title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista

text: "Salatut elämät 10 v" on Salattujen elämien 10-vuotisen taipaleen kunnaksi tehty juhlaohjelma, joka kuvattiin 15. joulukuuta 2008. Ohjelman kuvauksiin pääsi mukaan 82 arvonnassa voittanutta sarjan fania, jotka ovat jaksossa studioyleisönä. Jaksossa Ismo ja Seppo isännöivät talk-show’ta, jossa muistellaan menneitä. Studioemäntänä toimii Jenni. Ohjelmassa vierailee sarjasta poistuneita henkilöitä, kuten Aki Nikkinen, Camilla Mustavaara, Kalle Laitela, Ulla Taalasmaa, Jukka Salin, Maarit Salin, Aleksi Salin, Sofia Salin ja Roosa Kemppainen. Musiikista vastaa Karin ja Panun ”Pihlajakadun Big Band”. Ohjelmassa nähdään myös pätkiä vanhoista jaksoista. Ohjelman toinen osa oli viikon katsotuin ohjelma 862 000 katsojallaan.


title: Kuolleen miehen kirjeet

text: Uskonnon merkitys nousee myös esille. Elokuvassa eräs henkilö suunnittelee maanalaiseen maailmaan uudenlaista uskontoa, jossa käskyjä olisivat: vihaa lähimmäistä, vihaa kaikkia, vihaa itseäsi. Toiset taas ovat sitä mieltä, että ydinsota johtui vain siitä, että kaikki oli etukäteen suunniteltu ja ennustettu apokalypsissa, eikä näin ollen ihmisellä ollut mitään tehtävissä. Ihmiskunta oli alun alkaen tuhoon tuomittu. Toisaalta päähenkilö pyrkii tieteen avulla todistamaan, että elämä jatkuu, hän opettaa orpolapsille, että maailma ei ole kuollut. Hän lähettää lapset matkaan ja tämä symbolisoi tietynlaista toivoa toivottomuuden keskellä.


title: Filosofinen antropologia

text: Ihmiskeskeisyyden arvostelijoiden mielestä ihmistä koskevalla pohdiskelulla on se vaara, että ihmisen merkitystä kaikkeuden osana liioitellaan tai ihminen käsitetään suorastaan kaikkeuden keskukseksi tai lopulliseksi tavoitteeksi. Myös luontokeskeisessä todellisuuskäsityksessä ihmisen ongelmaa voidaan pitää yhtä merkityksellisenä. Keskeisiä kysymyksiä ovat esimerkiksi ihmisen suhde luontoon, ihmisen kulttuurin ja historian merkitys sekä yksilön suhde yhteisöön.


title: Emmanuel Lévinas

text: Toiseuden lisäksi keskeinen teema Lévinasin etiikassa on kasvojen merkitys. Kasvot edustavat ihmisessä riisutuinta itseä, haavoittuvuutta ja kontrollin puutetta, toisin kuin arvoasemamme, tapamme pukeutua tai se mitä passiin on kirjoitettu. Katsoessamme toisen ihmisen kasvoja olemme välittömästi vastuussa hänestä, koska se on luonnollinen tapa tunnistaa toiseus itseoikeutettuna, ei ainoastaan oman totaliteettimme ja hallintamme välineenä. Vastuu menee jopa niin pitkälle, että Lévinas allekirjoittaa täysin Fjodor Dostojevskin "Karamazovin veljesten" lausuman:


title: Aukkojen jumala

text: "Aukkojen jumala" -päätelmän ongelmana on se, että joka kerta, kun väittelyn aiheesta saadaan valaisevaa tietoa esimerkiksi tieteen keinoin, vähenee tietämättömyys ja samalla tähän liitetyn jumaluuden tai muunlaisen selityksen tarve. Teologian kannalta tämä on epämieluisaa, koska ihmisillä on taipumuksena etsiä ja löytää uusia lainalaisuuksia luonnosta, jolloin Jumalan ja uskon liikkumatila jatkuvati pienenee, mikä voi johtaa joko ateistiseen suuntaan tai aikaansaada halun kiistää joitakin tutkimuksia sekä näiden tuloksia. "Aukkojen jumala" -argumenttia on siksi pidetty tukena esimerkiksi John W. Draperin teoksessa "History of the conflict between religion and science" sekä Andrew Dickson Whiten teoksessa "A history of the warfare of science with theology in Christendom" esitetylle väitteelle siitä, että uskon – etenkin kristinuskon – osuus tieteellisen todellisuuskäsityksen rakentamisessa on enimmäkseen ollut sen estäminen.


title: Arete

text:
Aretē (, "hyve") oli keskeinen käsite antiikin kreikkalaisessa kulttuurissa ja filosofiassa. Kreikkalainen kasvatus (paideia) korosti hyveellisyyden merkitystä. Arkaaisen kauden kreikkalaisessa aristokraattisessa kulttuurissa hyveellisyys merkitsi luonteen hyvyyttä ja erinomaisuutta. Varhaisessa muodossaan käsite oli sidottu päämäärän tai tarkoituksen täyttämiseen. Näin sen merkitys vaihtui kohteen mukaan. Ihmisen hyveellisyys merkitsi eri asiaa kuin hevosen hyve. Ihmisen kohdalla hyveellisyys liittyi ihmisen täysien kykyjen mukaan elämiseen. Hevosen kohdalla sanaa saatettiin käyttää esimerkiksi hevosten juoksunopeudesta.
Areten henkilöitymänä oli jumalatar Arete, joka oli sovun jumalattaren Harmonian sisar. Arete oli myös muun muassa Aristippoksen tyttären Arete Kyreneläisen sekä kuningas Alkinooksen vaimon nimi.


title: Työmotivaatio

text: Palkkaa pidetään yhtenä keskeisimpänä motivaation lähteistä. Yleisesti ajatellaan ihmisen tekevän töitä vain ansaitakseen elantonsa. Kun työ on henkisesti köyhää tai ruumiillisesti raskasta ja epämiellyttävää, on palkan merkitys suurempi kuin sisäisesti tyydyttävissä työtehtävissä. Viitala toteaa motivaation olevan monisyinen ilmiö, johon vaikuttavat monet tekijät palkan lisäksi. Ching (1977) on huomannut tutkimuksissaan, että perustarpeitaan tyydyttäville ihmisille palkan merkitys on suuri. Mitä suurempi palkka on, sitä vähemmän se merkitsee työntekijälle. Asemalla on huomattu olevan myös samanlainen vaikutus. Työntekijän edetessä ylemmäksi hierarkiatasoilla palkan merkitys työssä vähenee. Korkean suoritustarpeen ihmisillä palkan merkitys on vähäisempi, koska he saavat tyydytyksen sisäisesti. (Viitala 2004, 287; Ruohotie 1987, 44 - 45)


title: Häpeä

text: Häpeällä on myös positiivinen merkitys ihmisyhteisöissä, koska se saa ihmiset välttämään kunniatonta toimintaa ja pohtimaan tekojensa seurauksia jo ennalta. Häpeä estää siten tekemästä toiselle vääryyttä ja rikkomasta toisten rajoja. Lisäksi häpeä saa ihmisen kääntymään hyödyllisesti sisäänpäin, pohtimaan sitä, millaisena toiset mahdollisesti näkevät hänet. Häpeän erottaa syyllisyydestä se, että häpeään liittyy todellinen tai kuviteltu yleisö (kun taas syyllisyyteen liittyy jokin yleisöstä riippumaton moraalisääntö tms.)


title: Transaktioanalyysi

text: Ihminen tarvitsee huomionosoituksia – huomatuksi tulemista. Kyse on yhtä tärkeästä perustarpeesta kuin mitä tarve ravintoon ja lämpöön ovat. Ihmiset antavat toisilleen huomion osoituksia, ottavat niitä vastaa tai kieltäytyvät niistä. Ja tekevät sen itsensä tai ihmissuhteensa kannalta terveesti tai vahingollisesti. Oman sivelytoiminnan tarkastelulla ja sen muuttamisella voi olla suuri merkitys.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magian rajaamisesta on erilaisia käsityksiä, sillä aihepiiri on laaja ja lähellä uskontoa, tiedettä ja divinaatiota. Joidenkin asiantuntijoiden mukaan termillä "magia" on rajallinen merkitys eikä uskonto siihen sisälly. Toisten mukaan magian merkitys on hyvin laaja, ja siihen kuuluu paljon inhimillisiä toimintoja. Joidenkin mukaan magia kuuluukin osana jokseenkin kaikkiin uskontoihin. 1900-luvun taitteessa kirjoittaneen skottilaisen antropologin James George Frazerin mukaan magian ja uskonnon ero on siinä, että magiassa ihmiset uskovat pystyvänsä rituaaleillaan suoraan hallitsemaan luonnonvoimia, mutta uskonnossa jumalallisia voimia täytyy lepytellä, jotta ne käyvät toimeen palvojiensa hyväksi. Myöhemmin on esitetty rajalinjaksi esimerkiksi sitä, että magiaa ei ole mikään sellainen, jota harjoittajat itse pitävät uskonnollisena.


title: Ihminen

text:
Uskonto tarkoittaa ihmisen uskoa jumaliin tai muuhun yli-inhimilliseen mahtiin, hänen turvautumistaan siihen sekä siihen liittyvää pyhyyden kokemusta. Nämä ovat uskonnossa usein muotoutuneet oppijärjestelmäksi ja ilmenevät erilaisina yhteisöllisinä tapoina ja palvontamenoina. Yleensä uskonnot sisältävät myös moraalisia arvoja ja/tai sääntöjä, joiden mukaan ihmisten oletetaan elävän. Uskonnon määritelmiä on lukuisia eikä niistä vallitse yksimielisyyttä. On ajateltu muun muassa, että ihminen on kehittänyt erilaisia uskonnonmuotoja tietämättömyyden pelossa.
Yhden näkemyksen mukaan uskonnon keskeinen merkitys ihmiselle on vastata olemassaoloon liittyviin, eksistentiaalisiin kysymyksiin, esimerkiksi ”mitä tapahtuu kuoleman jälkeen”, ”mitä merkitystä elämällä on” ja niin edelleen.


title: Molly Tay

text: Chin Say "Molly" Tay (s. 13. elokuuta 1952) on malesialainen entinen uimari. Hän kilpaili vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa niiden nuorimpana osallistujana. Hän putosi naisten 100 metrin perhosuinnissa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi.


title: Digimonin sivuhahmot

text: Tomoki pitää hallussaan AncientMegatheriummonin Jään henkeä (), jolla hän voi muuttua digimoniksi.Yamato Ishida (engl. Matt Ishida), () on 11-vuotias poika "Digimon"-animesarjasta. Yamaton Digimon-kumppani on Gabumon. Yamatolla on 8-vuotias pikkuveli Takeru, johon hän suhtautuu ylisuojelevasti. Sarjassa esiintyvät myös veljesten vanhemmat jotka ovat kuitenkin eronneet. Yamato asuu isän luona ja Takeru äidin luona. Yamaton tunnus on ystävyys. Yamaton japaninkielinen ääninäyttelijä sarjoissa "Digimon Adventure" ja "Digimon Zero Two" oli Yūto Kazama ja elokuvasarjassa "Digimon Adventure tri." Yoshimasa Hosoya. Yamaton englanninkielinen ääninäyttelijä sarjoissa "Digimon Adventure" ja "Digimon Zero Two" oli Michael Reisz ja elokuvasarjassa "Digimon Adventure tri." Vic Mignogna. "Digimon Adventuren" jaksosta 27 lähtien Yamaton suomenkielinen ääninäyttelijä oli Petteri Halmela.


title: Shiroi senshi Yamato

text: Shiroi senshi Yamato (, ) on Yoshihiro Takahashin koiramanga. Se ilmestyi vuosina 1978–1989. Yamato ja sen omistaja Ryō lähtevät kotoaan päämääränään tulla taistelukoiramestareiksi. Matkalla he kohtaavat niin ystäviä kuin vihollisia aina tavallisista koirista gorillaan ja ihmisiä tappavaan jättiläisliito-oravaan. Sarja on hyvin raaka ja koiratappeluita ihannoiva.


title: Mikko Wuoti

text: Mikko Ilmari Eelis Wuoti (26. tammikuuta 1924 Turku – 15. helmikuuta 1997) oli suomalainen teollisuusjohtaja, koulutukseltaan metsänhoitaja. Hän sai vuorineuvoksen arvon 1981. Hän oli Metsäliitto-yhtymän pääjohtaja vuodesta 1981.


title: Digimonin sivuhahmot

text: Yamato on 14-vuotias ja yläasteella. Hänen ja Taichin ystävyys on parempi, mutta vielä on vähän kilpailuhenkisyyttä. Yamato soittaa rokkibändissä nimeltä "The Teenage Wolves" ("Teinisudet"). Jun Motomiya, Daisuken sisko, on Yamaton ykkösfani, usein jopa liiallisuuteen asti ja heidän tultuaan sattumalta Daisuken kautta tutuiksi pyrkii Jun aina hänen kanssaan läheisiin ja kahdenkeskisiin hetkiin ja tilanteisiin, jotka eivät ole oikeastaan ollenkaan Yamaton mieleen.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamato" osallistui 22.–25. lokakuuta 1944 amiraali Takeo Kuritan johtaman laivasto-osaston mukana yhteen historian suurimmista laivastotaisteluista, kun joukko japanilaisia laivasto-osastoja koottiin yhteen operaatio Sho-Gota varten. Laivaston tehtävä oli torjua amerikkalaisten maihinnousu Leyten saarelle Filippiineillä. 18. lokakuuta "Yamato" naamiomaalattiin mustaksi yöllistä San Bernardinon salmen läpipurjehdusta varten. Pinnoitteen pääainesosa oli aluksen omasta savupiipusta saatu noki. Matkalla Leytelle osasto joutui 23. lokakuuta Yhdysvaltain laivaston sukellusveneiden "USS Darter" ja "USS Dace" hyökkäyksen kohteeksi, jolloin kaksi raskasta risteilijää tuhoutui ja kolmas vaurioitui. Toinen uponneista oli amiraali Kuritan lippulaiva "Atago". Kurita selvisi iskusta ja teki "Yamatosta" uuden lippulaivansa.


title: Yamato (Kanagawa)

text: Yamato on paikannimenä uudehko. Japanin kuntalaitoksen perustamisen yhteydessä vuonna 1889 nykyisen kaupungin alue jakautui Shibuyan ja Tsurumin kyliin, joista jälkimmäinen muutti nimensä Yamatoksi vuonna 1891. Yamatosta tehtiin kauppala vuonna 1943, Shibuyasta vuonna 1944. Osa Shibuyasta liitettiin vuonna 1955 Fujisawan kaupunkiin, jäljelle jäänyt osa seuraavana vuonna Yamatoon, josta tehtiin kaupunki vuonna 1959. Yamatoa palvelevat Tokyū-rautateiden Den’entoshi-linja, Odakyū-rautateiden Enoshima-linja ja Sagami-rautateiden Sōtetsu-päälinja.


