen puolueettoman oikeudenkäynnin, jollaista Saddam itse ei olisi suonut valtakautensa uhreille." Euroopan unioni, useat Euroopan maat ja Venäjä tuomitsivat kuolemanrangaistuksen käytön. Arabimaista Libya julisti teloituksen jälkeen kolmen päivän suruajan. Irakin 1990 miehittämän Kuwaitin ministerit puolestaan pitivät sitä jumalallisena oikeudenmukaisuutena.


title: Saddam Hussein

text: Qassimin syöksi vallasta Abdul Salam Arif veljineen vuonna 1963 baathistien ja CIA:n tuella, mutta syksyllä baathistit joutuivat epäsuosioon eversti Abd al-Salam Muhammad Arifin kaappauksen jälkeen ja vangituiksi. Saddam palasi Irakiin kevään ramadanin vallankumouksen jälkeen, mutta hänet vangittiin 1964. Ennen tätä Saddam nai serkkunsa, Sajidan, ja he saivat myöhemmin kaksi poikaa ja kolme tytärtä. Vankilassa Saddam nousi Baath-puolueen varapääsihteeriksi. Arif kuoli helikopteriturmassa, ja presidentiksi tuli hänen veljensä, kenraalimajuri Abd al-Rahman Muhammad Arif.


title: Saddam Hussein

text: Saddam Hussein syntyi Al-Awjassa, noin 15 kilometrin päässä Tikritistä paimentolaisperheeseen. Isä kuoli puoli vuotta ennen pojan syntymää. Kolmevuotiaaksi hän eli setänsä, Khairallah Talfahin, luona. Äiti meni uusiin naimisiin, ja Saddamin isäpuoli kohteli häntä kaltoin. Noin kymmenvuotiaana hän karkasi ja palasi setänsä luo Bagdadiin. Saddamin setä oli vallankumouksellisen arabinationalistisen Baath-puolueen tukija, ja Saddam kävi kansallismielistä koulua Bagdadissa.


title: Qusai Hussein

text: Qusai Saddam Hussein al-Tikriti (, s 17. toukokuuta 1966 Bagdad – 22. heinäkuuta 2003 Mosul) oli Saddam Husseinin toiseksi vanhin poika. Hän johti erikoistasavaltalaiskaartia, erikoisturvallisuusorganisaatiota ja tasavaltalaiskaartia. Hänen väitetään antaneen määräyksen lukuisten šiiamuslimien surmaamiseen 1990-luvun kapinassa. Häntä pidettiin todennäköisimpänä Irakin seuraavana johtajana.


title: Heinävesi

text: Heinäveden pohjoisimmassa paikassa sijaitsee myös kolmen maakunnan rajapyykki: Etelä-Savon, johon Heinävesi kuuluu, sekä Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan.Merkkejä varhaisimmasta, kivikautisesta asutuksesta Heinävedellä voi nähdä kalliomaalauksista. Heinävedeltä on myös löydetty karhunpään muotoinen vasarakirves, josta on tullut tunnettu. Heinäveden emäpitäjä on Rantasalmi, jonka erämaihin Heinävesi kuului pitkään, kunnes tuli Rantasalmen rukoushuonekunnaksi 1744. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1748. Itsenäinen kunta Heinävedestä tuli 1869. Kuntaan liitettiin alueita Leppävirrasta ja Säämingistä jo 1852, kun Heinävedestä muodostettiin oma seurakunta. Vuonna 1917 kunnasta liitettiin Leivolan ja Pirttimäen kylät aiemmin perustettuun Savonrannan kuntaan.


title: Heinävesi

text: Heinävesi on kunta Etelä-Savossa. Heinävesi on luonnonkauneudesta tunnettu matkailukunta. Siellä sijaitsevat muun muassa Pohjoismaiden ainoat ortodoksiset luostarit Valamon munkkiluostari ja Lintulan nunnaluostari, kalastuskohteet Karvionkoski ja Kermankoski, kaakeliuuneja valmistava Tulikivi sekä kansallismaisemaksi luettu Heinäveden vesireitti, johon sisältyy kuusi sulkukanavaa.


title: Heinävesi

text: Vuoden 2021 alusta Heinävesi siirtyy Etelä-Savosta Pohjois-Karjalan maakuntaan. Heinävesi hakee nopeutusta siirtymään jo vuoden 2020 alusta.


title: Heinävesi

text: Heinävesi sijaitsee koillisessa Etelä-Savossa ollen sen pohjoisin kunta. Heinäveden reitti, joka käsittää Kermajärven ja muita pienempiä järviä kuten Varisveden ja Ruokoveden, halkoo kunnan kahtia. Kunnan läntiselle puoliskolle jäävät osat kuuluvat Soisalon saareen, joka on Suomen suurin saari. Runsas viidesosa kunnan pinta-alasta on veden peitossa. Kunnan sydämessä sijaitseva Kermajärvi kuuluu Natura-alueeseen. Sen rannat ovat hyvin kallioiset. Järven luoteispuoli on saaristoista ja eteläpuoli omaa laajan selkävesialueen "Kermanselän".


title: Heinjoki

text: Heinjoki on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Heinjoki sijaitsi Viipurin itäpuolella. Heinjoen naapurikuntia olivat Antrea, Äyräpää, Muolaa, Kuolemajärvi ja Viipurin maalaiskunta. Heinjoen alueen suurimmat järvet olivat Kaltovesi ja Noskuanselkä kunnan pohjoisrajalla, Kämäränjärvi kunnan eteläosassa ja Äyräpäänjärvi kaakkoisrajalla.


title: Heinämaa

text:
Heinämaan rajoina on idässä Kuivanto, etelässä Niinikoski ja Viljamaa eli Orimattilan kirkonkylä, lännessä Leitsamaa ja pohjoisessa Lahden Nastolan Villähde. Heinämaan kylällä on useita kulmakuntia. Keskikylän lisäksi paikkoina tunnetaan muun muassa Pitkämäki, Ristonmäki, Sepänmäki, Murenoja, Roinankulma, Metsäkulma, Kukko ja Ylikoski.
Keskikylällä on pieniä kukkuloita, mutta muuten pohjoinen Orimattila on maanmuodoiltaan melko tasaista. Järviä ei ole ollenkaan, vain pari hyvin pientä lampea. Kylän halki laaksossa kulkeva Heinjoki on nykyään lähinnä puro. Entisinä aikoina kuitenkin on jokea pitkin pystynyt uittamaan tukkeja ja joki on pyörittänyt myllyjä syys- ja kevättulvien aikaan. Joessa on ollut syvempiä ja leveämpiä uimakelpoisia kohtia, joita kutsutaan nimellä ""pauni"". Heinämaan nykyisen Seuratalon paikkeilla on kosken partaalla toiminut myös Hyyterin juustola, jonka perusti sveitsiläinen Mathias Pfäffli noin vuonna 1885. Juustola oli toiminnassa vuoteen 1909 saakka.


title: Päijät-Hämeen maakunta

text: Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli. Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974.


title: Kanta-Hämeen maakunta

text: Kanta-Hämeen maisemakuvassa on melko paljon Järvi-Suomen piirteitä. Maakunta kuuluu miltei kokonaisuudessaan Kokemäenjoen vesistön alueeseen. Suurin järvi on Vanajavesi, johon laskee kaakosta päin vesiä Lammin, Hausjärven, Lopen ja Janakkalan seuduilta. Maakunnan koillisosa kuuluu niin kutsuttuun Hauhon reittiin, jonka vedet laskevat Pälkäneen ja Valkeakosken kautta Vanajaveteen. Tämän seudun suurimpia järviä ovat Vanajaveden ohella Kuohijärvi, Hauhon Pyhäjärvi, Iso Roinevesi, Hauhonselkä ja Ilmoilanselkä sekä Lehijärvi Hattulassa. Maakunnan lounaisosasta Tammelan ja Forssan alueilta saa puolestaan alkunsa Loimijoki, joka virtaa Loimaan ja Huittisten kautta Kokemäenjokeen. Hämeen lounaisosan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Loimijoki saa alkunsa. Sen sijaan Riihimäellä ja Lopen eteläosassa sijaitsevat etelään Suomenlahteen laskevan Vantaanjoen latvapurot.


title: Päijät-Hämeen maakunta

text: Tällä hetkellä Päijät-Hämeeseen kuuluu yhdeksän kuntaa, joista Lahti, Heinola ja Orimattila ovat kaupunkeja. Alueella on tehty neljä kuntaliitosta: Heinolan maalaiskunta on liitetty Heinolaan, Artjärvi Orimattilaan, Nastola Lahteen ja Hämeenkoski Hollolaan. Aiemmin myös Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen, mutta nykyään se kuuluu Keski-Suomeen. Puhelinluetteloiden aluejaossa Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen.


title: Haukivesi

text: Haukivesi on Vuoksen vesistöön kuuluva Saimaan selkä Savonlinnan ja Varkauden kaupunkien välissä Etelä-Savossa ja Pohjois-Savon eteläisimmässä osassa (Enonkosken, Heinäveden, Joroisten, Rantasalmen, Savonlinnan ja Varkauden alueilla). Haukiveden pinta-ala on 562 neliökilometriä. Pisimmästä kohdastaan Varkauden Siitinselän ja Savonlinnan Haapaveden välillä se on 80 kilometriä pitkä.


title: Maankaltainen planeetta

text: Suurin osa maankaltaisten planeettojen aineesta on yleensä silikaattikiveä. Maankaltaiset planeetat kiertävät melko lähellä Aurinkoa, meidän Aurinkokunnassamme alle kahden AU:n päässä siitä. Aurinkokuntamme neljästä maankaltaisesta planeetasta kolmella (Venus, Maa ja Mars) on kaasukehä. Venus ja Maa ovat lähes samankokoisia, kun taas Merkurius ja Mars ovat huomattavasti näitä kahta pienempiä. Maankaltaisten planeettojen lisäksi Aurinkokunnassamme on myös suurelta osin kaasusta muodostuvia jättiläisplaneettoja sekä jäisiä kuita.


title: Maankaltainen planeetta

text: Maankaltainen planeetta eli kiviplaneetta tai terrestrinen planeetta () on Maan, Venuksen, Marsin ja Merkuriuksen tyyppinen planeetta, jolla on enimmäkseen raudasta ja jossain määrin myös muista metalleista muodostunut ydin, kiviaineksesta muodostunut sula vaippa sekä kiinteä kuori.


title: Maankaltainen planeetta

text: Meidän tuntemamme maankaltaiset planeetat ovat silikaattipohjaisia. On teoreettisesti mahdollista, että olisi myös planeettoja, joiden maaperä muodostuisi hiilipohjaisista mineraaleista, kuten eräissä meteoriiteissa (nk. hiilikondriitit). Hiilipitoisia kappaleita esiintyy runsaasti asteroidivyöhykkeellä, mikä voidaan päätellä mm. tutkimalla asteroideista heijastunutta valoa sekä arvioimalla maahan syöksyneiden meteoriittien kiertoratoja. Hiilipitoisia planeettoja voisi kutsua myös karbidiplaneetoiksi tai peräti timanttiplaneetoiksi, sillä timanttikin on tietyllä tavoin kiteytynyttä hiiltä ja hyvin hiilipitoisen planeetan suurpaineiset sisäosat olisivat timanttia, jos planetan massa on kyllin suuri. Muilta osin hiili olisi enimmäkseen grafiittina. Myös hiiliplaneetan ytimenä olisi raskas rautaydin. Hiilen hapettumistaipumuksen vuoksi näillä planeetoilla ei luultavasti olisi happea yhtä runsaasti kuin silikaattiplaneetoilla.


title: Maankaltainen planeetta

text: missä "R" on planeetan säde Maan säteinä, ja "M" massa Maan massoina. Suureet "a" ja "b" ovat vakioita. Planeetan säde kasvaa hieman hitaammin, kuin sen pysyminen saman tiheyksisinä lisättäessä massaa. Tämä johtuu siitä, että suuremmat planeetat puristuvat oman painonsa vaikutuksesta enemmän kokoon. Pienelle kuulle tai planeetalle, jonka massa on 0,01–1 Maan massaa, niin ylläolevassa skaalauslaissa "a" = 1 ja "b" = 0,306. Jos massa olisi Maan massaa suurempi, välillä 1–10 Maan massaa, niin likimain "a" = 1 ja "b" = 0,274.


title: Merkurius

text:
Merkurius (symboli:) on aurinkokunnan pienin ja Aurinkoa lähin planeetta. Sen kiertoaika Auringon ympäri on planeetoista lyhyin: 88 vuorokautta. Akselinsa ympäri se pyörähtää 59 vuorokaudessa. Merkurius on kuiva, kuollut ja käytännössä kaasukehätön maankaltainen kiviplaneetta. Sen törmäyskraatterien täyttämä pinta muistuttaa Kuun pintaa. Kaasukehän puutteen takia planeetan lämpötilan vaihtelut ovat suuria: ne vaihtelevat noin 100 K:n (−173 °C) yölämpötiloista 700 K:n (427 °C) päivälämpötiloihin.
Merkurius on taivaan kirkkaimpia kohteita ja se on tunnettu esihistoriallisesta ajasta lähtien. Sen nimi tulee roomalaisen mytologian Mercuriuksesta, joka oli varkaiden ja kauppiaiden jumala sekä jumalten sanansaattaja.


title: Maankaltainen planeetta

text: Vaikka niin kutsuttuja supermaapalloja jo tunnetaankin, toistaiseksi varmoja havaintoja varsinaisista maankaltaisista planeetoista muissa aurinkokunnissa ei ole. Helmikuussa 2009 julkaistu CoRoT-Exo-7b on kuitenkin suurella todennäköisyydellä ensimmäinen tällainen. Havaintojen puuttuminen on kuitenkin ennen kaikkea tekninen ongelma: maankaltaisten planeettojen pieni massa ja läpimitta tekevät toistaiseksi niiden havaitsemisen liian vaikeaksi. Tilanteen voidaan odottaa muuttuvan uuden sukupolven etsintäteleskooppien myötä.


