title: Daniel Handler

text: Daniel Handler (s. 28. helmikuuta 1970 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjoistaan, jotka hän on kirjoittanut käyttäen salanimeä Lemony Snicket. "Surkeiden sattumusten sarja" on mustaa huumoria sisältävä 13-osainen sarja, joka keskittyy Baudelairen orpojen sisarusten elämään ja salaperäiseen järjestöön nimeltä . Kirjoittamalla eri nimellä Handler lisäsi itsensä tarinaan. "Surkeiden sattumusten sarja" on erityisen suosittu Yhdysvalloissa ja siitä on tehty myös Brad Silberlingin ohjaama elokuva "Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja" vuonna 2004.


title: Snicketin perhe

text: Snicketin perhe on yksi pääosassa olevista perheistä Lemony Snicket -nimen alla toimineen Daniel Handlerin kirjoittamassa kirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja".


title: Snicketin perhe

text: Listassa sukulaiset ovat sen mukaan, mitä sukua he ovat Lemony Snicketille. Beatricen adoptoineiden Baudelairien sukua listasta ei löydy.Tiedetään, että kaikki kolme sisarusta olivat VPK:n jäseniä, josta merkki on heidän kaikkien nilkoissa olevat silmätatuoinnit. Skisman aikana järjestö koki jakautumisen hyvään puoleen (jolla olivat esimerkiksi Baudelairien vanhemmat) ja pahaan puoleen (jolla kreivi Olaf on). Epäillään, että Snicketin sisarukset olivat hyvien puolella. Kuitenkin Lemony Snicket vihjailee tekstissään, ettei tiedä, voiko ihmisiä todella jakaa "hyviin" ja "pahoihin" ihmisiin.


title: Snicketin perhe

text: Jacquesin, Kitin ja Lemonyn äidistä kerrotaan vähän, tosin tiedetään, että hän oli jäsen VPK:n tulipaloja vastaan taistelleella puolella. Snicket sanoo hänen äitinsä olleen pois kotoa silloin, kun hänet sisaruksineen vietiin VPK:hon, ja hänen palatessaan hän löysi kuvan Lemonysta nukkumassa sängystään. Hän kysyi mieheltään: "Kuka otti tämän?" voiden viitata sekä siihen, kuka otti valokuvan, ja kuka vei Lemonyn.


title: Snicketin perhe

text: Kit Snicket on fiktiivinen hahmo "Surkeiden sattumusten sarjassa". Hän on kertoja Lemony Snicketin vanhempi sisar, ja lisäksi hänellä on vanhempi veli Jacques Snicket. Hän kertoo Baudelaireille olleensa vain nelivuotias, kun skisma alkoi VPK:ssa. Kit on aiemmin ollut kreivi Olafin kanssa suhteessa.


title: Kreivi Olaf

text: Elokuvassa "Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja" kreivi Olafia esitti näyttelijä Jim Carrey. Elokuvan kommenttiraidalla Handler sanoi, että Carreyn olemus sopi Olafille täydellisesti.


title: Violet Baudelaire

text: Violet Baudelaire on yksi "Lemony Snicket" -nimen takana toimineen Daniel Handlerin kirjoittaman kirjasarjan "Surkeiden sattumusten sarja" protagonisteista.


title: Synkkä syöveri

text: Synkkä syöveri on yhdestoista kirja kolmetoistaosaisessa Lemony Snicket -nimen takana toimineen Daniel Handlerin kirjoittamassa kirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja".


title: Snicketin perhe

text: Jacob Snicket on Jacques, Kit sekä Lemony Snicketin isä ja tulipaloja estäneen VPK:n puolen jäsen. "Surkeiden sattumusten sarjan" aikana hän on jo kuollut. Kirjassa "Tihutöiden tivoli" Olivia Caliban mainitsee, että ennen Baudelairen ja Quagmiern ryöstöjen yrityksiään kreivi Olaf yritti ahkerasti viedä Snicketin omaisuuden. Kirjassa "Painajaisten parantola" taas mainitaan "Snicketin palot". Koska sekä Baudelairen että Quagmirien vanhemmat kuolivat kotiensa tuhopoltoissa, on mahdollista että Jacob vaimoineen kuoli samalla tavalla.


title: Omituinen opinahjo

text: Omituinen opinahjo ("The Austere Academy") on viides kirja kolmetoistaosaisessa yhdysvaltalaisen Lemony Snicket -nimen takana toimineen Daniel Handlerin lasten- ja nuortenkirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja".


title: Long Beach

text: Long Beach sijaitsee Kalifornian osavaltiossa Los Angelesin piirikunnassa San Bedron lahdella. Kaupunki on osa Los Angelesin metropolialuetta. Matkaa Los Angelesin kaupunkiin pohjoisessa on noin 35 kilometriä. Kokonaan Long Beachin kaupungin rajojen sisällä on Signal Hillin itsenäinen kaupunki. Nimensä Long Beach kaupunki on saanut pitkästä hiekkarannastaan, jolla on pituutta noin 13,5 kilometriä.


title: Long Beach

text: Long Beach on kaupunki ja satama Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa Los Angelesin piirikunnassa. Nimensä kaupunki on saanut pitkän hiekkarantansa mukaan. Long Beach on perustettu vuonna 1882 ja hallinnollisesti siitä tuli kaupunki vuonna 1888. Kaupunki on kasvanut osana Los Angelesin metropolialuetta ja Long Beachin satama on yksi maailman vilkkaimmista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Long Beachin asukasluku oli 462 257.


title: Long Beachin satama

text: Long Beachin satama () on Kalifornian Long Beachissa sijaitseva satama. Se sijaitsee aivan Los Angelesin sataman vieressä, mutta satamat ovat hallinnollisesti erillisiä: Los Angelesin sataman omistaa Los Angelesin kaupunki, Long Beachin sataman taas Long Beachin kaupunki. Satama on yksi Yhdysvaltain vilkkaimmista: se on konttimäärältään (2017) Yhdysvaltain toiseksi vilkkain ja rahdin määrän mukaan mitattuna (2013) Yhdysvaltain viidenneksi vilkkain.


title: Long Beach

text: Teollisuus ja palvelut muodostavat Long Beachin talouden huomattavimmat osa-alueet. Kaupungissa valmistetaan esimerkiksi lentokoneita, laivoja ja elintarvikkeita. Kaupungissa on myös öljynjalostusta, sekä meritutkimusta. Long Beachin satama on yksi maailman vilkkaimmista satamista. Los Cerritosin kanava yhdistää Long Beachin sataman viereiseen Los Angelesin satamaan. Kaupungissa käy lisäksi vuosittain noin 6 miljoonaa matkailijaa.


title: Los Angelesin satama

text: Los Angelesin sataman omistaja ja ylläpitäjä on Los Angelesin kaupunki. Aivan Los Angelesin sataman vieressä sijaitsee Long Beachin satama. Satamat on erotettu toisistaan hallinnollisista syistä; itäisemmän Long Beachin sataman omistaa Long Beachin kaupunki, Los Angelesin taas Los Angelesin kaupunki. Käytännössä satamat toimivat yhdessä ja käyttävät muun muassa samoja turvallisuuspalveluja. Joissakin tilastoissa ja raporteissa sisarsatamia käsitellään yhtenä Los Angelesin satamana.


title: Long Beach

text: Vuonna 1921 Signal Hilliltä löydettiin maaöljyä, mikä vauhditti kaupungin sataman ja teollisuuden kehittymistä. Vuonna 1933 suuri maanjäristys aiheutti suuria tuhoja kaupungissa. Järistyksen jälkeen kaupungin keskustaa uudelleenrakennettiin ja monet uusista rakennuksista edustivat art deco-tyyliä. Toisen maailmansodan jälkeen Long Beach kasvoi yhdessä muun Los Angelesin metropolialueen kanssa. Vuonna 1947 miljardööri Howard Hughes teki koelentonsa tuolloin maailman suurimmalla lentokoneella nimeltä "Spruce Goose". Vuonna 1967 Long Beachin kaupunki osti entisen historiallisen risteilijäaluksen "RMS Queen Maryn", joka tuotiin kaupungin satamaan turistinähtävyydeksi.


title: Long Beachin lentoasema

text: Long Beachin lentoasema () on julkinen lentoasema Long Beachissa, Kaliforniassa. Lentoasemalla on neljä pienempää kiitotietä, ja yksi suurempi. Lentoasema palvelee pääosin Los Angelesin ja Orangen piirikuntia. Lentoasema otettiin käyttöön 1920-luvulla. Kentällä operoivia lentoyhtiöitä ovat Alaska Airlines, Delta Air Lines, US Airways ja JetBlue Airways.


title: Kalifornia

text:
Osavaltiossa sijaitsevat Yhdysvaltain toiseksi ja viidenneksi suurimmat metropolialueet, Los Angelesin metropolialue sekä San Franciscon lahden ympäristö. Kahdeksan Yhdysvaltain viidestäkymmenestä suurimmasta kaupungista sijaitsee Kaliforniassa: Los Angeles, San Diego, San Jose, San Francisco, Fresno, Sacramento, Long Beach, ja Oakland. Osavaltion pääkaupunki on Sacramento.
Eteläinen Kalifornia on tiheästi asuttu ja suurin osa väestöstä elää korkeintaan 80 kilometrin etäisyydellä Tyynestämerestä.


title: Los Angelesin satama

text:
Los Angelesin satama (, LOCODE: USLAX) on Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitsevan Los Angelesin kaupungin suursatama. Se sijaitsee San Pedron lahdella noin 20 kilometrin päässä Los Angelesin keskustasta.
Los Angelesin satama syntyi 1800-luvun puolivälin vaiheilla espanjalaisten kolonialistien ansiosta. Sataman asema virallistettiin kuitenkin vasta vuonna 1907. Nykyisin se on konttimäärän ja rahdin arvon perusteella Yhdysvaltain suurin satama. Sataman pinta-ala on yhteensä noin 43,4 neliökilometriä, minkä lisäksi sataman vieressä sijaitsee noin 13,0 neliökilometrin kokoinen Long Beachin satama. Vaikka satamat ovat hallinnollisesti erillään toisistaan, tekevät ne käytännössä paljon yhteistyötä keskenään.


title: Los Angelesin satama

text: Los Angelesin satama aiheuttaa suuren kokonsa takia suuria ympäristöongelmia. South Coast Air Quality Management Districtin vuonna 2006 tehdyn arvion mukaan Los Angelesin ja Long Beachin satamat muodostivat tuolloin Etelä-Kalifornian suurimman yksittäisen saastuttajan. Arvion mukaan satamat tuottivat enemmän typpioksidia ja dieselistä vapautuvia haitallisia pienhiukkasia kuin kaikki Los Angelesin metropolialueen kuusi miljoonaa henkilöautoa yhteensä. California Air Resources Boardin mukaan sataman lähellä asuvien ihmisten riski sairastua syöpään oli alueen suurin.


title: David Livingstone

text: Livingstone kuoli Chitambon kylässä, Ilalassa, Sambiassa (tuolloin Koillis-Rhodesiassa) lähellä Bangweulujärveä 1. (tai 4.) toukokuuta 1873 malariaan ja punataudin aihettamaan sisäiseen verenvuotoon. Kolmenkymmenen Afrikassa vietetyn tutkimusvuotensa aikana Livingstone ehti taivaltaa liki 50 000 kilometriä. Hänen uskolliset seuraajansa "Susi" ja "Chuma" hautasivat hänen sydämensä puun alle, ja hänen kuivattu ja suolattu ruumiinsa kuljetettiin Sansibarin ja Adenin kautta Englantiin, missä se haudattiin 24. huhtikuuta 1874 Westminster Abbeyn kirkkoon Lontooseen.


title: David Livingstone

text: Livingstone oli kokematon johtaja, jolla oli monia vaikeuksia laaja-alaisen projektin toteuttamisessa. Livingstonen juuri Afrikkaan palannut vaimo Mary kuoli malariaan retken aikana huhtikuussa 1862. Sambesin löytöretki mainittiin epäonnistuneeksi monissa sanomalehdissä huolimatta siitä, että Livingstonen alaisuudessa työskennelleet tiedemiehet John Kirk, Charles Meller ja Richard Thornton olivat koonneet laajan kokoelman kasvitieteellistä, geologista ja etnograafista materiaalia tiedeyhteisöihin Isossa-Britanniaan. Vuonna 1864 Livingstone palasi takaisin kotimaahansa.


title: David Livingstone

text: David Livingstone (19. maaliskuuta 1813, Blantyre, Lanarkshire, Skotlanti – 1. toukokuuta (tai 4. toukokuuta) 1873, Sambia) oli skotlantilainen lääkäri, joka tuli tunnetuksi kirjailijana, lähetyssaarnaajana, orjuuden vastustajana ja tutkimusmatkailijana. Hän oli ensimmäinen eurooppalainen, joka löysi "Mosi-oa-Tunyan" putoukset. Hän nimesi ne tuolloisen kuningatar Viktorian mukaan Victorian putouksiksi, jolla nimellä ne yhä tunnetaan. Livingstone muistetaan ehkä parhaiten tapaamisestaan Henry Morton Stanleyn kanssa. Stanley lausui tuolloin lentäväksi lauseeksi muodostuneet sanansa: ”"Tohtori Livingstone, oletan?"”


title: David Livingstone

text: Heinäkuussa Livingstone purjehti Mauritiukselle, ja joulukuussa hän palasi Englantiin, jossa häntä juhlittiin kansallissankarina, mistä hän ei kuitenkaan pitänyt. Uskoessaan enemmän tutkimusmatkailijan työhön kuin lähetystyöhön, Livingstone erosi Lontoon lähetysseurasta vuonna 1857. Hän pyrki saamaan taloudellista tukea ja kannatusta tuleville tutkimusmatkoille. Britannian hallitus antoikin hyväksynnän Livingstonen ajatukselle ja hän palasi takaisin Afrikkaan vuonna 1858. Tuolloin hänen tehtävänään oli selvittää mahdollisuuksia orjakaupan lopettamiseksi. Livingstone oli suuri orjakaupan vastustaja eikä uskonut aikansa vallitsevaan käsitykseen Afrikan ”villeistä.”