title: Tu Yu-ming

text: Tu Yu-ming eli Du Yuming (; 28. marraskuuta 1904 Mizhi, Shaanxi, Kiina – 7. toukokuuta 1981 Peking, Kiinan kansantasavalta) oli kiinalainen Kuomintangin kenraaliluutnantti. Vuosina 1926–1928 hän oli mukana Tšiang Kai-šekin pohjoisella sotaretkellä, vuosina 1937–1945 toisessa Kiinan–Japanin sodassa ja vuosina 1945–1948 Kiinan sisällissodassa. Vuosina 1948–1959 hän oli kommunistien vankina, minkä jälkeen hänet armahdettiin. Tämän jälkeen hän toimi Kiinan kansan neuvoa-antavassa poliittisessa konferenssissa.


title: Yamato (taistelulaiva)

text: "Yamaton" uppoamisessa menetti henkensä 2 475 miehistön jäsentä, mukana vara-amiraali Itō, joka oli päättänyt mennä laivansa mukana. "Yamaton" tuho oli ihmishenkinä mitattuna toisen maailmansodan kymmenenneksi vakavin sotilasalustappio. Japanilaisten tappioihin verrattuna yhdysvaltalaisten menetykset olivat hyvin vähäiset: kymmenen lentokonetta ja kaksitoista lentomiehistön jäsentä. Lievin vaurioin selvinneet hävittäjäalukset "Fuyuzuki", "Yukikaze" ja "Hatsushimo" pelastivat merestä 269 "Yamaton" miehistön jäsentä ja noin 1 350 miestä muilta uponneilta laivoilta. Eräiden raporttien mukaan yhdysvaltalaiset lentokoneet tulittivat vedessä kelluvia merisotilaita, mutta toisten japanilaisten lähteiden mukaan yhdysvaltalaiset lopettivat hyökkäyksensä väliaikaisesti ja antoivat hävittäjien kerätä henkiinjääneitä miehistön jäseniä merestä. "Yamaton" uppoaminen merkitsi monille japanilaisille maansa sotilasmahdin päättymistä, mutta Japanissa laivan uppoamisessa menehtyneitä merimiehiä kunnoitettiin suuresti ja Seiichi Itō ylennettiin postuumisti vara-amiraalista amiraaliksi.


title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.


title: Pasi Rantala

text: Pasi Rantala (s. 1971) on suomalainen potkunyrkkeilijä ja -valmentaja. Hän on ensimmäinen suomalainen, joka voitti WAKO amatöörien maailmanmestaruuden vuonna 1999. Rantala on toiminut myös Suomen potkunyrkkeilymaajoukkueen päävalmentajana vuodesta 2000. Hänellä on urallaan 51 ottelua, joista 40 voittoa, 11 tappiota ja 0 ratkaisematonta. Hän ei enää kilpaile aktiivisesti.


title: Powercup

text: Powercup on vuotuinen suomalainen poni- ja junioriratsastajien yhdistetty kilpailu, johon kuuluu koulu- ja esteratsastuskoe. Kilpailun järjestää Ratsastajainliitto. Kesällä ratsastettavaan valtakunnalliseen loppukilpailuun, joka järjestetään vuosittain eri paikkakunnilla, karsitaan osallistujat alueittain ensin seura- (maalis-huhtikuussa) ja sitten aluetasolla (loppukeväällä tai alkukesällä). Kouluratsastuskoe on seuratasolla helppo C:1, aluetasolla helppo B K.N. Special ja finaalissa helppo B:0, estekoe puolestaan kaikilla tasoilla hevosille 90 cm ja poneille 80/70 cm. Voittaja ratkaistaan koulu- ja estekokeen yhteenlaskettujen sijalukujen perusteella siten, että tasatilanteessa koulukokeen sijoitus ratkaisee.


title: Petri Matikainen

text: Petri Juhani Matikainen (s. 7. tammikuuta 1967 Savonlinna) on entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkovalmentaja. Matikainen on kaksinkertainen Kalevi Numminen -palkinnon voittaja sekä kaksinkertainen maailmanmestari (U20 1987, A-maajoukkue 2011). Matikainen toimii tällä hetkellä itävaltalaisen Klagenfurter AC:n päävalmentajana.


title: Ҋ

text: Ҋ on kyrillinen kirjain. Se on kiltinänsaamen aakkosten neljästoista kirjain. Sen pohjana on kyrillinen и, johon on lisätty lyhyysmerkki ja häntä.


title: Pavel Patera

text: Pavel Patera (s. 6. syyskuuta 1971 Kladno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja nelinkertainen maailmanmestari, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi urallaan 32 NHL-ottelua tehopistein 2+7=9. Patera pelasi suurimman osan urastaan kotimaassaan tehden Tšekkoslovakian liigassa ja Tšekin Extraligassa yhteensä 797 runkosarjaottelussa tehot 245+443=688 ja keräten 832 jäähyminuuttia. Pudotuspeleissä hän teki 90 ottelussa tehot 39+47=86 ja keräsi 91 jäähyminuuttia. Patera toimi HC Kladnon kapteenina vuodet 2007–2014 ja HC Olomoucin kapteenina kauden 2015–2015. Hän toimi myös Tšekin vuoden 1999 maailmanmestarijoukkueen kapteenina. Patera pelasi urallaan ulkomailla myös Ruotsissa ja Venäjällä.


title: Pesä (oikeustiede)

text: Pesänjakaja on tuomioistuimen määräämä henkilö, joka toimittaa osituksen tai perinnönjaon. Pesänselvittäjä on tuomioistuimen määräämä toimitusmies, joka hallinnoi kuolinpesää ja tekee sen selvittämisen eli pesänselvityksen. Väliaikainen pesänhoitaja on konkurssipesän lakimääräinen edustaja konkurssiin asettamisen ja velkojainkuulustelun välisenä aikana. Aiemmin pesänkavallukseksi luokitellut teot täyttävät rikoslain uudistusten jälkeen varkauden tai kavalluksen tunnusmerkistön.


title: Panu Pihkala

text: Panu Petteri Pihkala (s. 16. maaliskuuta 1979) on suomalainen ympäristötutkija ja kirjailija, joka tunnetaan etenkin ympäristöahdistuksen tutkijana. Pihkalan teos "Päin helvettiä? Ympäristöahdistus ja toivo" (Kirjapaja, lokakuu 2017) oli ensimmäinen suomenkielinen teos ympäristöahdistuksen ilmiöstä. Pihkala on koulutukseltaan teologian tohtori ja hän on aiemmin toiminut monissa tehtävissä Suomen evankelisluterilaisen kirkon piirissä. Vuodesta 2010 alkaen Pihkala on toiminut erilaisissa tutkimustehtävissä Helsingin yliopistossa. Kansanvalistusseura myönsi Pihkalalle vuoden 2018 Sivistyspalkinnon hänen työstään ympäristöahdistuksen julkisen käsittelyn puolesta. Kirjoja


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Anne-Marie Kynsilehto

text: Anne-Marie ”Mirri” Kynsilehto (nyk. Clarke, s. 1969) on entinen suomalainen esteratsastaja. Hän aloitti ratsastuksen kotikaupungissaan Oulussa ratsastuskoulu Saaran Tallilla ja edusti kilpailu-uransa ajan seuraa Oulun Ratsastajat. Hän kilpaili vuodesta 1979 aina 1990-luvun alkupuoliskolle edeten kansainvälisesti menestyksekkäästä poniratsastajasta kansainväliseen avoimen tason kilpailumenestykseen. Poniratsastajana hän saavutti Pohjoismaiden mestaruuden ponilla Super Trouper vuonna 1984 sekä viisi Suomen mestaruutta muun muassa poneilla Janina ja Two Star, juniorina lisäksi kaksi PM-hopeaa hevosella Maxall. Avoimella tasolla hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1990 ja SM-hopeaa vuonna 1989 sekä Finnderbyn vuonna 1988, ratsasti Suomen Nations Cup -joukkueessa monissa kilpailuissa vuosina 1990–1992 sekä kilpaili kansainvälisesti keräten sijoituksia World Cup -tasolla saakka, muun muassa 7. sijan Helsinki International Horse Shown Word Cup -osakilpailussa vuonna 1992. HIHS:ssa hän myös tuli kolmanneksi tapahtuman toisessa pääluokassa eli Grand Prix'ssa vuonna 1989.


title: Kannukset

text: Eurooppalaistyyppisessä ratsastuksessa kannukset ovat yleensä tylppäpäiset. Mahdollisesti kaareutuvaa kannusta (joutsenkannus) ei saa kilpailuissa käyttää sillä tavoin jalkoihin kiinnitettynä, että kärki (piikki) kaareutuu hevosta kohti tai ylöspäin. Kannuksessa voi olla pyörivä kiekko eli rissa, joka voi olla muodoltaan tähtimäinen; nykyisten rissakannusten mahdolliset sakarat ovat yleensä pieniä ja hyvin tylppiä. Poniratsastajat eivät saa kilpailuissa käyttää yli 15 mm pitkiä kannuksia tai rissakannuksia. Hevosen kylkeä repivät kannukset ovat kilpailusäännöissä yleensä selvästi kiellettyjä, ja haavoja aiheuttavaan kannusten käyttöön ylipäätään suhtaudutaan eläinrääkkäyksenä.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Sami Kosonen (es. Rauli Ylitalo, 2015–2019) oli ammatiltaan poliisi. Sami nähtiin ensimmäisen kerran jo silloin, kun Aaro Vaalanne antautui poliisille. Hänet tunnettiin tällöin Linda Eerikäisen kollegana ja ystävänä. Sittemmin Kosonen on ollut mukana tutkimassa muun muassa Heikki Pohjosen murhaa, Elias Vikstedtin kuolemaa sekä Anton Heleniuksen katoamista. Keväällä 2017 hän tapasi baarissa Kalle Laitelan ja esittäytyi tälle nimellä Petteri. Baari-illan jälkeen hän vangitsi Kallen kellariinsa. Se kuitenkin paljastui valheeksi, sillä oikeasti he halusivat napata Mikael Salon.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät henkilöistä

text: Sami Kosonen (es. Rauli Ylitalo, 2015–2019) on ammatiltaan poliisi. Sami nähtiin ensimmäisen kerran jo silloin, kun Aaro Vaalanne antautui poliisille. Hänet tunnettiin tällöin Linda Eerikäisen kollegana ja ystävänä. Sittemmin Kosonen on ollut mukana tutkimassa muun muassa Heikki Pohjosen murhaa, Elias Vikstedtin kuolemaa sekä Anton Heleniuksen katoamista. Keväällä 2017 hän tapasi baarissa Kalle Laitelan ja esittäytyi tälle nimellä Petteri. Baari-illan jälkeen hän vangitsi Kallen kellariinsa. Se kuitenkin paljastui valheeksi, sillä oikeasti he halusivat napata Mikael Salon.


title: Katri Sievinen

text: Katri Elisabeth Sievinen on Jutta Lehtisen esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "Salatut elämät". Hän on ollut sarjassa vakituisesti mukana vuosina 2003–2007 ja tehnyt lyhyitä vierailuja vuosina 2008, 2009, 2012 ja 2014. Katri nähdään "Salattujen elämien" spin-off-sarjassa "Pihlajasatu" vuonna 2019.


title: Lasse Sievinen

text: Lasse Simo Sakari Sievinen (s. 16. elokuuta 1958) on Timo Jurkan esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa hän on oli mukana aktiivisesti lokakuusta 2004 alkaen, lukuun ottamatta kolmen kuukauden taukoa joulukuusta 2012 maaliskuuhun 2013, kunnes poistui sarjasta huhtikuussa 2015. Lasse on myös sivuhenkilönä "Salattujen elämien" spin-off-sarjassa "Tuuliranta". Lasse poistui sarjasta keväällä 2015. Lasse nähdään "Salattujen elämien" spin-off-sarjassa "Pihlajasatu" vuonna 2019.


text: Leo Sievinen (es. Jarmo Mäkinen, 2008) oli Joonatan, Satu ja Jere Sievisen isä, Lasse Sievisen veli sekä Katrin, Helin, Annikan ja Jirin setä. Leon paljastuessa homoseksuaaliksi Joonatan joutui koulukiusatuksi kotikaupungissaan Nurmeksessa ja muutti Pihlajakadulle. Syksyllä 2008 Leo kävi hoitamassa Helsingissäkin kiusatun Joonatanin koulusotkuja. Keväällä 2009 paljastui, että Leo oli menehtynyt sydänkohtaukseen. Leon ex-vaimo Riitta Sievinen ja Leon miesystävä Hannu Saari tulivat Helsinkiin kertomaan tapahtuneesta ja hautajaisia vietettiin muutamaa päivää myöhemmin Nurmeksessa.


text: Rekkamies Jugoslaviasta esiintyi sarjassa alun perin vuonna 2008 ja myöhemmin vaihtelevasti. Ismo Laitelan ja Elsa Toivion oli tarkoitus lähteä Karjalaan. Ismo löysi Elsan sammuneena kaupasta ja Elsa kuoli. Kyseessä oli sepelvaltimotauti. Myöhemmin vuonna 2012 hänet nähtiin sarjassa Motelli Ruskassa, mihin Paula Sievinen, Anni Vatanen pantiin panttivankeiksi. Mukana oli myös Severi Sievinen. Myöhemmin mies poistui sarjasta ja lopulta Aaro joutui pidätetyksi.


title: Jukka Salin

text: Jukka Sakari Salin (es. Jouko Keskinen) on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa hän oli mukana vuosina 1999–2004. Jukka nähtiin myös Salatut elämät 10-vuotis-juhlalähetyksessä vuonna 2009. Jukka nähdään "Salattujen elämien" spin-off-sarjassa "Pihlajasatu" vuonna 2019.


title: Salatut elämät

text: "Salattujen elämien" alkaessa oli sarjaan palkattu lähes 20 näyttelijää, joista on nykyisin jäljellä enää viisi. Heistä ainoastaan Ismo Laitelaa esittävä Esko Kovero on ollut sarjassa poistumatta kertaakaan. Pete Latun esittämä Kalle Laitela palasi sarjaan kevään 2012 viimeisessä jaksossa, oltuaan sarjasta pois kymmenen vuotta. Maija-Liisa Peuhun näyttelemä Ulla Taalasmaa, jolla on hallussaan sarjassa pisimpään ollut naispäärooli, palasi sarjaan toistamiseen syksyllä 2013. Sami Uotilan esittämä Aki Nikkinen palasi sarjaan 12 vuoden tauon jälkeen syksyllä 2014. Lisäksi ensimmäisellä kaudella sarjaan tullut hahmo Kari Taalasmaa (es. Tommi Taurula) palasi sarjaan keväällä 2015. Sarjassa pitkään mukana ollut Anu Palevaara poistui sarjasta maaliskuussa 2013, kun hänen esittämänsä Jenni Vainio joutui ammutuksi ja menehtyi ampumahaavaan. Myös pitkään Seppo Taalasmaan roolissa esiintynyt Jarmo Koski poistui sarjasta lokakuussa 2013 esitetyssä jaksossa, mutta hän vieraili sarjassa syksyllä 2017.