title: Merkuriuksen tutkimus

text: Merkurius on maankaltainen kiviplaneetta, jolla on kraattereiden täyttämä pinta. Se on Aurinkoa lähin aurinkokunnan planeetta, ja kiertää tähden 88 vuorokaudessa. Merkuriuksen pintalämpötilat vaihtelevat voimakkaasti: korkeasta 340 celsiusasteesta kylmään −140 celsiusasteeseen. Merkuriuksella on myös planeetoista pienin säde ja toiseksi suurin tiheys (Maan jälkeen).


title: Maankaltainen planeetta

text: Tässä "R" on planeetan säde kilometreinä, ja "ρ" planeetan tiheys g/cm eli kg/dm. Tämän säännön mukaan Maa on Aurinkokunnan kiviplaneetoista tihein, koska se on myös suurin. Merkuriuksen kokoonsa nähden suuren tiheyden arvellaan johtuvan siitä, että sen syntyvaiheessa suuri törmäys pyyhki siltä kivivaipan pois. Tällöin Merkurius olisi ollut alkujaan Marsin kokoinen.


title: Vuorovesilukkiutunut planeetta

text:
Paksu kaasukehä, meri ja pilvet tasaavat laajoja alueita planeetasta lämpötilaltaan elinkelpoiseksi. Tällöinkin planeetan yöpuolella on joko merijäätä tai suuri mannerjäätikkö. Luultavasti Auringon alla pisteen ympäristössä on runsaasti pilviä ja/tai suuri hurrikaani. Koska planeetta kiertää keskustähtensä ympäristönsä nopeasti, coriolis-voimilla on suuri vaikutus tuuliin.
Vuorovesilukkiutuneessa vesimaailmassa on esim. yli 5 metriä paksu merijää yönpuolella. Jää lohkeilee päivänpuolella jäävuoriksi ja sulaa. Uutta jäätä syntyy päivänpuolelta tulevasta kosteudesta. Hieman kylmemmässä maailmassa jää ulottuu päivänpuolelle, ja merivirrat muotoilevat nuolimaiseksi teoreettisesti pyöreän jäättömän meren.


title: Gliese 581 f

text: Planeetan massa on vähintään 7 Maan massaa, mikä viittaa siihen että se voi olla joko suuri maankaltainen planeetta (supermaa) tai Neptunuksen kokoinen kaasujättiläinen. Se kiertää tähteä 0,758 AU:n pääsytä, mikä on hieman enemmän kuin Venuksen etäisyys omasta Auringostamme. Planeetta on silti liian kylmä, että siellä voisi olla nestemäistä vettä, sillä Gliese 581 on punainen kääpiö. Muilla aurinkokunnan planeetalla voisi silti teoriassa olla nestemäistä vettä.


title: Ghost Rider – aaveajaja

text: Elokuvassa helvetillisen kirouksen uhriksi joutunut Johnny Blaze joutuu kantamaan demonista energiaa sisällään ja moottoripyörällään taistelee rikollisia vastaan Aaveajajana. Elokuvassa Aaveajaja joutuu taistelemaan kahta vanhinta ja vaarallisinta vihollistaan, Mephistophelesia ja tämän poikaa Mustasydäntä vastaan. Elokuva keskittyykin pääasiallisesti käsittelemään Aaveajajan alkua ja Johnny Blazen aikaa helvetillisenä motoristina.


title: Veikko Aaltonen

text: "Tilinteko" (1987) oli ensimmäinen Aaltosen ohjaama pitkä elokuva. Elokuvan alussa Juhani Niemelän ja Esko Nikkarin esittämät miehet ryöstävät postiauton. Nikkari ampuu Niemelää ja karkaa yksin saaliiksi saamien rahojen kanssa. Niemelä joutuu sairaalan kautta vankilaan, mutta ei suostu paljastamaan rikostoverinsa nimeä. Sillä välin Nikkari pääsee ryöstörahojensa avulla nousemaan erään pikkukaupungin johtajaksi. Ensimmäisellä lomallaan Niemelä kuitenkin saapuu samaiseen pikkukaupunkiin tavoitteenaan kostaa pettäjälleen.


title: Niskavuoren Aarne

text: Niskavuoren Aarne on Edvin Laineen ohjaama suomalainen mustavalkoinen draamaelokuva vuodelta 1954. Se perustuu Hella Wuolijoen näytelmään "Niskavuoren leipä". Niskavuori-sarjan aikajärjestyksessä elokuva on neljäs, ja sen tapahtumat sijoittuvat vuoden 1937 Hämeeseen ja Helsinkiin. Kerronnaltaan se edustaa perinteistä maalaisepiikkaa. Elokuvan alkua elävöittävät ilmakuvat Hämeen järvistä ja metsistä sekä pitkä kansanlaulu- ja kansantanssiosuus. Heikki Aaltoila sai "Niskavuoren Aarnen" musiikista Jussi-palkinnon 15. marraskuuta 1954.


title: Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (vuoden 1931 elokuva)

text: Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin on Jaakko Korhosen ohjaama suomalainen mustavalkoelokuva vuodelta 1931. Se pohjautuu Agapetuksen romaaniin "Aatamin puvussa ja vähän Eevankin" vuodelta 1928. Romaanista on tehty neljä elokuvaa, yksi Saksassa, ja tämä on niistä ensimmäinen. Elokuva on Suomen ensimmäinen äänielokuva, jossa on kuitenkin vain muutama repliikki ja laulu. Siinä kohtaavat lomailevat virkamiehet ja omalla lomalla olevat vankikarkurit.


title: Aavelaiva (vuoden 2002 elokuva)

text: Elokuva kertoo erikoisryhmästä, joka työkseen valtaa kansainvälisillä vesillä ajelehtivia hylättyjä aluksia ja nostaa uponneita laivoja merenpohjasta. Hylynpelastajien ollessa juhlimassa baarissa viimeistä työtään, paikalle saapuu kanadalainen lentäjä, joka kertoo nähneensä keskellä merta valtamerialuksen, johon ei saanut yhteyttä lentokoneestaan. Ryhmä päättää lähteä tutkimaan tapausta. Löydettyään laivan ilmenee, että hylätty alus on vuonna 1962 kadonnut valtamerialus "Antonia Graza". Ryhmä ryhtyy toimiin pitääkseen aluksen pinnalla hinausta varten, mutta pian he joutuvat kasvokkain sanoinkuvaamattoman kauhun kanssa.


title: Veikko Aaltonen

text: Vaikka Aaltonen vannoi aikoinaan, ettei hän aio sotkeutua romaanifilmatisointeihin, niin kuitenkin hänen viimeisin pitkä elokuvansa perustuu Kari Hotakaisen Finlandia-palkittuun romaaniin. "Juoksuhaudantie" (2004) oli tragikoominen tarina suomalaisesta unelmasta: omasta talosta ja pihasta. Tarinan päähenkilö on varastomies Matti Virtanen (Eero Aho ensimmäisessä elokuvapääosassaan), hyvä ja hellä perheenisä, joka kuitenkin vaimonsa tunteenpuuskan jälkeen erehtyy antamaan tälle nyrkkiä. Avioliitto loppuu saman tien, mutta Matti kuitenkin kuvittelee saavansa perheen takaisin hankkimalla heille oman talon Helsingin omakotitaloalueelta Juoksuhaudantieltä.


title: Juha (vuoden 1937 elokuva)

text: Vuonna 1921 kuollut Juhani Aho ei ollut suosiossa 1930-luvulla. Uusi sukupolvi kapinoi edellisen polven perintöä vastaan. Aho, Soldan ja Tapiovaara kulkivat siis vastavirtaan alkaessaan tehdä "Juhasta" elokuvaa kesällä 1936. Kuvausryhmä majoittui kahdeksaksi viikoksi Kuusamon pohjoiskolkkaan Kitkajoen yläjuoksulle lähelle Kallunkijärveä. Elokuvan vesimatkat kuvattiin Kitkajoen ja Oulankajoen koskilla. Kuvallinen ennakkosuunnittelu oli tarkkaa. Nyrki Tapiovaaran veli, Tapio Tapiovaara oli mukana sisäkuvien lavastajana ja piirsi kuvasarjoja tukemaan käsikirjoitusta.


title: Hiljaisuus (suomalainen elokuva)

text: Elokuvaa on kuvattu pääosin Kainuussa, Porvoossa, Inkoossa ja Lappeenrannan Ylämaan (muun muassa Pätärin talomuseon pihapiirissä) seudulla kolmessa osassa vuoden 2011 aikana. Elokuvan budjetti oli 1,5 miljoonaa euroa, ja siinä on mukana noin 200 avustajaa. Mukana olivat myös S.A. Aatu ja Hauska-Ponsi, Niinisalon ratsastajien suomenhevoset, joilla on takana noin 20 elokuvaa ja televisiotuotantoa.


title: Hiljaisuus (suomalainen elokuva)

text: Eletään talvea ja kevättä 1944. Rintamalinjan lähellä sijaitsee kaatuneitten evakuoimiskeskus, jonne kuolleet sotilaat suomalaisten toisessa maailmansodassa noudattaman tavan mukaan kerätään huollettaviksi kotiin lähettämistä varten. Eino (Joonas Saartamo) astuu palvelukseen yhdessä ystävänsä Antin (Lauri Tilkanen) kanssa yksikköön, jossa muutaman naisen ja miehen joukko suorittaa raskasta ja vaativaa tehtävää. Ensitapaamisessaan vainajia kotimultiin valmistelevien lottien kanssa miehet joutuvat silmätysten päähän ammutun suomalaissotilaan kansa ja järkyttävä näky saa Antin pyörtymään. Tottuneesti kuolleiden kanssa työskenteleviä lottia ovat Siiri (Joanna Haartti), Jaana (Terhi Suorlahti) ja naiskolmikon henkisenä johtajana kuppari-Miina (Sinikka Mokkila).


title: Yhden yön hinta

text: Aikalaisarvioissa kiitettiin elokuvan puolidokumentaarista käsittelyä. Esimerkiksi Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) kirjoittaa, että se on ”ensimmäinen suomalainen kokoillan elokuva, joka on filmattu uskollisesti niillä paikoin missä toiminta tapahtuu. [– –] Mutta se on myös tehty hyvin”. Jerker A. Eriksson (Nya Pressen) pitää Juha Nevalaisen käsikirjoitusta onnistumisen perustana. Vaikka Eugen Terttula (Suomen Sosialidemokraatti) antaa arvon ohjaajalle ja käsikirjoittajalle, hän pitää kuitenkin alamaailman kuvausta pikemmin ”puoliparodisena kuin puolidokumentaarisena”.


title: Aaveajaja

text: Aaveajajan julkaisuhistoria sai jatkoa Amerikassa "Ghost Rider" (Vol. II) -lehden ensimmäisessä numerossa (1990). Aaveajajan kantaja vaihtui sarjan alussa ja samalla selvisi, että Johnny Blazen veli, Daniel ”Danny” Ketch joutuisi Aaveajajan isäntäruumiiksi.


title: Aaveajaja

text: Aaveajaja () on Marvel-kustantamon luoma antisankari, moottoripyörällä ajava demoninen olento, jonka tunnusmerkkinä on liekehtivä pääkallo. Aaveajajan nimeä on käyttänyt ainakin kolme eri sankaria, Johnny Blaze, Daniel ”Danny” Ketch ja Robbie Reyes. Marvel on aikaisemmin käyttänyt "Ghost Rider" -nimeä lännensarjakuvissa; tämän hahmon nimi muuttui sittemmin Aaveratsastajaksi ().


title: Aaveajaja

text: Aaveajaja sai oman julkaisusarjansa 1973, jonka yhdeksän ensimmäisen lehden sisällöstä vastasi suurimmaksi osaksi kuvittaja Jim Mooney. Julkaisuhistorian aikana useat eri piirtäjät ja käsikirjoittajat vastasivat sarjasta, kunnes lopulta lehden tyyli vakiintui Don Perlinin ja kirjoittaja Michael Fleisherin myötä. Lopulta Aaveajajan ura päättyi Zarathos-demonin paetessa Blazen kehosta. Myöhemmin 1990-luvulla Aaveajaja herätettiin henkiin ja Blaze päätyi taistelemaan aikaisempaa Aaveajajaa, Noble Kalea vastaan luullen tätä Zarathokseksi. Kale ja Blaze päätyivät kuitenkin liittolaisiksi ja selvisi, että niin Blaze kuin myös hänen kauan kadoksissa ollut veljensä Danny Ketch ovat Noble Kalen jälkeläisiä alenevassa polvessa (Johnnyn sukunimi Blaze tuli hänen isältään Barton Blazelta).


title: Aaveajaja

text: Vuonna 2001 julkaistiin Amerikassa kuusiosainen minisarja, jossa Johnny Blaze palasi Marvel-universumiin Aaveajajana. Sarjan kirjoitti Devin Grayson ja kuvitti piirtäjä Trent Kaniuga. Tarinassa Blaze huomaa kykenevänsä jälleen muuttumaan Aaveajajaksi vietettyään jonkin aikaa irtautuneena kirouksesta.


title: Irtisanominen

text: Sopimuksen irtisanominen ja purkaminen ovat erilaisia tapoja päättää sopimuksen voimassaolo. Purkaminen tarkoittaa yleisesti sopimuksen välitöntä lakkauttamista ja suoritustoimien mitätöintiä. Sopimuksen purkaminen on toisen osapuolen sopimusrikkomukseen liittyvä oikeuskeino, kun taas irtisanominen on tapa lakkauttaa sopimussuhde, kun sopimuksen jatkumista ei enää pidetä tarkoituksenmukaisena. Purkaminen vaatii lähtökohtaisesti perusteeksi toisen osapuolen tekemän sopimusrikkomuksen, kun irtisanominen voidaan normaalisti tehdä ilman perustetta. Sopimuksen purkamisella ja irtisanomisella on Suomessa laissa säädetty ero muun muassa työsuhteessa ja huoneenvuokrasuhteessa, joissa purkaminen vaatii huomattavasti vakavampia perusteita sopimuksen päättämiseen kuin irtisanominen.


title: Irtisanominen

text: Irtisanominen on toimenpide, jolla jompikumpi sopimusosapuoli lakkauttaa sopimuksen voimassaolon. Irtisanominen voi koskea kaikenlaisia sopimuksia kuten velkaa, huoneenvuokrasopimusta, työsuhdetta tai virkasuhdetta.