title: David Livingstone

text: Livingstone syntyi Blantyren kylässä, Etelä-Lanarkshiressa, Skotlannissa, hänen itsensä kutsumaan ”jumalaiseen köyhälistöön”. Livingstone oli jo kymmenvuotiaana töissä puuvillakehräämössä rahoittaakseen tulevia opintojansa. Vuonna 1836 hän aloitti lääketieteen opinnot Andersonin (nyk. Strathclyden) yliopistossa, Glasgow'ssa. Kreikan kieltä ja teologiaa hän opiskeli Glasgow’n yliopistossa ja latinaa paikallisen ystävän avustuksella. Tammikuussa 1840 Livingstone muutti Lontooseen jatkamaan lääketieteen opintojaan. Siellä hän tutustui skotlantilaiseen lähetyssaarnajaan, Robert Moffatiin, joka kehotti häntä liittymään Lontoon lähetysseuran (London Missionary Society, LMS) palvelukseen. Saman vuoden marraskuussa Livingstone valmistui lääkäriksi ja hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi. Alun perin LMS:n piti lähettää Livingstone Kiinaan, jossa hänen lääketieteen opinnoistaan olisi ollut hyötyä, mutta oopiumisodat pakottivat muuttamaan suunnitelmia. Moffat oli maininnut Afrikan, ja jo ennen vuodenvaihdetta Livingstone oli purjehtimassa kohti Afrikkaa.


title: Edgeworth David

text: David ei saanut työtään ikinä valmiiksi. Hänen terveytensä heikkeni, ja hänellä oli samaan aikaan meneillään myös muita projekteja, jotka veivät aikaa. Hän kuoli Sydneyssä Royal Prince Alfred -sairaalassa lohkokeuhkokuumeeseen 28. elokuuta 1934. David sai valtiollisen hautauksen. Toimitus pidettiin Pyhän Andreaan katedraalissa, ja sen jälkeen hänet polttohaudattiin sotilaallisin menoin.


title: David Kennedy

text: Kesäkuun 6. päivän iltana vuonna 1968 muutamaa päivää vaille 13-vuotias David Kennedy oli yksin hotellihuoneessa katsomassa televisiosta isänsä voitokasta riemua vaalikampanjassa ja sen jälkeistä tragediaa, jossa hänen isänsä murhattiin suorassa lähetyksessä. Hän otti asian hyvin raskaasti ja on sanottu, ettei hän koskaan päässyt sen yli. Hänestä tuli murrosiässä alkoholin ja huumeiden väärinkäyttäjä. David Kennedy kuoli Demerolin ja kokaiinin yliannostukseen Brazilian Court -hotellissa vuonna 1984.


title: David Bowie

text: David Bowie kuoli 10. tammikuuta 2016 rauhallisesti kotonaan perheensä läsnä ollessa sairastettuaan 18 kuukauden ajan maksasyöpää, jonka hän salasi loppuun saakka kaikilta paitsi läheisimmiltä ystäviltään. Hän oli vain kaksi päivää aikaisemmin ehtinyt täyttää 69 vuotta. Bowie toivoi testamentissaan, että hänen tuhkansa sirotellaan buddhalaisin menoin Indonesiaan Balin saarelle. Testamentin mukaan hänen perijöitään ovat puolison ja kahden lapsen lisäksi myös pitkäaikainen avustaja ja Bowien tyttären hoitaja. Samaan aikaan oikeudelle jätetyn kuolintodistuksen mukaan Bowie tuhkattiin Yhdysvalloissa kaksi päivää kuolemansa jälkeen.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz kuoli Hannoverissa vuonna 1716. Tuolloin hän oli niin epäsuosiossa, ettei sen enempää Yrjö I (joka sattui juuri tuolloin olemaan lähellä Hannoveria) kuin kukaan mukaan hovista Leibnizin henkilökohtaista sihteeriä lukuun ottamatta osallistunut hautajaisiin. Vaikka Leibniz oli Royal Societyn ja Berliinin tiedeakatemian elinikäinen jäsen, kumpikaan instituutio ei kunnioittanut hänen kuolemaansa. Hänen hautansa oli merkitsemättömänä yli 50 vuotta. Bernard de Fontenelle kirjoitti Leibnizistä ylistävästi Elisabeth Charlotte von der Pfalzin, vaaliruhtinatar Sophien veljentyttären, kehotuksesta.


title: David Wilkerson

text: David Wilkerson kuoli 27. huhtikuuta 2011 auto-onnettomuudessa Yhdysvalloissa Texasissa 79-vuotiaana. Hänen autonsa ajautui moottoritie 175:llä vastaan ajavien kaistalle ja törmäsi kuorma-autoon. David Wilkersonilla ei raportin mukaan ollut turvavyötä kolarihetkellä ja hän sai surmansa tapahtumahetkellä. Kolarin tapahtumapaikka moottoritiellä Cuneyssä, joka on noin 160 km Dallasista kaakkoon. Kolarissa loukkaantuivat hänen vaimonsa Gwen Wilkerson, 70 vuotta, joka raportin mukaan piti turvavyötä kolarin hetkellä, sekä kuorma-autoa ajanut kuljettaja.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutiset aloitti ilmestymisensä tammikuussa 1957, kun SKP:n äänenkannattaja Työkansan Sanomat ja SKDL:n äänenkannattaja Vapaa Sana yhdistettiin. Puolueiden erillisten päivälehtien ylläpitämistä ei katsottu enää taloudellisesti järkeväksi. Keskustelua kahden rinnakkaisen lehden ylläpidosta oli käyty jo vuosikymmenen alusta alkaen. Kesällä 1950 SKP asetti työryhmän asiaa pohtimaan, mutta varsinaisesti asia eteni vuodesta 1955 lähtien. SKP:n ja SKDL:n johtoelimet päättivät fuusiosta 16. kesäkuuta 1956. Syksyllä 1956 valittiin uuden lehden johto. Päätoimittajaksi nousi Jarno Pennanen, varapäätoimittajaksi Aili Mäkinen ja hallituksen puheenjohtajaksi Eino Kilpi. Lehden aloittaessa sen toimituskuntaan kuului noin 35 vakituista palkollista.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutisten levikki nousi aluksi tasaisesti ja se ylitti 50 000. Kansan Uutiset oli Suomen luetuin poliittinen työväenlehti. 1980-luvulle asti Kansan Uutisia painettiin Kotkankadulla sijainneessa, SKP:n omistamassa, kirjapaino Yhteistyössä. Yhteistyön mentyä konkurssiin painotyöt alettiin ostaa Keski-Uusimaa Oy:ltä.


title: Suomen Kansan Demokraattinen Liitto

text: SKDL:n pää-äänenkannattaja oli aluksi Vapaa Sana, jonka ensimmäinen (sodanjälkeinen) numero ilmestyi 7. marraskuuta 1944. Vapaan Sanan päätoimittajina työskentelivät Väinö Meltti, Cay Sundström, Raoul Palmgren, Jarno Pennanen. Vuonna 1957 Vapaa Sana yhdistettiin SKP:n Työkansan Sanomien kanssa uuteen Kansan Uutiset -lehteen. Kahden lähes samoja asioita kertovan päivälehden ylläpitoa ei katsottu tarpeelliseksi.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutiset alkoi julkaista artikkeleita verkossa 1990-luvun lopulla. Lehden sivustolla julkaistiin muutama artikkeli jokaisesta lehdestä, kunnes se joulukuussa 2008 uudistettiin ja sisältöä laajennettiin huomattavasti. Samalla aloitti Kansan Uutisten maksullinen näköislehti. 10. joulukuuta 2008 lehden hallitus päätti Kansan Uutisten muuttumisesta pääasiassa verkkolehdeksi. Syyskuusta 2009 lähtien lehti on ilmestynyt paperilla vain perjantaisin, kun se ennen uudistusta ilmestyi neljästi viikossa.


title: Tiedonantaja

text:
Tiedonantajan alkuna voidaan pitää n vuosina 1967–1968 julkaisemaa Tiedote-jäsenlehteä. Keväällä 1968 piiri alkoi suunnitella uutta säännöllisesti ilmestyvää ja tilauspohjaista lehteä. Syyskuun Tiedotteessa julistettiin lehden nimikilpailu ja ensimmäinen Tiedonantaja ilmestyi lokakuun alussa. Lehti alkoi ilmestyä 1–2 kertaa kuussa. Piirisihteeri Markus Kainulainen ja Urho Jokinen olivat hankkeen keskeisimmät taustahenkilöt. Lehden menot katettiin aluksi pääosin Uudenmaan ja muiden oppositiopiirien varoilla. SKP:n opposition aikeet levittää lehteä Uudenmaan ulkopuolelle herättivät jyrkkää vastustusta puolueen enemmistön riveissä ja marraskuussa puolue kielsi tämän. Ukaasi ei kuitenkaan tehonnut. Alkuvuonna 1969 ja piirijärjestöt ilmoittivat halukkuudestaan saada Tiedonantaja jäsenlehdekseen ja pian lehdessä alkoi ilmestyä tukilistoja ympäri maata. Tšekkoslovakian tapahtumien jälkeen siitä päätettiin tehdä kaikkien puolueen opposition hallussa olleiden piirijärjestöjen lehti. Lehden toimituskunta työskenteli tuolloin yhdessä huoneessa Koiton talossa.
Nykyisen valtakunnallisen Tiedonantajan syntyhetkenä pidetään elokuuta 1969, jolloin se muuttui vähemmistökommunistien (ks. taistolaisuus) maanlaajuiseksi lehdeksi haastaen SKDL:n ja SKP:n virallisen pää-äänenkannattajan, Kansan Uutiset.


title: Lappeenrannan Uutiset (kaupunkilehti)

text: "Lappeenrannan Uutiset" alkoi ilmestyä nykyisellä nimellään tammikuussa 2009. Tätä ennen lehti tunnettiin "Kaakkois-Suomen Sanomina", joka perustettiin vuonna 1994. Suomen Lehtiyhtymä -konsernin (nykyisen Etelä-Suomen Median) ostettua lehden syksyllä 2008 käynnistettiin uudistustyö, joka johti "Lappeenrannan Uutisten" syntymiseen. Jo vuosina 1885–1898 Lappeenrannassa ilmestyi "Lappeenrannan Uutiset" -niminen sanomalehti, mutta sillä ei ole yhteyttä nykyisen lehden kustannusliiketoimintaan.


title: Kansan Tahto

text: Kansan Tahdon perusti samanniminen sanomalehtiosuuskunta vuonna 1906 "köyhien ja sorrettujen äänenkannattajaksi". Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti Oulussa 3. helmikuuta. SDP:n puoluelehtioikeudet se sai samana vuonna Oulun puoluekokouksessa.


title: Tornion Uutiset

text: "Tornio"-lehden lakkauttamisen jälkeen vuonna 1901 Tornion kaupunki oli jäänyt vaille omaa sanomalehteä. Vuonna 1905 lehtiä alkoi ilmestyä kaksikin, "Tornion Lehti" ja vaatimattomampi "Tornion Uutiset". Kilpailijaansa verrattuna "Tornion Uutiset" oli suunnattu selvemmin maaseutuväestölle. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen se julistautui linjaltaan suomenmieliseksi, kansanvaltaiseksi ja perustuslailliseksi. Kyseessä ei kuitenkaan ollut poliittinen lehti, vaan pikemmin julkaisijansa Gustaf Adolf Ryynäsen liikeyritys. Yhdestä kolmeen kertaan viikossa ilmestynyt "Tornion Uutiset" lakkasi taloudellisesti kannattamattomana.


title: Pohjan Kansa

text: Valkoisten sisällissodan aikana tuhoama "Kansan Tahdon" kirjapaino saatiin kuntoon kesäkuussa 1919, jolloin sieltä alkoi ilmestyä uusi työväenlehti nimeltä "Pohjan Kansa". Sen kustantajaksi oli jo marraskuussa 1918 perustettu samanniminen osakeyhtiö. Lehti kannatti työväen luokkataistelua, mutta korosti parlamentaarisen toiminnan merkitystä ja SDP:n paikallisjärjestöistä poiketen tuki puolueen johtoa. SDP:n hajotessa vuoden 1920 aikana "Pohjan Kansasta" tuli sosialistisen työväenpuolueen äänenkannattaja, joka kuitenkin säilytti itsenäisyytensä puolueen ja varsinkin SKP:n johtoon nähden. Sosiaalidemokraatit perustivat sen kilpailijaksi uuden "Kansan Tahdon". "Pohjan Kansa" sai kirjoittelustaan useita viranomaisten nostamia painokanteita, jotka johtivat toimittajien pitkiin vankeustuomioihin. Toukokuussa 1921 lehti määrättiin lakkautettavaksi kolmen kuukauden ajaksi, jolloin se ilmestyi nimillä "Kansan Tahto" ja "Köyhälistön Työ".


title: Kansan Sana

text: "Kansan Sana" muutettiin marraskuussa 1992 "Itä-Suomen Viikoksi". Loppuvaiheessaan kahdesti viikossa ilmestyneen lehden tilalla alkoi ilmestyä viikkolehti, jonka tilaajat saivat entiseen tapaan myös "Kansan Uutisten Viikkolehden". Muutoksen taustalla oli yhtiön taloudellinen ahdinko sekä paino- ja jakelukustannuksista saatavat säästöt. Petri Hynysen toimittama "Itä-Suomen Vikko" pyrki painottumaan laajempiin ajankohtaisiin teemoihin ja vähentämään puoluesidonnaisuutta. Lehden toimitus ja konttori muuttivat takaisin Työnkulmalle. Vuoden 1994 alussa perustettiin uusi kustannusyhtiö ISV-Julkaisut Oy ja painatus siirrettiin Lehtisepät Oy:lle Pieksämäelle. Uusi yhtiö teki konkurssin saman vuoden kesäkuussa. Sen taustalla oli lehdistötuen loppuminen sekä tilaus- ja ilmoitustulojen väheneminen.


title: Kansan Ääni (1945)

text: Vuoden 1945 eduskuntavaalien edellä perustettu lehti ilmestyi aluksi kerran ja vuodesta 1954 lähtien kolmesti viikossa. Sitä painettiin Kokkolassa, Oulussa ja Helsingissä, vuosina 1969–1977 SDP:lle siirtyneessä vasemmistoradikaalin "Työn Äänen" entisessä kirjapainossa Vaasassa ja sen jälkeen Porissa ja Seinäjoella. Vuonna 1969 SKP:n keskuskomitea lakkasi tukemasta "Kansan Ääntä", jolloin Pohjanmaan piirijärjestöt päättivät jatkaa sen julkaisemista omin voimin. Säästötoimien ja talkootyön avulla lehti osoittautui elinkelpoiseksi. Vuonna 1978 perustettiin nykyaikainen latomo, joka mahdollisti varsin korkeatasoisen ulkoasun. "Kansan Äänen" levikki oli 1960-luvulle saakka noin 5 000–7 000, mutta nousi vuonna 1976 jopa 13 000:een. Päätoimittajina työskentelivät Arvo M. Hildén (1945), Reino Eero (1945–1958), Pentti Kujamäki (1958–1963), Reino Kangasmäki (1963–1979) ja Tapani Elgland (1980–).