text: Konstaapeli Raittinen (es. Timo-Pekka Luoma 2005, 2007, 2008) selvitteli Selma Viljasen kuolemaa ja sittemmin Pete Niirasen pahoinpitelyä, kun Lasse Sievinen hyökkäsi Peten kimppuun Kentaurissa Peten raiskattua Lassen tyttären Katrin. Sittemmin hän tutki Kari Taalasmaan ja Romeo Aron autovarkaus-tapausta yhdessä Tuomo Tervajoen kanssa. Myöhemmin myös kuulusteli Seppo Taalasmaata kun luuli tämän kuljettaneen huumeita autossaan. Todellisuudessa Helena Kuula ja Sergei Kuula lavastivat Sepon ja laittoivat huumeita tämän autoon, mutta Seppo oli erehdyksissä ja tietämättään pessyt mattonsa huumeilla eikä hänelle tapahtunut mitään.


title: Teemu Salonen

text: Hän on toiminut suomalaisen "Salatut elämät" -saippuasarjan pääkirjoittajana vuodesta 2005. Hän aloitti sarjan parissa tarinakäsikirjoittajana vuonna 2000. Hän on kirjoittanut myös "Salattujen elämien" internetissä esitettyjä spin-offeja "Young Man, Cash Man", "Young Girl, Dream Girl" sekä "Satula". Hän on luonut myös alkuperäisen tarinan sarjan pohjalta tehtyihin elokuviin "Nightmare – painajainen merellä" ja "Nightmare 2 – Painajainen jatkuu" yhdessä käsikirjoittaja Tiina Tanskasen kanssa. Vuonna 2009 hän kirjoitti WSOY:n julkaiseman kirjan "Romeo ja onnentähti", joka myös pohjautui "Salattuihin elämiin".


title: Vapaudenpatsas (Tampere)

text: Vapaudenpatsas paljastettiin Tampereella pidettyjen suojeluskuntajuhlien yhteydessä sunnuntaina 3. huhtikuuta 1921. Päivämäärä oli sama, jolloin valkoiset aloittivat hyökkäyksensä Tampereen keskustaan 1918. Juhlallisuudet alkoivat puoliltapäivin Kauppatorilla, jonne olivat kokoontuneet Tampereen, Messukylän, Pirkkalan ja Ylojärven suojeluskunnat sekä osa Kajaanin sissipataljoonaa ja jääkäritykistöä. Joukot marssivat aluksi Kalevankankaan hautausmaalle, jossa paljastettiin Evert Porilan suunnittelema valkoisten hautamuistomerkki. Puheiden ja seppeleenlaskujen ohella tilaisuudessa kuultiin sotilaspastori Mäkelän saarna sekä Kajaanin sissipataljoonan soittokunnan esittämiä virsiä. Ohjelma päättyi tykkien kunnialaukausiin, jonka jälkeen Tampereen suojeluskunta laski vielä seppeleen Ruotsalaisen prikaatin muistomerkille.


title: Heikki Kuula

text: Heikki Kuula ja Pyhimys julkaisivat "Katuvisioita" -nimisen albumin 1. helmikuuta 2012. He käyttävät albumilla nimiä Perhosveitsi-Heikki ja Lika-Aki. Albumin kappaleesta "Aakkoset" julkaistiin musiikkivideo marraskuussa 2011. Katuvisioita nousi sijalle yhdeksän Suomen virallisella albumilistalla. Albumin toinen musiikkivideo kappaleesta "Nimi muutettu" julkaistiin huhtikuussa. Kappaleella vierailee myös Ruger Hauerissa ja Paavoharjussa vaikuttava Paperi T. Heikki Kuula ja Pyhimys esiintyivät myös Perhosveitsi-Heikkinä ja Lika-Akina 2012 Maksim Komaron ohjaamassa näyttömöteoksessa Camping II, joka oli osa Helsingin juhlaviikkojen ohjelmaa.


title: Naistenjuhla

text: Juhlissa osoittautuu, että naiset käyttäytyvät kuin miehet demokratian kansalaisina, pitäen kokousta, jossa on nimetyt viranhoitajat sekä tarkat toimintatavat ja kirjanpito. Päivän kokouksen pääaiheena on Euripides. Kaksi naista, Mikka ja myrttikauppiatar, esittävät valituksensa Euripideesta. Mikkan mukaan Euripides on opettanut miehet suhtautumaan naisiin epäluottamuksella, minkä seurauksena miehet ovat valppaampia ja naisten on hankalampi livahtaa ostoksille. Myrttikauppiattaren mukaan miehet eivät välitä jumalista, mikä tekee myrttiseppeleiden myymisestä vaikeampaa. Mnesilokhos osallistuu keskusteluun kuin yhtenä naisista ja sanoo, että naiset käyttäytyvät todellisuudessa vielä huonommin kuin miten Euripides sen esittää. Hän luettelee yksityiskohtaisesti omia kuvitteellisia syntejään aviovaimona, kuten seksiseikkailut poikaystävän kanssa, mukaan lukien kohtaus, jossa olivat mukana myös laakeripuu ja Apollonin patsas.


title: Positiivisin Tamperelainen

text: Vuosittain kilpailulle valitaan raati, joka valitsee kilpailun ehdokkaat sekä päättää lopullisen voittajan. Julkistamistilaisuus on pidetty usean vuoden ajan Kukkaisviikolla heinäkuussa. Voittaja julkistetaan sekä kukistetaan Kukkaistorin Kukkaislavalla ja palkitaan kunniakirjalla sekä kajaanilaisen kuvanveistäjän Esko Määtän suunnittelemalla patsaalla. Voittaja lähetetään kansalliseen kilpailuun, jossa Suomen Nuorkauppakamarit ry sekä Positiivarit Oy valitsevat ja palkitsevat kunniamaininnalla Vuoden Positiivisimman Suomalaisen.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Valinnat tehtiin 20. toukokuuta – 8. heinäkuuta neljässä valintakokouksessa. Valinnan teki Olympiakomitean hallitus lajiliittojen ehdotusten perusteella. Viimeiset yleisurheilijavalinnat tehtiin kuitenkin vielä 13. heinäkuuta. Lopullinen urheilijamäärä oli 108. Lajiliittojen ehdotuksista jäi valitsematta toisella valintakerralla judoka Markku Airio, nyrkkeilijät Petri Kilpinen ja Arto Kolehmainen. Painijoista jätettiin rannalle kreikkalais-roomalainen painija Ilpo Seppälä ja vapaapainija Jukka Rauhala äänestyksen jälkeen. Kolmannella valintakerralla olympiapistooliampuja Teemu Anttila ja trap-ampuja Matti Nummela jäivät valitsematta. Nummelan valinta kaatui äänestyksessä. Purjehduksessa karsinta oli suurempaa, sillä Flying dutchman-pari Mikko Brummer ja Rudi Biaudet sekä soling-kolmikko Matti Jokinen-Matti Paloheimo-Kari Kähkönen jätettiin valitsematta. Viimeisessä valinnassa melojista karsittiin kajakkinelikkö. Soudussa lajiliitto ehdotti kaksikkoon Esa Salmelaa ja Esko Hirvistä, jonka olympiakomitea kuitenkin hylkäsi ilman äänestystä. Yleisurheilijoiden suureen ryhmään jäivät valitsematta 400 metrin juoksija Hannu Mykrä, 800 metrin juoksija Jorma Härkönen, kolmiloikkaaja Hannu Puhakka, kiekonheittäjät Ari Huumonen ja Juhani Tuomola sekä maileri Ari Paunonen. Naisten yleisurheilujoukkueeseen jäivät valitsematta pitkän viestin joukkue ja kuulantyöntäjä Tuula Kivi. Kokouksessa annettiin valitsematta jääneille yleisurheilijoille vielä mahdollisuus osoittaa kuntonsa Helsingin maailmankisoissa. Niissä kisamatkan ansaitsivat estejuoksijat Tommy Ekblom ja Vesa Laukkanen. Kaarlo Maaningan, 5 000 ja 10 000 metrin juoksijan, valinta oli monimutkaisempi ja aiheutti julkista keskustelua. Lopulta 13. heinäkuuta Kouvolan 5 000 metrin voitto toi olympiamatkan viimeisenä valittuna urheilijana.


title: Pyhimys (artisti)

text: Syyskuussa 2007 julkaistiin Pyhimyksen ensimmäisen virallinen kokopitkä albumi "Salainen maailma". Levy oli arvostelumenestys, ja sai muun muassa musiikkilehti Rumbassa täydet viisi tähteä. Levyn jälkeen julkaistusta promo-singlestä ”Herätä mut maanantaina”, on HarhaFilms kuvannut myös musiikkivideon. Pyhimykseltä ilmestyi toinen virallinen albumi "Tulva" noin puoli vuotta ensimmäisen jälkeen maaliskuussa 2008. Artisti itse on kuvaillut tätä levyä lähes edellisen levynsä vastakohdaksi vahvasti synteettisine ja elektronisine taustoineen. Saman vuoden syksyllä julkaistiin albumi "Arvoitus koko ihminen", jonka Pyhimys teki yhteistyössä Rähinä Records -artistin Timo Pieni Huijauksen kanssa. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan 16. sijalle.


title: Pyhimys (artisti)

text: Pyhimys julkaisi Heikki Kuulan kanssa "Katuvisioita" -nimisen albumin 1. helmikuuta 2012. Se nousi Suomen virallisen listan yhdeksännelle sijalle, ja sen julkaisi Yellowmic Records. Kaksikko käyttää albumilla nimiä "Perhosveitsi-Heikki" ja "Lika-Aki". Albumin kappaleesta "Aakkoset" julkaistiin musiikkivideo marraskuussa 2011 ja kappaleesta "Nimi muutettu" huhtikuussa 2012. Jälkimmäisellä kappaleella vierailee Paperi T nimellä "Paperi-THC". Pyhimyksen "Medium" -albumin kolmas musiikkivideo kappaleesta "Nyt" julkaistiin maaliskuun lopulla 2012. Videolla ja kappaleen kertosäkeellä vierailee muusikko Arto Tuunela. Pyhimyksen "Paranoid" -albumilta julkaistiin kolmas musiikkivideo toukokuun lopulla kappaleesta "#5 Paranoid". Albumin kahden edellisen musiikkivideon tapaan kolmaskin video julkaistiin yksinkertaisesti nimellä "Paranoid".


title: Pyhimys (artisti)

text: Pyhimys kuuluu Teflon Brothers -nimiseen yhtyeeseen Heikki Kuulan ja Volin kanssa. 29. heinäkuuta 2009 julkaistiin Teflon Brothersin esikoisalbumi "T". Albumilta julkaistiin peräti viisi musiikkivideota ”Vexi oli velkaa”, ”Viimeinen puritaani”, ”Hikoilen ku raiskaaja”, ”Veljee ei voi valita” ja ”Hoodilammas”. "T" nousi myös Suomen virallisen listan 26. sijalle. Huhtikuussa 2010 Teflon Brothers julkaisi "Iso hätä" -nimisen mixtapen ilmaisladattavaksi internetissä. Teflon Brothers julkaisi toisen, "©" -nimisen, studioalbumin 4. elokuuta 2010. Albumilta julkaistiin musiikkivideo kappaleesta ”Skippaan duunit”. Albumi sijoittui Suomen virallisen listan 26. sijalle.


title: Pettymys

text: Pettymys on rap-artisti Pyhimyksen studioalbumi, joka julkaistiin digijulkaisuna, cd:nä ja vinyylinä 14. elokuuta 2015. Pyhimys sai vision uudesta albumista heinäkuussa 2013 ja teki albumia muun muassa matkustellessaan Argentiinassa tammikuussa 2014. Albumin julkaisukeikka oli Blockfestissä 21. elokuuta 2015.


title: Paljastavat valheet

text:
Paljastavat valheet ("Lie to Me") on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka ensiesitys oli FOX-televisiokanavalla 21. tammikuuta 2009. Suomessa sarjan ensiesitys oli MTV3-kanavalla kevään 2010 aikana. FOX peruutti sarjan 10. toukokuuta 2011.
Sarjassa tohtori Cal Lightman (Tim Roth) kollegoineen The Lightman Group -yrityksessä vastaanottaa työtehtäviä asiakkailtaan (yleensä viranomaistaholta), jotka haluavat tietää, valehteleeko joku ja jos valehtelee, niin miksi. He saavat tuloksensa sovelletulla psykologialla: tutkimalla mikroilmeitä ja elekieltä, jotka paljastavat, mitä ihmiset todella ajattelevat ja tuntevat. Sarjassa verrataan monesti kohdehenkilön ilmeitä valokuviin tunnetuista julkisuuden henkilöistä, jotka ilmaisevat kasvoillaan tai ruumiillaan eri tunteita.


title: Ford V8

text:
Ensimmäisen 1932 vuosimallin V8:n teho oli 48,5 kW (65 hv, tehonormi ei tiedossa). Moottorin iskutilavuus oli 3 621 cm³. Suurin vääntömomentti oli 176 Nm (130 lbft). Avomalli Roadster painoi 1 090 kiloa. Huippunopeus oli 121 km/h ja kiihtyvyys 0–100 km/h 16,8 sekuntia. Vuosien 1932–1934 malleja valmistettiin noin miljoona kappaletta.
Vuosimallin 1933 kori muotoiltiin uudelleen ja akseliväli piteni 284 senttiin. Teho nousi 82 hevosvoimaan (61 kW) ja seuraavana vuonna 85 hevosvoimaan (63 kW). Suhteellisen kevyen korinsa ja V8-moottorinsa ansiosta Ford V8 oli 1930-luvun parhaita kiihtyjiä tavallisten autojen luokassa. Vaihteita oli kolme, joista 2–3 synkronoituja ja ykkönen synkronoimaton. Tyypillinen kulutus oli 9–12 litraa / 100 km. Etujousituksena oli poikittainen lehtijousi ja jäykkä etuakseli.


title: Ford Model T

text: Ensimmäinen T-mallin auto valmistui Piquettin tehtaalla Detroitissa 27. syyskuuta 1908. Piquettin tehdas ei kyennyt vastaamaan kysyntään ja vain 11 autoa valmistui ensimmäisen täyden tuotantokuukauden aikana. Tämä johtui siitä, että alussa autoja valmistettiin perinteisesti käsityönä. Vuonna 1910 lähes 12 000 valmistetun auton jälkeen tuotanto siirtyi uudelle Highland Parkin tehtaalle Michiganiin. Kymmenen miljoonan auton valmistusmäärä ylittyi vuonna 1924. Tuolloin yhdeksän autoa kymmenestä autosta maailmassa oli T-mallia. T-mallia valmistettiin 19 vuodessa (1908–1927) yhteensä 15 007 034 kappaletta. Vasta Volkswagen Kupla ylitti T-mallin valmistusmäärässä 45 vuoden kuluttua. T-malli oli niin tunnettu että Fordin ei tarvinnut käyttää sen mainontaan rahaa vuosina 1917–1923.


title: Tuotantokonsepti

text: Ensimmäinen T Ford valmistui v. 1908. Se osoittautui hyväksi ja toimivaksi autoksi, mutta 850 $:n hinta, joka vastasi opettajan vuosipalkkaa, oli aivan liian kallis. ”Takapihan mekaanikoksi” mainittu Henry Ford oli riittävän ennakkoluuloton lähteäkseen murtamaan perinteisiä autonvalmistustapoja. Hän päätti olla muuttamatta autoa, mutta lähti sen sijaan kehittämään sen valmistustapaa. Uuteen tuotantokonseptiin liittyi useita erilaisia oivalluksia, joista tässä on mainittu keskeisimmät.""The way to make cars is to make one automobile just like another automobile; just as one pen is like another pen, or one match is like another match when it comes from a match factory.""