title: Irtisanominen

text: Erityyppisten sopimusten irtisanominen, sopimusten kirjo ja niihin liittyvät velvoitteet, ovat sopimusoikeuden keskeinen sisältö. Siten sopimusten irtisanominen liittyy keskeisesti asianajajien ja juristin toimenkuvaan.


title: Työoikeus

text: Irtisanomalla, jonka voi tehdä sekä työnantaja että työntekijä koska vain. Se on tavallisin työsuhteen lopettamiskeino, joka sisältää työsopimuslain mukaan määräytyvän irtisanomisajan. Irtisanominen tulee tehdä tarkasti lain puitteissa. Työnantajalla tulee irtisanoakseen olla kollektiivinen irtisanomisperuste (taloudellinen tai tuotannollinen) tai henkilökohtainen irtisanomisperuste (asiallinen ja painava syy). Työntekijä saa individuaalisuojaa työnantajaa vastaan - vain lainsäädännöstä johtuvien olennaisten työsuhdetta koskevien velvoitteiden rikkominen ja laiminlyönti tai työntekoedellytysten olennainen muuttuminen, jolloin työntekijä ei enää kykene selviytymään työtehtävistään, oikeuttaa työntekijän henkilöön liittyvään irtisanomisperusteeseen. Väliaikainen vamma tai sairaus, osallistuminen lailliseen työtaistelutoimenpiteeseen tai poliittiset, uskonnolliset ym. mielipiteet eivät ole asiallisia ja painavia irtisanomisperusteita. Työnantajan on toimitettava irtisanominen kohtuullisessa ajassa saatuaan tiedon irtosanomisen perusteesta. Sekä irtisanomismenettelyssä että purkumenettelyssä on työntekijällä oikeus tulla kuulluksi ja sanoa oma mielipiteensä asiasta sekä hänelle on toimitettava henkilökohtaisesti työsopimuksen päättämisilmoitus.


title: Irtisanominen

text: Toistaiseksi voimassa olevia sopimuksia koskee pääsääntöisesti irtisanomisvapaus. Sopimuksen osapuoli voi irtisanoa sopimuksen haluamanaan ajankohtana ja irtisanominen ei edellytä erityisiä oikeudellisia perusteita, paitsi jos tällaisesta perusteesta on erikseen laissa säädetty tai osapuolten kesken sovittu. Irtisanominen on yleisesti sallittua pelkästään irtisanovan osapuolen yksipuolisella päätöksellä. Sopimuksessa voi siis olla erityisiä ehtoja koskien sen irtisanomista. Jos tällaisia ehtoja ei ole, noudatetaan asiaan sovellettavan lain säännöksiä. Laissa irtisanomiselle voidaan asettaa ehtoja.


title: Työsopimus

text: Erottamista ei usein ilmaista selkokielellä, vaan irtisanomisilmoituksessa on usein korkea abstraktiotaso. Alatyylin ilmaisut kuten ""jengi saa kenkää"" muuntuu passiivimuotoon ""yrityksessä ilmoitetaan irtisanomisista"." Perusteeton irtisanominen on laitonta ja työnantajat syyllistyvät harvoin laittomuuksiin irtisanomisten juridiikassa: tyypillisiä julkisuuteen annettuja perusteita ovat säästöohjelmat ja ilmoitukset henkilöstön vähennystarpeesta. Kerrotaan, että toimintoja uudelleen järjestellään, keskitetään ja organisoidaan. Organisatoriset metaforat ovat käyttökelpoisia: työntekijät rinnastetaan usein turhiin puun oksiin, joita ""täytyy karsia"". Toisaalta metaforat ""tarvitaan leikkauksia"" voi viitata kylmähermoiseen kirurgiseen toimenpiteeseen; työntekijät nähdään loisina tai syöpäläisinä, jotta ""yritys saadaan terveelle pohjalle"".


title: Irtisanominen

text: Irtisanominen voi edellyttää sopimuksesta riippuen määrämuotoa: kirjallinen, aikarajat, perusteiden esittäminen (selvitysvelvollisuus), viranomaisille ilmoittaminen, neuvotteluvelvollisuus jne. Toisaalta sopimus voi lakata myös ilman erillistä irtisanomista, kun molemmat sopimusosapuolet sopivat asiasta. Lain vastaiseen irtisanomiseen voi liittyä sanktioita, sopimussakkoja tai korvauksia toiselle osapuolelle.


title: Irtisanominen

text: Sekä teoreettisten että empiiristen tutkimusten mukaan irtisanomissuoja pidentää työttömyyskausia. Se näyttää myös lisäävän työntekijöiden turvattomuuden tunnetta. Eroraha (irtisanomiskorvaus) on puhdas tulonsiirto yritykseltä työntekijälle, mutta muut toimet kuten irtisanomisproseduurin kustannukset, oikeuskulut ja irtisanomisajat tuottavat suoranaista hyvinvointitappiota (deadweight costs).


title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.


title: Irtisanominen

text: Työsopimuslaissa on luettelo tilanteista, jolloin työntekijää ei ainakaan saa irtisanoa. Näitä ovat:


title: Maailma kylässä

text: Maailma kylässä ("World Village Festival") on poikkitaiteellinen kulttuurifestivaali, järjestöjen messutapahtuma, ruokakarnevaali ja ajankohtaisten aiheiden keskusteluareena. Festivaali järjestetään Helsingissä Kaisaniemen puistossa ja Rautatientorilla toukokuun lopussa. Festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Aiemmin tapahtuma järjestettiin joka toinen vuosi, vuodesta 2005 lähtien joka vuosi. Tapahtuman pääjärjestäjä on Fingo, joka on noin 300 kehitysyhteistyöstä kiinnostuneen suomalaisten kansalaisjärjestöjen kattojärjestö.


title: Maailma kylässä

text: Maailma kylässä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Aluksi tapahtuma järjestettiin joka toinen vuosi, mutta vuodesta 2005 lähtien se on järjestetty vuosittain. Festivaalin ohjelmaan kuuluu musiikkia, tanssia, teatteria, kirjallisuutta, puheohjelmaa, näyttelyitä ja ruokaa eri puolilta maailmaan. Festivaali on kävijöille ilmainen.


title: Uussuomalainen

text: Uussuomalaiset ovat ottaneet omakseen Maailma kylässä -festivaalin, joka sai alkunsa Vaasan Kehitysmaaseurassa 1980-luvun puolivälissä kansalaistoiminnassa syntyneestä Mahdollisuuksien torista, joka pian levisi ympäri Suomea. Uussuomalaiset ovat olleet kantavana voimana Mahdollisuuksien toreilla ja Maailma kylässä -festivaalissa alusta pitäen. Helsingin Mahdollisuuksien torista kasvoi ensimmäinen täysmittainen Maailma kylässä -festivaali vuonna 1995, josta on tullut suurin uussuomalaisten tapahtuma Suomessa.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin. Maailma kylässä -festivaalin järjestämiseen osallistuu vuosittain valtava joukko vapaaehtoisia. Vapaaehtoiset työskentelevät mm. kuljettajina, rakentajina, infopisteessä, kyläkaupassa, roskaryhmässä sekä jakelutehtävissä. Festivaali on kävijöille ilmainen. Lokakuussa 2013 Finland Festivals valitsi Maailma kylässä -tapahtuman Vuoden festivaaliksi 2014.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2009 Maailma kylässä järjestettiin 23.–24.5. Paikalla oli noin 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä yli 40 etnistä keittiötä. Festivaali oli järjestyksessään kymmenes ja esityksiä oli noin sata. Festivaali teki yhteistyötä klubien järjestelyssä Clube Brasilin ja Funky Elephant -festivaalin kanssa. Koko festivaaliohjelmisto Musiikkiesiintyjiä:


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2018 Maailma kylässä järjestettiin 26.–27. toukokuuta. Pääteemana oli Agenda 2030 – Kestävä kehitys ja alueellisena painopisteenä Afrikka. Festivaalilla esiintyivät muun muassa eteafrikkalainen Freshlyground, Grammy-palkittu laulaja Dobet Gnahoré, kongolaiskokoonpano Jupiter & Okwess, suomalainen reggaeartisti Raappana sekä palestiinalaisyhtye 47SOUL.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2006 Maailma kylässä järjestettiin 27.–28. toukokuuta. Paikalla oli 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä yli 40 etnistä keittiötä. Festivaali on järjestyksessään seitsemäs ja siellä vieraili mm. tasavallan presidentti Tarja Halonen.


title: Kepa

text: Kepa oli Maailma kylässä -festivaalin pääjärjestäjä. Ilmaisfestivaali on Suomen suurin monikulttuurisuustapahtuma. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Aiemmin tapahtuma järjestettiin joka toinen vuosi, vuodesta 2005 lähtien se on järjestetty joka vuosi. Festivaalin ohjelmaan kuuluu musiikkia sekä tanssia, teatteria, kirjallisuutta ja ruokaa eri puolilta maailmaa. Lisäksi festivaaleilla on asiapitoista ohjelmaa ja näyttelyitä monikulttuurisuuteen, globalisaatioon ja kehitysyhteistyöhön liittyen. Festivaalin järjestämiseen osallistuu vuosittain suuri joukko vapaaehtoisia.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali järjestettiin 25.–26. toukokuuta 2013. Kävijöitä oli arviolta 85 000. Festivaalin pääteemana oli ihmisoikeudet ja maantieteellisenä painopisteenä Kaakkois- ja Itä-Aasia. Esiintymässä oli runsaasti aasialaisia yhtyeitä (esimerkiksi kiinalainen Hanggai) ja paljon suomalaisia esiintyjiä kuten Kuukumina, Ismo Alanko, PMMP, Don Johnson Big Band, Diandra, Kuningasidea, Johanna Juhola & Reaktori, Aino Venna ja Fröbelin palikat.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2008 Maailma kylässä järjestettiin 24.–25. toukokuuta Paikalla oli noin 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä noin 40 etnistä keittiötä. Festivaali oli järjestyksessään yhdeksäs.


title: Jalkapallon säännöt

text: Jalkapallo-ottelu pelataan kahden joukkueen kesken. Kummassakin joukkueessa on 11 pelaajaa, joista yksi on maalivahti. Peliä ei saa aloittaa, jos toisessa tai kummassakin joukkueessa on alle 7 pelaajaa. Joukkueella on pelin aikana käytettävänään kolme vaihtoa ja mahdollisessa jatko-ottelussa yksi vaihto lisää. Harjoitusotteluissa voidaan tehdä useampiakin vaihtoja, jos siitä on etukäteen sovittu. Vaihtomiehiä on kilpailusäännöistä riippuen 3–7. Vaihto tapahtuu vasta, kun erotuomari on antanut luvan sille. Vaihto suoritetaan aina pelikatkon aikana. Vaihdossa pelistä tullutta pelaajaa ei saa enää vaihtaa takaisin peliin.


title: Jalkapallon historia

text: 1970 järjestettiin Meksikon MM-kilpailut poikkeuksellisissa olosuhteissa yli 2000 metrin korkeudessa ja yli 30 asteen lämpötilassa. Kilpailujen uusia sääntöjä olivat viisi vaihtomiestä, joista ottelussa sai käyttää kahta, sekä maanosittain jaetut karsintaryhmät. Kilpailujen voittajaksi nousi Brasilia, joka voitettuaan kolmannen kerran mestaruuden sai omakseen Jules Rimet -pokaalin. Hopealle sijoittui Italia, joka hävisi loppuottelun Brasilialle 4–1, ja pronssia saavutti Saksa. Turnauksen paras maalintekijä oli saksalainen Gerd Müller kymmenellä tehdyllä maalillaan.


title: Vaasan Palloseuran kausi 2010

text: VPS aloitti Liigacupin loukkaantumissuman keskellä. Jyväskylään seura lähti mukanaan kolme vaihtomiestä, joista Kim Böling ei ollut kunnolla pelikuntoinen. Henri Sillanpään lähdettyä Ruotsiin juuri ennen ensimmäistä cup-ottelua oli maalille tarjolla ainoastaan kakkosvahdiksi tarkoitettu Brian Pope, joka liittyi loukkaantuneiden joukkoon jo ottelun alkupuolella. Koska hänelle ei ollut vaihtomiestä, pelasi hän silti pelin loppuun. Tämä kuitenkin kostautui. Mies ei päässyt pelin jälkeen bussiin sisälle omin avuin, vaan joutui lähtemään suoraan sairaalaan. Lisäksi Eetu Kaipio loukkaantui lähes heti kentälle päästyään, joten VPS joutui pelaamaan loput pelistä vajaalla kentällisellä. Vaasaan joukkue palasi niskassaan suurinumeroinen tappio JJK:lle.


title: Jukka Lehtonen

text: Jukka Lehtonen (22. helmikuuta 1982 Rantasalmi) on suomalainen lentopalloilija, joka on pelannut ammattilaisena kotimaan kenttien lisäksi Saksassa, Kreikassa, Italiassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Lehtonen on voittanut urallaan kaksi Suomen mestaruutta (2007, 2008) ja samaisesti kaksi Sveitsin mestaruutta (2013, 2014). Hän on esiintynyt miesten lentopallomaajoukkueessa vuodesta 2006 lähtien. Lehtonen toimi joukkueen kapteenina vuosina 2009-2011.


title: Jääpallo

text: Jääpallo-ottelussa joukkueella saa olla kerrallaan kentällä enintään 11 pelaajaa, joista yksi on maalivahti ja yksi kapteeni. Ottelu voidaan aloittaa jos joukkueella on vähintään kahdeksan pelaajaa. Kentällä olevien pelaajien lisäksi joukkueella saa olla enintään neljä vaihtopelaajaa, joista yksi on varamaalivahti. Pelaajavaihtojen määrä ottelussa on rajaton ja vaihtoja saa suorittaa milloin tahansa ottelun aikana lukuun ottamatta maalivahtia, joka on vaihdettava pelikatkoilla tuomarin luvalla. Pelaajavaihdot suoritetaan sivulautoihin merkityllä vaihtoalueella kentän keskialueella. Jos joukkueen pelaajien määrä ottelurangaistusten tai loukkaantumisten takia vähenee alle puoleen vastustajan pelaajien määrästä, keskeytetään ottelu.