title: Black Mesa (videopeli)

text: Kyseessä on Source-pelimoottoria käyttävä "Half-Life"-videopelin fanivoimin tehty uudistettu versio. "Half-Lifen" kehitti ja sen julkaisi Valve Corporation vuonna 1998. Peli on yksi menestyneimmistä ja tunnetuimmista. Pelin nimi viittaa kuvitteelliseen Black Mesan tutkimuslaitokseen, johon suurin osa "Half-Lifen" tapahtumista ja toiminnasta sijoittuu. Alkuperäisestä pelistä tuttu Xen-ulottuvuus puuttuu "Black Mesasta", mutta pelin ostaneet voivat ladata sen ilmaisena päivityksenä kun se valmistuu.


title: Half-Life

text: Half-Life (tyyliteltynä HλLF-LIFE) on Valve Corporationin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Sierra Entertainment julkaisi alun perin vuonna 1998 Windowsille. Myöhemmin peli käännettiin myös PlayStation 2:lle. Sega Dreamcastille suunniteltu versio saatiin valmiiksi, mutta sitä ei koskaan julkaistu. Linux- ja OS X -versiot julkaistiin tammikuussa 2013.


title: Half-Life (pelisarja)

text: Valven perustivat Gabe Newell ja Mike Harrington, jotka olivat molemmat entisiä Microsoftin työntekijöitä. Pelitalon ensimmäinen peli, "Half-Life," esiteltiin vuoden 1997 E3-messuilla. Pelin teknologiaa kehuttiin huomattavasti. "Half-Lifen" GoldSrc-pelimoottorin pohjaksi valittiin id Softwaren kehittämän "Quake"-pelin moottori.


title: Half-Life (pelisarja)

text: Half-Life (tyyliteltynä HλLF-LIFE) on pääosin Valve Corporationin kehittämä ja julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapelisarja. Pelisarjan pelit sijoittuvat scifi-teemaiseen vaihtoehtohistoriaan maapallon tulevaisuudesta.


title: Half-Life 2

text: Half-Life 2 (tyyliteltynä HλLF-LIFE ja lyhennettynä HL2) on Valve Corporationin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on jatko-osa "Half-Lifelle". Peli ilmestyi alun perin Microsoft Windowsille, mutta myöhemmin siitä julkaistiin myös Xbox-versio. Peli julkaistiin Xbox 360:lle ja PlayStation 3:lle "The Orange Box" -pelikokoelmassa, jossa on alkuperäisen "Half-Life 2":n lisäksi myös lisäosat "" ja "" sekä pelit "Portal" ja "Team Fortress 2". Pelistä on myöhemmin julkaistu myös OS X- (2010) ja Linux-versiot (2013).


title: Half-Life

text: Half-Life: Uplink on "Half-Lifen" yksinpelidemo, joka julkaistiin 12. helmikuuta 1999. Uplink esittelee pelin vihollisia, hahmoja ja aseita, mutta se ei varsinaisesti liity valmiin pelin tapahtumiin toisin kuin ensimmäinen demo "Half-Life: Day One". "Uplink"-demo on leikattu "Lambda Core" -nimisestä kehitteillä olleesta osiosta "Half-Lifeen", jota ei kuitenkaan otettu mukaan valmiiseen peliin.


title: Half-Life (pelisarja)

text: Pelisarjan ensimmäinen osa, "Half-Life," sai kriitikolta erinomaisen vastaanoton. Pelin tunnelmaa ja ohjemoituja kohtauksia kehuttiin. Metacritic-palvelu on laskenut pelille valikoiduista arvosteluista painotetun pistekeskiarvon 96/100. Peli voitti yli 50 ”vuoden peli” -palkintoa. "Half-Life" vaikutti myös huomattavasti ensimmäisen persoonan ammuntapelien kehitykseen, sillä se esitteli realistisen tarinan ja päähahmon, joka ei ole huippukoulutettu sotilas.


title: Half-Life: Blue Shift

text: "Half-Life: Blue Shift" on toimintavetoinen ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelaaja ohjaa turvamies Barney Calhounia, jonka silmin tapahtumat kuvataan. Juonta kuljetetaan eteenpäin kohtauksilla, jotka vaikuttavat satunnaisilta mutta ovat käsikirjoitettuja. Pelin alueita ei ole jaettu erillisiin tasoihin, vaan kaikki peliympäristöt on yhdistetty toisiinsa. Ympäristön lineaarisen suunnittelun ja käsikirjoitettujen kohtausten takia pelaaja etenee koko ajan eteenpäin putkessa. Kenttien välillä on aina lyhyt lataustauko, jonka aikana seuraava pelialue latautuu.


title: Half-Life

text: Vuonna 1997 Valve esitteli "Half-Lifen" suurelle yleisölle E3-messuilla Los Angelesissa, missä peli äänestettiin messujen parhaimmaksi. Alun perin "Half-Life" oli tarkoitus julkaista yhdessä "Quake II:n" kanssa vuoden 1997 joulukuussa, mutta Valve oli tyytymätön "Half-Lifen" pelisuunnitteluun ja päätti viivyttää pelin julkaisua vuodella. Pelin jokainen kartta, hahmomalli ja skriptattu kohtaus suunniteltiin uudestaan, minkä ohella Valven ohjelmoijat parantelivat pelin tekoälyä ja karttasuunnittelua.


title: Half-Life

text: Pelin suosion seurauksena Gearbox Software kehitti Valven alaisena "Half-Lifelle" kolme lisäosaa, "", "" ja Playstationille julkaistun "". Pelit sisälsivät saman tarinan eri hahmojen näkökulmista, sekä mm. uusia aseita. Lisälevyjen ja jatko-osan ohella pelistä on kehitetty lukuisia modeja, mukaan lukien maailmalla suosittu "Counter-Strike" sekä vaikeudestaan tunnettu "Day of Defeat". Vuonna 2004 Valve Corporation julkaisi pelille jatko-osan nimeltään "Half-Life 2", josta tuli edeltäjänsä tapaan menestys. Peli sai vielä kaksi lisäepisodia.


title: Half-Life 2

text: "Half-Life 2":n kehittäminen alkoi jo vuonna 1999, mutta syyskuussa 2003 Valven tietokoneet joutuivat tietomurron kohteiksi ja pelin lähdekoodi vuoti internetiin. Pelin kehitys oli muutenkin myöhässä, joten koodivuoto johti pelin julkaisun lykkäämiseen. "Half-Life 2" julkaistiin 16. marraskuuta 2004. Peli osoittautui suurmenestykseksi niin arvosteluissa kuin myyntilistoillakin.


title: Marokko

text: Marokon eteläisimmän alueen Länsi-Saharan asema on kiistanalainen. Vuodesta 1991 Länsi-Saharan alueella on vallinnut Yhdistyneiden kansakuntien valvoma aselepo, ja ratkaisua on pyritty löytämään kansanäänestyksestä, jollainen oli tarkoitus järjestää jo vuonna 1992. Frente Polisario ja Marokko eivät kuitenkaan ole päässeet yhteisymmärrykseen siitä, kenellä kansanäänestyksessä tulisi olla äänioikeus. Äänioikeutettujen tunnistamisprosessi lopetettiin vuonna 1999. Marokko hylkäsi vuonna 2003 Yhdistyneiden kansakuntien erikoislähettiläänä toimineen yhdysvaltalaisen James Bakerin laatiman rauhansuunnitelman.


title: Länsi-Sahara

text: Länsi-Saharan maanpaossa oleva hallitus on parlamentaarinen yksipuoluejärjestelmä, mutta hallitusmuodon mukaan se muuttuu monipuoluejärjestelmäksi, jos alue saa itsenäisyyden. Hallituksen päätukikohta on Lounais-Algeriassa, Tindoufin maakunnan pakolaisleireillä, joita se hallitsee. Se sanoo myös hallitsevansa Länsi-Saharan muurin itäpuolelle jäävää osaa. Kyseinen alue on enemmän tai vähemmän autio ja Marokon hallitus pitää sitä ei-kenenkään-maana jota YK-joukot partioivat.


title: Länsi-Sahara

text: Länsi-Saharan asema on kiistanalainen. Marokko hallitsee aluetta suurelta osin ja on julistanut koko alueen osaksi Marokkoa. Tätä ei tunnusteta yleisesti. Polisario on julistanut alueen itsenäiseksi nimellä "Saharan demokraattinen arabitasavalta".


title: Länsi-Sahara

text: Länsi-Sahara (, ) on Afrikan luoteisosassa sijaitseva kiistanalainen ei-itsehallinnollinen alue, joka aiemmin on ollut Espanjan siirtomaa. Sen rajanaapurit ovat pohjoisessa Marokko, koillisessa Algeria sekä Mauritania idässä ja etelässä. Lännessä on Atlantin valtameri. Suurin kaupunki on El Aaiún (Laayoune), jossa suurin osa alueen väestöstä asuu. Länsi-Sahara on yksi maailman harvimmin asutuista seuduista: keskimäärin alueella asuu vain yksi asukas jokaista neliökilometriä kohden.


title: Saharan demokraattinen arabitasavalta

text: Länsi-Saharan lopullinen kohtalo on yhä epävarma, koska konfltiktin osapuolten välille ei ole vielä saatu yksimielisyyttä eikä Marokko ole suostunut järjestämään asiasta kansanäänestystä. Länsi-Saharan itsenäisyydelle Marokko tarjoaa vaihtoehtona rajattua itsehallintoa. Sekä YK että Saharan demokraattisen arabitasavallan edustajat pitävät kiinni alkuperäisestä suunnitelmasta.


title: Marokon muuri

text: Afrikassa Länsi-Saharan liittäminen Marokkoon on herättänyt hieman enemmän huomiota: Algeria tukee Polisariota "sen pitkään jatkuneessa aavikkosodassa vastustaa Marokon hallintaa kiistanalaisesta alueesta;" Afrikan unioni ja Yhdistyneet Kansakunnat ovat ehdottaneet rauhanomaista ratkaisua, vaikkakin Afrikan unionin kanta Länsi-Saharan tilanteesta johti .


title: Saharan demokraattinen arabitasavalta

text: Valtio vaatii itselleen koko Länsi-Saharan aluetta, jolta Espanja vetäytyi vuonna 1975. Sitä hallitsee suurimmaksi osaksi Marokko, joka pitää koko Länsi-Saharaa itselleen kuuluvana. Koska tasavallan väliaikaisessa perustuslaissa osoitettu pääkaupunki El Aaiún sijaitsee Marokon hallitsemalla alueella, maan koilisosassa sijaitseva Bir Lehlu toimii väliaikaisena pääkaupunkina. Hallitus toimii Algerian Tindoufissa olevalta pakolaisleiriltä käsin. Yhdistyneet kansakunnat on ehdottanut, että alueen tulevaisuudesta järjestettäisiin kansanäänestys. Kiistan osapuolet eivät kuitenkaan ole päässeet äänestyksen toteuttamisesta yksimielisyyteen.


title: Sahara

text: Sahara ulottuu Marokon, Algerian, Tunisian, Libyan, Egyptin, Mauritanian, Malin, Nigerin, Tšadin ja Sudanin alueille. Näistä viisi ensimmäistä rajoittuvat pohjoisessa Välimereen. Viisi jälkimmäistä taas sijaitsevat pääosin Sahelin savannialueella, mutta ulottuvat pohjoisessa pitkälle Saharaan. Atlantin rannalla on lisäksi kiistanalainen, Marokon miehittämä Länsi-Sahara, joka on lähes kokonaisuudessaan autiomaata.


title: Länsi-Sahara

text: Marokko katsoo Länsi-Saharan alueen olevan historiallinen osa sitä, mutta Haagin kansainvälisen tuomioistuimen vuonna 1975 julkaiseman selvityksen mukaan historiallisia todisteita siitä, että Marokko olisi hallinnut aluetta, ei ole. Tämän johdosta alueen valloitus oli vuoden 1960 siirtomaavaltojen itsemääräämisoikeuden julistuksen vastainen. Marokko on kuitenkin saanut tukea toimilleen muun muassa Yhdysvalloilta, Ranskalta, Espanjalta, Egyptiltä, Israelilta ja Saudi-Arabialta. Konflikti on johtanut siihen, että yli 150 000 länsisaharalaista pakolaista on asunut pakolaisleireillä Algeriassa jo vuodesta 1975 lähtien. YK:n järjestöt avustavat noin 90 000 pakolaista.


title: Saharan demokraattinen arabitasavalta

text: Saharan demokraattinen arabitasavalta vaatii itselleen koko Länsi-Saharan aluetta. Tällä hetkellä sen hallinnassa on noin kolmannes Länsi-Saharasta sekä neljä pakolaisleiriä Tindoufin läheisyydesä. Alueen itäosassa sijaitseva harvaan asuttu, lähinnä aavikosta koostuva alue on erotettu sen länsiosasta Marokon rakentamalla 2700 kilometriä pitkällä hiekkavallilla.


title: De facto

text: De facto on latinankielinen käsite, joka tarkoittaa ”käytännössä”, ”yleisesti” tai ”todellisuudessa”, yleensä "de juren" (”lain mukaan”) vastakohtana. Asiat, jotka ovat "de facto", yleensä kehittyvät autonomisesti, ilman erillistä standardin, lain, säännön tai sopimuksen tekoa.


title: De facto

text: Lakiteknisesti "de jure" tarkoittaa mitä laki sanoo, "de facto" tarkoittaa mitä käytännössä tapahtuu.


title: Suvereniteetti

text: Kansainvälisessä oikeudessa on olemassa kaksi suvereniteetin käsitettä: todelliseen valtaan viittaava de facto -suvereniteetti ja de jure -suvereniteetti, mikä viittaa tämän vallan oikeutukseen. Suvereniteetti "de jure" on jotain, minkä valtio voi myöntää toiselle tunnustamalla sen itsenäisyyden mutta yhtä hyvin kiistää sen. Suvereniteetti tässä merkityksessä on vain symbolista. "De facto" kytkeytyy oleellisesti väkivallan monopoliasemaan, sekä sotilaalliseen että taloudelliseen valtaan. Valtiollinen suvereniteetti on "de jure" kansainvälisen oikeuden näkökulmasta suhteellista, sillä sitä rajoittavat kaikkia valtioita sitovat yleiset kansainvälisen oikeuden normit sekä valtion käyttämä sopimuksenteko-oikeus. "De facto" -suvereniteetti ei kuitenkaan voi olla suhteellista, vaan suvereniteetin voi "de facto" kyseenalaistaa vain toinen sen sijalle asettuva suvereeni valta. Esimerkiksi kansainyhteisö voi toimia tällaisena yksittäisten valtioiden yläpuolelle asettuvana tahona.