title: Henry Ford

text: Vuonna 1918 arviolta puolet pohjois-Amerikan teillä liikkuvista autoista oli T-mallin Fordeja. Väriltään ne olivat tunnusomaisen mustia. Tämä johtui autojen valmistuksen kovasta tahdista, musta väri oli tuolloin ainoa joka kuivui riittävän nopeasti. Ennen vuonna 1913 tapahtunutta liukuhihnan käyttöönottoa T-mallin oli voinut ostaa myös muun värisenä. Henry Ford piti itsepintaisesti kiinni sekä yhden mallin politiikasta että T-mallin designista ja mallin valmistus jatkui hyvin pienin muutoksin aina vuoteen 1927 asti. T-mallin kokonaistuotantomäärä oli 15 007 034 autoa, tämä ennätys tehtiin 19:ssä vuodessa ja se pysyi voimassa seuraavat 45 vuotta. Vuosina 1917 – 1927 Ford Motor Company valmisti myös T-malliin perustuvaa hyötyajoneuvoa Ford TT.


title: Ford Mustang (1979)

text: Vuonna 1992, mallisukupolven lopun jo häämöttäessä, Ford siirtyi käyttämään kaikissa 302-kuutiotuumaisissa V8-moottoreissaan hypereutektisia mäntiä. Samalla GT:n teknisiksi arvoiksi kirjattiin 205 hv tehoa ja 373 Nm vääntöä. Nämä lukemat ovat hyvin lähellä arkikäyttäjän moottorin todellista ulosantia. Vuosien 1989–1992 teholukema 220 hv on enemmänkin suuntaa antava, eikä kerro tismalleen moottorin oikeaa tehoa. Ao. vuosina mm. moottoreiden nokka-akselin profiili muuttui, samoin monet pienemmät seikat, joilla kaikilla kuitenkin on oma vaikutuksensa. Ford piti teholukeman kuitenkin samana vuodesta toiseen.


title: Ford TW -sarja

text:
1970-luvun aikana Fordin traktoriosastolla mietittiin tapoja saada lisää tehoa 6,6-litraisesta moottorista, jota käytettiin 100 -sarjassa. Ratkaisuksi löydettiin välijäähdytys ja Garrett AiResearchin kanssa kehitettiin uusi välijäähdytin, jonka avulla moottorista saatiin tehoa 188 hevosvoimaa.
Uusien mallien voimansiirtoa vahvistettiin ja sähköjärjestelmää parannettiin. Mallissa TW-30 oli tehostetut jarrut, lisäpolttoainesäiliö ja yleisesti pienempiä malleja järeämpi rakenne.


title: Ford Model T

text: Joukkotuotanto laski T-mallin hintoja. Ensimmäisten T-mallin autojen hinta oli 850 dollaria (alin hinta kaksiovisella roadsterilla 825 dollaria). Vuoteen 1917 mennessä hinta oli laskenut 345 dollariin. 1920-luvulle tultaessa halvin malli oli 300 dollaria (halvimmillaan 260 dollaria ilman mitään ekstraa). Vuonna 1914 Henry Ford kaksinkertaisti työntekijöidensä palkan ennenkuulumattomaan viiteen dollariin kahdeksalta tunnilta. Henry Ford halusi työntekijöillään olevan varaa ostaa valmistamansa auto. Vuonna 1914 T-mallin työntekijä kykeni ostamaan T-mallin neljän kuukauden palkalla.


title: Henry Ford

text: Malli T esiteltiin lokakuun 1. päivänä vuonna 1908. Ohjauspyörä oli nyt vasemmalla, tätä sijoittelua oli muiden autonvalmistajien aikaa myöten seurattava. Autossa oli monia teknisiä ratkaisuja, jotka eivät tuolloin olleet autonvalmistuksessa itsestäänselvyyksiä. Moottori ja vaihteisto oli kiinni toisissaan, nelisylinterisen rivimoottorin lohko oli yhtenäistä valua. Molemmat akselit olivat jäykät ja jousitus oli molemilla akseleilla järjestetty poikittaisella, puolielliptisellä lehtijousipakalla. Malli saavutti heti suosiota, edullisen hankintahintansa lisäksi myös helppokäyttöisyytensä ja helpon huollettavuutensa ansiosta.


title: Ford Model T

text: 4-sylinterinen sylinteriryhmä oli yhtä kappaletta, sillä niin sylinterit kuin jäähdytyskanavatkin syntyivät yhdellä valulla. Moottorin iskutilavuus oli 2,9 litraa ja se antoi 20 hevosvoimaa. Tällä moottorilla Ford saavutti 70 km/h:n huippunopeuden. Kulutus oli ajotavasta riippuen 13–21 mailia gallonalla (keskimäärin n. 11,4–19 l/100 km). Jarrut olivat takapyörissä. T-malli painoi noin 540 kilogramaa. Auton poltoainetankin tilavuus oli noin 38 litraa.


title: Ford Taunus

text: Tekniikan Maailman 10/1967 koeajossa Ford Taunus 12M kiihtyi 0–100 km/t 23,6 sekunnissa. Lehden mittaama huippunopeus oli 127,8 km/t, joka on lähes sama kuin valmistajan ilmoittama 130 km/t. Koeajon aikana mitattu kulutus oli keskimäärin 8,0 litraa superbensiiniä /100 km. Koeajon 12M:ssä oli 1305 cm³ moottori, teho 37 kW /5000 r/min DIN ja vääntömomentti 93 Nm /2500 r/min DIN. Auto painoi 890 kiloa.


title: Tiliote tositteena

text:
Vielä 1980-luvun lopussa pankkien tiliotteissa luki tapahtuman kohdalla yleisimmin OTTO tai PANO. Riviselitteitä ei paljoa ollut. Pankkisiirtolomakkeet olivat yleensä 4-osaisia, joista ensimmäinen osa jäi maksajan pankkiin, toinen saajan pankkiin, kolmas toimitettiin maksun saajalle ja neljäs maksettu-leimattuna maksajalle. Joitakin ratkaisuja oli, joissa nämä pankkisiirrot tulostettiin pankin järjestelmästä maksun jälkeen. Kirjanpitäjät parittivat tiliotteella olleen pankkisiirtolomakkeen kolmen viimeisen numeron perusteella maksuja tiliotteisiin. Pankkisiirtojen postittaminen pankista toiseen ja asiakkaille oli valtaisa järjestelmä. Kirjanpitoa haittasi se, että pankkisiirrot tulivat omaan tahtiinsa ja joskus eivät tulleet lainkaan. Postipankilla oli oma tilisiirtolomakkeensa, joka oli erilainen pankkien siirroista. Viitenumero oli keksitty jo 1970-luvun alussa ja se mahdollisti suoritusten automaattisen kohdistuksen myyntireskontran myyntilaskuihin. Suomi oli tuolloin maksuliikenteessä maailmassa edelläkävijä, mutta kirjanpito ja tositteiden arkistointi oli raskas ja vei paljon resursseja. Esimerkiksi USA:ssa julkaistiin saman aikaan uutinen, että šekkien käsittelyä on nopeutettu sillä, että on hankittu helikoptereita, jotka kuljettavat šekkejä yritysten ja pankkien välillä.
Kirjanpitolautakunnalta edellytettiin lausuntoa siitä, onko hyvän kirjanpitotavan mukaista se, että maksutositteet tulivat miten sattuu yritysten kirjanpito-osastoille. Alustava lausunto oli kirjoitettu siten, että pankkien on toimitettava kaikki pankkisiirrot asiakkaille. Lautakunnan jäsen Vahtera otti asian pöydälle ja lupasi tuoda seuraavaan kokoukseen paremman esityksen.


title: Ecuador

text: Vuonna 1996 valittu populistipresidentti Abdalá Bucaram erotettiin mielenvikaisena tehtävästään. Maaliskuussa 1999 uusi presidentti Jamil Mahuad Witt ilmoitti hallituksen päästävän sucren kellumaan, ja valuutta devalvoitui yli sata prosenttia päivässä, minkä jälkeen hallitus jäädytti pankkitileillä olevat määräaikaistalletukset ja puolet käyttötilien varoista. Lopulta omasta valuutasta luovuttiin kokonaan ja sucret vaihdettiin vuonna 2000 dollareihin.


title: Tarkistusmerkki

text: Suomalaisessa henkilötunnuksessa tarkistusmerkkinä käytetään jakojäännöstä, joka saadaan jakamalla tunnuksen muiden numeroiden muodostama luku 31:llä, tai jos saatu jakojäännös on 10 tai suurempi, kutakin jakojäännöksen arvoa vastaa tietty kirjain. Pankkisiirtojen viitenumerossa taas tarkiste saadaan kertomalla tunnuksen peräkkäiset numerot oikealta alkaen vuorotellen luvuilla 7, 3, 1, laskemalla näin saadut tulot yhteen ja vähentämällä saatu summa seuraavasta täydestä kymmenestä. Luottokorttien numeroissa ja eräissä muissa yhteyksissä tarkistusmerkki määräytyy Luhnin algoritmin mukaisesti.


title: Vähimmäisvarantojärjestelmä

text: Suomen Pankin "Raha ja luotto rahapolitiikassa" -julkaisun mukaan ”raha on nykyisin pääosin aineetonta, vain numeroita pankkien tietokoneissa. Se onkin pohjimmiltaan pelkkää luottamusta siihen, että joku lopulta vastaa maksusitoumuksesta. Raha on velkarahaa, käytännössä keskuspankin (keskuspankkiraha) tai yhä hallitsevammin talletuspankkien (pankkiraha) likvidiä velkaa, jota voidaan käyttää maksuvälineenä”. ”Pankkiraha eli likvidi pankkitalletus syntyy nykyisin valtaosin pelkkänä tilikirjauksena luotettavan talletuspankin myöntäessä luottoa asiakkaalleen. Tässä ostovoimaa syntyy tyhjästä.


title: Kultakanta

text: Pankkien liikkeelle laskema setelien määrä vastasi pankkien holveissa olevaa arvometallien määrää. Pankki saattoi painaa esimerkiksi miljoona puntaa seteleinä vain, jos sillä oli vastaava määrä kultaa holvissaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana valtiot kuitenkin laskivat liikkeelle katteettomia seteleitä maksaakseen sodankäyntimenojaan; tämä rahamäärän lisäys suhteessa arvometallien määrään johti siihen, että rahayksikköjen kytkös arvometalleihin katkesi. Sodan jälkeen kulta- ja hopeakantoja yritettiin palauttaa monissa maissa, mutta 1930-luvun laman aikoihin nämä pyrkimykset ajautuivat karille devalvaatioiden ynnä muiden kriisien vuoksi.


title: Pankkitili

text: Pankki maksaa tilillä oleville varoille korkoa, ellei kyseessä ole nollakorkoinen tili. Korko voi olla kiinteä tai vaihtuva. Suomessa on nykyisin tavallista, että pankkitilin korko on nolla prosenttia tai vähän sen yli. Aiemmin korot olivat korkeampia. Korko kuuluu Suomessa lähdeveron piiriin.


title: Pankkitili

text: Jos pankkitili on ollut pitkään käytämättä, tilinomistaja voi menettää tilille talletetut rahat tai ainakin niiden korot. Suomessa talletus ei nykyisin vanhene, mutta pankki voi lopettaa koronmaksun sen jälkeen, kun tili on ollut kymmenen vuotta käyttämättä. Aiemmin myös talletukset vanhenivat 10 vuodessa. Jos tiliä on käytetty viimeksi vuonna 1980, pääomaa ei välttämättä saa enää takaisin.


title: Kiertoliittymä

text: Kiertoliittymää ei ole liikennesäännöissä erikseen määritelty vaan sen ajojärjestys määräytyy normaaleilla väistämissäännöillä, ellei tätä ei ole liikennemerkein toisin määrätty. Suomessa kuitenkin tiehallinto on ohjeistanut tien ylläpitäjiä aina asettamaan kärkikolmion (numero 231) kiertoliittymiin tuleville, jolloin liittymässä jo olevat ovat etuajo-oikeutettuja. Tiellä oleva este, pieni tai suuri, kierretään oikeanpuoleisessa liikenteessä oikealta ja vasemman puoleisessa vasemmalta. Suomessa kiertoliittymän merkki numero 166 asetetaan vain siinä tapauksessa, että kiertoliittymä ei muuten ole havaittavissa selvästi. Merkki ei osoita etuajo-oikeussuhteita liikenneympyrässä. Se vahvistettiin sääntöineen Liikenneministeriön päätöksellä 384/1994.


title: Suomen markka

text: Lain mukaan kultarahoja oli lyötävä 100 ja 200 markan määräisiä. Jokaisella, joka toi Suomen pankkiin vähintään 40 grammaa kultaa, oli oikeus lyöttää se rahaksi, mistä perittiin tosin tarkistus- ja rahaksilyöntikulujen peittämiseksi prosenttia kultamäärän arvosta, mutta ei muita veroja tai maksuja. Käytännössä kultarahoja kuitenkin lyötiin vain pieniä määriä. Niiden merkitys jäikin vähäiseksi, sillä samassa yhteydessä säädetyn uuden ohjesääntönsä mukaan Suomen pankilla oli oman harkintansa mukaan oikeus lunastaa setelit, paitsi Suomen kultarahalla, myös kultaharkoilla tai ulkomaan kultarahassa maksettaviksi asetetuilla šekeillä. Sitä paitsi laissa säädettiin kultarahan ohella myös Suomen pankin setelit laillisiksi maksuvälineiksi, joita jokainen oli velvollinen ottamaan maksuna vastaan. Kultakantaa ei siis enää toteutettu "kultaydinkantana" vaan "kultavaluuttakantana".


title: Pankkitili

text: Vaikka pankkitileillä oleva raha onkin vain pankkien velkaa asiakkailleen, tiliraha kuitenkin kelpaa yleisesti maksuksi muun muassa tilisiirtona tai pankkikorttimaksuna. Tämä johtuu pankkeja kohtaan tunnetusta vankasta luottamuksesta.


title: Pokkinen

text: Nimi tulee ilmeisesti aikanaan törmällä sijainneesta talosta (Båckmöller), jonka nimi taipui tuttavallisemmin sanaksi Bock, ja sen mukaan sai nimensä myöhemmin kokonainen kaupunginosa. Kun puhutaan Oulun ydinkeskustasta tai muuten vain keskustasta, tarkoitetaan yleensä juuri Pokkista, joka nimensä mukaan sijaitsee Pokkitörmällä Oulujoen etelärannalla. Harvoin puhutaan edes ensimmäisestä kaupunginosasta, koska ruutuasemakaavassa eri kaupunginosat nivoutuvat näkymättömästi toisiinsa.