title: CHL Top Prospects Game

text: Suomalaisista tähdistöottelussa ovat pelanneet Aki Seitsonen (2004), Jyri Niemi (2008), Tommi Kivistö (2009), Christopher Gibson (2011), Julius Honka (2014), Olli Juolevi (2016), Markus Niemeläinen (2016), Otto Somppi (2016), Henri Jokiharju (2017), Eemeli Räsänen (2017), Juuso Välimäki (2017) ja Lassi Thomson (2019). Lisäksi Olli Määttä valittiin otteluun vuonna 2012, mutta loukkaantuminen esti hänen osallistumisensa. Määttä, Honka, Juolevi, Välimäki ja Jokiharju ovat tulleet sittemmin varatuiksi ensimmäisellä kierroksella NHL:ään. Jyri Niemi saavutti vuonna 2009 taitokilpailussa kovimman lyöntilaukauksen tuloksella 158 km/h. Henri Jokiharju puolestaan teki vuonna 2017 edustamansa Team Cherryn 7–5-voittoon päättyneessä ottelussa kolme syöttöpistettä ja hänet palkittiin joukkueensa parhaana pelaajana.


title: Likainen puolitusina

text: Suomen armeijalle ollaan tuomassa säilytettäväksi jalkapallon muotoista pommia, jota tullaan käyttämään Suomessa kuvattavassa ulkomaisessa elokuvassa. Tämä niinkutsuttu "pallopommi" kuitenkin katoaa kuljetuksen aikana, ja sitä etsimään lähetetään viisi kertausharjoituksiin myöhässä tullutta miestä - Aaro Vierumäki (Ilmari Saarelainen), jalkapalloilija Mape Liukkonen (Allan Tuppurainen), toimitusjohtaja Oskari Tertsunen (Tauno Karvonen), yövartija Piippola (Matti Ruohola), sekä rekkakuski Reiska Mellberg (Visa Mäkinen). Mukaan tulee myös Mellbergin mukana tullut liftari Pirjo (Titta Jokinen). Majuri Auerin (Kauko Helovirta) käskystä joukkoa johtaa vääpeli Kyllijoki, "Kylli-Setä" (Tenho Saurén).


title: 50–50 (visailuohjelma)

text: Juontaja esittää kaikki viisi kysymystä finaalissa täsmälleen samalla tavalla. Pelaaja 1:n, sitten pelaaja 2:n täytyy päättää, ja Pelaaja 2 olisi nähty vain yhden kahdesta vaihtoehdosta. Siellä on nyt viisi lukittua vastausta. Nyt Pelaaja 2:den on tutkittava kaikki viisi vastausta ja tehdä ratkaiseva päätös. Kuinka monta kysymystä he ajattelevat saaneen oikein niiden välillä? Mitä enemmän oikeita vastauksia he ovat saaneet, sitä suuremmaan määrän he voivat voittaa, mutta heidän pitää olla tarkkoa, liian paljon tai liian vähän ja pari ei voita mitään.


title: Niilo-Kustaa Määttä

text: Kaudella 2017–2018 Määttä nousi HPK:n A-nuorten varakapteeniksi. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 11+28=39 ja Määttä voitti myös HPK:n sisäisen tehotilaston lukemalla +28. Hän debytoi myös HPK:n SM-liigajoukkueessa, jossa Määttä pelasi kaksi runkosarjaottelua. Hän teki liigadebyyttinsä 28. lokakuuta 2017 Saimaan Palloa vastaan, kun Määtälle avautui paikka HPK:n kokoonpanosta Oula Palveen ja Kristian Vesalaisen jouduttua sivuun. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun keskushyökkääjäksi laidoilleen Jaakko Turtiainen sekä toinen liigadebytantti, Olli Maansaari. Määttä sai ottelussa jääaikaa 9.02 minuuttia.


title: Miro Määttänen

text: Määttänen aloitti lentopallon 8-vuotiaana perheensä esimerkin myötä vuonna 2004. Vuonna 2008 hänet valittiin oman alueensa aluejoukkueeseen ja vuonna 2010 ikäluokkansa maajoukkueleirityksiin. Vantaalaisessa Keimolan Kaiussa pelannut Määttänen on voittanut toistaiseksi junioritasolla A-poikien SM-hopeaa kahdesti, B-poikien SM-hopea ja -pronssia, C-poikien SM-pronssia ja aluejoukkueiden SM-pronssia.


title: Pallo and the Boys

text: Kaudeksi 2007–2008 kaukalopallon 1. divisioona muuttui kuuden joukkueen yksilohkoiseksi sarjaksi. Marttalan ja Kangasmäen valmennuksessa Pallo & Boys lähti sarjaan kokeneella joukkueella tavoitteenaan mestaruus. Uusista pelaajista kakkosjoukkueesta takaisin edustusjoukkueeseen noussut Petteri Miettinen valittiin heti kapteeniksi. Joukkueen kausi oli kuitenkin loukkaantumisten ja työesteiden takia rikkonainen. Niinpä joukkue voitti 14 ottelustaan ainoastaan kolme. Se jäikin koko sarjan viimeiseksi seitsemällä pisteellään. Joukkueen paras pistemies oli Matti Kuutti. Hänen tehonsa 14+12=26 riittivät sarjan pistepörssissä sijalle 14. Vaikka Pallo & Boys jäikin sarjassaan viimeiseksi, se ei pudonnut sarjasta, vaan seuralle tarjottiin jopa liigapaikkaa seuraavaksi kaudeksi. Joukkue katsoi kuitenkin parhaaksi jatkaa edelleen 1. divisioonassa.


title: Indira Gandhi

text: Indira Gandhi (kašmiriksi/hindiksi: इंदिरा प्रियदर्शिनी गांधी) (o.s. "Nehru") () oli Intian pääministeri vuosina 1966–1977 ja 1980–1984. Hän oli Intian ensimmäisen pääministerin, Jawaharlal Nehrun, ainoa lapsi. Tämän lisäksi hän oli Intian ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa naispääministeri. Sikhiterroristit surmasivat Gandhin vuonna 1984. Murhan taustalla olivat Punjabin osavaltion itsenäistymispyrkimykset. Indira Gandhia seurasi pääministerinä hänen poikansa Rajiv Gandhi, joka murhattiin vuonna 1991. Indira Gandhi on yksi merkittävimmistä poliittisista johtajista Intian itsenäisyyden aikana. Huolimatta kuuluisasta sukunimestään hän ei ole sukua Mohandas Gandhille.


title: Indira Gandhi

text: Indira Nehru oli mukana Intian itsenäisyysliikkeen toiminnassa ja oli perustamassa Intian kongressipuolueen "Vanara Sena" -nuorisoliikettä 1920-luvun lopulla. Indiran äiti Kamala Nehru kuoli tuberkuloosiin vuonna 1938. Indira opiskeli Intiassa sekä brittiläisissä ja muissa eurooppalaisissa oppilaitoksissa, kuten Santiniketanissa ja Oxfordissa. Indira avioitui Feroze Gandhin kanssa vuonna 1942 . Indira ja Feroze olivat vangittuina muutamia kuukausia hallituksen vastustamisesta. Indira auttoi järjestämään pakolaisleirejä ja huolehtimaan miljoonien pakistanilaisten pakolaisten terveydenhuollosta vuonna 1947. Tämä oli hänen ensimmäinen kokemuksensa suurten ihmisjoukkojen hallinnasta, josta oli hyötyä myöhemmin.


title: Intian historia

text: Kongressipuolueen yhdeksi johtohahmoksi oli noussut Indiran poika Sanjay Gandhi, vaikka hänellä ei ollutkaan virallista asemaa puolueessa. Hän oli äitinsä uskottuna neuvonantajana noussut vahvaksi tekijäksi maan hallinnossa, ja hänestä odotettiin Indiran seuraajaa. Sanjay Gandhi nautti suurta suosiota oman ikäluokkansa, kongressipuolueen nuorisosiiven keskuudessa. Hän kuitenkin menehtyi lento-onnettomuudessa vuonna 1980. Seuranneessa tilanteessa Indira kääntyi ainoan elossa olevan lapsensa Rajiv Gandhin puoleen. Rajiv oli omasta tahdostaan pysytellyt politiikan ulkopuolella, mutta hän antoi viimein painostuksen alla periksi ja hänet valittiin vuonna 1981 Sanjayn paikalle Uttar Pradeshin osavaltion hallintoon.


title: Intian historia

text: Indira Gandhia seurasi maan pääministerinä hänen poikansa Rajiv Gandhi, joka oli politiikassa varsin kokematon. Hän nautti kansan keskuudessa suosiota ja kongressipuolue sai hänen ansiostaan ylivoimaisen voiton vuoden 1984 vaaleissa. Rajiv Gandhi poisti joitakin äitinsä ja isoisänsä säätämistä sosialistisista valvontatoimista ja hän pyrki liberalisoimaan maata. Ulkopolitiikassa hän halusi liennyttää Intian suhteita naapureihinsa Pakistaniin ja Sri Lankaan. Suhteet Pakistaniin paranivat, mutta Intia sotkeutui Sri Lankan sisällissotaan vuonna 1987. Intiassa pelättiin, että Sri Lankan tamilien levottomuudet ja vaatimukset itsenäisestä tamilivaltiosta leviäisivät Intian Tamil Nadun osavaltioon, jossa tunnettiin suurta sympatiaa kapinallisryhmä tamilitiikereitä kohtaan.


title: Rajiv Gandhi

text: Rajiv Ratna Gandhi (kašmiriksi/hindiksi:राजीव गान्धी), 20. elokuuta 1944, Mumbai – 21. toukokuuta 1991) oli Indira ja Feroze Gandhin ensimmäinen poika, josta tuli Intian pääministeri äitinsä kuoleman jälkeen 31. toukokuuta 1984. Gandhi toimi virassa 2. joulukuuta 1989 asti.


title: Intian kongressipuolue

text: Puolue oli keskeisessä roolissa Intian itsenäistymisessä vuonna 1947. Sen tuolloinen johtaja Jawaharlal Nehru toimi maan ensimmäisenä pääministerinä, ja myös hänen tyttärensä Indira Gandhi ja tämän poika Rajiv Gandhi ovat olleet pääministereitä. Myös maailmansotien välisen ajan Intian itsenäisyysliikkeen johtaja Mahatma Gandhi toimi kongressipuolueessa.


title: Indira Gandhi

text: Intian maataloudessa saatiin vihdoinkin parempia satoja. Kuitenkaan uutinen ei parantanut Indira Gandhin suosiota maaliskuussa 1977 pidetyissä vaaleissa: kongressipuolue sai vain 154 edustajaa. Uuden hallituksen johtoon nousi Morarji Desai janata-puolueesta (kansanpuolueesta). Gandhi pidätettiin korruptiosta epäiltynä 3. lokakuuta 1977, mutta hänet vapautettiin seuraavana päivänä. Indira Gandhi tuli uudelleen valituksi pääministeriksi vuonna 1980.


title: Indira Gandhi

text: Indira Gandhi valittiin Intian kansallisen kongressin puheenjohtajaksi vuosiksi 1959–1960. Hän toimi isänsä Nehrun sijaisena varapääministerinä. Nehru itse vastusti nepotismia, ja Indira ei asettunut ehdolle vuoden 1962 vaaleissa. Nehrun kuoleman jälkeen Gandhi menestyi vaaleissa: hänet valittiin heti Lal Bahadur Shastrin hallitukseen ministeriksi.


title: Intian historia

text: Shastrin kuoleman jälkeen vahvimmaksi pääministeriehdokkaaksi nousi Morarji Desai, mutta häneen suhtauduttiin Kongressipuolueen sisällä epäillen. Kongressipuolueen johto halusi valita tehtävään heikompana pidetyn johtajan, jota saatettaisiin ohjailla helpommin. Kongressipuolue valitsi tammikuussa 1966 pääministeriksi Jawaharlal Nehrun tyttären, Indira Gandhin. Häntä pidettiin vain väliaikaisena keulakuvana, jonka piti Nehrun tyttärenä nostaa Kongressipuolueen suosiota ja auttaa puolue läpi vuoden 1967 vaaleissa. Vaaleissa puolueen suosio laski kuitenkin jyrkästi: se säilytti Lok Sabhan enemmistön, mutta se sai vain 54 % edustajapaikoista. Indira Gandhi osoittautui kuitenkin päättäväiseksi poliitikoksi. Kongressipuolueen sisäisten valtataistelujen jälkeen ja Gandhin menettelytapojen takia puolue jakaantui kahtia, ja vuonna 1969 suuri osa kongressipuolueen kansanedustajista lähti Morarji Desain johdolla puolueesta. Gandhi jatkoi pääministerinä sikhien, kommunistien ja alueellisten puolueiden tukemana. Vuonna 1970 Gandhi hajotti parlamentin ja ilmoitti että seuraavat vaalit pidetään vuotta normaalia aiemmin.


title: Indira Gandhi

text: Gandhi voitti osavaltiovaalit maaliskuussa 1972. Tämän jälkeen hänen suosionsa alkoi laskea. Huono taloudellinen tilanne aiheutti levottomuuksia Intiassa. Rautatielakko pysäytti Intian toiminnan vuonna 1974. Gujaratin osavaltiossa tapahtui levottomuuksia, joita Indira Gandhi joutui rauhoittamaan poliisin avulla. Gandhi puuttui korkeimman oikeuden kokoonpanoon. Hän suosi poikaansa Sanjay Gandhia antamalla tälle autotehtaan lisenssin. Korkein oikeus julisti Gandhin syyllistyneen vaalivilppiin, ja häneltä poistettiin äänioikeus Lok Sabhassa. Hän vangitutti tuhansia poliittisia vastustajiaan. Gandhi muutti poliittista suuntaansa oikealle ja antoi suuremman vapauden yksityisille yrittäjille.


title: Tšekin talous

text: Tšekin talous on pitkälle kehittynyt sosiaalinen markkinatalous, jossa on korkea elintaso. Vuonna 2017 Tšekin ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli 35 223 dollaria.


title: Bruttokansantuote

text: Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama.