title: De jure

text: "De jure" kuvaa poliittista tilannetta, jossa valtiolla tai muulla poliittisella toimijalla on laki tai sopimus asiasta. Esimerkiksi Suomessa on "de jure" kaksi kansalliskieltä, jotka yleensä luetaan "virallisiksi kieliksi", joita on voitava käyttää viranomaisen kanssa asioitaessa, kun taas esimerkiksi Yhdysvalloissa ei ole "de jure" virallisia kieliä. Ilmaus sisältää usein piiloviestin siitä, että tosiasiassa, "de facto", asia ei ole aivan yksinkertainen.


title: De facto

text: Kun uusia tuotteita halutaan käyttöön nopeammin kuin niitä ehditään standardoida, syntyy yleensä "de facto" -standardi. Tällainen käytännön standardi on yleensä saavuttanut hallitsevan markkinaosuuden, ja sitä aletaan usein käyttää myös muiden valmistajien vastaaviin tuotteisiin. Tämän kaltaiset toteutustavat ovatkin levinneet ainoastaan kaupallisista syistä, eivätkä välttämättä ole teknisesti parhaita mahdollisia ratkaisuja. Tyypillisiä "de facto" -standardien luojia ovat yritykset.


title: De jure

text: De jure tai de iure on ilmaus, joka sananmukaisesti tarkoittaa ”lakiin perustuen”. Sen rinnalla esiintyy termi "de facto", joka viittaa käytäntöön.


title: Sota

text: Kansainvälinen lainsäädäntö tekee eron pienempien konfliktien, kuten mellakoiden tai levottomuuksien, joissa järjestys palautuu suhteellisen nopeasti ja rajoitetuin voimatoimin, sekä suurten toisiaan vastustavien poliittisten yhteisöjen välisten aseistettujen kansannousujen välille. Tilanteessa, jossa valtion sisäinen konflikti laajenee vaikuttamaan toisiin valtioihin, ulkopuoliset valtiot voivat katsoa maassa vallitsevan kansannousun. Kansannousun tunnustaminen virallisesti tai "de facto" osoittaa, että ulkopuolinen valtio käsittää kapinalliset laillista valtaa tavoittelevaksi ryhmäksi. Vaikka kansainvälisen lainsäädännön määritelmä kapinallisten laillisesta statuksesta ei ole tarkka, tyypillisesti kapinallisiksi tunnustetuilla katsotaan olevan lain edessä samat oikeudet kuin sotilaalla. Mikäli kapinallisille myönnetään sotaa käyvän osapuolen status, heitä kohdellaan tasa-arvoisena ja vastuullisena osapuolena sekä neuvotteluissa että mahdollisesti sotarikoslakeja sovellettaessa. Tämän tunnustuksen myöntäjän tulee omaksua neutraali suhtautuminen kapinallisiin.


title: Diplomaattinen tunnustaminen

text: Tunnustaminen on kansainvälisessä oikeudessa uuden valtion olemassaolon toteaminen toisten valtioiden taholta. Se voi olla oikeudellisesti pysyvä De jure tai valtion olemassaolo voidaan todeta esimerkiksi solmimalla diplomaattiset suhteet uuteen valtioon. Tosiasiallinen tunnustaminen eli De facto on luonteeltaan väliaikainen ja varauksellinen.


title: Kumileimasin (politiikka)

text: Kumileimasin tarkoittaa politiikassa lainsäädäntö- tai toimeenpanovallan omaavaa henkilöä tai instituutiota, joka hyväksyy muodollisesti valtaapitävän tahon puoltamat lait ja/tai säädökset. Yleisesti se tarkoittaa yksipuoluejärjestelmässä olevia parlamentteja, joiden jäsenet ovat jo aiemmin sopineet keskenään lain hyväksymisestä. Yleensä "kumileimasimella" on "de jure" mahdollisuus hylätä laki, mutta "de facto" näin ei ikinä tapahdu.


title: De se

text: De se () on filosofinen termi, joka tarkoittaa uskomusta tulkittuna niin, että se koskee henkilöä itseään. Toisin sanoen, uskomus on "de se" -uskomus, jos sen katsotaan kohdistuvan jonkun sellaisen proposition totuuteen, joka liittyy uskomuksen omaavaan henkilöön itseensä. Tulkinta eroaa tällöin tietyllä tavalla "de dicto" ja "de re" -tulkinnoista. David Kellogg Lewisin mukaan "de se" sisällyttää "de dicton", mutta ei toisin päin.


title: Eino Pekkala

text: Eino Oskari Pekkala (29. marraskuuta 1887 Seinäjoki – 30. syyskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen vasemmistopoliitikko. Pekkala toimi kansanedustajana Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden (1927–1930) sekä Suomen kansan demokraattisen liiton (1945–1948) eduskuntaryhmissä. Hän toimi myös opetus- (1945–1946) ja oikeusministerinä (1946–1948) sekä Työväen urheiluliiton (1919–1927) puheenjohtajana.


title: Eino Pekkala

text: Pekkala aloitti poliittisen toimintansa Suomen sosialidemokraattisen puolueen riveissä, mutta sisällissodan jälkeen hän oli yksi niistä, jotka vähemmistöön jäätyään irtautuivat ja perustivat Suomen sosialistisen työväenpuolueen. SSTP:n johtajiin lukeutunut Pekkala pidätettiin jo perustavassa kokouksessa ja hänet asetettiin syytteeseen. Pekkala valittiin ensi kertaa eduskuntaan vaaleissa 1927 Uudenmaan läänin vaalipiiristä Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaaliliitosta. Hän uusi paikkansa 1929, mutta 1930 Pekkala vangittiin yhdessä muiden ryhmänsä edustajien kanssa. Tätä ennen Lapuan liike sieppasi kansanedustajan Säätytalosta perustuslakivaliokunnan kokouksesta. Pekkala oli 1930-luvun vaihteessa yksi SKP:n toimintaa työväenliikkeessä kritisoineen Suomen työväen vasemmistoryhmän tunnetuimmista poliitikoista. Hän toimi vasemmistoryhmän keskustoimikunnan puheenjohtajana.


title: Mauno Pekkala

text: Pekkala valittiin eduskuntaan vuoden 1927 vaaleissa Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) listoilta. Hän oli silloin jo valmiiksi Väinö Tannerin hallituksen maatalousministerinä. Hän nousi myös SDP:n puoluetoimikuntaan. Puolueessa Pekkala oli ennen sotia vahvasti Väinö Tannerin linjan kannattaja.


title: Ahti Pekkala

text: Ahti Antti Johannes Pekkala (20. joulukuuta 1924 Haapavesi – 23. elokuuta 2014 Haapavesi) oli suomalainen poliitikko. Pekkala toimi Haapaveden osuuspankin johtajana 1952–1985. Hän oli Keskustapuolueen kansanedustaja 1970–1986, eduskunnan I varapuhemies 1976–1978 ja puhemies 1978–1979. Keskustapuolueen varapuheenjohtajana Pekkala oli 1971–1986. Pekkala oli valtiovarainministerinä kolmessa eri hallituksessa (Koivisto II, Sorsa III ja Sorsa IV) 1979–1986 eli kauemmin kuin kukaan hänen edeltäjänsä.


title: Eino Pekkala

text: Sotien jälkeen Pekkala liittyi SKDL:ään ja hänet valittiin liiton listoilta eduskuntaan. Arvostettu Pekkala nostettiin myös ministeriksi Paasikiven III hallitukseen ja tätä seuranneeseen veljensä Mauno Pekkalan johtamaan hallitukseen. Pekkala kuului monien muiden SKDL:n sosialistien tavoin vuonna 1946 perustettuun Sosialistiseen yhtenäisyyspuolueeseen. Vuosina 1945–1946 Pekkala oli yksi eduskunnan sotasyyllisyysoikeuteen valitsemista jäsenistä.


title: Eduskuntavaalit 1927

text:
Seitsemän paikan menetyksellään Edistyspuolue koki toisen jyrkän romahduksensa, josta se ei enää koskaan toipunut. Siitä lähtien puolue ja sen seuraajat kituivat vuosikymmenien ajan pienenä, keskimäärin kymmenen kansanedustajan puolueena, kunnes Liberaalinen Kansanpuolue tuli tiensä päähän vuoden 1995 eduskuntavaaleissa.
Uusia kansanedustajia olivat muun muassa SDP:n Mauno Pekkala, August Valta ja Kalle Valta, Maalaisliiton Uuno Hannula, Aino Luostarinen, Juho Koivisto ja Juho Pilppula, Kokoomuksen Jaakko Ikola, Erkki Kuokkanen, Oskari Lehtonen, Väinö Malmivaara ja Yrjö Puhakka, Sosialistien Yrjö Enne, Lauri Myllymäki, Eino Pekkala, Arvo Riihimäki ja Siina Urpilainen, RKP:n Erik von Frenckell ja Henrik Kullberg, sekä Edistyspuolueen Eero Rydman. Eduskuntaan palanneita olivat muun muassa Maalaisliiton Juhani Leppälä ja Juho Torppa, RKP:n Annie Furuhjelm ja August Tåg, sekä Edistyspuolueen Risto Ryti ja Elias Sinkko.


title: Eino Pekkala

text: Eino Pekkala valmistui ylioppilaaksi 1906 Tampereella, ja kaksi vuotta myöhemmin hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Hän toimi 1910–1911 Tampereen työväenopiston johtajana ja sitten historianopettajana Hämeenlinnassa vuoteen 1916. Hän jatkoi sen jälkeen oikeustieteiden opintoja yliopistossa ja suoritti tutkinnon 1918 toimien sen jälkeen asianajajana. Eino Pekkala oli naimisissa virolaisen Hella Wuolijoen siskon Salme Murrikin kanssa vuosina 1913–1924. Sen jälkeen Eino Pekkala avioitui englantilaisen Mary Moorhousen kanssa.


title: Ahti Pekkala

text: Presidentin valitsijamiehenä Pekkala oli 1956, 1978 ja 1982. Vuoden 1982 vaalien alla Pekkala ajoi näkyvästi Ahti Karjalaista Keskustapuolueen presidenttiehdokkaaksi ja vetosi tämän puolesta jo ennen kuin Urho Kekkonen ilmoitti eroavansa tasavallan presidentin virasta. Kun Johannes Virolainen oli valittu Kuopion ylimääräisessä puoluekokouksessa lokakuussa 1981 Keskustan ehdokkaaksi ylivoimaisella äänten enemmistöllä, tulokseen silmin nähden pettynyt Pekkala totesi kokousta seuranneelle valokuvaajalle Kalle Kultalalle: "Synkkä päivä isänmaalle."


title: Salme Pekkala-Dutt

text: Syksyllä 1908 Salme Murrik siirtyi Suomeen, jonne oli jo siirtynyt hänen vanhempi siskonsa Hella. Suomessa hän tutustui sittemmin hyvin tunnettuun vasemmistopoliitikko Eino Pekkalaan, jonka kanssa hän avioitui syksyllä 1913. Salme Pekkalan yhteydet kommunistiseen liikkeeseen vahvistuivat Suomen sisällissodan jälkeen niin, että hänestä tuli vallankumouksellinen aktivisti 1919–1920. Hän oli avustamassa Otto Ville Kuusisen toukokuussa 1919 tapahtunutta salaista Suomen vierailua, joka kesti vuoden 1920 alkuun. Salme Pekkala itse matkusti maaliskuussa 1920 Lontooseen. Avioliitto Eino Pekkalan kanssa oli käytännössä ohi, ja avioero virallistettiin tammikuussa 1924.


title: YYA-sopimus

text: Paasikivi nimitti Suomen valtuuskunnan, joka koostui eri puolueiden jäsenistä, kuulematta itse puolueita ollenkaan. Suomalaisvaltuuskunnan jäseniksi nimitettiin pääministeri Mauno Pekkala, ulkoministerit Carl Enckell ja Reinhold Svento, sisäministeri Yrjö Leino sekä kansanedustajat Onni Peltonen, Urho Kekkonen ja J. O. Söderhjelm. Valtuuskunnan kokoonpano kuvasti enemmän presidentin kuin eduskunnan kantaa: Enckell ja Svento olivat presidentin luottamusmiehiä, Pekkala ja Leino edustivat kansandemokraatteja, kolmesta kansanedustajasta maalaisliiton Kekkonen ja RKP:n Söderhjelm olivat lähellä presidenttiä ja SDP:n Peltonen kuului sotilaallisen sopimuksen vastustajiin. Presidentti antoi vastuun valtuuskunnan toimista pää- ja ulkoministerille, ja jäi itse Helsinkiin. Paasikivi oli kuitenkin antanut valtuuskunnalle tiukat rajat, joita ei saanut ylittää ilman hänen lupaansa. Lisäksi hän edellytti, että sopimuksen voimassaoloajaksi tulisi enintään kymmenen vuotta. Nimittäessään valtuuskunnan Paasikivi ei tiennyt, että Yrjö Leino oli jo menettänyt oman puolueensa SKDL:n ja Neuvostoliiton luottamuksen.


title: Rahan historia Suomessa

text: Markka-niminen valuutta oli käytössä Suomen alueella jo keskiajalla, ja sen käyttö jatkui 1700-luvun lopulla tapahtuneeseen Kustaa III:n rahauudistukseen asti. Venäjän vallan alkupuolella vuoden 1840 raharealisaatioon saakka Suomessa oli liikkeessä sekä Ruotsin että Venäjän rahaa. Suomen markka oli maan rahayksikkö vuosina 1860–2002. Vuonna 2002 Suomessa otettiin käyttöön Euroopan unionin yhteinen valuutta euro.


title: J. V. Snellman

text: Poliittis-taloudellisesti Snellmanin merkittävin saavutus oli radikaalin rahauudistuksen läpivieminen. Suomen markka oli otettu käyttöön vuonna 1860. Markka oli kuitenkin aluksi sidottu Venäjän ruplan arvoon. Markka oli aluksi lähinnä nimellinen rahayksikkö, koska myös rupla säilyi edelleen maan valuuttana sekä hopearuplina että epävakaana paperirahana. Snellman teki paljon työtä vuodesta 1864 saadakseen venäläiset viranomaiset taipumaan asiassa. 4. marraskuuta 1865 allekirjoitettiin manifesti, jolla Suomen hopeamarkasta tuli Suomen suuriruhtinaskunnan ainoa laillinen rahayksikkö. Myös hopearuplat säilyivät käytössä, mutta paperiruplia ei tarvinnut enää hyväksyä. Suomen markka oli alistettu Suomen Pankille, joka toimi Suomen hallinnon alaisuudessa. Näin Suomi oli saavuttanut rahataloudellisen itsenäisyyden.