title: Puhos (ostoskeskus)

text: Suomen Akatemian kielilautakunta piti puhto- ja puhos-sanojen yhteyttä perustelemattomana, eikä puoltanut sanan yleistä käyttöönottoa. Vilkuna yritti pitää sanaa esillä, mutta se ei lopulta päätynyt yleiseen käyttöön. Mutta kun Puotinharjun ostoskeskus avattiin 1965, sen tiedotteissa puhuttiin puhoksesta, ja myöhemmin sen katolle nostettiin Puhos-kyltti. Yleisnimen sijaan Puhos vakiintui ostoskeskuksen erisnimeksi. Kielitoimiston Taru Kolehmaisen mukaan nimi myös sointuu hyvin Puotinharjun yhteyteen ja sen voi helposti mieltää Puotinharjun ostoskeskuksen lyhenteeksi.


title: Palaminen

text: "Polttaa"-sanasta paljastuu toinen tulen sytyttämisen tapa. Sana polttaa on sukua porata-sanalle, ja tämä yhteys käy selvemmäksi läheisistä sanoista "porottaa" ja "poro" (tuhka). Sanojen taustalla on kitkan kasvattamaan lämpöön perustuvan tuliporan käyttö. Tulipora on keppi, jota on pyöritelty nopeaan tahtiin joko kämmenten välissä tai jousen avulla, samalla, kun sen päätä on painettu puuta vasten. Hankaus on lämmittänyt puuta ja lopulta sytyttänyt sen palamaan. "Nuohous" on voinut myös merkitä tulen hankaamista, ja poron tavalla myös "nuoha" on merkinnyt tuhkaa. Vaivoin kytevän aineksen eli kydön nostatus ilmiliekkiin, "lietsonta", taas tarkoittaa puhumista tulelle eli puhaltamista tuleen, samaan tapaan kuin loitsu tarkoittaa puhumista ikään kuin jotain yliluonnollista puhaltaen. Sana "liekki" lieneekin tullut lietsoa-sanasta ja tarkoittanut lietsottua tulta, ilmiliekkiä. Ilmestyessään liekki "leimahtaa".


title: Ootraus

text: Ootrauksella tarkoitetaan esimerkiksi huonekalun tai oven pintakäsittelyä maalaamalla siten, että se muistuttaa puupintaa. Siinä pintaan maalataan puun syyt ja muut kuviot näkyviin. Ootraus eli puumukailumaalaus oli tyypillistä talonpoikaishuonekalujen valmistuksessa, kun haluttiin männystä valmistetun huonekalun näyttävän esimerkiksi tammelta tai muulta jalopuulta. Ootraus on suurta taitoa vaativaa käsityötä.


title: Pohjola (Kalevala)

text: Pohjola (viroksi Põhjala) on itämerensuomalaisissa mytologiossa ja kalevalaisessa runoudessa esiintyvä paikka tai maa, joka sijaitsee pohjoisessa. Yleensä Pohjola on pahan tai vihollisen roolissa. Pohjolaa hallitsee Pohjan akka tai Pohjolan emäntä, eräältä nimeltään Louhi.


title: Puolan kieli

text: "Paino" on puolassa yleensä toiseksi viimeisellä tavulla (penultimalla), olipa tämä tavu sitten osa sanavartaloa tai osa päätettä. Tästä tärkein poikkeus ovat verbien preteriti- ja konditionaalimuodot, joiden persoonapäätteet ovat historiallisesti katsoen olla-verbin enkliittisiä muotoja ja voivat edelleenkin irrota verbistä ja siirtyä esimerkiksi sivulauseen aloittavan konjunktion perään. Siksi persoonapäätteitä ei lasketa mukaan määritettäessä sitä tavua, joka painon sijoittamisen kannalta on toiseksi viimeinen.


title: Puolipiiri

text: Puolipiiri eli piirin puolikas tarkoittaa geometriassa monikulmion tai muun tasokuvion piirin jakamista kahteen yhtäpitkään osaan, joiden yhteinen pituus on koko kuvion piiri. Puolipiirillä voidaan tarkoittaa myös sitä käyrää tai murtoviivaa, joka muodostaa kuvion piirillä sen pituuden puolikkaan mittaisen kuvion. Tällöin samalle kuviolle voidaan esittää lukemattomia puolipiirejä.


title: Poikkipääty

text: Poikkipääty eli keskipääty on rakennuksen pääsisäänkäynnin puoleisella pitkällä sivulla olevan oven tai ikkunan yläpuolella sijaitseva harja- tai taitekattoinen päädyn kaltainen rakenne. Poikkipäädyn katon harja on usein alempana kuin muun katon harja, niin että se alkaa pääkaton lappeesta. Poikkipäädyn etuseinä on toisinaan samassa linjassa rakennuksen julkisivun kanssa, toisinaan se taas on selvästi julkisivusta ulkoneva.


title: Päiväpulkka

text:
Päiväpulkka (myös pulkka, pulikka, taksvärkkikapula) on kiilan muotoinen puukapula, jolla vahvistettiin ennen vanhaan se, että työntekijä oli tehnyt päivän työt, esimerkiksi osana taksvärkkiä.
Pulkan toinen puoli oli talon isännällä tai työnjohtajalla, ja vastakappale oli rengillä. Kun päivän työt oli tehty, asetettiin nämä puukapulat eli "pulkat" vastakkain, ja työnjohtaja veisti puukolla loven yhtä aikaa sekä omaansa että työntekijän puukapulaan. Näitä "pulkkia" jokainen renki vaali huolellisesti, ne säilytettiin visusti tallessa, että kuun lopussa tai urakkatyön päätyttyä jokainen sai oman päiväpalkkansa pulkkaan tehtyjen lovien mukaan.


title: Lukkorunko

text: Lukkorunko on tavallisesti oven sisään asennettava mekaaninen tai elektromekaaninen laite, joka lukkosylinterin kääntyessä vetää teljen sisään, ja vastaavasti lukitsee oven kun se painetaan kiinni. Jos se on takalukkiutuvaa mallia, lukko lukkiutuu automaattisesti takalukitusasentoon, kun ovi suljetaan. Lukkorungossa voi olla sisäänrakennettu lukkopesä, tällaiset lukkorungot ovat yleensä varmuuslukkoja. Jos lukkopesää ei ole, tarvitaan ulkoinen lukkopesä, jotta lukkorunkoa voisi käyttää. Monissa lukkorungoissa on paikka myös ovenpainikkeelle (kahvalle), tällaiset lukkorungot ovat puolestaan yleensä käyttölukkojen lukkorunkoja. Käyttölukko on lukko, joka lukkiutuu automaattisesti eikä ole ns. pakkotoiminen, jolloin lukon avaamiseen ja lukitsemiseen tarvittaisiin avain. Käyttölukkoa käytetään päivisin ja asunnosta poistuttaessa myös lisäksi mahdollista varmuuslukkoa.


title: Kulma

text: Kulman muodostavia suoria, puolisuoria tai janoja on tapana kutsua kulman "kyljiksi". Jotta kulma voidaan nimetä, tulee vähintään kulman kärjen pisteen nimi tuntea. Silloin voidaan nimetä kulma yhdellä kirjaimella ja esimerkiksi "kulma B" voidaan merkitä joko formula_1 tai formula_2formula_3. Samasta kärjen pisteestä voi aueta eri suuntiin useita kulmia, jolloin pelkästään kärjen pisteeseen viittaaminen ei yksilöi kulmaa. Jos kummaltakin kyljeltä tunnetaan yksi piste, joidaan pisteiden nimiä käyttää kulman nimeämiseen. Esimerkiksi "kulma B" voi olla myös "kulma ABC" eli formula_4 tai formula_5, jolloin säde BA on kulman "oikea kylki" ja säde BC sen "vasen kylki". Merkinnän keskimmäinen kirjain on aina kulman kärjen nimi. Usein merkitään kulmaa kreikkalaisella kirjaimella, kun tarkoitetaan kulman nimeä tai kulman suuruutta (muuttuja).


title: Lastimerkki

text: Lastimerkki eli Plimsollin merkki on vesialuksen kyljessä vesilinjassa oleva viivasto, joka osoittaa aluksen suurimman sallitun syväyksen eli suurimman uppouman määrän kussakin veden tiheydessä sekä kullakin liikennealueella. Nyrkkisääntönä voidaan sanoa: mitä ylempänä merkki on, sitä enemmän alus voi ottaa lastia. Merkin korkeuteen kölistä vaikuttavat aluksen vakavuuskriteerit, kuten leveys ja pituus, sekä rakenne kuten jäävahvistus.


title: Sarjatunnus

text:
Nykyinen merkintätapa on seuraavanlainen:
Vaunujen sarjamerkinnässä iso kirjain on perinteisesti tarkoittanut matkustusluokkaa sekä ilmaisemaan, jos kyseessä on esimerkiksi ravintolavaunu, postivaunu tai konduktööri- ja matkatavaravaunu. Pienellä kirjaimella merkitään esimerkiksi, onko vaunu avo-osastollinen vai onko siinä hyttejä. Toisin kuin vetureissa, vaunujen tunnusten perässä ei käytetä numeroa erottelemaan sitä muista vastaavista vaunuista.


title: Projektiivinen taso

text: Muuan esimerkki äärellisestä projektiivisesta tasosta käsittää kolmetoista pistettä ja kolmetoista suoraa. Pisteille käytetään merkintöjä P...,P ja suorille m...,m. Insidenssirelaation määrittelee seuraava taulukko. Taulukon rivit merkitsevät pisteitä ja sarakkeet suoria. Ykkönen ("1") rivillä "i" ja sarakkeessa "j" merkitsee, että piste P on suoralla "m", kun taas tyhjä ruutu merkitsee, että piste ei ole kyseisellä suoralla (eli piste ja suora eivät ole insidentit). Taulukko on esitetty Paige-Wezlerin normaalimuodossa.


title: Lyhenne

text: Lyhenteen katkeaminen osoitetaan tavallisesti pisteellä, joka auttaa lukijaa hahmottamaan, että kyseessä on nimenomaan lyhenne (lyhennepisteet voidaan tosin jättää pois erityiseen tiiviyteen pyrkivissä teksteissä, kuten sanakirjoissa). Yleisesti pisteettömiä ovat mitta- ja rahayksiköiden lyhenteet tai tunnukset, joita käytetään numeroin kirjoitettujen lukuarvojen yhteydessä: 10 m (’kymmenen metriä’), 10 kr (’kymmenen kruunua’), 10 v (’kymmenen vuotta’); kuitenkin pisteellisenä, jos lyhenne esiintyy muuten kuin mittayksikkönä: 10-v. (’kymmenvuotias’), v. (’vuosi , vuonna ’). Mittayksikön lyhenne tai tunnus erotetaan numerosta sanavälillä, joka tietokoneella kirjoitetaan mieluiten sitovana välilyöntinä.


title: Siirtoäänivaalitapa

text: Siirtoäänivaalitapa on vaalitapa, jossa äänestäjä merkitsee ehdokkaansa äänestyslippuun suosituimmuusjärjestyksessä. Ehdokkaita voi merkitä yhden tai useamman, mutta äänestäjällä on kuitenkin käytössään vain yksi ääni. Tilanteessa, jossa ääni tavallisesti menisi ”hukkaan”, se siirtyy listassa seuraavalle ehdokkaalle. Siirtoäänivaalitavan tarkoituksena on minimoida hukkaäänet ja vähentää taktista äänestämistä. Se mahdollistaa suhteelliset henkilövaalit ilman listoja, mutta sitä voi käyttää myös listavaaleissa.


title: Wienin piiri

text: On kuitenkin olemassa myös näennäisväitteitä, joissa esiintyy pelkästään merkityksellisiä sanoja. Nämä väitteet muodostuvat syntaksia rikkomalla. Esimerkkinä on lause ”Caesar on alkuluku”. Lauseen jokainen sana on mielekäs ja jokaisella on määrätty merkitys, mutta lauseessa ei ole mieltä. Ongelma on siinä, että 'alkuluku' on lukujen predikaatti, ei ihmisyksilöiden predikaatti. Esimerkissä lauseen mielettömyys on ilmeinen, mutta luonnollisessa kielessä kieliopin säännöt eivät estä vastaavanlaisten mutta vaikeammin tunnistettavissa olevien mielettömien sanayhdistelmien muodostamista. Luonnollisessa kielessä jokainen sanojen yhdistelmä muotoa ”"x" on "y"”, jossa "x" on substantiivi ja "y" on predikaatti, on hyväksyttävissä. Luonnollisessa kielessä ei itse asiassa tehdä eroa predikaatteihin, joita voidaan soveltaa ihmisyksilöihin, ja predikaatteihin, joita voidaan soveltaa lukuihin. Näin ”Caesar on sotilas” ja ”Caesar on alkuluku” ovat yhtä lailla syntaksiltaan oikein muodostettuja, päinvastoin kuin esimerkiksi ”Caesar on ja”, joka on muodostettu väärin. Johdonmukaisesti muodostetussa kielessä erityyppisten predikaattien ero on Carnapin mukaan määritelty täsmällisesti, ja sellaiset näennäisväitteet kuin ”Caesar on alkuluku” ovat syntaksiltaan väärin muodostettuja. Nyt, ja tämä on Carnapin väitteen ydin, metafyysiset väitteet, joissa ei esiinny mielettömiä sanoja, ovat mielettömiä siksi, että ne on muodostettu tavalla, joka on luvallinen luonnollisissa kielissä, mutta ei loogisesti muodostetuissa kielissä.


title: Shakkisiirtojen merkintätavat

text: Algebrallisia merkintätapoja on kaksi: pitkä ja lyhyt. Pitkässä merkintätavassa kirjoitetaan sekä siirron lähtöruutu että ruutu, johon nappula siirretään. Lyhyessä merkintätavassa merkitään vain kohderuutu, sillä yleensä vain yksi tietyntyyppinen nappula pääsee siirtymään tiettyyn ruutuun. Jos kuitenkin kahdella samantyyppisellä nappulalla on mahdollisuus siirtyä samaan ruutuun, merkitään myös lähtölinja tai -rivi. Lähtö- ja tuloruutu merkitään kuten usein shakkilaudan reunalle merkityt kirjaimet ja numerot osoittavat. Suomeksi upseerien siirrot merkitään niiden alkukirjaimia vastaavasti T, L, D, K ja R ja englanniksi R, B, Q, K ja N (rook, bishop, queen, king, knight).


title: Syväys

text: Aluksen syväys luetaan aluksen vesirajaan maalatusta asteikosta. Syväysmerkit merkitään laivan keulaan, perään ja keskelle 200 millimetrin välein, 100 millimetriä korkein numeroin. Merkintä 40 osoittaa neljän metrin syväystä, vedenpinnan ollessa merkinnän alapäässä. Merkinnät tehdään esimerkiksi välille 4 000–7 000 millimetriä, riippuen laivan koosta.