title: Bruttokansantuote

text:
BKT on oleellinen osa kansantalouden tilinpitoa ja se määritellään muutamien talousteorian peruslausekkeiden avulla. Kansantalouden tilinpito perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan yhtäsuuruuteen, joka ilmaistaan seuraavasti:Kokonaistarjonnan erät ovat kotimainen tuotanto (BKT) ja tuonti eli kaavanaKokonaistarjonta tarkoittaa hyödykemäärää (tavarat ja palvelut), joka tarjotaan ostettavaksi tiettynä ajankohtana ja tiettyyn hintaan. Kansantalouden tilinpidossa tätä määrää mitataan tarjonnan arvolla. BKT on tästä kokonaistarjonnasta se osa, joka on tuotettu kotimaisin tuotantopanoksin (engl. gross domestic product). Maahan tuodut ja tuotannossa käytetyt materiaalit, raaka-aineet, energia (esim. raakaöljy) jne. eivät sisälly bruttokansantuotteeseen, mutta niiden jalostamiseen tarvittavat tuotantopanokset siihen sisältyvät.
Kokonaiskysynnän erät ovat yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja vienti eli ilmaistaan kaavana seuraavasti:Kun kokonaistarjonnan ja kokonaiskysynnän lausekkeet merkitään yhtä suuriksi saadaan BKT:n määrittelyksi seuraava lauseke:Tämä määrittely on yksi kolmesta tavasta määritellä BKT ja sitä kutsutaan BKT-määrittelyn lopputuotemenetelmäksi. Se kertoo miten BKT käytetään erilaisina lopputuotteina.


title: Vakaan tilan talous

text: Tällä hetkellä BKT on ylivoimaisesti tärkein edistyksen ja hyvinvoinnin mittari kaikissa moderneissa yhteiskunnossa. Erityisesti sen vaikutus politiikkaan on valtava, asioita arvioidaan niiden vaikutuksella BKT:een. Kuitenkaan BKT ei erota yhteiskunnalle koituvia kustannuksia ja hyötyjä taloudellisesta aktiviteeteista. Vakaan tilan talous ei pidä BKT:ta hyvänä mittarina pyrittäessä parempaan yhteiskuntaan. Vaihtoehtoina se näkee esimerkiksi GPI:n (Genuine Progress Indicator) ja HPI:n (Happy Planet Index).


title: KB Financial Group

text: KB Financial Group, joka tunnetaan lyhenteellä KB (sanoista Kookmin Bank), on suuri eteläkorealainen finanssialan holdingyhtiö, jonka päämaja sijaitsee Soulissa. Finanssiyhtiö toimii tytäryritystensä välityksellä kuudella rahoitusalan osa-alueilla: yritysten ja yksityisasiakkaiden pankkitoiminnassa, muissa pankkipalveluissa, luottokorttien ja henkivakuutusten alalla sekä investointi- ja arvopaperitoiminnassa. Finanssikonsernin osake noteerataan Korean ja New Yorkin pörsseissä. Vuoden 2016 lopussa pankkikonserni toimi yhteensä 1 130 toimipisteessä Korean tasavallassa, jonka lisäksi finanssikonserni on läsnä useissa ulkomaissa.


title: Eteläinen federaatiopiiri

text: Federaatiopiirin alueella muodostui 6,13 prosenttia (eli 2 293 686,1 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta Eteläinen federaatiopiiri oli matalan BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli 165 557 ruplaa eli 4 056 euroa vuonna 2010. Tämä oli 63 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta. Erityisen matala BKT-taso henkeä kohden oli Kalmykiassa, jossa se jäi vain 32 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (2 060 EUR/asukas/vuosi). Kalmykian BKT-kertymä henkeä kohti oli kolmanneksi alhaisin Venäjän kaikista federaatiosubjekteista.


title: Aidon kehityksen mittari

text: Kansantalouden tilinpito ja bruttokansantuote eivät enää anna oikeaa kuvaa hyvinvoinnin kehityksestä. Kansantalouden tilinpito ja sen tärkein mittari bruttokansantuote (BKT) on tarpeen korvata uudella, kehittyneemmällä tilastojärjestelmällä, joka antaa paremman kuvan ihmisten hyvinvoinnin kehityksestä. Kehittämistarpeen ydin tiivistyy nobelisti Joseph Stiglitzin toteamukseen, että ”BKT on vanhentunut mittari, jonka käyttö johtaa huonoihin päätöksiin”. Ranskassa pääministeri Dominique de Villepin ehdotti keväällä 2007 Ranskan kansalliselle tilastovirastolle sellaisten talouden kasvuindikaattorien kehittämistä, jotka ottaisivat huomioon kestävän kehityksen vaatimukset.


title: KTP-Basket

text: KTP-Basket on kotkalainen koripallojoukkue, joka pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Korisliigassa. Kotkan Työväen Palloilijoiden miesten edustusjoukkue on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla yhtä kautta lukuun ottamatta yhtäjaksoisesti vuodesta 1957 lähtien. Joukkue on saavuttanut kaikkiaan 24 SM-mitalia joista kuusi kultaisia. Suomen cupin joukkue on voittanut yhdeksän kertaa, useammin kuin mikään muu miesjoukkue. KTP:n kotikenttä on Steveco-areena.


title: Bruttokansantuote

text: Koska BKT kuvaa kansantalouden taloudellista suorituskykyä, sitä käytetään paljon maan taloudellisen kantokyvyn mittatikkuna kansainvälisessä yhteistoiminnassa. Sitä käytetään mm. kansainvälisten jäsenmaksujen (YK, OECD, kehitysapu jne.) ja EU-budjetoinnin perusteena. EU:n aluepolitiikassa taloudellisen tuen kohteeksi valitaan alueita, joiden taloudellinen suorituskyky on keskimääräistä heikompi. BKT:n arvonlisäykseen perustuvaa mittaustapaa käytetään siis myös maan sisäisten alueiden taloudellisen suorituskyvyn mittaukseen. Bruttokansantuotteeseen kytketyt kriteerit ovat tärkeitä EU:n taloudellisessa ohjauksessa. EU:ssa sovittu ohjauskriteeri, jonka perusteella maan julkisen sektorin alijäämä (lainanotto) ei saa ylittää kolmea prosenttia bruttokansantuotteesta, on esimerkki BKT:n roolista EU:n taloudellisessa ohjauksessa.


title: Ritari Ässä (vuoden 1982 televisiosarja)

text:
KITT on Michael Knightin Pontiac Trans Am -auto vuosimallia 1982. KITT on samalla autoon rakennettu ja ohjelmoitu, pitkälle kehitetty tietokone, jolla on tekoäly. KITTissä on huippuominaisuudet sekä autona että tietoteknisesti. 1980-luvulla ne edustivat suurta teknistä haastetta sekä kykyä. Autoa voi ohjata ja se vastaa käskyihin puheella. Tietokone voi murtautua toisiin järjestelmiin tiedon etsimiseksi tai turvajärjestelmien ohittamiseksi. Se voi myös etsiä sekä käyttää radio- ja puhelinjärjestelmiä liikkeellä oltaessa. Auton tietokonepohjaiseen varustukseen kuuluvat lisäksi skanneri kohteiden tai materiaalien etsimiseen ja analysoimiseen, navigaattori, paikannin sekä tutka.
Kojetaulun mittarit ja näytöt ovat digitaalisia ja lisäksi kojetaulussa on kuvaputkinäyttöjä. Niitä käytetään valvontaan sekä kuvan, karttojen, kaavioiden ja analyysien näyttämiseen täydentämään KITTin puheella antamaa raporttia.


title: Teke-Kukuyan kieli

text: Teke-Kukuyan kieli eli "Kikukuya" (IPA [kìkýkçȳā]), kirjoitettu myös joskus muodossa Kukẅa ja tunnettu myös mm. nimellä Etelä-Teke, on Teken murrejatkumoon kuuluva ja Kongon tasavallassa puhuttava kieli. Sitä puhutaan Plateaux'n provinssissa maan keskiosassa, Lekanan piirissä Lekitin joesta itään. Kieli tunnetaan siitä, että se on ainoa, jossa väitetään esiintyvän foneemina labiodentaalinen nasaali /ɱ/. Ko. äänne esiintyy yleensä vain m-äänteen allofonina eikä kumpikaan ikinä löydy toistensa ympäristössä, esim. suomessa "kamera" [ˈkɑme̞rɑ] "kamferi" [ˈkɑɱfe̞ri].


title: Röntgensäteily

text: Saksalainen Wilhelm Röntgen teki vuonna 1895 tutkimuksia katodisädeputkella selvittääkseen, mitä katodista lähtevä putken läpi virtaava säteily oikein on. Yhtäkkiä hän huomasi, että jotkut koelaitteiston läheisyydessä olevat mineraalinäytteet alkoivat hohtaa aavemaista valoa. Röntgen luuli ”paholaisen päässeen irti”, mutta pian kuitenkin huomasi valon syntyvän vain koelaitteiston ollessa päällä. Siitä hän päätteli, että koelaitteisto tuotti entuudestaan tuntematonta säteilylajia. Röntgen antoi tälle uudelle säteilylajille nimen X-säteily, jota yhä käytetään joissain kielissä. Suomessa ja monissa muissa kielissä siitä käytetään tavallisimmin keksijänsä mukaan nimitystä röntgensäteily. Lisäkokeet paljastivat, että tämä "X"-säteily tunkeutui paperin, puun, käden ja ohuen metallikalvon läpi. Säteily myös jätti jälkiä valokuvausfilmiin.


title: Röntgentutkimus

text:
Lääketieteelliseen röntgenlaitteistoon kuuluu röntgengeneraattorin ja -putken lisäksi telineet, joiden avulla röntgenputki ja kuvareseptori pidetään paikallaan ja potilas saadaan aseteltua tutkimusta varten. Laitteiston telineet voivat olla erilliset tai ne voivat muodostaa kiinteän kokonaisuuden. Mammografiatutkimuksissa kuvattava kohde eli rintarauhanen litistetään kuvausta varten kahden levyn väliin. Kuvan tarkkuus ja kontrasti paranevat, kun teline litistää rinnan on ohueksi ja tasaisemmaksi lähemmäksi ilmaisintekniikkaa tai filmiä. Isotooppikuvantamisessa ei tuoteta säteilyä potilaan ulkopuolelta tavallisesta röntgenkuvauksesta poiketen, vaan potilaaseen viedään radioaktiivisia isotooppeja, joita kuvataan gammakameralla. Kuvauksesta riippuen radiolääke annetaan joko suonensisäisesti, hengitysteitse tai suun kautta nautittuna.
Röntgenkuvauksia käytetään lääketieteessä myös sädehoidon apuvälineenä paikanvarmennukseen. Sädehoidossa ei käytetä nykyisin röntgenhoitoja, vaan lineaarikiihdyttimillä tuotettua korkeaenergisempää säteilyä. Sädehoidossa potilaalle annetaan erittäin suuri sädeannos, joskus jopa 80 Gy pitkänä, joskus usean viikon ajanjaksona. Sädehoitoa annetaan vielä yleensä usealta eri suunnalta jokaisella hoitokerralla, joten sädetettävän kohteen paikan varmennus on tärkeää. Hoitokenttiä voidaan varmentaa kuvaamalla potilasta joko hoidonaikaisilla säteillä (Electronical portal imagin, EPI) tai röntgensäteillä (On-board imaging, OBI). EPI kuvaukset eivät ole röntgenkuvausta ja ne ovat laadultaan heikompia, koska niissä säteily on erittäin läpitunkevaa megavoltti-luokkaa (MV). OBI-kuvaukset tehdään lineaarikiihdyttimeen integroidulla röntgenkuvauslaitteella. Hoitokohteen varmennuskuvauksia vertaillaan annossuunnittelukuvauksiin luisien rakenteiden tai röntgenpositiivisien markkereden avulla. Esimerkiksi eturauhasen syövässä hoitokohde voidaan varmentaa eturauhaseen invasiivisesti laitettuihin kultajyviin.


title: INTEGRAL

text: Satelliitissa on tanskalais-suomalainen JEM-X-röntgeninstrumentti, röntgenmonitori. Sen mittaama energia-alue on 3 – 35 keV. Sen näkökentän määrittää nk. "coded aperature mask", koodattu maski, ja sen näkökenttä on 4,8°. Sen suomalaisosuuden toteutti Helsingin yliopiston observatorion johtamana espoolaiset Metorex-yritys (2004 lopusta Oxford Analytical Instruments), VTT ja Ideal Engineering-yritys. Suomessa suunniteltiin ja valmistettiin kaasutäytteinen röntgendetektori, jossa signaalin luku tehdään mikrostrip-ilmaisimella. Säteilyä kerätään 500 cm² alalle. Detektoreita on instrumentissa kaksi kappaletta.


title: Raketti-ilmiö

text: Plesetskin kantoraketit laukaistaan pääosin pohjoiseen, koilliseen ja itään. Laukaisu saatetaan nähdä valoilmiönä Suomen horisontissa, kun raketti on noussut riittävän korkealle maanpinnasta. Kun laukaisu tehdään muulle kuin polaariradalle, raketin suuttimista purkautuvat palamiskaasujen lieskat osoittavat Suomeen päin. Raketti ilmestyy näkyviin parisen minuuttia laukaisutornista irtoamisen jälkeen. Suomesta katsoen raketti näyttää kohoavan, pysyttelevän pari minuuttia lähes paikoillaan ja laskeutuvan himmenevänä valopisteenä kohti taivaanrantaa. Valoilmiö näkyy kaikkiaan viisi minuuttia. Lopulta raketti asettuu 200 km:n korkeuteen. Rakettivaiheiden irrotessa ja uusien syttyessä sammuu, kirkastuu ja hiipuu. Valokaaret, joita kohde piirtää taivaalle, saattavat näkyä taivaallamme parin tunnin ajan.


title: Koneinsinöörikilta

text: Koneinsinöörikilta ry (KIK) on Aalto-yliopiston Insinööritieteiden korkeakoulussa kone- ja rakennustekniikkaa opiskelevien tekniikan ylioppilaiden ainejärjestö. Killan toimintaan kuuluu mm. erilaisia tapahtumia, juhlia sekä tutustumista alan teollisuuteen. KIK huolehtii myös uusista alan opiskelijoista, suorittaa edunvalvontaa sekä on aktiivisesti mukana kehittämässä opiskelua. Kilta yhdistää opiskelijoita ja pyrkii tuomaan heidät toistensa lähelle.