title: Suomen markka

text: Suomen markka oli Suomen rahayksikkö vuosina 1860–2002. Markka lyhennettiin käytössä mk tai Smk. Vuoden 1978 jälkeen käytettiin myös valuuttatunnusta FIM, joka oli tarkoitettu kansainväliseen rahaliikenteeseen. Markka jakautui sataan penniin, lyhenne p.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen valuuttayksikkö oli markka, jonka arvo oli romahtanut toisen maailmansodan jälkeen. Seteleihin lisättiin nollia ja suurimman setelin nimellisarvo oli kymmenen tuhatta markkaa. Suurimmat setelit oli kuvitettu niin sanottujen merkkihenkilöiden kasvokuvin. Kolikkojen nimellisarvot olivat 1–200 markkaa, ja pennit jäivät pois käytöstä. Vuonna 1952 markkamääräiset setelit ja kolikot uudistettiin. Tapio Wirkkalan suunnittelema setelisarja laskettiin liikkeelle vuosikymmenen puolessa välissä, ja se oli lähes sellaisenaan käytössä kolme vuosikymmentä. Sodan jälkeen kaavailtiin suurta rahauudistusta ja valuutan nimen muuttamista riksiksi. Uudistuksen toteuttaminen venyi vuoteen 1963, jolloin markan nimellisarvosta poistettiin kaksi nollaa. Tuolloin myös pennit palasivat kuvioihin. Toisen maailmansodan ja vuoden 1963 rahauudistuksen välistä aikaa kutsutaan vanhan markan kaudeksi{Lähde}}.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen Suomen markan arvo oli vuosi vuodelta romahtanut. Vuoden 1963 alussa astui voimaan uusi rahalaki ja markka uudistettiin. Uudistuksen jälkeen uusi markka vastasi sataa vanhaa markkaa ja paluun tehnyt penni yhtä vanhaa markkaa. Vaikka valuutan nimi pysyi samana, vielä melko pitkään siirtymävaiheen jälkeenkin uudesta markasta käytettiin usein selventävää nimitystä "nykymarkka" ja lyhennettä nmk. Entisestä markasta taas käytettiin selventävää nimitystä "vanha markka" ja lyhennettä vmk. Inflaatiokierrettä ei kuitenkaan saatu pysäytettyä, vaan rahan arvon heikkeneminen ja epätasainen talouskasvu jatkuivat 1970- ja 80-lukujen taitteeseen asti, minkä jälkeen alkoi voimakas nousukausi.


title: Seuramatka

text:
Ulkomaanpassien myöntämisrajoitteita poistettiin 1949 ja yhä useammat maat ryhtyivät myöntämään viisumeita, ja Suomen Pankki myi matkavaluuttaa lisenssittä. Useat maat poistivat viisumipakon 1950 ja Suomen Pankki myönsi lisää valuutansaantihelpotuksia mutta jo seuraavana vuonna tuli valuuttavero. Vuonna 1953 poistui passi- ja viisumipakko Pohjoismaiden välisestä liikenteestä ja Suomen Pankki muutti matkavaluuttamääräyksiä. Matkustajan saaman ulkomaan valuutan osto-oikeus supistettiin 50 000 markasta 35 000 markkaan matkan suuntautuessa muualle kuin Pohjoismaihin ja 25 000 markkaan mikäli matka suuntautui yksinomaan Pohjoismaihin.
Vuonna 1957 Suomen Pankin ohjeita helpotettiin, matkustajan valuuttakiintiöstä ei vähennetty mitään, kun matkustaja osti lipun, joka oikeutti käyttämään säännöllisiä aikataulunmukaisia reittejä. Ulkomaiden hotelli- ja ateriakorvauksia, teatteri- yms -lippuja ei voitu maksaa etukäteen. Poikkeuksena ryhmämatkojen osanottajat saivat kuitenkin maksaa majoitukset ja ruokailun etukäteen, silloin matkustajan valuuttakiintiöstä vähennettiin erikseen ilmoitettu määrä.


title: Suomen markka

text: 1. tammikuuta 1999 Suomen markka liittyi Euroopan unionin yhteisvaluutta euroon ja lakkasi siten käytännössä olemasta itsenäisenä valuuttana. Markan muuntokerroin on 1 euro = 5,94573 markkaa. Markkamääräisistä seteleistä ja kolikoista luovuttiin kuitenkin virallisesti vasta 28. helmikuuta 2002, joten markkojen ja eurojen yhteiskäytön aika kesti vuoden 2002 alusta lukien kaksi kuukautta.


title: Itsenäisen Suomen historia

text: 1. tammikuuta 1995 Suomi liittyi Euroopan unioniin, joksi EY:tä nyt Maastrichtin sopimuksen voimaantulon myötä kutsuttiin. 1999 Suomen markka kiinnitettiin euroon pysyvästi siten, että 5,94573 markkaa on 1 euro. Vuonna 2002 eurosta tuli käteisvaluutta ja yli 140 vuotta käytössä ollut markka poistui käytöstä kahden kuukauden siirtymäajan jälkeen 1. maaliskuuta 2002.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1929 alkanut maailmanlaajuinen lama aiheutti ulkomaankaupan supistumisen ja kotimaista deflaatiota. Kova valuutta muodostui velallisille ongelmalliseksi myyntihintojen laskun eli deflaation aiheuttaman korkean koron vuoksi, ja pakkohuutokaupat ja työttömyys laajenivat. Tämän vuoksi kultakannasta jouduttiin useimmissa maissa luopumaan talouden vauhdittamiseksi rahan tarjontaa lisäämällä ja näin reaalikorkoja alentamalla. Myös Suomen Pankki luopui viimein lokakuussa 1931 setelien lunastamisesta. Vuoden 1925 rahalakia ei kuitenkaan kumottu, mutta pankin ohjesääntöä muutettiin niin, että pankki voitiin asetuksella oikeuttaa määräajaksi poikkeamaan lunastusvelvollisuudesta. Asetus oli siis määräaikainen, mutta sen voimassaoloa jatkettiin kerta toisensa jälkeen aina vuoteen 1963 rahanuudistukseen saakka; vasta silloin asia muodollisestikin vahvistettiin pysyvästi.


title: Kiinteä valuuttakurssi

text: Suomessa kiinteän valuutan politiikkaa on harjoitettu mm. 1990-luvulla, jolloin se sai lempinimen "vahvan markan politiikka" (tai "kovan markan politiikka"). Tuolloin Suomen markka kytkettiin Saksan markkaan ja myöhemmin Ecu:un. Kytkentö ei toiminut odotetulla tavalla ja sen sanottiin johtaneen Suomen 1990-luvun alun talouslamaan.


title: Rahauudistus

text: 1. tammikuuta 1963 Suomen markka uudistettiin siten, että siihen saakka käytössä olleen rahan 100 markkaa vastasi uutta yhtä markkaa ja siihenastinen markka yhtä penniä. Summista siis yksinkertaistettuna pudotettiin kaksi nollaa pois. Tarvittaessa vanhaa markan aikaista rahaa kutsuttiin "vanhaksi markaksi" (lyhenne "vmk") ja uutta "nykymarkaksi" ("nmk"). Samassa yhteydessä setelit ja kolikot uusittiin siten, että ulkonäkö säilyi lähes ennallaan, mutta lukuarvot muuttuivat sadasosaan tai niihin lyöty sana "markkaa" vaihdettiin sanaan "penniä". Ennen uudistusta liikkeeseen lasketut kolikot ja setelit pysyivät laillisina maksuvälineinä, mutta niiden arvo uusina markkoina tai penneinä oli sadasosa niihin merkityistä. Suomen Pankki kuitenkin pyrki vaihtamaan liikkeessä olleet vanhat kolikot ja setelit mahdollisimman nopeasti uusiin.


title: Ranskan maantiede

text:
Ranskan keski- ja eteläosissa sijaitsee keskiylänkö, joka kattaa suunnilleen kuudesosan maasta. Ylänkö on korkeimmillaan 1 900 metriä korkea. Alueella on paljon graniittipaljastumia, syviä solia ja jäänteitä vanhoista tulivuorista. Ylängön korkein kohta on Puy de Sancy (1 885 metriä). Rhônen laakso erottaa keskiylängön ja Alpit. Alpit hallitsevat Kaakkois-Ranskan maisemaa, ja ovat luonnollisena rajana Italian kanssa. Ranskan korkein kohta, Mont Blanc (4 807 metriä) sijaitsee Alpeilla. Alppien pohjoispuolella on korkeat kalkkikiviset Juravuoret, jotka erottaa Sveitsin ja Ranskan.
Muita vuoristoalueita ovat Pyreneet etelässä ja metsäiset Vogeesit Reinin laakson reunalla.


title: Ranska

text: Ranskan korkein kohta, Mont Blanc (4 810 metriä), sijaitsee Alpeilla Ranskan ja Italian rajalla. Mont Blanc on näkökulmasta riippuen Euroopan korkein kohta tai ainakin kuuluu viiden korkeimman joukkoon. Matalin kohta Ranskassa on kaksi metriä meren pinnan alapuolella oleva kohta Rhônejoen suistossa.


title: Ranska

text: Manner-Ranskan keski- ja eteläosissa sijaitsee Keskiylänkö (ransk. le Massif Central), joka kattaa suunnilleen kuudesosan maan pinta-alasta. Keskiylängön eteläosissa sijaitsee korkea ja kuiva kalkkikivitasanko, mutta luoteessa nuorehkoista ja kuluneista tulivuorista on syntynyt laajoja vuoristoja, ja kaakossa jyhkeät graniittimassiivit muodostavat jyrkän seinämän Rhône- ja Saônejokien laaksoihin. Keskiylängön korkein kohta on 1 885 metriä korkea Puy de Sancy. Keskiylänköä halkovat useat jokisolat. Rhônen laakso on suurimpia, ja se erottaa Keskiylängön Alpeista. Alpit hallitsevat Kaakkois-Ranskan maisemaa, ja ne muodostavat luonnollisen Italian vastaisen rajan. Alppien pohjoispuolella on korkeat kalkkikiviset Juravuoret, jotka erottavat Sveitsin ja Ranskan. Juravuoria halkoo Rhône, joka virtaa Genevenjärvestä kohti Lyonia. Muita vuoristoalueita ovat Pyreneet etelässä Espanjan ja Andorran rajalla ja metsäiset Vogeesit Reinin laakson reunalla.


title: Halti

text:
Suomen korkein kohta (1 323,6 m)
sijaitsee Haltin Haldičohkka-nimisen sivuhuipun rinteellä, Suomen ja Norjan rajapyykillä 303B ().
Lähellä Suomen rajaa on Norjan puolella 1 328,0 metriä korkea kohta, jonka korkeutta on väärinkäsityksen vuoksi pidetty useissa teoksissa ja kartoissa Suomen korkeimman kohdan korkeutena vuodesta 1963 lähtien. Tuota vanhemmissa teoksissa Suomen korkeimman paikan korkeus on ollut oikein, muun muassa "Lapin opas" vuodelta 1939 kertoo Suomen korkeimman huipun, "Haltian", olevan 1324 metriä korkea. Haldičohkkan korkein kohta on vähän kauempana Norjan puolella ja sen korkeus on 1 331,0 metriä.
Usein kerrotaan, että Halti on Suomen korkein tunturin huippu, vaikka näin ei tarkasti ottaen ole – Suomen korkein kohta ei näet ole tunturin huipulla. Suomen korkein tunturin huippu on Haltilta vajaa neljä kilometriä kaakkoon päin sijaitseva Ritničohkka (1 317,1 m).


title: Portugali

text: Pohjoisessa maa on vuoristoista, sisämaassa on tasankoja. Etelässä maa on kumpuilevaa tasankoa ja alueella sijaitsee laajoja maatiloja. Serra da Estrelan vuoristossa sijaitseva Torre kohoaa 1 993 metrin korkeuteen ja on Manner-Portugalin korkein kohta. Portugalin korkein kohta Ponta do Pico sijaitsee kuitenkin Azoreilla ja kohoaa 2 351 metrin korkeuteen. Madeiran korkein vuori Pico Ruivo kohoaa 1 862 metrin korkeuteen. Portugalissa Lissabonin piirissä sijaitseva Cabo da Roca on Manner-Euroopan läntisin kohta.


title: Aukštojas

text: Aukštojas on Liettuan korkein kohta. Valko-Venäjän rajan tuntumassa sijaitseva mäki on 294 metriä korkea. Aiemmin oletettiin että Juozapine Kalnas on Liettua korkein kohta. Vilnan Gediminasin teknillisen yliopiston vuonna 2004 tekemissä tarkemmissa tutkimuksissa selvisi että se on vain 292,7 metriä korkea. Noin puolen kilometrin päästä löytyi kukkula jonka korkeus on 293,84 metriä. Loppujen lopuksi Juozapine Kalnas ei ollut edes toiseksi korkein kukkula, vaan noin 10 kilometrin päässä sijaitseva Kruopine on 293,65 metriä korkea.


title: Monaco

text: Monaco on maailman toiseksi pienin itsenäinen valtio Vatikaanin jälkeen. Se sijaitsee Alppien juurella Välimeren rannalla lähellä Italian rajaa 18 kilometriä Nizzasta itään ja on Ranskan ympäröimä kolmesta ilmansuunnasta. Monacon korkein kohta on Chemin des Révoires (161 metriä), joka on Mont Agel-vuoren rinteellä. Vuoren huippu on Ranskan puolella.


title: Pyreneet

text: Pyreneet (, ) on poimuvuoristo Lounais-Euroopassa Espanjan ja Ranskan rajaseudulla. Biskajanlahdelta Cabo Creusiin Välimeren Lioninlahdelle ulottuvan vuorijonon pituus on 435 kilometriä, leveys 80–140 kilometriä ja korkein kohta Aneto, 3 404 metriä. Pohjoisessa Pyreneet erottaa Massif Centralista kapeahko laakso, jossa kulkee Canal du Midi. Etelässä Ebron laakso erottaa Pyreneet Espanjan keskiosan vuorista. Koko Andorran ruhtinaskunta sijaitsee Pyreneillä.