title: Tangentiaalinen monikulmio

text: Merkitään n-kulmion kärjet A, A, A, ..., A ja sivuja a = AA, a = AA, ..., a = AA (viimeinen: paluu alkuun). Sivulla a oleva ympyrän sivuamispiste merkitään T. Sivuamispiste jakaa sivun kahteen tangentiaalijanaan ja esimerkiksi kärjestä A lähtevät janat merkitään t = AT = AT. Ne ovat molemmat t:n mittaisia, koska (kuvassa) nelikulmio ATOT on symmetrinen janan AO suhteen: kolmiot ATO ja OTA ovat yhtenevät. Koska tilanne toistuu jokaisen kärjen A osalta, ovat kaikista kärjistä erkanevat molemmat tangenttijanat t yhtä pitkät. Merkitään vielä kärjen A sisäkulmaa α = 2 * β, koska jana AO on kulman α kulmanpuolittaja, sekä monikulmion sivua AA vastaavaa ympyrän keskuskulmaa φ.


title: Banaanikärpästutkimuksen historia

text: Viime aikojen suurimpia saavutuksia banaanikärpästutkimuksessa on ollut sen koko genomin sekvensointi vuonna 2000. Banaanikärpänen oli toinen monisoluinen eliö, jonka genomin koko sekvenssi saatiin selvitettyä. Sitä aiemmin oli luettu vain "Caenorhabditis elegans" -sukkulamadon puolta pienempi genomisekvenssi vuonna 1998.


title: Sorjapetokärpänen

text: Suomessa laji havaittiin ensimmäisen kerran Maaningalla 1800-luvulla ja toisen kerran Kuopiossa vuonna 1916. Vuonna 2012 suomalaistutkijat löysivät Maaningalta kolme yksilöä ja onnistuivat saamaan lajista maailman ensimmäisen DNA-näytteen. Suomessa lajia uhkaa lahopuun väheneminen ja avohakkuut.


title: Thylacoleo carnifex

text: "Thylacoleo carnifex" kuului ensimmäisiin Australiasta löydettyihin nisäkäsfossiileihin. Sen jäännökset löysi ja kuvaili ensimmäisenä Sir Richard Owen. Hän löysi osia eläimen kallosta, kuvaili vuonna 1859 julkaistussa Royal Societyn teoksessaan lajia ”pussileijonaksi” (englanniksi "marsupial lion") ja väitti sen olleen petoeläin. Päätelmää epäiltiin pitkään, sillä sen lähimmät tunnetut sukulaiset olivat kasvinsyöjiä. Myöhemmin löydettiin lisää eläimen jäännöksiä ja vuonna 1966 lähes kokonainen luuranko. Löytö herätti jälleen keskustelua sen ruokavaliosta ja kolme vuotta myöhemmin vuonna 1969 löydettiin vielä paremmin säilyneitä jäännöksiä, joista voitiin varmemmin päätellä sen olleen lihansyöjä. Sittemmin löydöksiä on tehty vielä lisää ja ensimmäinen täysin kokonainen luuranko löydettiin vuonna 2002.


title: Banaanikärpänen

text: "Drosophilan" genomi on noin 180 miljoonan emäsparin (Mb) suuruinen. Genomista kolmasosa on heterokromatiinia ja loput noin 120 Mb eukromatiinia. Vaikuttaa siltä, että noin 60 prosenttia kärpäsen genomista ei sisällä proteiineja koodaavia geenejä. Tällä hetkellä genomin arvioidaan sisältävän 14 601 geeniä. Koko genomi on sekvensoitu vuonna 2000, ja suurin osa siitä on sen jälkeen myös varustettu selityksin eri alueiden biologisesta toiminnasta (). Geneettisesti banaanikärpänen on noin 60-70 -prosenttisesti ihmisen kaltainen, ja vajaalle 3000 banaanikärpäsen geenille on löydettävissä todennäköisesti samaa alkuperää oleva vastingeeni ihmisestä. Noin 77 prosentille ihmisen geeneistä, joiden mutaatioiden tiedetään olevan jonkin sairauden syynä, on löydettävissä homologinen vastine banaanikärpäsen genomista. Siten banaanikärpästä voidaan käyttää vertailevassa genomiikassa myös ihmisen ja muiden nisäkkäiden geenitoiminnan tutkimiseen.


title: Banaanikärpästutkimuksen historia

text: Morgan ei suinkaan tehnyt tutkimuksia yksin, vaan hänen ympärilleen muodostui ryhmä maineikkaita biologeja, kuten Calvin Bridges, Hermann Joseph Muller ja Alfred Sturtevant. Ensimmäisen kromosomikartan banaanikärpäselle laati vuonna 1913 Alfred H. Sturtevant, joka työskenteli myös Morganin ryhmässä. T. H. Morgan itse julkaisi ensimmäiset tarkat fysikaaliset paikat useille banaanikärpäsen geeneille vuonna 1938. Sturtevantin huomattavimmat saavutukset olivatkin geneettisen kartoituksen teorian periaatteiden selvittäminen sekä geenien kytkennän teorian kehittäminen. Hänen teorioitaan käytetään vielä tänäkin päivänä paikannettaessa geenejä kromosomeihin. Sturtevant myös todisti, että geeneillä on yksiselitteinen paikka kromosomissa eli lokus ja että geenit sijaitsevat kromosomeissa lineaarisessa järjestyksessä. Näistä tuloksista Sturtevant työtovereineen kehittivät myös periytymisen kromosomiteorian, joka vaikutti suuresti genetiikan kehitykseen.


title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on yksi tutkituimmista organismeista ja biologian malliorganismeista. Kalifornian yliopiston perinnöllisyystieteen professori Charles W. Woodworth oli ensimmäinen tutkija, joka kasvatti suurempia määriä banaanikärpäsiä laboratoriossa. Kokeellisen tutkimuksen banaanikärpäsellä aloitti Woodworthin ehdotuksesta Harvardin yliopiston professori William Ernest Castle, jonka oppilas ja työtoveri Frederic Carpenter julkaisi ensimmäisen tieteellisen artikkelin banaanikärpäsestä 1905. Merkittävin 1900-luvun alun banaanikärpästutkijoista oli kuitenkin Columbian yliopiston professori Thomas Hunt Morgan ryhmineen. Hän teki monia kokeita banaanikärpäsillä ja löysi muun muassa 1910 banaanikärpäsen ensimmäisen mutantin, "white"n, joka muutti kärpäsen silmät valkoisiksi. Morgan paikallisti mutatoituneen geenin banaanikärpäsen X-kromosomiin, todistaen samalla, että geenit sijaitsevat kromosomeissa. Thomas Hunt Morganille myönnettiin 1933 Nobelin lääketieteen palkinto banaanikärpästen genetiikkaan kohdistuneista tutkimuksista.


title: Kehitysbiologia

text: Selkärangattomista yksilönkehityksen tutkimuksiin on valjastettu malliorganismien 'grand old man' "Drosophila melanogaster" eli banaanikärpänen. Banaanikärpäsestä on massiivisesti tutkimusdataa, sen genomi on sekvensoitu ja eliötä on helppo kasvattaa ja tutkia. Monet muilla eliöillä tehtävät tutkimukset pohjautuvat banaanikärpäsellä saatuihin tuloksiin. Yllättävän monet selkärangattomien geenit löytävät homologinsa myös selkärankaisilta. Toinen selkärangaton suosikki on sukkulamato "Caenorhabditis elegans". "C. elegansin" kehossa on vain 959 solua, joten siitä on kasvanut tärkeä tutkimusobjekti.


title: Banaanikärpästutkimuksen historia

text: Ehdottomasti merkittävin 1900-luvun alun banaanikärpästutkijoista oli kuitenkin Columbian yliopiston professori Thomas Hunt Morgan ryhmineen, joka alkoi työskennellä banaanikärpästen parissa noin vuonna 1908. Morgan teki monia kokeita banaanikärpäsillä ja löysi muun muassa 1910 banaanikärpäsen ensimmäisen mutantin, "white"n, joka muutti kärpäsen silmät valkoisiksi. Morganin ryhmä paikallisti mutatoituneen geenin banaanikärpäsen X-kromosomiin, todistaen samalla, että geenit sijaitsevat kromosomeissa. Morgan ryhmineen osoitti kromosomissa olevan suuren joukon geenejä, jotka ovat lineaarisesti järjestäytyneet kromosomeihin. Morganin tutkijaryhmä myös päätteli sen, että mitä kauempana geenit sijaitsivat kromosomissa, sitä suuremmalla todennäköisyydellä niiden välisellä alueella tapahtui "crossing-over" eli tekijäinvaihto.


title: Banaanikärpänen

text: Ensimmäisen kromosomikartan banaanikärpäselle laati vuonna 1913 Alfred H. Sturtevant, joka työskenteli myös Morganin ryhmässä. T. H. Morgan itse julkaisi ensimmäiset tarkat fysikaaliset paikat useille banaanikärpäsen geeneille vuonna 1938. Banaanikärpäsellä tehdyn varhaisen mutaatiotutkimuksen uranuurtaja 1920-luvulla puolestaan oli Hermann J. Muller, joka indusoi mutaatioita röntgensäteilyn avulla. Keksinnöstään Muller sai lääketieteen Nobelin 1946. Myös evoluutiotutkimusta banaanikärpäsellä tehtiin jo varhain. Yhdysvaltalainen Theodosius Dobzhansky todisti 1930- ja 1940-luvuilla banaanikärpäsen avulla luonnonvalinnan toimivan luonnonpopulaatioissa sekä pystyi selvittämään eri "Drosophila"-lajien fylogenian.


title: Banaanikärpästutkimuksen historia

text: Banaanikärpästutkimuksen historia juontaa juurensa aina 1900-luvun alkuun asti, jolloin muun muassa Charles W. Woodworth ja Thomas Hunt Morgan ryhmineen aloittivat banaanikärpäsellä tehdyt laajamittaiset tutkimukset. Banaanikärpänen on ollut ihmisen jälkeen yksi tutkituimmista organismeista aina näihin päiviin asti jo vuodesta 1905, jolloin ensimmäinen tieteellinen banaanikärpäsartikkeli julkaistiin. Vuosisadan mittainen tutkimustyön historia huipentui vuonna 2000, jolloin banaanikärpäsen koko genomin sekvenssi julkaistiin.


title: Turun linna

text: Tultaessa 1600-luvulle linnan pääosa lienee ollut melko rappeutunut 1500-luvun lopun levottomuuksien vuoksi. Huhtikuussa 1614 Kaarle IX:n poika, tuore kuningas, Kustaa II Aadolf asettui asumaan linnaan runsaaksi kuukaudeksi. Kerran hänen syödessään päivällistä suuressa salissa, eli nykyisessä linnankirkossa, pääsi tuli irti eräässä kamarissa ja tuhosi muutamassa tunnissa kaiken palavan päälinnassa. Palon jälkeen päälinna jälleenrakennettiin, mutta se oli joka tapauksessa vanhentunut. Siitä tuli tämän jälkeen kruunun viljamakasiini. Ainoastaan linnan kappelia käytettiin enää sen alkuperäiseen tarkoitukseen. Linnan elämä siirtyi kokonaisuudessaan päälinnan itäpuolella sijaitsevaan esilinnaan. Sitä käytettiin Turun ja Porin läänin maaherrojen virka-asuntona, ja myös Suomen kenraalikuvernööri asui linnassa oleskellessaan Turussa.


title: Krakova

text: Barokin aikana Krakovaan rakennettiin runsaasti kirkkoja ja jo 1600-luvun puolivälissä kaupungissa oli yli 50 kirkkoa. Katariina Jagellonican ja Juhana III:n poika, kuningas Sigismund III Vaasa asettui Varsovaan ja hovi siirtyi sinne. Krakova jäi symboliseksi pääkaupungiksi. Viimeiset kruunajaiset pidettiin Wawelissa vuonna 1737, kun kuninkaaksi kruunattiin August III. Krakova jäi 1600-luvun loppupuolella ja 1700-luvulla sotien jalkoihin, kun kaupungin läpi kulkivat niin ruotsalaiset, venäläiset kuin itävaltalaisetkin joukot.


title: Kamari (huone)

text: Kamari eli "kammari" oli entisajan asunnoissa arvokkaampi huone kuin tupa, pirtti tai keittiö. Se oli tarkoitettu makuuhuoneeksi (makuukamariksi) tai vierashuoneeksi. Kamari omaksuttiin Suomessa myöhäiskeskiajalla, kun siirryttiin paritupatyyppisiin taloihin, joissa keskellä olevasta eteisestä mentiin joko tupaan tai kamariin. Talontarkastussääntö vuodelta 1681 edellytti, että jo yhden manttaalin tiloilla tuli olla "asuintuvan" lisäksi "vierastupa". Uudella ajalla myös kaupunkien ja maaseudun vähäväkiset saivat itselleen kamarin, joka rakennettiin yksinäispirttien tai -tupien lisäkkeeksi.


title: Louhisaaren kartano

text: Ison makuukamarin nimenä on Carl Erik Mannerheimin perukirjassa ollut ”nuoren kreivin huone”, jolla viitattiin Carl Gustaf Mannerheimiin. Myöhemmin vuonna 1867 huonetta kutsuttiin ”kreivin kamariksi” ja ”papan huoneeksi”, josta päätellen huoneen haltija olisi tuolloin ollut Carl Robert Mannerheim. Carl Robert Mannerheim siirrätti huoneeseen rokokootyylisen kaakeliuunin Karunan kartanosta. Nykyisin iso makuukamari on sisustettu edustusmakuuhuoneen tyyliin. Huoneen kookkaan ja edustavan katossängyn verhot ovat peräisin 1700-luvun alusta ja alun perin Sjögårdin kartanosta Pernajasta. Kukkamaljakkoaihein koristellut verhot ovat ainoat Suomessa säilyneet barokkisängyn verhot. Isossa makuukamarissa oli 1600-luvulla runsaat koristemaalaukset. Katon koristemaalauksissa oli kenttiin maalattuja maisemakuvia, maalaukset ovat säilyneet vain osittain.


title: Louhisaaren kartano

text: Kun kartanon päärakennus ja sivurakennukset valmistuivat 1650-luvulla, meri ulottui lähes päärakennuksen kivijalkaan ja rakennukset olivat käytännössä niemessä ja kolmelta sivulta veden ympäröimät. 1600-luvun puutarhasta tiedetään vain, että Louhisaaressa oli kirsikkapuita vuonna 1638. Tiedot 1600-luvun loppupuolelta 1740-luvulle puuttuvat, mutta 1600-luvulla Louhisaaressa on todennäköisesti koko ajan ollut puutarha kuten muissakin vastaavissa arvokartanoissa. Kartanon palvelusväen määrän huomioon ottaen hyötypuutarha kasvimaineen oli myös tarpeen ruokataloudessa. 1700-luvulle tultaessa puutarha ilmeisesti rappeutui, yhtenä syynä olivat ankarat olosuhteet, kuten 1690-luvun katovuodet ja ankarat talvet, Suuri Pohjan sota ja Isoviha. Flemingit eivät asuneet paljoakaan Louhisaaressa 1600-luvun lopulla ja seuraavan vuosisadan alussa. Vasta kun karoliini Klaus Hermaninpoika Fleming sai kartanon omistukseensa 1738 ja hänen poikansa hovijunkkari Herman Klaunpoika Fleming aloitti päärakennuksen kunnostustyöt, sai puutarhakin huomiota osakseen. 1740-luvulta lähtien kartanossa oli puutarhurimestari ja puutarhan kauneutta 1750-luvulla tiedetään kehutun. Herman Fleming istututti puutarhaan 200 mulperipuun tainta, tarkoitus oli ilmeisesti tuottaa silkkiperhosten toukkia. 1700-luvun lopulla kartanolla oli kaksi puutarhaa, tulotien pohjoispuolella pieni omenatarha ja kartanon eteläpuolella lankkuaidan ympäröimä kortteleihin jaettu puutarha käytävineen, huvimajoineen ja lampineen. Siellä kasvoi omenapuita, marjapensaita ja parsaa. Pihassa on ollut sireeneitä ja tulotien varteen on istutettu viimeistään 1700-luvun loppupuoliskolla puita. Myllymäen vieressä oli venelaituri ja maankohoamisen ansiosta sinne voitiin johtaa tie nykyisen puiston läpi.