title: IRAS

text: Satelliitin päämittalaite oli kaukoputki. Tämän Ritchey-Chretien -tyyppisen kaukoputken polttoväli oli 5,5 m ja objektiivin halkaisija 0,57 m. Kaukoputken valovoima oli 9,6. Satelliitin infrapunasäteilyä kokoavien peilien yhteispinta-ala oli 1 m². Varsinainen infrapunamittalaite oli sijoitettu kaukoputken polttopisteeseen. Se koostui 62 infrapunatunnistimesta. Lisäksi polttopisteeseen oli sijoitettu LRS-spektrometri ("Low Resolution Spectrometer"), joka mittasi avaruutta 8–22 mikrometrin aallonpituusalueella. Samassa yhteydessä oli myös CPC-fotometri ("Chopped Photometric Channel"), joka mittasi avaruutta 50–100 mikrometrin aallonpituusalueella. Kaukoputken mittauksien kulmatarkkuus oli 0,5 kaariminuuttia 12 mikrometrin aallonpituudella ja heikoimmillaan 2 kaariminuuttia 100 mikrometrillä.


title: Röntgendiffraktio

text: Röntgensäteily läpäisee helposti keveitä alkuaineita sisältäviä materiaaleja. Sitä käytetäänkin paljon lääketieteessä, missä läpivalaisu röntgenlaitteella paljastaa murtumakohdat luissa johtuen kudoksen ja luiden erilaisesta absorptiosta. Röntgendiffraktio ei kuitenkaan perustu alkuaineiden erilaisiin absorptiokertoimiin vaan niiden kykyyn sirottaa röntgensäteilyä. Atomien sirontatekijät "f" kertovat, miten atomit sirottavat säteilyä. Koska röntgensäteet vuorovaikuttavat lähinnä vain atomien elektronien kanssa, sirontatekijöiden suuruus riippuu lineaarisesti alkuaineen elektronien määrästä eli järjestysluvusta "Z". Näin ollen röntgensäteilyä siroaa enemmän raskaista alkuaineista kuin keveistä. Toisin on esimerkiksi neutronidiffraktiossa, missä vastaavaa lineaarista riippuvuutta ei ole.


title: Kaukora

text: Kaukora Oy on suomalainen LVS-alan laitevalmistaja. Yritys on perustettu vuonna 1976 ja se valmistaa lämmityslaitteita JÄSPI-tuotemerkillä ja sen päätuotteita ovat käyttövedenlämmittimet, keskuslämmityskattilat, energiavaraajat, kaukolämpölaitteet ja lämpötekniset erikoistuotteet. Tärkeimpiä vientimaita ovat Ruotsi, Venäjä, Saksa, Baltian-maat ja Japani. JÄSPI-tuotteet valmistetaan Kaukora Oy:n tehtailla Raisiossa ja Turussa. Vuonna 2006 yhtiön liikevaihto oli 25 milj. EUR, josta viennin osuus oli kolmannes.


title: Kurittukosken voimalaitos

text: Kurittukosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n rakentama vesivoimala, joka valmistui 1987. Se sijaitsee Sodankylässä Kitisen yläjuoksulla. Sen putous on 11 metriä ja teho 15,5 MW. Se tuottaa nykyisin energiaa 42 gigawattituntia (GWh) vuodessa. Voimalaitoksessa on yksi koneisto. Sen kolmen maapadon pituus on 973 metriä ja kahden betonipadon pituus on 36 metriä. Tulva-aukkoja on yksi


title: Lääkintäsähkö

text: Lääkintäsähkö Oy oli Instrumentariumin vuonna 1943 perustama tytäryhtiö, joka erikoistui röntgentutkimus- ja sädehoitolaitteisiin ja muihin sähköä käyttäviin lääketieteellisiin laitteisiin, joita se sekä kehitti ja valmisti itse että toi ulkomailta. Lääkintäsähköstä kehittyi radiologia-alan markkinajohtaja Suomessa. Yrityksen piirissä kehitettiin kaupalliselle asteelle Yrjö Paatero keksimä, maailmanmenestykseksi muodostunut hampaiden panoraamakuvaus- eli ortopantomografialaite, jota valmistamaan perustettiin 1964 tytäryhtiö Palomex (nyk. Palodex). Palomexin vienti oli pian suurempaa kuin Lääkintäsähkön harjoittama röntgenlaitteitten tuonti Suomeen.


title: Kaavin timanttikaivos

text: DMS-laitteistosta tuleva 1–25 mm rikaste aiotaan lajitella kolmeen eri fraktioon, jotka johdatetaan erillisiin röntgenlaitteisiin. Röntgenlaitteista tuleva konsentraatti kuivatetaan infrapunakuivamella ja siirretään laatikoihin lajittelua varten.


title: Finnair

text: Finnair on suomalainen lentoyhtiö, joka harjoittaa reitti- ja lomalentoliikennettä Suomen sisäisillä ja kansainvälisillä markkinoilla. Yhtiö perustettiin 1. marraskuuta 1923 nimellä Aero O/Y, josta johtuu Finnairin lentojen tunnus AY. Finnair on maailman viidenneksi vanhin edelleen toimivista lentoyhtiöistä. Suomen valtio omistaa vuonna 2016 Finnairista 56 prosenttia.


title: FlyNordic

text: Yhtiö perustettiin 1. marraskuuta 2000 ja se aloitti lennot kuukautta myöhemmin, 1. joulukuuta 2000. Marraskuussa 2003 Finnair osti 85 % FlyNordicin (aikaisemmin Nordic Airlink) osakkeista. Toukokuussa 2004 Finnair osti loputkin osakkeet, jolloin yhtiöstä tuli kokonaan Finnairin omistama. Lokakuussa 2004 yhtiön nimi vaihdettiin Nordic Airlinkistä FlyNordiciksi. Huhtikuussa 2007 ilmoitettiin, että Finnair myy FlyNordicin norjalaiselle Norwegian Air Shuttlelle saaden vastineeksi sen osakkeita.


title: Finnair

text: Vuonna 2001 Finnair kierrätti alkuperäisen nimensä perustamalla Viroon Aero Airlines -nimisen lentoyhtiön. Syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen kaikkiin Finnairin koneisiin asennettiin murtovarma ohjaamo. 1. huhtikuuta 2003 Finnair antoi tulosvaroituksen tappiolliseksi painuvan tuloksen vuoksi ja ilmoitti aloittavansa yt-neuvottelut 1 200 työntekijän vähentämiseksi. Finnair luopui heinäkuun lopussa 2003 pitkään palvelleista DC-9-lentokoneistaan, jotka siirtyivät Guatemalaan ja Ukrainaan Khors Airille. Viimeisen lennon operoi vuoronumerolla AY 389 Kuusamosta Kajaanin kautta Helsinkiin OH-LYX päällikkönään ryhmäpäällikkö Juha Tiilikka. Vuonna 2004 Finnair osti Ruotsissa toimivan Nordic Airlink -nimisen pienen lentoyhtiön, joka muutettiin FlyNordic-nimiseksi halpalentokonseptilla toimivaksi reittilentoyhtiöksi pääpaikkanaan Arlandan lentoasema Tukholmassa. Yhtiö ilmoitti maaliskuussa 2006 lopettavansa niin sanottujen äkkilähtö-lentojen myynnin. Äkkilähdöt olivat lentoja, jotka yhtiö myi edullisesti muutamaa vuorokautta ennen lähtöpäivää täyttääkseen lentojen kaikki paikat. Viikoittain vaihtuneet ja tiistaisin myyntiin tulleet lähdöt olivat aikanaan Finnairin suosituin verkkopalvelu, joka oli käytössä kuusi vuotta. Vuonna 2006 Finnair luopui MD-80-laivastostaan 23 palvelusvuoden jälkeen. Viimeisen lennon operoi OH-LMX 3.7.2006. Kone toimitettiin yhtiölle 1990. Täten DC-9:n ja sen jatkokehitelmien aika yhtiössä kesti 35 vuotta (1971-2006). Finnair myi ruotsalaisen tytäryhtiönsä FlyNordicin norjalaiselle halpalentoyhtiölle Norwegian Air Shuttlelle heinäkuussa 2007. Vastineeksi Finnair sai noin viisi prosenttia Norwegianin osakkeista. Vuonna 2008 Finnairin tytäryhtiö Aero Airlines AS lopetti toimintansa.


title: Finnair

text: Finnairin 1990-luku alkoi uuden konetyypin siivittämänä laajarunkoisen McDonnell Douglas MD-11 -mallin astuttua yhtiön laivastoon joulukuussa 1990. 1990-luvun alun taloudellinen lama ja juuri alkanut Persianlahden sota vähensivät lentomatkustusta huomattavasti, mikä aiheutti Finnairille taloudellisia vaikeuksia. DC-10 poistui 21 palvelusvuoden jälkeen Finnairin laivastosta toukokuussa 1996, ja tytäryhtiöt Karair ja Finnaviation fuusioitiin Finnair-emoyhtiöön saman vuoden syksyllä. Yhtiön viralliseksi nimeksi tuli 25. syyskuuta 1997 Finnair Oyj. Samassa yhteydessä Finnair otti käyttöön uuden ulkoasun koneilleen uuden Boeing 757 -tyypin myötä. B757:n myötä tämän lähinnä lomalentokäyttöön hankitun konetyypin operointi eriytettiin omalle Finnair Lomalennot-nimiselle yksikölleen. Finnair vastaanotti yhteensä 5 B757-2QB-konetta, joiden rekisteritunnukset OH-LBO, -R, -T, -S ja -U annettiin aakkosjärjestyksestä poiketen ensimmäisen B757-ryhmäpäällikön Jouko "Ortsu" Ortamalan lempinimen mukaan. Koneilla operoitiin epäsäännöllisesti lomalentojen lisäksi myös kaukoreittejä, esimerkiksi New York ja Toronto.


title: Finnair

text: Finnairin tytäryhtiöitä ovat muun muassa Aurinkomatkat, Suomen Matkatoimisto ja maapalveluyhtiö Northport. Finnair hankki syksyllä 2003 omistukseensa ruotsalaisen Nordic Airlink -lentoyhtiön, josta se muokkasi FlyNordic-halpalentoyhtiön. Kesäkuussa 2007 Finnair myi ruotsalaisen tytäryhtiönsä FlyNordicin norjalaiselle Norwegian Air Shuttle -halpalentoyhtiölle. Kauppa toteutettiin osakevaihtona. Kaupan seurauksena Finnairista tuli Norwegianin toiseksi suurin omistaja. Finnair myi huhtikuussa 2013 koko 1 649 862 osakkeen omistuksensa eli 4,69 prosenttia Norwegianin osakekannasta. Osakkeet myytiin noin 53 miljoonalla eurolla, josta Finnair sai voittoa 34 miljoonaa euroa. Syyskuussa 2010 yhtiö osti vähemmistöosuuden Finncomm Airlinesista ja hankki samalla omistukseensa Finncommin kaikki 12 ATR-lentokonetta.


title: Suomen Ilmailuopisto

text: Vuosien 2001 ja 2002 vaihteessa Finnairin ilmailuopisto lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin Suomen Ilmailuopisto. Finnair säilyi opiston pääomistajana yhdessä valtion ja Porin kaupungin kanssa. Aikaisemmasta poiketen oppilaat eivät enää olleet sitoutuneet Finnairiin, vaan saattoivat koulutuksen jälkeen hakea mihin lentoyhtiöön tahansa. Finnair on silti ollut suurin työllistäjä. Kun aiemmin hakuja opistoon oli ollut hyvin epäsäännöllisesti, tästä lähtien uusia hakuja järjestettiin joka toinen vuosi. Myös oppilaiden määrä nousi jyrkästi, kun aikaisemman parinkymmenen asemasta uusia lento-oppilaita valitaankin joka hausta noin kahdeksankymmentä eli nelinkertainen määrä. 2000-luvun lopun taantuman vuoksi lentoliikenne ei kasvanutkaan odotusten mukaisesti, joten viimeisimmät ilmailuopistosta valmistuneet lentäjät ovat jääneet kokonaan ilman työtä. Tilanteen odotetaan kuitenkin muuttuvan lähivuosina taloustilanteen parantuessa ja lentoyhtiöiden lisätessä liikennettään.Koulutus alkaa alihankkijoilla Malmin lentoasemalla Helsingissä yksityislentäjän lupakirjaan tähtäävällä koulutuksella ja vuodenajasta riippuen myös yölentokelpuutuksella. Poriin koulutus siirtyy noin puolen vuoden jälkeen mittarilentokoulutukseen. Tämän jälkeen suoritetaan ansiolentäjän lupakirja ja kelpuutukset monimoottorilentokoneelle. Lopuksi suoritetaan vielä liikennelentäjän lupakirjan teoriaopinnot. Varsinaisen liikennelentäjän lupakirjan saamiseen vaaditaan 1500 lentotuntia eli käytännössä noin kahden vuoden kokemusta perämiehenä.


title: Finnairin Palloilijat

text: Finnairin Palloilijat (lyh. FinnPa) oli Helsingissä toiminut jalkapalloseura. Seura perustettiin vuonna 1965 nimellä Aeron Pallo. Seura toimi aluksi vain lentoyhtiö Aero O/Y:n henkilökunnan harrasteseurana. Kun lentoyhtiö muutti nimensä Finnairiksi, vaihtoi myös jalkapalloseura nimensä Finnairin Palloilijoiksi. FinnPa pelasi viimeisen kautensa 1999 Ykkösessä.


title: Finnairin Palloilijat

text: Lentoyhtiö Aero Oy:n työntekijöiden urheiluseura Aeron Pallo perustettiin vuonna 1965. Yhtiön muutettua nimensä Finnariksi vuonna 1968, myös Aeron Pallosta tuli Finnairin Palloilijat. Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa FinnPa esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1977, mutta seura putosi heti takaisin II-divisioonaan. Takaisin I-divisioonaan seura nousi kaudeksi 1981 ja se pelasi I-divisioonassa vuoden 1988 putoamiseen asti. Pienen notkahduksen jälkeen joukkue palasi Ykköseen päävalmentaja Reima Kokon johdolla kaudella 1990. Kaudella 1991 FinnPa oli lähellä nousua pääsarjaan, mutta OTP oli karsintaotteluissa parempi. Nousu tapahtui lopulta vuonna 1992, kun FinnPa kaatoi liigakarsinnassa FC Oulun.