title: Ridnitšohkka

text: Ridnitšohkka (, suomennettuna tykkylumihuippu) on Suomen korkein tunturin huippu. Se on samalla Suomen toiseksi korkein paikka, sitä korkeammalle nousee vain Suomen ja Norjan rajalla vajaat neljä kilometriä Ridnitšohkkasta länsiluoteeseen sijaitseva Halti, jossa on Suomen korkein kohta. Ridnitšohkkan huippu on 1 317,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen laelle on rakennettu masto ja pieni mökki Telen ARP-verkkoa varten. Nykyisin tilat on valjastettu Virve-verkon tukiasemaksi. Ridnitšohkkan eteläpuolella sijaitseva Ritnijávri on yksi Suomen korkeimmilla sijaitsevista järvistä, 987 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Mont Orohena

text: Mont Orohena on 2 241 metriä korkea vuori Tahitin keskiosissa Ranskan Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä. Se on Ranskan Polynesian korkein kohta.


title: Eric Washington

text: Kahden NBA-kauden jälkeen Washington siirtyi Eurooppaan ja pelasi kauden 1999–00 Kreikan pääsarjassa, A1 Ethnikissä Dafni BC:n joukkueessa. Hän pelasi kauden aikana Kreikan liigaa 15 ottelua 13,5 pisteen keskiarvolla. Seuraavat kaksi kautta Washington pelasi Italiassa, Basket Rimini Crabsin joukkueessa. Kauden 2000–01 Washington pelasi Italian pääsarjaa Serie A:ta 17 pisteen keskiarvolla ja seuraavalla kaudella joukkueen pudottua sarjaportaan alaspäin hän pelasi Serie A2:sta 30 ottelua 14,6 pisteen keskiarvolla. Toukokuussa 2002 Washingtonin polvi leikattiin ja hänen koripallouransa keskeytyi lähes kahdeksi vuodeksi. Sairausloman loputtua Washington siirtyi joulukuussa 2003 Israelin pääsarjaan Hapoel Jerusalemin joukkueeseen. Israelissa hän ehti pelata joukkueessa vain kolme ULEB Cupin ottelua 8,7 pisteen keskiarvolla sekä viisi Israelin liigan ottelua 4,4 pisteen keskiarvolla ennen kuin hänet korvattiin toisella vahvistuksella. Viimeisimpänä ennen Suomeen tuloa hän pelasi CBA-liigaa Idaho Stampeden joukkueessa.


title: Eric Washington

text: Washington on pelannut urallaan useassa eri sarjassa. NBA:ssa hän pelasi yliopistosta valmistuttuaan kaksi kautta, jonka jälkeen hän on pelannut muun muassa Kreikan, Italian ja Israelin pääsarjoissa. Suomessa Washington pelasi vuodet 2006–2010 edustaen Tampereen Pyrintöä, Kauhajoen Karhua sekä KTP-Basketia.


title: Eric Washington

text: Kesäkuussa 2008 julkistettiin Washingtonin vuoden mittainen jatkosopimus I-divisioonaan pudonneen Kauhajoen Karhun kanssa. Hän toimi kauden 2008–09 joukkueensa kapteenina. Karhun voittaessa runkosarjan Washington oli joukkueensa tehokkain pelaaja. Hän teki pelaamissaan 19 runkosarjan ottelussa keskiarvoikseen 22,2 pistettä, 9,7 levypalloa, 2,5 koriinjohtanutta syöttöä, 1,8 pallonriistoa ja 1,1 koriinheiton torjuntaa. Washington sijoittui kaikissa näissä kategorioissa sarjan 20 parhaan pelaajan joukkoon, kuten myös vapaaheittojen sekä kahden ja kolmen pisteen heittojen onnistumisprosenteissa. Koriinheittojen torjuntatilastossa hän oli jaetulla toisella sijalla, levypallotilastossa kuudes ja pistetilastossa kahdeksas. Tehokkuusindeksillä mitaten Washington oli runkosarjan toiseksi tehokkain pelaaja. I-divisioonan pudotuspelit päättyivät Karhun voittoon ja joukkueen suoraan nousuun Korisliigaan. Washington oli myös pudotuspeleissä joukkueensa tehokkain pelaaja ja teki viimeisen finaalin viimeisellä neljänneksellä 16 pistettä johdattaen Karhun 74–62 voittoon Salon Vilppaasta. Washington oli pudotuspelien kolmanneksi tehokkain pelaaja 25,4 tehokkusindeksillään sekä pistetilaston viides 21,0 pisteen keskiarvolla. Lisäksi levypalloja hänelle merkittiin 9,0 ottelua kohti.


title: Kauhajoen Karhu (koripallo)

text: Tammikuun lopussa kahdeksan ottelun tappioputkessa ja sarjan viimeisellä sijalla ollut Karhu sai riveihinsä todella kokeneen pelaajan. Joukkueeseen liittyi aluksi kuukauden, ja lopulta koko loppukauden mittaisella vuokrasopimuksella Tampereen Pyrinnöstä NBA:ssakin pelannut Eric Washington. Washingtonin avulla joukkue onnistui voittamaan jäljellä olleista 16 runkosarjan ottelusta kuusi, mutta tappio kauden viimeisessä ottelussa Team Componentalle merkitsi Karhulle putoamista takaisin koripallon I-divisioonaan.


title: Eric Washington

text: Suomeen Washington saapui joulukuun 2006 lopussa vahvistamaan Korisliigan viimeiseksi joutunutta Tampereen Pyrintöä. Washingtonin tulo piristikin Pyrinnön peliä ja hän voitti Suomen Koripalloliiton myöntämän kuukauden pelaaja -tittelin heti tammikuulta 2007, jolloin syyskaudella vain neljä ottelua voittanut Pyrintö voitti kaikki kahdeksan peliään. Kaudella 2006–07 Washington sijoittui liigan pistetilastossa kolmanneksi. Hän ylsi kymmenen parhaan joukkoon myös kahden ja kolmen pisteen heittojen heittotarkkuuksissa.


title: Eric Washington

text: Washington aloitti vuonna 1993 opiskelut arvostetussa Alabaman yliopistossa, jonne hän siirtyi valmistuttuaan aikaisemmin samana vuonna Pearlin high schoolista. Washington pelasi neljän opiskeluvuotensa aikana yhteensä 112 ottelua NCAA-koripallosarjassa tehden niissä pisteitä yhteensä 1532. Tilastollisesti hänen paras yliopistokautensa oli 1995–96, jolloin hän viimeisteli keskimäärin 18,6 pistettä pelaamassaan 30 ottelussa. Viimeisenä opiskeluvuotenaan hänet valittiin kaakkoisen konferenssin tähdistöviisikkoon.


title: Eric Williams (koripalloilija, 1978)

text: Williams pelasi Syracusen ja Massachusettsin hyvätasoisissa yliopistojoukkueissa ja tämän jälkeen yhdysvaltalaisissa piensarjoissa, Englannissa, Suomessa ja Chilessä. Suomessa Williamsin pelaajaura jäi kahteen pääsarjajoukkue Tampereen Pyrinnössä pelattuun otteluun lokakuussa 2006.


title: Lynn Washington

text: Washington pelasi kaksi kautta yliopistokoripalloa Indianan yliopiston joukkueessa vuosina 1998–2000. Tämän jälkeen hän siirtyi Japaniin, jossa pelasi kolme kautta Niigata Albirexissa. Syksyllä 2003 Washington siirtyi suomalaiseen Pyrbasketiin, jossa hän kaudella 2003–2004 oli 24,2 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla sarjan toiseksi paras korintekijä Glenn Stokesin jälkeen. Pudotuspeleihin Pyrbasket ei selvinnyt. Seuraavalla kaudella Washington edusti Espoon Honkaa, joka selviytyi viimeisenä joukkueena pudotuspeleihin, mutta hävisi ensimmäisen ottelusarjansa LrNMKY:lle voitoin 0–3.


title: Kauhajoen Karhu (koripallo)

text: Eric Washington – Karhun historian ensimmäinen, ja toistaiseksi ainoa NBA-pelaaja siirtyi Karhun Korisliiga-joukkueeseen kesken kauden 2007–2008. Hän pelasi Karhussa myös kauden 2008–2009, jolloin joukkue pelasi koripallon I-divisioonaa. 104 NBA-ottelun lisäksi Washingtonilla on pelikokemusta Euroopan tasokkaimmista pääsarjoista, kuten Kreikan A1 Ethnikistä sekä Italian Serie A:sta.


title: Alex Weinrich

text: Alexander Weinrich (s. 12. maaliskuuta 1969 Gardiner, Maine, USA) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Weinrich pelasi kaudella 1996–1997 seitsemän ottelua SM-liigassa edustaen Porin Ässiä. Tämän lisäksi hän pelasi kahdeksan ottelua KooKoo:n divarijoukkueessa. Liigaotteluissa Weinrich merkkautti vain yhden syöttöpisteen ja neljä jäähyminuuttia. KooKoon paidassa divarissa Weinrich sai tehtyä kolme maalia ja kaksi maaliin johtanutta syöttöä. Ennen Suomeen tuloaan Weinrich ehti pelata viisi ottelua Italissa HC Devils Milanon paidssa. Seuraavaksi kaudeksi Weinrich suuntasi Saksan 2. tasolle ERC Sonthofenin riveihin. Kauden 1998–99 Weinrich aloitti Pohjois-Amerikassa WCHL-liigan Tucson Gila Monstersissa mutta palasi Eurooppaan yhdeksän pelatun ottelun jälkeen. Pelipaikka löytyi Tanskan liigan Odensesta. Weinrich pelasi Tanskassa vielä seuraavankin kauden ennen kuin päätti lopettaa uransa. Wenrich palasi vielä kaudelle 2003–2004 Odenseen pelaamaan kaksi peliä ennen kuin lopetti lopullisesti peliuransa.


title: Vladimir Putin

text: Putin toimii Venäjän presidenttinä nyt neljättä kauttaan. Putinin ensimmäiset presidenttikaudet olivat vuosina 2000–2008, kolmas kausi alkoi 2012 ja neljäs kausi alkoi 2018. Pääministerinä Putin toimi vuosina 1999–2000 ja uudelleen 2008–2012. Putin aloitti työuransa tiedustelupalvelu KGB:n tiedustelu-upseerina, jona hän toimi 16 vuoden ajan vuosina 1975–1991, aluksi Pietarissa ja 1980-luvulla Dresdenissä Itä-Saksassa. Sen jälkeen hän siirtyi politiikkaan ja toimi 1990-luvulla muun muassa Pietarin kaupungin apulaispormestarina ja Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n johtajana ennen kuin presidentti Boris Jeltsin nimitti hänet pääministeriksi vuonna 1999. Viimeiset kuukautensa pääministerinä Putin toimi myös Venäjän virkaatekevänä presidenttinä.


title: Vladimir Putin

text: Presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella 26. maaliskuuta 2000 Putin sai 52,94 % äänistä ja tuli valituksi. Putinin virkaanastujaiset pidettiin Pyhän Andreaan salissa Kremlin suuressa palatsissa. Hän vannoi virkavalansa 7. toukokuuta 1 500 vieraan edessä. Putin nosti lähimmiksi poliittisiksi avustajikseen luotettavina pitämiään vanhoja ystäviä, monet heistä Pietarista. Presidentinhallinnon apulaisjohtajaksi tuli Dmitri Medvedev ja maan pääministeriksi Mihail Kasjanov. Putin alkoi heti tukea talouden liberalisointia ja alentaa yksityisten ja yritysten veroja. Jeltsinin kauden loppuvaiheissa alkanut bruttokansantuotteen kasvu kiihtyi ja keskiluokka alkoi vaurastua. Sukellusvene Kurskin uppoaminen oli Putinin presidenttikauden alkuvuoden merkittävin tragedia, ja se sai huonosti asian vakavuudesta informoidun Putinin vaikuttamaan välinpitämättömältä. Viimeistään tämän tapauksen uutisoinnin seurauksena Putin otti viimeisetkin oligarkkien johtamat tärkeimmät televisioyhtiöt valtion hallintaan.


title: Vladimir Putin

text: Putinin palattua presidentiksi vuonna 2012 presidentti Niinistö tapasi hänet ensin Venäjällä ja vuonna 2013 Suomessa. Turussa presidentit osallistuivat Turun ja Pietarin ystävyyskaupunkisopimuksen 60-vuotisjuhlallisuuksiin. Näinä vuosina pinnalle keskusteluissa nousivat kysymykset Natosta ja Venäjän ihmisoikeustilanteesta. Elokuussa 2014 presidentit tapasivat Sotshissa. Presidenttien välisissä puhelinkeskusteluissa käsiteltiin paljon Ukrainan kriisiä. Niinistö tapasi Putinin jälleen kesäkuussa 2015 Moskovassa ja vuotta myöhemmin uudelleen, jolloin presidentit puhuivat Venäjän kautta Suomeen tulleista siirtolaisista. Putin saapui Suomeen seuraavassa kuussa, ja keskustelujen aiheena oli esimerkiksi Itämeren lentoturvallisuus. Vuonna 2017 Putin ja Niinistö tapasivat Arkangelissa ja Suomessa. Putin osallistui heinäkuussa 2017 Suomen 100-vuotisjuhliin ja vieraili Savonlinnan oopperajuhlilla.


title: Vladimir Putin

text: Presidentti Jeltsin suoritti hallinnossaan useita henkilövaihdoksia vuoden 1998 aikana. Toukokuussa 1998 Jeltsin siirsi Putinin presidentinhallinnon ensimmäiseksi apulaisjohtajaksi, jonka vastuulla olivat suhteet maan 89 alueeseen. Putin kertoi tiedotusvälineille aikovansa varmistaa Jeltsinin määräysten täytäntöönpanon alueellisella tasolla. Putin pysyi tässä toimessa vain 61 päivää, sillä Jeltsin nimitti hänet KGB:n tilalle perustetun tiedustelupalvelun FSB:n johtajaksi. Putin kieltäytyi Jeltsinin tarjoamasta kenraalin arvosta ja alkoi johtaa FSB:tä sen historian ensimmäisenä ja viimeisenä siviilijohtajana. Hän vähensi päämajan henkilöstöä kolmanneksella sekä lakkautti vanhentuneita osastoja ja perusti uusia. Uusiksi tiedustelutoiminnan alueiksi Putin otti levottomat muslimialueet, tietokoneturvallisuuden, teleliikenteen ja perustuslain puolustamisen.