title: Kihlakunnantuomari

text: Ajanjaksoa 1500–1680 voi nimittää sijaisjärjestelmän ajaksi. Sijaiset olivat 1500-luvulla rälssimiehiä, toisten kihlakuntien tuomareita, vouteja, kirjureita sekä Karjalassa Viipurin porvareita. 1600-luvun alkupuolella enemmistö sijaisista oli vouteina tai kirjureina tehtäviinsä pätevöityneitä, mutta muodollisen pätevyyden vaatiminen alkaa yleistyä. Turun hovioikeudessa alkaa auskultointi 1630-luvulla. Sen seurauksena enemmistö sijaisista on 1600-luvun puolivälissä tehtäviinsä opintojen avulla pätevöityneitä. Näistä eräät saivat 1680 vakinaisen kihlakunnantuomarin viran.


title: Karhulan Hovi

text: Nykyisen Karhulan Hovin paikalla oli alkujaan maalaistalo, joka oli 1600- ja 1700-luvuilla haminalaisten kauppiaiden omistuksessa. 1800-luvun puolivälissä omistajasukuina olivat Nordmannit ja Londénit. 1873 tila päätyi Knut Hjalmar Casselille, joka toimi kuninkaallisen hovimarsalkanviraston sihteerinä ja oli naimisissa varakkaan loviisalaisen Adelina Sundmanin kanssa. Vuonna 1874 Cassel perusti Karhulaan kaksiraamisen höyrysahan, joka teki konkurssin vuonna 1881 ja päätyi William Ruthin omistukseen. Vuonna 1888 hän meni naimisiin Fanny Standertskjöldin kanssa.


title: Kaipala

text: Vuonna 1500 Kaipalan kylä kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Kaprion kihlakunnan Ratsinan pogostaan. Jo tuolloin siellä sijaitsi läänitystilallisen hovi, joka on merkitty myös 1600-luvun ruotsalaisajan karttoihin. Vuonna 1796 Paavali I lahjoitti Kaipalan kartanon paroni Rotkirchille. Siitä on säilynyt uudelleen rakennettu päärakennus ja osa puistoa. Kaipalassa on myös puisen tsasounan (mahdollisesti vuosina 1713–1714 rakennetun entisen kirkon) raunio. Kattilan vatjalaisalueen lähellä sijainneen kylän asukkaat olivat venäläisiä.


title: Kamari (huone)

text: Keskiajalta alkaen talon väkeen kuului muitakin kuin perheenjäseniä, esimerkiksi piikoja ja renkejä. He nukkuivat ja ruokailivat oman perheen joukossa. Koko talonväen oli mentävä makuulle ja noustava ylös yhtä aikaa. Kesällä oli väljempää, kun osa talonväestä nukkui aitoissa. Jos piti mennä yöllä tarpeilleen, oli mentävä ulos rapun pieleen tai niin sanotulle silppusaaville. Käymälät yleistyivät pappiloissakin vasta 1600-luvulla.


title: Louhisaaren kartano

text: ”Isoäidin makuukamarin” isoäiti oli Eva Vilhelmina Mannerheim, joka hallitsi Louhisaaren taloutta huoneesta käsin ja asui siinä viimeiset vuosikymmenensä. Häntä ennen 1830-luvulla huone oli Vendla Sofia Mannerheimin makuuhuoneena. 1860-luvulla Eva Vilhelmina Mannerheim käytti vihreäksi kamariksi kutsuttua huonetta. Huoneen seinistä löytyi restauroinnin yhteydessä koko seinäpinnan peittävä palmettikuvio ja katonrajasta rokokoofriisi. Louhisaarta korjattiin myös 1790-luvulla ja vihreän huoneen kaakeliuunin arvioidaan olevan peräisin siitä korjauksesta. Kaakeliuuni on myöhäiskustavilainen ja sen vihreä ja violetti koristemaalaus uusklassista tyyliä. Huonetta kutsuttiin vuoden 1880 asiakirjassa ”fasterin huoneeksi”, faster eli isän sisko oli Louhisaaren viimeiseksi Mannerheim-sukuiseksi omistajaksi jäänyt Vilhelmina Mannerheim.


title: The Hoito

text: Ravintola sai alkunsa kun IWW-ammattiyhdistyksen edustaja A. T. Hill saapui Nipigonissa sijaitsevalle kanadansuomalaiselle tukkikämpälle parantaakseen leirin oloja ja samalla kehotti työmiehiä lukemaan kommunistista "Vapaus"-sanomalehteä. Hän onnistuikin neuvotteluissa saamaan joitain pieniä parannuksia leirin oloihin. Työntekijät kuitenkin valittivat halvan majoituksen ja kotikeittiöruuan puutteesta vieraillessaan läheisessä Port Arthurin (nykyinen Thunder Bay) kaupungissa. Finnish Labour Templen johtokunta päätti perustaa osuuskunta muotoisen ravintolan työväentalon kellarikerrokseen. Osakkaita oli kaikkiaan 59, joista jokainen maksoi 5 dollarin osallistumismaksun, joka palautettiin heille myöhemmin ravintolan tuotettua voittoa. Hoidon ensimmäiseksi johtajaksi valittiin ammattiyhdistyksen edustaja A. T. Hill.


title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.


title: Daihatsu

text: Ranskalaisia Peugeot-autoja edustanut Oy Maan Auto Ab aloitti Daihatsun maahantuonnin uudelleen 1980-luvun alussa vuonna 1977 esitellyllä Charade-mallilla. Vuonna 1983 maahantuojaksi vaihtui puolalaisia FSO-autoja tuonut Polmot Oy, jonka nimi muuttui hieman myöhemmin Maanteho Oy:ksi. Suomessa myytiin henkilöautomalleja Charade, Charmant ja Applause, Feroza- ja Rocky -maastoautoja sekä pientä 850-pakettiautoa. Vuoden 1988 lopussa Suomessa oli rekisterissä 5 015 Daihatsu-henkilöautoa ja se oli tilaston 25. sijalla. Vuoden 1990 aikana Suomessa rekisteröitiin 614 Daihatsu-henkilöautoa ja tuolloin merkki oli rekisteröintitilaston 24. sijalla. Vuoden 1991 alussa Daihatsun maahantuonti siirtyi Saabia edustaneelle Oy Scan-Auto Ab:lle. Daihatsun maahantuonti päättyi uusien autojen myynnin romahtaessa lamakauden seurauksena vuonna 1993. Nykyisin Daihatsu-autoja ei tuoda yhtään Eurooppaan.


title: Millwall FC

text: Millwallin historian tunnetuin kotikenttä oli New Crossissa sijainnut The Den, jolle seura muutti vuonna 1910. Aikaisemmin se oli pelannut kotiottelunsa 25 vuoden ajan neljällä eri kentällä Isle of Dogs -niemellä. The Denin rakennuttaminen maksoi arviolta noin 10 000 puntaa. Sen suunnitteli arkkitehti Archibald Leitch. Stadionin ensimmäinen ottelu pelattiin Brighton & Hove Albionia vastaan, joka voitti kamppailun maalein 0–1. Tuolloin esiteltiin seuran uusi tunnus, karjuva leijona, jonka johdosta seura sai myös uuden lempinimen ""The Lions"", "leijonat". Noilta ajoilta on peräisin myös seuran raivokas kannattajajoukko, jonka takia The Den ei ollut mieluisa paikka pelata vierasotteluita. Toisessa maailmansodassa The Den vaurioitui pommituksissa, joten seura joutui pelaamaan otteluitaan naapurijoukkueidensa kentillä. 24. helmikuuta 1944 se pääsi palaamaan Denille, jonka kaikki katsomopaikat olivat seisomapaikkoja katsomoiden tuhouduttua.


title: Daihatsu Charade

text: Maanteho Oy aloitti Daihatsun edustuksen Suomessa Charade-mallilla vuoden 1980 lopulla. Tuonnin alkaessa malli oli siis jo kolme vuotta vanha, mutta se oli toisaalta ollut hyvin suosittu Japanin markkinoilla ja valittu siellä myös vuoden autoksi 1979. Korimalleja oli kahta erilaista, joista 5-ovinen oli selkeästi perusmalli, ja erikoisella, pyöreällä C-pilarin "oopperaikkunalla" varustettu 3-ovinen omanlaisensa erikoisuus. Suomen tuontiohjelmaan kolmiovinen ei kuulunut.


title: Daihatsu Charade

text: Tekniikan Maailma koeajoi Charaden tuoreeltaan 1981. Koeajossa kiitettiin pientä kulutusta, hyvää ohjaustuntumaa ja herkkäliikkeistä vaihteistoa. Moitteita annettiin ryypyn merkkivalon puuttumisesta, vähäisestä pääntilasta takamatkustajille sekä herkästi likaantuvasta takalasista. Kaikkiaan autoa pidettiin näppärän kokoisena, toimivuudeltaan hyvänä ja vaihtoehtona varteenotettavana.


title: Millî İstihbarat Teşkilatı

text: Tiedustelupalvelun tarve juontaa ottomaaniajan lopulle, ja vuonna 1913 perustettiin Erikoispalvelu Teskilat-i Mahsusa, joka toimi ensimmäisen maailmanodan aikana sekä sotilaallisissa että puolisotilaallisissa tehtävissä. Organisaatio lakkautettiin 1918. Eri vaiheiden jälkeen Mustafa Kemal Atatürk määräsi perustettavaksi nykyaikaisen tiedusteluorganisaation nimellä Kansallisen turvallisuuspalvelun direktoraatti (MEH/MAH), joka syntyi 1926 ja aloitti virallisesti toimintansa tammikuussa 1927. Sen johtoon tuli Sükrü Ali Ogel. MAH toimi eri muodoissa vuoteen 1965, jolloin se nimettiin Valtion turvallisuuspalveluksi (Millî İstihbarat Teşkilatı, MİT), ja se määrättiin pääministerin alaiseksi, kun MAH oli ollut sisäministeriön alainen.


title: Millwall FC

text:
"Millwall "Roversin"" perustivat Millwallissa, Lontoon East Endissä, sijainneen skotlantilaisen J.T. Mortonin tehtaan työntekijät vuonna 1885. Seuran tuolloinen lempinimi ""The Dockers"", "Satamatyöntekijät", johtui seuran kannattajien ammatista.
Ensimmäisen ottelunsa Millwall pelasi perustamisvuonnaan Fillebrookin joukkuetta vastaan ja hävisi maalein 0–5. Seuraavissa kahdessatoista ottelussaan se ei kuitenkaan kärsinyt yhtään tappiota ennen ottelua Itä-Lontoon tuolloista huippujoukkuetta "Old St Paulsia" vastaan.


title: Daihatsu Charade

text: Daihatsu Charade on japanilaisen Daihatsun pikkuautomalli, jota valmistettiin 1977−2000. Charadea edelsi Daihatsu Consorte ja sen korvasi Sirion. Mallia tehtiin neljää eri sukupolvea, joita kaikkia tuotiin myös Suomeen: viimeistä sukupolvea tosin vain muutamia kappaleita aivan valmistuksen loppupäästä, kun merkin maahantuonti alkoi uudestaan sen päätyttyä laman seurauksena 1993.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: VeePee Lehto

text: VeePee Lehto (oik. Veli-Pekka Juhani Lehto , s. 7. toukokuuta 1948 Turku) on suomalainen iskelmälaulaja, sanoittaja ja säveltäjä. Lehdolta on ilmestynyt kaikkiaan yhdeksän sooloalbumia . Turkulainen Lehto on sanoittanut muun muassa Matin ja Tepon menestyskappaleet "Et voi tulla rajan taa", "Näitä polkuja tallaan", "Mä joka päivä töitä teen", "Missä sitä ollaan oltu", "Kaiken takana on nainen", "Minä rakastan sua", "Näin se kesäloma toimii", "Pöytä täyteen ja "Pohjan poika". Koulutukseltaan Lehto on ekonomi. Veepee Lehto on ollut sanoittajana ja kääntäjänä kaksi kertaa edustamassa Suomea Euroviisuissa. "Sata salamaa" ja "Eläköön elämä" ovat olleet kärkijoukossa useaan otteeseen valittaessa Suomen Euroviisua kautta aikojen.


title: Ӗ

text: Ӗ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa. Ӗ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta е lisäämällä siihen lyhyysmerkki. Kirjain on samannäköinen kuin latinalaisen kirjaimiston ě.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: Ӑ

text: Ӑ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä toinen kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa.


title: Ӹ

text: Ӹ on kyrillinen kirjain. Se on muodostettu kirjaimesta ы lisäämällä siihen treema. Kirjain sisältyy ainoastaan vuorimarin aakkosiin. Se translitteroidaan ÿ.


title: Kvartetti (vuoden 2012 elokuva)

text: "Kvartetti" on saanut enimmäkseen positiivista palautetta ammattikriitikoilta. Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 80 prosentin "tuore" arvosana, joka perustuu 134 arvosteluun. Edesmennyt amerikkalaiskriitikko Roger Ebert ihmetteli, miksi ohjaaja Dustin Hoffman on hyväksynyt teatterinäytelmän rajoitukset realistisessa ympäristössä tapahtuvaan elokuvaan. Hänestä elokuvan uskottavuus kärsii esimerkiksi hoitokodin henkilökunnan vähäisyydestä, hissien puutteesta ja asukkien hyväkuntoisuudesta. Kuvauspaikaksi valittu kartano on Ebertin mukaan aivan liian upea tarvitakseen pientä gaalakonserttia taloutensa pelastamiseksi.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Etelä-Pohjanmaan mieslaulajat

text: Konsertteja ja muita esiintymisiä Jusseilla on vuosittain eri puolilla Suomea noin 10kpl joiden lisäksi kuoro tekee lähes vuosittain esiintymismatkan ulkomaille. Varsinaisia kiertueita Jussit eivät kuitenkaan tee, sillä kaikki laulajat ovat mukana harrastuspohjalta. Kuoro esiintyy kuitenkin myös tilauksesta esim. yritysten juhlissa. Konserttipaikkoina toimivat esim. kirkot, juhlasalit ja konserttisalit. Kuoro tekee yhteistyötä ja -konsertteja myös muiden kuorojen ja esiintyjien kanssa. Kuoron pienryhmänä toimii lauluryhmä Heikoollenkki, joka esiintyy kvartettina tai vahvistettuna kvartettina erilaisissa tilaisuuksissa.