title: Finnair

text: Vuonna 1975 Finnair otti käyttöön ensimmäisen laajarunkoisen lentokoneensa McDonnell Douglas DC-10-30:n. Tokion lisäksi konetyyppiä käytettiin erityisesti New Yorkiin ja Yhdysvaltain länsirannikolle suuntautuneilla reiteillä. Finnairin ensimmäiset DC-9-koneet otettiin käyttöön vuodesta 1971 alkaen, ja niillä korvattiin asteittain Caravelle-laivasto. Ensimmäisenä saapui "tumppiysinä" tunnetun DC9-14-sarjan yksilöitä alkaen rekisteristä OH-LYA. Finnair operoi historiansa aikana malleja DC-9-14 (OH-LYA-LYK), DC9-40 (OH-LNA-LNF) ja DC9-50/51 (OH-LYN-LYZ), eli kaikkia paitsi sarjan perusmallina pidettyä DC9-30-mallia ja vain SAS:lle erikoispyynnöstä valmistettua DC9-20-mallia.


title: Suur-Merijoen lentokenttä

text: Aero Oy (nyk. Finnair) aloitti Suomen ensimmäisen sisäisen lentoreitin 1. toukokuuta 1937 Helsingistä Viipuriin. De Havilland D.H.89 Dragon Rapide -koneilla lennettiin Malmin lentoaseman ja Suur-Merijoen välistä tunnin kestänyttä reittiä, jota vuonna 1938 jatkettiin Viipuriin tultaessa vielä Imatralle. Päivittäin oli kaksi lentovuoroa. Kesällä 1939 lennot oli järjestetty niin, että Viipurin ja Tampereen väliä oli Helsingin kautta mahdollista matkustaa edestakaisin saman päivän aikana. Koska Suur-Merijoki oli Ilmavoimien kenttä, suunniteltiin Viipurissa oman rakentamista kaupungin itäpuolelle, mutta sotavuosien johdosta hanke ei milloinkaan totetutunut. Helsingin ja Viipurin väliset lennot jatkuivat aina talvisodan aattoon lokakuuhun 1939 asti.


title: Marlene Dietrich

text: Dietrich kuoli munuaisvaivoihin 90-vuotiaana Pariisissa. Hänet on haudattu Berliiniin Friedenauhun Stubenrauchstrassen hautausmaalle. Berliinin kaupunki osti näyttelijän jäämistöt, joista perustettiin Berliinin Filmimuseon yhteyteen ”Marlene Dietrich Collection Berlin”. Filmimuseossa on myös jatkuva näyttely, jossa esitellään Dietrichin elämää, hänen tavaroitaan ja vaatteitaan. Berliini on nimennyt Berliinin elokuvajuhlien keskeisen tapahtumapaikan, Potsdamer Platzin lähettyvillä olevan aukion Marlene-Dietrich-Platziksi.


title: Marlene Dietrich

text: Marlene Dietrich (oik. Marie Magdalene Sieber o.s. Dietrich von Losch; 27. joulukuuta 1901 Schöneberg (nyk. osa Berliiniä), Saksa – 6. toukokuuta 1992 Pariisi, Ranska) oli saksalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja, jonka tavaramerkki oli matala ja tunnelmallinen ääni.


title: Marlene Dietrich

text: "Nürnbergin tuomio" (1961) ja pieni cameorooli elokuvassa "Poreilua Pariisissa" (1964) olivat Dietrichin viimeiset kuuluisat elokuvatyöt. 1970-luvun puolivälissä tähti loukkasi lavalla jalkansa ollessaan esiintymässä Australiassa ja vetäytyi julkisuudesta. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi Pariisissa vuonna 1978 kuvattu "Suuri gigolo", jossa Dietrich esiintyi David Bowien kanssa. Vuonna 1984 Dietrich antoi syvällisen henkilöhaastattelun ystävälleen Maximilian Schellille, joka julkaisi haastattelunauhat dokumenttielokuvassaan "Marlene". Elokuva oli Oscar-ehdokkaana, vaikka Dietrich ei ollut sallinut itseään enää kuvattavan sitä varten.


title: Marlene Dietrich

text: Marlene Dietrich meni naimisiin Rudolf Sieberin kanssa vuonna 1924, ja liitto kesti Sieberin kuolemaan vuonna 1976 asti. Heille syntyi yksi lapsi, Maria vuonna 1924 (myöh. Maria Riva). Avioliitto perustui ystävyydelle, ja 1930-luvun jälkeen Sieber ja Dietrich eivät juuri asuneet samalla mantereella. Dietrichillä oli lukuisia kuuluisia mies- ja naisrakastajia.


title: Marlene Dietrich

text: Sodan jälkeen Dietrich harvensi esiintymistään elokuvissa ja keskittyi laulu-uraansa. Hän konsertoi muun muassa Las Vegasissa, Moskovassa ja Israelissa. Saksassa tähteä vastassa oli mielenosoittajia, jotka eivät olleet antaneet anteeksi hänen osallistumistaan liittoutuneiden ponnisteluihin. Kylmän vastaanoton vuoksi Dietrich ei enää palannut Saksaan.


title: Marlene Dietrich

text: Josef von Sternbergin palatessa Yhdysvaltoihin Dietrich seurasi hieman myöhemmin hänen mukanaan. Kaksikko teki 1930-luvun alkupuoliskolla useita menestyselokuvia, joista tunnetuin on "Marokko" (1930). Kuuluisa kohtaus, jossa Dietrich laulaa valkoisessa frakissa, suutelee yleisössä olevaa naista ja heittää sitten ruusun Gary Cooperille, on peräisin juuri tästä elokuvasta. Dietrich sai elokuvasta uransa ainoan Oscar-ehdokkuuden.


title: Marlene Dietrich

text: Vaikka Dietrich pysytteli loppuelämänsä ajan pariisilaiseen huoneistoonsa erakoituneena ja vietti 12 viimeistä vuottaan vuoteenomana, hän piti ahkerasti yhteyttä läheisiinsä puhelimella ja kirjeitse. Hän kirjoitti omaelämäkerran nimeltä "Berliinitär".


title: Marlene Dietrich

text: Dietrich aloitti uransa kabareelaulajana Berliinissä 1920-luvulla. Hän ehti näytellä monissa elokuvissa ennen läpimurtoaan Josef von Sternbergin ohjaamassa "Sinisessä enkelissä" (1930). Legendan mukaan Hollywoodiin emigroitunut von Sternberg, joka vieraili Saksassa ohjatakseen "Sinisen enkelin", poimi Dietrichin naispääosaan nähtyään tämän kabareenäyttämöllä. Tosiasiassa Dietrich kuitenkin pyrki rooliin muiden näyttelijöiden joukossa, ja Sternberg joutui tekemään paljon töitä vakuuttaakseen tuotantoyhtiön ja miespääosanäyttelijän, Emil Janningsin, siitä, että Dietrich oli paras ehdokas Lola Lolan rooliin. Elokuvasta tehtiin versio sekä saksaksi että englanniksi ja se nosti Dietrichin suureksi tähdeksi liki yhdessä yössä.


title: Marlene Dietrich

text: Adolf Hitler olisi halunnut tehdä Dietrichistä Saksan loistavan tähden, mutta kansallissosialistien kiihkeänä vastustajana tämä kieltäytyi kunniasta ja otti vuonna 1937 Yhdysvaltain kansalaisuuden. Toisen maailmansodan sytyttyä Dietrich lähti viihdytysjoukkoihin liittoutuneiden puolelle. Hän matkasi liittoutuneiden kanssa Saksaan asti ja levytti sodan aikana ehkä tunnetuimman laulunsa "Lili Marleen", josta tuli hitti kummallakin puolella rintamaa. Vuonna 1947 Dietrichistä tuli ensimmäinen nainen, jolle myönnettiin sota-ajan ansioistaan Yhdysvaltain ”Medal of Freedom”.


title: Josef Dietrich

text: Dachaun sotarikosoikeudenkäynnissä 1945 Dietrich tuomittiin vastuullisena upseerina Malmedyn verilöylystä, jossa Dietrichin alaiset SS-miehet teloittivat joukon yhdysvaltalaisia sotavankeja Ardennien hyökkäyksen aikana. Hän sai 25 vuoden vankeusrangaistuksen, mutta vapautettiin vain kymmenen vuoden jälkeen 1955. Kaksi vuotta myöhemmin saksalainen oikeus tuomitsi hänet lisäksi 19 kuukaudeksi vankilaan osallisuudesta pitkien puukkojen yön teloituksiin. Dietrich kuoli sydänkohtaukseen 1966.


title: Timantti

text: Timantin maailmanlaajuinen haluttavuus liittyy sen kovuuteen jolla voidaan leikata muita aineita. Teollisuus pystyy käyttämään sitä tehokkaasti hyväkseen jalostaessaan tuotteitaan myytäväksi. Timantti ei välttämättä ole kaikkein kovin luonnossa esiintyvä aine, sillä tietokonemallinnuksen mukaan Ionsdaleiitti ja wurtziitti-boorinitridi ovat puhtaina esiintyessään sitä kovempia.


title: Timantti

text: Timantti on kiiltävää ja kovaa, Mohsin kovuusasteikolla 10 ja Rosiwallin asteikolla 140 000. Fullereenikärjellä timantin kovuudeksi on pystytty mittaamaan 167 GPa (±6), mikä tekee siitä maailman kolmanneksi kovimman aineen, kun laskuihin otetaan mukaan ihmisen syntetisoimat aineet.


title: Timantti

text: Timantti on yksi viidestä hiilen allotrooppisesta olomuodosta. Timantti ei siis sisällä muita alkuaineita kuin hiiltä. Timantin jokainen hiiliatomi on sp³ -hybridisoitunut ja sitoutunut neljään naapurihiiliatomiin neljällä tetraedrisesti suuntautuneella lujalla σ(sp³, sp³) -sidoksella. Tällöin muodostuu timanttikiteen läpi ulottuva säännöllinen verkkorakenne. Timantti syntyy maan alla kovassa paineessa ja kuumuudessa, ja se on luonnossa esiintyvistä aineista kovin. Kaikista olemassa olevista aineista timantti on neljänneksi kovin hypertimantin, reniumdiboridin ja ultrakovan fullereenin jälkeen. Timantti on suosittu jalokivikoruissa. Timantteja on myös mahdollista valmistaa keinotekoisesti grafiitista.


title: Eklogiitti

text:
Geologisen tutkimuslaitoksen (GTK) julkaisema "Retkeilijän kiviopas" suosittelee timanteista kiinnostuneille luonnonharrastajille kimberliittisten kivilajien (ja siis eklogiitin) tunnistamisen harjoittelua. Näissä saattaa olla Suomessakin timantteja pieninä oktaedreinä ja näistä syöpyneinä pyöreämpinä rakeina. Kaavin ja Kuopion alueen
kimberliiteissä on enimmillään noin 0,01 g timantteja tonnissa kiveä. Timanttien tunnistaminen löydöksestä on kuitenkin hyvin hankalaa ja vaatii käytännössä laboratoriomäärityksen.


title: Timantti

text: Timantti johtaa hyvin lämpöä, mutta ei juuri ollenkaan sähköä. Hyvä lämmönjohtavuus johtuu siitä, että hiiliatomien lämpövärähtely etenee atomihilassa nopeasti. Sen sijaan sidoselektronit ovat tiukasti σ-sidoksiin sidottuja eivätkä pääse liikkumaan atomihilassa, minkä vuoksi timantit ovat hyviä sähkön eristeitä. Eräiden epäpuhtauksina esiintyvät aineet saattavat kuitenkin tehdä timantista puolijohtavan; sellaisia ovat varsinkin siniset timantit.


title: Timantti

text: Timantti voi olla lähes minkä tahansa värinen, mutta kellertävät ja ruskeat sävyt ovat yleisimpiä. Sävyt määräytyvät aineessa olevien epäpuhtauksien mukaan; keltaisen sävyn antavat typpiatomit. Arvokkaimpia ovat kuitenkin värittömät timantit. Maailman suurin ja kallein huutokaupassa myyty timantti on väritön 163,41:n karaatin The Art of de Grigono, josta maksettiin 28,7 miljoonaa euroa vuoden 2017 marraskuussa Genevessä Sveitsissä pidetyssä Christie’sin huutokaupassa.


title: Kovuus

text: Kovuus on materiaalin mekaaninen ominaisuus, kyky vastustaa muodonmuutosta eli naarmuuntumista, kulumista ja leikkaantumista. Kovuutta mitataan useilla eri tavoilla, joista tärkeimmät ovat Rockwell-kovuus, Brinell-kovuus, Vickers-kovuus ja Mohsin kovuus. Kovin luonnossa esiintyvä aine on timantti, mutta sitäkin kovempia boorioksideja voidaan valmistaa synteettisesti.


title: Synteettinen timantti

text: CVD-menetelmällä valmistetut timantit yleistyvät voimakkaasti korukivimarkkinoilla. Myös HPHT-menetelmällä voidaan valmistaa korutimantteja, mutta puhtaampia ja suurempia kiviä tavoitellessa CVD-menetelmä on osoittautunut tehokkaammaksi niin kustannusten kuin lopputuloksenkin kannalta. Viimeisen vuosikymmenen aikana CVD-menetelmällä valmistettujen timanttien laatu on saatu niin korkeatasoiseksi, että luonnontimantin ja CVD-timantin ero voidaan joissain tapauksissa selvittää vain laboratoriotutkimuksissa. Amerikan Gemmologinen Instituutti ("Gemological Institute of America", GIA) on kuitenkin kehittänyt asian helpottamiseksi testerin, jonka avulla voidaan alle 10 sekunnissa selvittää onko timantti synteettinen, luonnonkivi vai vaaditaanko laboratoriotutkimuksia. Laitteen toiminta perustuu UV-säteilyyn ja tutkittavan kiven fluoresenssiin. Ainoastaan luonnonkivi saa aikaan sinisen fotoluminenssin.