title: Sahan presidentti

text: Vuonna 2006 Sahan presidenttiä ei valittu suoralla kansanvaalilla, kuten aikaisemmin, vaan valinnan teki vuonna 2004 säädetyn Venäjän federaation lain mukaan Sahan parlamentti, Venäjän federaation presidentin antaman esityksen pohjalta. Venäjän federaation presidentti Vladimir Putin antoi 28. marraskuuta 2006 Sahan parlamentille esityksen, jonka mukaan Vjatšeslav Štyrov valittaisiin toiselle kaudelle. Sahan parlamentti, Il Tumen, hyväksyi esityksen 7. joulukuuta 2006 äänin 60 – 3, yhden äänestäessä tyhjää. Štyrov erosi tehtävästään kesken kauden 31. toukokuuta 2010, jolloin virkaa tekeväksi presidentiksi nimitettiin silloinen pääministeri Jegor Borisov. Borisov valittiin Sahan presidentiksi 9. kesäkuuta 2010 Il Tumenin hyväksyessä Venäjän presidentin esityksen asiasta äänin 61–2 ja hän astui virkaansa 17. kesäkuuta 2010.


title: Vladimir Putin

text: Putin teki ensiesiintymisensä kansainvälisellä poliittisella näyttämöllä syyskuussa 1999 kun hän osallistui Uudessa-Seelannissa Apec-maiden kokoukseen sairastelevan Jeltsinin sijasta. Kokouksen aikana Putin esitteli Yhdysvaltain presidentti Clintonille suunnitelmansa Tšetšeniaan tunkeutumisesta, jonka oli tarkoitus pysäyttää kansainvälisten terroristien tukema Venäjän alueiden valloitus. Syyskuun lopulla Putin ensin laajensi iskuja Tšetšeniassa, ja sen jälkeen Venäjän armeija ja sisäministeriön joukot tunkeutuivat alueelle. Tämä toinen Tšetšenian maasota oli paremmin hoidettu kuin ensimmäinen, ja se teki Putinista suositun kansan keskuudessa. Lokakuussa 1999 hänen kannatuksensa seuraavaksi presidentiksi oli jo 27 prosenttia. Marraskuussa hän vahvisti asettuvansa ehdolle vuoden 2000 presidentinvaaleissa, ja hänen kannatuksensa mielipidetiedustelussa nousi yli 40 prosenttiin. Joulukuisissa parlamenttivaaleissa Putin ilmoitti yksityishenkilönä tukevansa uutta Yhtenäisyys-puoluetta.


title: Vladimir Putin

text:
Marraskuussa 2000 Putin uudisti Venäjän sotilasjohtoa ja vaihtoi puolustusministerikseen Sergei Ivanovin, jonka näkemykset olivat samat kuin presidentillä. Putin järjesteli Venäjän parlamentin ylähuoneen uudelleen niin että siitä tuli Putinin lojalistien miehittämä. Hän loi uusia puolueita, jotka olivat käytännössä riippuvaisia Kremlistä ja allekirjoitti uuden vaalilain, joka käytännössä karsi puolueiden lukumäärää. Presidentin tukema Yhtenäisyys-puolue vahvistui kun se liitettiin toiseen puolueeseen ja sai nimekseen Yhtenäinen Venäjä. Kommunistit syrjäytettiin parlamentin valiokuntapaikoilta.
Ulkopolitiikassaan Putin panosti vahvasti henkilökohtaiseen suhteeseen Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin kanssa ja alkoi opiskella englantia päivittäin. Yhdysvallat kuitenkin vetäytyi Putinille tärkeästä, ohjuspuolustukseen liittyvästä ABM-sopimuksesta Putinin vastalauseista huolimatta. Kun Yhdysvallat joutui terrorihyökkäysten kohteeksi 11. syyskuuta 2001, Putin asettui voimakkaasti tukemaan Yhdysvaltain vastatoimia niin sanotussa terrorisminvastaisessa sodassa. Näin Putin saavutti Yhdysvaltain johdon luottamuksen, joka ei murentunut, vaikka hän asettui vastustamaan Yhdysvaltain ja sen liittolaisten hyökkäystä Irakiin. Bushin mukaan Putin ei pitänyt Irakia uhkana eikä halunnut vaarantaa Venäjän tuottoisia öljysopimuksia Irakin kanssa. Sodan seurauksena Putin alkoi suhtautua Yhdysvaltain hegemoniaan aiempaa kriittisemmin.


title: Venäjän historia

text: Jeltsin valittiin toisen kerran presidentiksi 1996. Presidenttiä tukivat vaaleissa suurliikemiehet, oligarkit, jotka pelkäsivät vallan luisuvan kommunisteille. Samoihin aikoihin turvallisuuspalvelun silovikit alkoivat vallata virkoja Pietarissa. Jeltsin solmi rauhan Tšetšeniaan kenraali Lebedin myötävaikutuksella ja erotti sotahaukat hallinnostaan. 1990-luvun jälkipuoliskolla Venäjän politiikassa alkoi näkyä yhä selvemmin huippurikkaiden liikemiesten, oligarkkien välinen valtataistelu. Vuonna 1998 Venäjällä tapahtui pankkikriisi joka kaatoi monia pankkeja ja monet pankkitoimintaan luottaneet oligarkit menettivät varallisuutensa. Jeltsinin politiikkaa arvosteltiin epävakautta ja hajaantuneisuutta luovaksi, ja häntä syytettiin korruptiosta. Vuonna 1999 Moskovassa räjähteli pommeja ja turvallisuuspalvelutaustainen nuorehko pääministeri Vladimir Putin aloitti toisen Tšetšenian sodan. Jeltsin jäi vuoden lopussa pois presidentin virasta ja suositteli tulevaksi presidentiksi pääministeri Putinia.


title: Vladimir Putin

text: Vladimir Putin on vieraillut Suomessa presidenttinä viidesti tapaamassa presidentti Halosta ja Niinistöä. Suomen presidentit ovat vierailleet Venäjällä tänä aikana yhteensä yli 20 kertaa. Ensimmäinen tapaaminen oli Moskovassa heinäkuussa 2000, jolloin Putin totesi, ettei Venäjä aio palauttaa Karjalaa.


title: Venäjän federaation historia

text: Turvallisuuspalvelutaustainen Vladimir Putin nousi vuonna 2000 Venäjän federaation presidentiksi. Putin palautti joitain Neuvostoliiton piirteitä, mutta samalla pyrki voimakkaasti ajamaan maan taloutta eteenpäin. Putinin aikaan Venäjän talous koheni suurelta osin öljyn maailmanmarkkinahinnan nousun takia. Toisaalta monet maan ongelmat, kuten korruptio sekä armeijan ja tieverkon huono tila, jatkuivat edelleen. Putin myös pyrki keskittämään valtaa käsiinsä. Hänen kaudellaan Venäjän armeija voitti Tšetšenian kapinalliset. Putinin jälkeen Venäjän presidentiksi nousi 2008 hieman häntä liberaalimpana pidetty Dmitri Medvedev, jonka aikana maa ajautui talouskriisiin. Putin pysyi silti voimakkaana vaikuttajana. Putin nousi uudestaan presidentiksi vuonna 2012. Länsivastainen, ortodoksinen, konservatiivinen ja autoritaarinen virtaus vahvistui. Venäjän hallitus pyrki Putinin kolmannalla kaudella rajoittamaan ulkomaisten agenttien tai ei-toivottujen järjestöjen toimintaa maassa. Se johtui oranssin vallankumouksen pelosta. Kun Venäjä kaappasi Krimin, alko kauppasota lännen kanssa. Venäjä lähetti joukkoja Syyriaan. Pakotteet ja öljyn hintakehitys pysäyttivät talouskasvun.


title: Australopithecus

text: Australopithecus eli etelänapina on ihmisapinoiden suku, joka eli 4,4–1,7 miljoonaa vuotta sitten. Monien tutkijoiden mielestä jotkut "Australopithecuksen" lajit olivat ihmisten esi-isiä.


title: Ihmisen evoluutio

text: Ihminen kuuluu ihmisapinoiden (hominoidit, "Hominoidea") yläheimoon, isojen ihmisapinoiden (hominidit, "Hominidae") heimoon ja sen "Homininae"-alaheimoon. Ihmisten lähimmät elossa olevat sukulaiset ovat suuret ihmisapinat. Ihmisapinoista ihmistä lähimpänä kehityshistoriassa ovat simpanssit ("Pan"), joiden kanssa ihminen muodostaa "Hominini"-tribuksen. Gorillat eroavat ihmisestä jonkin verran enemmän ja orangit ("Pongo") vieläkin enemmän. Vähiten ihmisiä muistuttavat ihmisapinoista gibbonit eli pienet ihmisapinat ("Hylobatidae").


title: Ihmisen evoluutio

text: Ihmisen evoluutio tarkoittaa ihmisten suvun ("Homo") eriytymistä ihmisten ja muiden apinoiden tai apinaihmisten yhteisestä kantamuodosta sekä nykyihmisen ("Homo sapiens") kehittymistä. Ihmisen evoluutiossa voidaan käsitellä myös kädellisten lahkon kehitystä, sekä muita hominideja, kuten suvun "Australopithecus" apinaihmisiä.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Ilkka Olavi "Ile" Väänänen (es. Ari-Matti Hedman, 2013) on Lari Väänäsen isä ja Raakel Kurjen veli. Ilkka on TRANS Väänänen Oy -kuljetusyrityksen omistava keski-ikäinen yksinhuoltaja, jonka suurin haave on, että Larista tulee NHL-pelaaja. Ilkka kannustaa ja jopa patistaa poikaansa jotta tämä tosissaan voisi menestyä NHL:ssä täysin tietämättömänä poikansa homoseksuaalisuudesta. Ilkalla oli vaikea hyväksyä Laria Larin elämän aikana, mutta Lari oli saanut jo hieman itsevarmuutta kertoakseen suuntautumisestaan, mutta Ilkan isän kuoltua hän perääntyi.


title: Olavi Toivola

text: Vuonna 2015 Toivola julkaisi historiallisen romaanin "Jahtivoudin kaksi elämää". Teos kuvaa 1600–1700-lukujen elämää ja ajan ihmisten sielunmaisemaa. Päähenkilö, 101-vuotiaaksi elänyt jahtivouti Martti Rekonpoika Hastig (1682–1784) on Toivolan esi-isä. Teos on saanut Olga ja Vilho Linnamo -säätiön tunnustuksen.


text: Oliver Vuorela (ent. Ossi Junior ”OJ” Puolakka, es. Olivia Paldanius 2011–2013, Oliver Lehto 2013–2017) on Isabella Holmin ja Sebastian Vuorelan poika. Jenni Vainion salaa suorittaman vauvanvaihdoksen takia Oliveria kasvattivat tämän vauvaiän ajan Ossi Puolakka ja Cindy Rintala. Keväällä 2013 Jenni Vainio paljasti vaihtaneensa lapset joten Isabella ja Sebastian saivat lapsensa takaisin. Isabellan lähdettyä pois Suomesta jäi Oliver asumaan Sebastianin ja Eliaksen kanssa. Eliaksen kuoltua hän jäi asumaan isänsä Sebastianin kanssa. Myöhemmin myös Oliverin siskopuoli Iida Mustonen muutti heille, mutta tämä muutti pois välien vaikeuduttua Sebastianin kanssa. Muutama viikko Iidan poismuuton jälkeen myös Oliver ja Sebastian muuttivat pois Pihlajakadulta. Oliverin perheeseen kuuluvat myös täysi-ikäiseksi varttunut Ranskassa asuva velipuoli Miro Holm, joka syntyi Isabellan ensimmäisestä avioliitosta Jarkko Peltosen kanssa sekä Miron ja hänen puolisonsa Oona Kivirannan yhteinen lapsi, jota ei ole näytetty sarjassa, mutta jolle Oliver on setä.


text: Otto Kaukovaara (es. Villem Puntonen 2008–2010, spin-offissa Otto Hietanen 2015) on Panun ja Iiriksen nuorempi poika ja Ainon kaksoisveli. Perhettään suuresti rakastavalle Otolle oli Iiriksen palattua vaikea valita, kumpi hänen äitinsä loppujen lopuksi oli. Kuitenkin Veeran ja Panun avioeron jälkeen Veera ja Peppi muuttivat pois ja Iiris muutti takaisin Kaukovaaroille. Pian Panu ja Iiris palasivat takaisin yhteen. Myös oman elämänsä aiemmin aloittanut Sampo muutti takaisin kotiin, jolloin koko perhe oli taas koossa. Otto poistui sarjasta huhtikuussa 2010 muuttaen isänsä Panun ja sisarustensa Sampon ja Ainon kanssa takaisin kotikaupunkiinsa Lahteen. Otto kuoli spin-off-sarjassa Satula, pelastaessaan Ullan serkun, Ulpun lastenlasta Santeria kylmästä järvestä. Santeri selvisi hengissä.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät henkilöistä

text: Ilja Taalasmaa (ent. Pohjonen, es. Ruupertti Arponen, 2015–) on Sanni Taalasmaan ja Lari Väänäsen poikalapsi, joka sai alkunsa vahingossa. Aluksi Iljan isäksi epäiltiin Jannea, joka ei alkuun halunnut ryhtyä isäksi, joten Sannin poikaystävä Tale Taalasmaa lupasi toimia lapsen isänä. Iljan syntymän jälkeen Janne kuitenkin kiinnostui lapsensa elämästä ja teetti salaa isyystestin varmistuakseen isyydestään. Jannen yllätykseksi isyystesti olikin negatiivinen. Testitulosten jälkeen Lari muisti viettäneensä Sannin kanssa Moosen takahuoneessa yhteisen yön, jolloin lapsi sai alkunsa.


title: Luettelo televisiosarjan Uusi päivä henkilöistä

text: Oula Eero Askonpoika Haavisto (es. Tobias Mäkinen) on Minna Alajoen ja Asko Haaviston kuopus, joka syntyi keväällä 2017. Hänellä oli Askon lisäksi toinen isäehdokas, Jukka Hiltunen. Isyystesti kuitenkin todisti, että Asko on hänen isänsä. Oulaa ei ehditty näkemään sarjassa pitkään, sillä hän muutti vanhempiensa kanssa Kittilään eikä palannut sieltä Virtaukseen ennen sarjan loppumista.


title: Orrorin tugenensis

text: Laji muistuttaa nykyisiä esi-ihmisiä enemmän kuin "Australopithecus afarensis", varhainen eteläapina, joita pidetään ihmisten esi-isinä, ja kaiken lisäksi "Orrorin tugenensis" on elänyt yli 1,5 miljoonaa vuotta aikaisemmin. Tämän vuoksi "Australopithecus"-sukua on esitetty ihmisten kehityspuun sivuhaaraksi. Laji eli metsäisellä alueella eikä savannilla, missä nykytutkimuksen valossa on päätelty varhaisten ihmisten ja pystyasentoisen kävelytyylin kehittyneen.