title: Kvartetti (näytelmä)

text: Kvartetti on Ronald Harwoodin kirjoittama näytelmä, joka kertoo ikääntyneistä ja hieman dementoituneista oopperalaulajista, jotka asuvat taiteilijoille tarkoitetussa vanhainkodissa. Se sai ensi-iltansa Guildfordissa 1999. Harwood sai idean näytelmään nähtyään televisiosta dokumentin, joka kertoi oopperalaulajien vanhainkodiksi muutetusta Verdin talosta Milanossa.


title: Ӝ

text: Ӝ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy udmurtin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta ж lisäämällä siihen treema.


title: Esko Nikkari

text: Nikkari oli monien elokuvaohjaajien luottonäyttelijä. Aki Kaurismäen elokuvista "Tulitikkutehtaan tyttö" toi hänelle Jussi-palkinnon 1991. Hänen sanotaan olleen elokuvissa suomalaisen miehen kasvot. Markku Pölönen pitää häntä harvinaisena näyttelijänä, joka pelkällä läsnäolollaan herätti katsojan. Hänen työmoraaliaan on kiitetty, ja nuoret näyttelijät pitivät häntä esikuvanaan.


title: Hilkka Helinä

text: Hilkka Helinä Halttunen (o.s. Itkonen, 12. marraskuuta 1916 Viipuri – 16. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki 35 vuoden mittaisen uran puheteatterissa, elokuvissa, Radioteatterissa ja televisiotuotannoissa. Hilkka Helinä oli yksi suomalaisen elokuvan kultakauden tähdistä. Hänen valkokangasosiaan olivat muun muassa nimiosa "Elinan surmassa" ja Kaisa-Reetan osa "Ryysyrannan Joosepissa". Erityisen paljon hän tulkitsi hyvässä sosioekonomisessa asemassa olevien naisten tuntoja, kuten pääroolin elokuvassa "Kartanon naiset". Valkokankaalla hänen vastanäyttelijänsä oli usein Joel Rinne. Hilkka Helinä näytteli niin ikään useissa Simo Penttilän teksteihin perustuvissa elokuvissa ja "Niskavuori"-elokuvissa. Teatteritaiteilijana hän työskenteli muun muassa Intimiteatterissa. Hänet palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä vuonna 1971.


title: Kiti Luostarinen

text: Päivi Kristiina Elisabet "Kiti" Luostarinen (s. 7. helmikuuta 1951 Kiuruvesi) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan mm. elokuvistaan "Palnan tyttäret" (2008) ja "Naisenkaari" (1997). Hän on ollut humanististen tieteiden kandidaatti vuodesta 1980. Hän suoritti elokuva-alan opintoja Taideteollisessa korkeakoulussa, Teatterikorkeakoulussa sekä Sheridan Collegessa Kanadassa. Hän oli Elävän kuvan foorumin puheenjohtaja vuosina 1994–1996 ja Suomen elokuvakontakti ry:n puheenjohtaja 1994–1996. Hän istui Suomen ohjaajaliiton hallituksessa vuosina 1991–2001. Vuosina 1991–2008 hän sai kuusi valtion laatutukipalkintoa, vuonna 2003 Vuoden Kiila -palkinnon, vuonna 2008 Vuoden elokuvaohjaaja -palkinnon ja vuonna 2010 Aho & Soldan -elämäntyöpalkinnon.


title: Petkele (tanssiryhmä)

text: Petkele-ryhmä on vuosien varrella voittanut mm. ripaskan ja polkan SM-palkintoja, ja luokiteltiin 2007 valioluokkaan. Koreografeina ovat toimineet mm. Viola Malmi (Kindahan kylän hölmäläiset), Matti Paloniemi (Käypäläiset), Salla Korja-Paloniemi (Illatsut), Jouni Prittinen (Vihattula) ja Reetta-Kaisa Iles (Sokkotreffit). Muita tunnettuja teoksia ovat Karvaiset kasakat ja punaiset pussihousut sekä erilaiset näkkikuvaelmat jotka liittyvät suomenruotsalaiseen juhannusperinteeseen.


title: Ilkka Keltanen

text: Ilkka Keltanen (s. 12. syyskuuta 1936) on suomalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi opettaja Pentti Rautajärven roolissa elokuvassa "Akseli ja Elina". Hän on myös käsikirjoittanut ja ohjannut pari hiihtoaiheista dokumenttielokuvaa 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Hilkka Kotamäki

text: Hilkka Kotamäki (s. 17. joulukuuta 1941 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja, joka tuli tunnetuksi 1970-luvulla Suomen ensimmäisenä Lotto-tyttönä. Hänen iskelmälaulajan uransa oli alkanut jo vuonna 1962, ja ensilevynsä hän teki vuonna 1963. Hän oli parhaimmillaan lavaesiintymisissä, joissa hänen roolihahmojaan olivat muun muassa mustalaismusiikkia esittävä "Gipsy-Girl" ja blondi "Miss Christine". Hän levytti kaikkiaan vain kaksi singleä. Toimittuaan viisi vuotta Lotto-tyttönä hän muutti Tukholmaan ja perusti sinne oman mannekiinikoulun. Hän palasi Suomeen vuonna 1988 ja on toiminut yksityisyrittäjänä tuote-esittelijänä.


title: Totuus on armoton

text: Pienissä sivurooleissa näyttelee useita vanhoista suomalaisista elokuvista tunnettuja näyttelijöitä, kuten Kaarlo Halttunen, Hilkka Helinä, Mauri Jaakkola, Eino Kaipainen, Aarne Laine, Matti Lehtelä, Marita Nordberg, Irma Seikkula, Esa Saario, Oiva Sala ja Kaarlo Saarnio viimeisessä elokuvaroolissaan.


title: Heikki Kinnunen

text: Heikki Pentti Ilmari Kinnunen (s. 8. huhtikuuta 1946 Raahe) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Kinnunen tunnetaan erityisesti rooleistaan komediaelokuvissa ja -sarjoissa. Näistä ovat tunnettuja esimerkiksi televisiosarjat Ällitälli (1971, yhdessä Leo Lastumäen kanssa) ja Älywapaa palokunta (1984–1985) sekä elokuva Lampaansyöjät (1972). Hän on työskennellyt Suomen Kansallisteatterissa, Turun kaupunginteatterissa, Helsingin kaupunginteatterissa, KOM-teatterissa sekä vuodesta 2002 Tampereen Teatterissa. Kinnunen on Komediateatteri Arenan (nyk. Suomen Komediateatteri) perustajajäsen ja esiintyi teatterin produktioissa vuoteen 1999 asti.


title: Leena Häkinen

text: Häkinen oli suosittu näyttelijä useissa studiokauden suomalaisissa elokuvissa, usein Martti Katajiston kanssa romanttisissa kansankomedioissa. Hänelle kertyi toistakymmentä elokuvaroolia. Merkittävimmät Häkisen elokuvista ovat "Kanavan laidalla", "Maija löytää sävelen", "Vihaan sinua – rakas", "Pitkäjärveläiset" ja "Rintamalotta".


title: Yrjö Somersalmi

text: Somersalmi oli yksi mykkäkauden tunnetuimmista suomalaisista näyttelijöistä. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli "Myrskyluodon kalastajan" (1924) Toivo Ström. Hänet nähtiin kaikkiaan viidessä elokuvassa, kuten "Pohjalaisissa" (1925), jossa hänen roolinaan oli Karjanmaan Köysti. Somersalmen viimeiseksi rooliksi jäi santarmipäällikkö elokuvassa "Muurmanin pakolaiset" (1927).


title: A-ohjelmat

text: A-ohjelmat on Yleisradion ohjelmasarja, johon kuuluu useita ajankohtaisohjelmia. A-ohjelmat on lyhenne nimestä Ajankohtaisohjelmat. Aiempia A-ohjelmia ovat olleet muun muassa Keskiviikko (1966–1967), Ajankuva (1967–1971), Me kysymme, Politiikan viikko (1971–?), Ulkolinja, A-raportti, Iltalinja, A-mok (1993–1994), Ykkösjuttu, Atlas, A-bros. (1995–2000), A-zoom, A-plus ja A2-illat (nyk. A-teema) Nykyisin A-ohjelmiin kuuluvia ohjelmia ovat A-studio, A-studio: Talk ja A-teema.


title: Televisio-ohjaaja

text: Tv-ohjaaja on televisiotuotannossa käytettävä ammattinimike. Tv-ohjaajaa kutsutaan myös ohjaajaksi (vrt. alla: Henkilöohjaaja). Televisio-ohjaajalla tarkoitetaan henkilöä, joka vastaa tv-ohjelman kuvallisesta ja äänellisestä toteutuksesta sekä johtaa ja ohjaa tuotantotilanteissa teknistä ja tuotannollista toteutustiimiä. Televisio-ohjaaja toteuttaa tavallisesti käsikirjoitusta tai ohjelman ajolistaa valmiiksi televisio-ohjelmaksi. Hän voi myös välittää kuvien ja äänityksen avulla katsojille jonkun olemassa olevan tapahtuman kuten esimerkiksi urheilukilpailun, konsertin tai juhlan. Ohjelman toteutuksessa ohjaaja tarvitsee avukseen useimmiten muita televisioalan ammattilaisia kuten kuvaussihteerin, kuvaajan, kameramiehiä, valaistustarkkailijoita, äänisuunnittelijan, äänitarkkailijoita, lavastajan, pukusuunnittelijan, puvustajan, järjestäjän, studio-ohjaajan jne. Teknisen ja tuotannollisen henkilökunnan lisäksi tv-ohjaaja työskentelee esiintyjien kuten kapellimestareiden, muusikoiden, koreografien ja näyttelijöiden kanssa. Televisiotuotanto on yhteistyötä.


title: Aamu-TV

text: "Aamu-TV:ssä" esitetään myös viikoittaisia eri teemoihin liittyviä ohjelmia. Maanantaisin esitellään luontoaiheita ohjelmassa "Luonto lähellä", keskustellaan urheilutapahtumista "Jälkihiessä" ja laitetaan ruokaa ohjelmassa "Voita & Sokeria". Tiistaisin "Jälkipörssissä" pohditaan talousasioita ja "Filmikellarissa" esitetään arkistomateriaalia. Keskiviikkoaamuun kuuluu "Aamutohtori", joka vastaa katsojien terveysaiheisiin kysymyksiin. Torstaisin Seppo Puttonen ja Nadja Nowak esittelevät "Aamun kirjan," ja perjantaisin viikon uutisaiheista keskustelevat "Jälkiviisaat" ja Jenni-Maarit Koponen arvioi uusia elokuvia ohjelmassa "Tähtihetki".


title: Televisio-ohjelma

text: Televisio-ohjelma on television ohjelmavirran yksittäinen kokonaisuus, sen yksikkö. Ohjelmien kirjo on kestoltaan sekunneista tunteihin ja aiheena voi olla lähes mikä tahansa. Ohjelmat voidaan jakaa erilaisiin lajityyppeihin. Käytössä on kuitenkin useita eri tyypittelyjä ja uudet ohjelmat eivät välttämättä sijoitu pelkästään yhteen lajityyppiin. Mainoksia ei tavallisesti lasketa ohjelmiksi.


title: Televisiouutiset

text: Televisiouutiset on televisiossa lähetettävä ohjelma, jossa käsitellään uutisia. Televisiouutiset on muodoltaan monikko mutta voi tarkoittaa yksittäistä uutislähetystä.


title: Akateeminen Laulu

text: AL esittää länsimaisen taidemusiikin ohjelmistoa, joka ulottuu 1400-luvulta 2000-luvulle. Kuorossa on jäseninä ylioppilaiden lisäksi maistereita ja tohtoreita eri korkeakouluista. AL konsertoi enimmäkseen kotikaupungissaan Helsingissä, mutta se on myös vieraillut eri puolella Suomea ja Eurooppaa, levyttänyt sekä osallistunut oopperaproduktioihin ja yliopiston promootioihin ja muihin akateemisiin tilaisuuksiin. AL laulaa myös säännöllisesti Helsingin tuomiokirkon messuissa. Akateemisen Laulun taiteellisena johtajana toimii Ruut Kiiski.


title: Ykkösaamu

text: Tämä ohjelma onnistuu siinä, minkä piti jo olla mahdotonta: se reagoi ajankohtaisiin kysymyksiin mutta antaa aikaa niiden käsittelylle. Tässä juuri on radion voima ja lumo: tärkeiden näkökantojen esille tuomiseen ei tarvita välttämättä visuaalista aineistoa, jos asiantuntija on ajatellut asiansa pitkälle ja saa tilaa niiden esittämiseen ja jos ammattitaitoinen toimittaja ohjaa keskustelua herkästi reagoiden. Ohjelman toimituksessa on eri-ikäisiä ihmisiä, molempaa sukupuolta, ja se tekee kuuntelukokemuksesta kiinnostavan ja elävän. Taustatoimitus on vahvasti tehtävänsä tasalla ja tuottaa luotettavaa tietoa ja etsii päteviä asiantuntijoita. Kuulijatkin on modernisti huomioitu: lähetysikkunassa käydään vilkasta keskustelua aamun teemoista ja keskustelua kommentoidaan ohjelmassa. Ylen Radio 1:n Ykkösaamu on journalistisesti korkeatasoinen ajankohtaissivistyksen tuottaja ja sen merkitys kansalaisyhteiskunnalle ja vapaalle mielipiteenmuodostukselle on suuri.


title: Univelka

text: Koululaisista peräti joka toinen oppilas tuntee itsensä usein väsyneeksi, koska yöuni jää liian lyhyeksi television katselun, tietokoneen käytön tai puhelimen takia. Tekstiviestit aiheuttavat merkittävää unen häiriötä jopa puolella teini-ikäisistä. Television iltaohjelmien katsominen lisää huomattavasti 5-6-vuotiaiden lasten unihäiriöitä. Aktiivinen televisionkatselu on yhteydessä lyhyempään yöuneen ja nukahtamisvaikeuksiin. Unihäiriöitä lisää erityisesti ohjelmien katselu yksin ja juuri ennen nukkumaanmenoa. Television katselu yksin nukkumaanmenoaikaan on yleisempää silloin, kun lapsella on televisio omassa huoneessaan. Lastenohjelmien katsominen ei sen sijaan yöunta näytä vievän.


title: Joulukalenteri (televisio-ohjelma)

text: Joulukalenteri on joulun aikaan esitettävä televisio-ohjelmien lajityyppi, joka on yleensä suunnattu lapsille. Joulukalenteri on yleensä sarja, jossa on yksi jakso jokaiselle päivälle joulukuun 1. päivästä aina jouluaattoon. Idea jäljittelee joulukalenteri-esineitä, joissa on luukku jokaiselle 24 päivälle. Erityisesti pohjoismaisilla julkisen palvelun televisiokanavilla on pitkä joulukalenteriohjelmien perinne. Suomessakin television varsinaiset joulukalenteriohjelmat aloitettiin vuonna 1963 "Tähystäjätontun seikkailuilla".


title: Hidas televisio

text: Hidas televisio () on televisio-ohjelmien lajityyppi, joka tarkoittaa erittäin pitkiä (ja etenemiseltään hitaita) televisiolähetyksiä, joilla katetaan kokonaisuudessa jokin tietty tapahtuma.