title: Mohsin kovuus

text:
Kynnen kovuus asteikolla on noin 2,5 (naarmuttaa kipsiä) ja puukon terän kovuus 5,5 (naarmuttaa heikosti apatiittia). Ikkunalasi taas sijoittuu asteikolla sijalle 6,5, ja kova kvartsilasi lähes sijalle 7, riippuen lasin koostumuksesta ja kvartsipitoisuudesta.
Timantilla puolestaan on absoluuttinen kovuus 10: se naarmuttaa kaikkia mahdollisia mineraaleja ja materiaaleja. Tämä pätee kuitenkin vain luonnossa: teollisesti on mahdollista valmistaa timanttiakin kovempia boorioksideja jotka menevät Mohsin asteikon yli.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: MicroStation

text: MicroStation on CAD-piirtämiseen käytettävä tietokoneohjelmisto. Sillä voi piirtää vektorigrafiikkaa sekä kaksi- että kolmiulotteisesti. Ohjelmistoa kehittää ja myy Bentley Systems. Ensimmäiset versiot kehitettiin 1980-luvulla ja uusin versio (MicroStation V8i ) julkaistiin 2009. Ohjelman viimeisimmät versiot sopivat vain Microsoft Windows-käyttöjärjestelmille, mutta aikaisemmin MicroStation oli saatavilla myös Macintosh- ja Unix-ympäristöihin. Tiedostomuoto on nimeltään DGN eli DesiGN file, vaikka ohjelma osaa silti lukea myös muita CAD-muotoja, kuten AutoCADin DWG:tä ja DXF:tä. Ohjelmaan on mahdollisuus liittää esimerkiksi arkkitehtuuriin, yhdyskuntatekniikkaan ja kartografiaan liittyviä sovelluksia. Se voi toimia myös käyttöliittymänä erilaisiin tietokantoihin.


title: Tietokoneavusteinen valmistus

text: CADCAM-ohjelmistojen historia ja kehitys ovat linkittyneet vahvasti tietokoneiden kehitykseen ja historiaan. Tietokoneiden kehityttyä sellaisiksi, että niitä pystyttiin käyttämään hyödyksi myös suunnittelussa, tapahtui jo 1950-luvulla. Ensimmäiset graafisen näytön sisältävät tietokoneet ja suunnitteluohjelmistot tulivat markkinoille 1960-luvun alkupuolella ja tietokoneavusteiset suunnitteluun (CAD) tarkoitetut sovellukset otettiin kunnolla käyttöön auto- ja lentoteollisuudessa 1970-luvulla Yhdysvalloissa.


title: Tietokoneavusteinen suunnittelu

text: Tietokoneavusteisen suunnittelun tuloksia on käytetty valmistustekniikan laitteiden "numeeriseen ohjaukseen" jo 1950-luvulta asti. Tällöin valmistustieto koneelle saadaan ilman välissä olevaa piirustusten tulkintavaihetta, suoraan tiedostoina. Esimerkiksi auton pellit saadaan leikattua teräsrullalta tarkasti oikean kokoisina tiedostojen perusteella. Menetelmästä käytetään lyhennettä "CNC" ( computerized numerical control), laitteesta nimitystä "NC-kone".


title: Mido SA

text: 1930-luvulla Mido kehitti "korkkikruunun", kiinni kierrettävän kellonnupin, joka mahdollisti entistä vesitiiviimpien kellojen valmistamisen. Vuonna 1934 Mido julkaisi niin kutsutun Multifort-malliston, joka hyödynsi automaattista koneistoa. Multifort-mallisto oli myös iskunkestävä, antimagneettinen ja erittäin vesitiivis. Mallisto säilyikin Midon valmistuksess yli kolme vuosikymmentä. Vuonna 1936 yhitö julkaisi katkeamattoman kellonjousen, joka oli ensimmäinen laatuaan. Multifortin valmistaminen aloitettiin uudestaan vuonna 1998.


title: David Millar

text: Millarin läpimurto tapahtui ranskalaisessa Cofidis-tallissa vuonna 2000, jolloin hän voitti Ranskan ympäriajon prologin ja piti muutaman päivän ajan yllään johtajan keltaista paitaa. Seuraavana vuonna hän kaatui ja vuonna 2002 hän sijoittui prologissa viidenneksi. Vuonna 2003 hän yritti jälleen voittaa prologin, mutta vain vähän ennen maalia pyörän ketju putosi pois paikoiltaan. Millarilla ei tallin urheilupäällikön Alain Bonduen suosituksesta ollut etuvaihtajaa, mikä oli syynä ketjun putoamiseen. Millar syytti tapauksesta Bondueta, joka kuitenkin vastasi Millarin itse tehneen päätöksen käyttämistään välineistä.


title: Chrysler Neon

text: Dodge Neonin mallivuosi 1995 tuli markkinoille vuoden 1994 alussa Yhdysvalloissa ja se suunniteltiin valmistuskustannuksiltaan edulliseksi. Säästösyistä kannentiiviste vaihdettiin suunnitellusta kolmikerroksisesta hieman halvempaan, jota ei suunnittelussa otettu huomioon aiheuttaen tiivisteen hajoamisen ennenaikaisesti. Kun ongelma havaittiin 1996-1997 rikkoontuneet autot korjattiin valmistajan puolesta ja siirryttiin käyttämään suunnitelman mukaista tiivistettä joka paransi tiivisteen kestävyyttä . Säästöjä haettiin myös vaihteistoöljyn lauhduttimesta, joka sulautettiin moottorin jäähdyttimen kiertoon käyttäen jäähdytysnesteen seassa korroosioherkkiä messinkisiä putkia oman erillisen lauhduttimen sijaan. Vikatilanteessa jäähdytysneste virtaa vaihteistoon altistaen sinällään erittäin kestävän vaihteiston glykolille, joka tuhoaa kitkapinnat. Kolariturvallisuus testatiin jenkeissä surkein arvosanoin(Poor). Manuaalivahteisena ja kevyenä polttoaineenkulutus on alle kuusi litraa sadalla kilometrillä maantieajossa. Automattiversion kulutus on maltillinen, mutta vanhahtavana kolmivaihteisena kulutus nousee noin seitsemään litraan jopa maantiellä.


title: Mastercam

text: Vuonna 1983 Massachusettsiin perustettu CNC Software, Inc. on yksi vanhimmista CAD/CAM- ohjelmistojen kehittäjistä. CNC Softwarein tärkein sekä tunnetuin ohjelma on Mastercam jolla luodaan työstöratoja CNC-työstökoneille. Koneistajat ja insinöörit voivat tuottaa tai ladata CAD tiedostoja ohjelmaan ja niiden pohjalta luoda työstöratoja joka CNC-työstökone käyttää ohjaamaan toimintansa. Mastercam on maailman eniten käytetty CAD/CAM-ohjelmisto. CNC Software, Inc. sijaitsee Tolland, Connecticutissa.


title: Cesar Millan

text: Cesar Millan (s. 27. elokuuta 1969 Culiacan, Meksiko) on meksikolais-yhdysvaltalainen koirapsykologi, koirankouluttaja ja kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten National Geographic Channelilta, MTV3 Avalta ja Livltä tulleesta televisio-ohjelmasta Koirakuiskaaja. Hän on myös kirjoittanut neljä koira-aiheista kirjaa, jotka on käännetty suomeksi nimillä "Koirakuiskaaja", "Laumanjohtaja", "Perheen koira" ja "Koirakuiskaajan pentukoulu". Lisäksi televisiosarjan kaksi ensimmäistä kautta on julkaistu DVD:llä.


title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.


title: Minox

text: Vuonna 1948 Minoxia alettiin valmistaa Saksassa, jonne Walter Zapp oli paennut. Siellä hän kehitti mallin Minox A, joka on hieman alkuperäistä isompi mutta toisaalta puolta kevyempi, vain 70 gramman painoinen, kun monia messinki- ja teräsosia korvattiin alumiinisilla. Vuonna 1958 markkinoille tullut Minox B oli varustettu valotusmittarilla, ja sitä valmistettiin noin 350 000 kappaletta. Myöhempiä malleja olivat valotusautomatiikalla ja CdS-kennolla varustettu Minox C (1969), käsisäätöinen Minox BL (1969) ja paranneltu automaattimalli Minox LX (1978). Viimeinen Minox-malli oli muovirunkoinen Minox EC (1981), joita valmistettiin vuoteen 1995 saakka noin 150 000 kappaletta.


title: Mooli

text: Moolin määritteli edellä kuvatun sopimuksen mukaisesti "Comité International des Poids et Mesures" (CIPM) vuonna 1967 ja se hyväksyttiin kansainvälisesti perussuureen yksiköksi 14:nnessä Yleisessä paino- ja mittakonferenssissa (Conférence Générale des Poids et Mesures, CGPM) vuonna 1971. Määritelmä sisälsi tuolloin lauseen "moolissa ainetta on yhtä monta yksikköä kuin 12 grammassa hiili-isotooppi-12:ssa on atomeja". Pian kuitenkin huomattiin, että hiilen olomuodolla ja kidemuodolla oli mitattava vaikutus atomien lukumäärään, sillä samanmassaisessa timantissa ja grafiitissa oli enemmän atomeja kuin vastaavassa kaasumaisessa hiilessä. Vuonna 1980 määritelmään tehtiin lisäys, että "atomit ovat sidoksettomia ja energeettisesti perustilassaan".


title: Tiibetin ylänkö

text:
Vaikka onkin subtrooppisella vyöhykkeellä, Tiibetin ylängön ilmasto on ankara alueen korkeuden ja kuivuuden takia.
Auringon paiste on voimakasta Tiibetin ylängöllä, mutta ilma ohutta. Ohut kuiva ilma lämpiää nopeasti auringossa, mutta yöllä lämpötila laskee nopeasti.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängöllä saattaa olla kesäisin hyvin kuumaa ja talvisin kylmää. Sade kertyy lähinnä kesän sadekautena. Ikirouta ulottuu laajalle alueelle ylätasangolla. Ilma on ohutta eli ilmanpaine on pieni. Alue on laajalti karua tai matalakasvuista, usein lähinnä ruohoja, heiniä ja saramaisia kasveja jos niitäkään. Puita kasvaa alavammassa länsi- ja eteläosassa. Tiibetin ylängön tärkein elinkeino on paimentolaisuus, ihmiset paimentavat muun muassa lampaita ja jakkeja.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängön ilmasto on kylmä, tuulinen ja kuiva, mutta etelässä ja varsinkin idässä säät ovat leppeämpiä. Ilmastolliset erot ylängön pohjois- ja eteläosien välillä ovat suuret. Keski-, länsi- ja pohjoisosien ilmasto on äärimmäisen mantereinen. Ainoastaan itäiset ja eteläiset reuna-alueet ovat monsuunin vaikutuksen alaisia. Kesällä on monesti olla hiekkamyrskyjä ja talvella päivien mittaisia lumimyrskyjä.


title: Tiibetin ylänkö

text: Lumiraja on Itä-Tiibetissä 4 700 m ja Keski-Tiibetissä 6 100 m. Ylängöllä saattaa lämpimänä vuodenaikana olla päivällä +20 °C ja yöllä −10 °C. Harvat sateet tulevat yleensä lumi-, räntä- ja raekuuroina, tavallisimmin kesällä. Niinpä sää on nopeasti vaihteleva ylängöllä, ja ilma saattaa kylmetä äkkiä.


title: Tiibetin ylänkö

text: Talvi kestää noin kuusi kuukautta , jolloin on jatkuvasti kovia tuulia. Tsangtangissa lämpötila voi pudota vuorokauden sisällä 27 °C. Paras vuodenaika ihmisille Tiibetissä on toukokuusta marraskuun alkuun, jolloin Etelä-Tiibetin laaksoissa on melko leutoa. Touko–kesäkuussa esiintyy kuitenkin pölymyrskyjä. Heinä–elokuussa on sadekausi, jolloin sataa noin puolet vuoden sateesta. Loka–marraskuussa on alavilla Tiibetin alueilla päivisin melko lämmintä, ja ilma on yleensä aurinkoinen. Korkealla ylängöllä lumi häiritsee liikennettä joulu–helmikuussa, mutta alemmalla sijaitsevat Lhasan, Shiangtsen ja Tsetangin laaksot pysyvät melko lumettomina. Maaliskuussa on jo melko lämpimiä, aurinkoisia päiviä. Kevät tulee Tiibetiin vasta huhtikuussa, mutta tällöinkin saattaa tulla äkillisiä kylmenemisiä. Noin 3 600 metrin korkeudessa Etelä-Tiibetissä Lhasan seuduilla sataa erittäin vähän lokakuusta huhtikuuhun. Sademäärä on Tiibetin pohjoisosaan verrattuna runsaampaa, 500–1 500 mm vaihdellen monsuunin mukaan vuodesta toiseen.


title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylänkö (, Wylie: bod sa mtho; , pinyin Qīngzàng Gāoyuán) on maailman laajin ja korkeimmalla sijaitseva ylänkömaa Keski-Aasian eteläosassa Länsi-Kiinassa Kulunvuorten ja Himalajan välissä. Ylängön pinta-ala on lähteestä riippuen noin 2,2 tai 2,6 miljoonaa neliökilometriä ja se on keskimäärin 4 800–4 900 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylängöllä on yli 7 000 m korkeuteen kohoavia lumihuippuisia vuoria. Kiinan hallinnollisista alueista Tiibetin autonominen alue ja Qinghai sijoittuvat kokonaisuudessaan ylängölle.


title: Tiibetin ylänkö

text: Kesäkuukausien keskilämpötila on Pohjois-Tiibetissä, Tšangtangissa 10–15 °C ja vuotuinen sademäärä alle 100 mm. Pohjoisosissa tammikuun keskilämpötila on −20 °C. Yleensä sademäärät nousevat luoteesta kaakkoon. Myös Tsinghain itäosat ovat Tiibetin reunavuorten piirissä ilmasto saattaa vaihtua suppealla alueella subtropiikista (laakson pohja) nivaaliin (lumi-ilmaston) vyöhykkeeseen.