title: Etiopian historia

text: Etiopia on varsin hyvin tunnettu vanhoista esi-ihmisten ja nykyihmisen fossiileistaan. Etiopiasta on löydetty esimerkiksi varhaisimmat ja parhaimmin säilyneet "Australopithecus afarensis" -ihmisapinan fossiilit. Lucyksi nimetty fossiili on täysikasvuinen naaras ja noin 3,2 miljoonaa vuotta vanha, kun Selam on noin 3-vuotiaan tytön 3,35 miljoonaa vuotta vanha fossiili. Nämä kohtalaisen hyvin säilyneet "A. afarensis" -ihmisapinoiden fossiilit ovat tärkeitä ihmisen evoluution tutkimuksen kannalta, sillä nykykäsityksen mukaan "Homo"-suku (johon nykyihminen "Homo sapiens" kuuluu) kehittyi heistä, mutta uudemmat löydöt Tšadista ("Sahelantrophus tchadensis") ja Keniasta ("Orrorin tugenensis") ovat antaneet syytä olettaa, ettei "Australopithecus afarensis" olisi suora ihmisten edeltäjä, vaan vain yksi ihmisen kehityksen erillinen haarauma. Etiopiasta on löydetty myös vieläkin varhaisempien hominidien luita. Näihin kuuluu "Ardipithecus ramidus", jonka varhaisimmat luut ovat noin 5,8 miljoonan vuoden ikäisiä. "A. ramidus" -ihmisapinan varvasrakenteesta on päätelty, että se käveli pystyasennossa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Kun Baselin kaupunki oli lopullisesti ja virallisesti "reformoitu" vuonna 1529, Erasmus luopui asumuksestaan kaupungissa ja asettui Freiburg im Breisgauhun. Kuusi vuotta myöhemmin hän kuitenkin palasi Baseliin, vaikkakin oli sairas, valvoakseen Origeneen teoksista tekemänsä laitoksen painotyötä. Hän kuoli kaupungissa vuotta myöhemmin, vuonna 1536.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus Rotterdamilainen (Desiderius Erasmus Roterodamus, alun perin Gerrit Gerritzoons; 27. lokakuuta n. 1466 Rotterdam – 12. heinäkuuta 1536 Basel) oli hollantilainen renessanssifilosofi, humanisti, teologi ja kirjailija. Hän elvytti latinan ja kreikan harrastusta ja kiinnostusta antiikkiin Euroopassa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen loppuaikojen merkittävin teos on "Ecclesiastes" ("Evankeliumin saarnaaja", Basel, 1535). Teoksessa hän käsittelee saarnaamista. Hänen omat sanansa, jotka on kirjoitettu "Tutkielma kuolemaan valmistautumisesta" -nimiseen vuonna 1533 kirjoitettuun pieneen traktaattiin, osoittavat ettei hän ollut sydämeltään kovin katolinen, vaikka pysyikin aina kirkon jäsenenä, sillä todellinen katolinen tuskin olisi kirjoittanut:Erasmuksen suunnaton suosio näkyy hänen teostensa 1500-luvulla otettujen painosten ja käännöskielten määristä. Myös hänen vaikeasti tavoitettava mutta kiehtova persoonansa herätti kiinnostusta ihmisissä. Erasmus vaikutti paitsi omilla teoksillaan myös tekemillään käännöksillä ja kommentaarioilla, joihin kuului muiden muassa Ambrosiuksen, Aristoteleen, Augustinuksen, Basilioksen, Johannes Khrysostomoksen, Ciceron ja Hieronymuksen tuotantoa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text:
Erasmus valitsi elämän itsenäisenä oppineena ja vältti tietoisesti sitoutumasta mihinkään, mikä saattaisi rajoittaa hänen älyllistä tai kirjallista vapauttaan. Elämänsä aikana hänelle tarjottiin useita kunniakkaita ja tuottoisia virkoja sekä yliopistojen että kirkon palveluksessa, mutta hän kieltäytyi niistä kaikista ja valitsi mieluummin epävarman mutta riittävän toimeentulon itsenäisenä kirjallisena toimijana. Siitä huolimatta hän oli aikansa renessanssiliikehdinnän keskipisteessä. Hän kävi kirjeenvaihtoa yli viidensadan merkittävän poliitikon ja oppineen kanssa, ja monet etsivät hänen neuvojaan, vaikkeivät niitä aina noudattaneetkaan.
Vuodet 1506 ja 1509 Erasmus oli Italiassa. Hän vietti osan ajasta Aldus Manutiuksen painotalossa Venetsiassa, mutta tätä lukuun ottamatta hänellä oli vähäisemmät yhteydet italialaisiin oppineisiin kuin olisi voinut odottaa. Hänen vierailunsa Leuvenissa sai aikaan paljon arvostelua häntä kohtaan niiltä, jotka eivät pitäneet niistä kirjallisista ja uskonnollisista ajatuksista, joille Erasmus omisti koko elämänsä. Hän pakeni Baseliin, jossa hänellä oli ystäviä ja jossa hänen oli mahdollista ilmaista itseään vapaasti. Eräs hänen tuttavistaan oli kustantaja Johann Froben.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus syntyi nimellä Gerrit Gerritzoons, mahdollisesti Rotterdamissa, vaikka viimeaikaiset tutkimukset antavatkin ymmärtää, että hän olisi syntynyt Goudassa. Silti juuri Rotterdam on kaupunki, joka liitetään Erasmuksen nimeen. Hän asui kaupungissa vain neljä vuotta eikä enää palannut. Tiedot hänen perheestään tulevat enimmäkseen epämääräisistä viittauksista hänen teoksissaan. Hänen isänsä Roger Gerard oli pappi, ja hän itse avioliiton ulkopuolinen lapsi. Hänen äidistään ei tiedetä juuri muuta kuin että tämä oli lääkärin tytär ja nimeltään Margaret. Erasmuksen vanhemmat kuolivat ruttoon varhain, vuonna 1483.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus vannoi noin 25-vuotiaana, vuonna 1492, munkin valan ja siirtyi pappisluokkaan. Hän ei ilmeisesti kuitenkaan missään vaiheessa toiminut pappina, ja luostarielämä oli yksi hänen pilkkansa kohteista hänen elämänmittaisessa taistelussaan kirkon käytäntöjä vastaan. Pian nimityksensä jälkeen Erasmukselle tarjoutui tilaisuus jättää luostari, kun hänelle tarjottiin Cambrayn piispan Henry Bergeniläisen sihteerin virkaa. Hän sai toimen hyvän latinantaitonsa ja oppineen maineensa vuoksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen parhaiten tunnettu teos on "Tyhmyyden ylistys" vuodelta 1509. Oman kirjoitustoimintansa lisäksi hän käänsi latinaksi ja toimitti lukuisia klassisia teoksia muun muassa Aristoteleelta, Augustinukselta ja Cicerolta. Erasmuksen klassinen latina oli hyvin puhdasta. Hän myös toimitti uudet latinan- ja kreikankieliset "Uuden testamentin" versiot. Vanhaa kirjallisuutta tutkimalla Erasmus etsi alkuperäistä, puhdasta kristinuskoa ja pyrki yhdistämään siihen antiikin sivistyksen. Erasmus arvosteli useita katolisen kirkon opinkappaleita.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Pyrkiessään uudistamaan uskoa Erasmus huomasi olevansa huonoissa väleissä kummankin osapuolen, sekä konservatiivisten katolisten että uudistushakuisten luterilaisten, kanssa. Hänen viimeisiä vuosiaan katkeroitti se, että hän oli ristiriidoissa henkilöiden kanssa, joita hän kuitenkin sympatisoi. Lutherin lisäksi näihin kuului Ulrich von Hutten, joka oli siirtynyt luterilaisiin ja julistanut, että Erasmus tekisi samoin jos hänessä olisi hiukkaakaan rehellisyyttä. Vastauksessaan "Spongia adversus aspergines Hutteni" (1523) Erasmus näytti semantiikan osaamisensa. Hän syyttää Huttenia hänen lausumiensa vääristä tulkinnoista ja toistaa kantansa olla koskaan erkaantumatta kirkosta.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Vuonna 1495 Erasmus lähti piispan hyväksynnällä ja taloudellisella tuella opiskelemaan Pariisin yliopistoon, joka oli edelleen tuohon aikaan tieteen keskus, mutta jo Italiassa heränneen klassisen kulttuurin uudelleenheräämisen eli renessanssin vaikutuksen alainen. Hän toimi pääasiassa Pariisissa, Leuvenissa, Englannissa ja Baselissa mutta ei asettunut pysyvämmin millekään paikkakunnalle. Englannissa ollessaan hän solmi elinikäiset ystävyyssuhteet usean Henrik VIII:n ajan älymystön edustajan kanssa. Näihin kuuluivat muiden muassa Thomas More, John Colet, John Fisher, Thomas Linacre ja William Grocyn. Cambridgen yliopistossa hän toimi jumaluusopin professorina ("Lady Margaret’s Professor of Divinity"). Hän toimi myös Queens’ Collegessa Cambridgessa ja saattoi olla alumni.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen maine ja hänestä tehdyt tulkinnat ovat kuitenkin vaihdelleet suuresti eri aikoina. Hänen kuolemansa jälkeen hänen ihailunsa oli suorastaan ylitsepursuavaa, paitsi hänen tukijoidensa parissa mutta myös ympäri Eurooppaa. Maltilliset katolilaiset näkivät hänessä kirkon uudistusten johtajan, luterilaiset taas tunnistivat hänen merkityksensä Lutherin ajatusten alkuperäisenä tukijana sekä hänen uskonpuhdistukselle tekemänsä pohjatyön merkityksen.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjoen alue (vesistöaluetunnus 35.1) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 679,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,25 %. Se käsittää Kokemäenjoen vesistöstä alueen, joka alkaa Tampereen Pyhäjärven luusuasta, ja sisältää tällä välillä Kokemäenjoen ja kaikkien siihen laskevien vesistöjen valuma-alueet, lukuun ottamatta omiksi ensimmäisen jakovaiheen osa-alueikseen Kokemäenjoen vesistön sisällä määriteltyjä Loimijoen (35.9) ja Ikaalisten reitin (35.5) valuma-alueita. Osa-alue päättyy Kokemäenjoen suistossa Porissa Selkämereen. Sen yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 046,12 neliökilometriä ja järvisyys 10,99 %.


title: Kokemäenjoen vesistö

text: Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27 046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99 %.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kuloveden lähialue (35.132) tarkoittaa Kuloveden järvialuetta ja siihen välittömästi laskevia ojia ja jokia. Kuloveden lähialueen valuma-alue on pienempi kuin Rautavedellä, joten ojat ovat lyhyempiä ja järviä on vähemmän. Järven pohjoisrantaa laskee kuitenkin laajat Saikkalanjoen valuma-alue (35.16), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuuluvan Kokemäen vesistön toisen jakovaiheen osa-alueen, ja Ikaalisten reitti (35.5), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuulumattoman Kokemäenjoen vesistön ensimmäisen vaiheen jakoalueen.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjokeen myös laskevan Loimijoen valuma-alue sekä Kokemäen jokiosuuden yläpuoliseen järvireittiin laskeva Ikaalisten reitin valuma-alue eivät kuulu Kokemäenjoen alueeseen vaan Loimijoen valuma-alue (35.9) ja Ikalisten reitin valuma-alue (35.5) muodostavat vesistöaluejaossa kumpikin omat toisen jakovaiheen osa-alueensa Kokemäenjoen vesistön sisällä.


title: Kauvatsanjoki

text: Joki virtaa Kauvatsan alueen läpi ja laskee pitkälle umpeenkasvaneeseen Puurijärveen, josta eteenpäin vesistö jatkuu Ala-Kauvatsanjokena, josta vedet purkautuvat Kokemäenjokeen Kokemäen ja Huittisten kaupunkien puolivälissä. Vesistön valuma-alue on 805 km² ja valuma-alueen järvisyys 8,5 %. Vesistöalueen latvat ulottuvat Suodenniemelle saakka. Valuma-alueella sijaitsee pinta-alaltaan varsin suuri Kokemäen Sääksjärvi. Sääksjärveen laskee Piilijokea pitkin Kiikoisjärvi, johon edelleen laskee Mouhi- eli Kiikoisjokea pitkin Mouhijärvi ja tähän edelleen Kourajärvi Suodenniemeltä.


title: Kemijärven–Pelkosenniemen alue

text: Kemijärven–Pelkosenniemen alue (vesistöaluetunnus 65.3) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 989,34 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,27 %. Vesistön alueen alarajana on Seitakorvan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 424,02 neliökilometriä ja järvisyys 5,16 %.


title: Kitisen alue

text: Kitisen alue (vesistöaluetunnus 65.8) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 671,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,99 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 12 087,08 neliökilometriä ja järvisyys 6,11 %.


title: Ala-Kemijoen alue

text: Ala-Kemijoen alue (vesistöaluetunnus 65.1) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 922,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,28 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoen joensuussa Vallitunsaari, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 51 127,28 neliökilometriä ja järvisyys 4,3 %.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnan suurin vesistö on Hämeen ja Pirkanmaan alueelta alkunsa saava Kokemäenjoki. Maakunnan eteläosiin ulottuvat Eurajoen ja Lapinjoen vesistöalueet ja pohjoisosa kuuluu bifurkaatiostaan tunnettuun Karvianjoen vesistöön. Satakunnan alueella on järviä melko vähän. Suurimpia järviä ovat Pyhäjärvi maakunnan eteläosassa, Karhijärvi Laviassa sekä Sääksjärvi Kokemäellä. Satakunnassa sijaitsevat Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto Huittisten ja Kokemäen alueilla sekä Häädetkeitaan luonnonpuisto Karvian itärajalla.


title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Ikaalisten reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.5) on Suomen vesistöaluejaotuksessa yksi Kokemäenjoen vesistön (vesistöaluetunnus 35) ensimmäisen jakovaiheen osa-alueista. Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä alueen, joka kerää vedet Nokialta, Hämeenkyröstä, Ylöjärveltä, Ikaalisista, Jämijärveltä, Parkanosta, Kihniöstä, Kankaanpäästä, Karvialta ja jopa Virroilta ja laskee ne Nokian Siurossa Siuronkosken kautta Kuloveteen, joka kuuluu Kokemäenjoen alueeseen. Kokemäenjoki laskee Porissa Selkämereen. Valuma-alueen pinta-ala on 3 165 km² ja järvisyys 8,6 %.


title: Émile Durkheim

text: David Émile Durkheim [emil dyʁkɛm] (15. huhtikuuta 1858 Épinal – 15. marraskuuta 1917 Pariisi) oli ranskalainen sosiologi ja antropologi. Hän syntyi juutalaiseen perheeseen, jossa hänen isänsä, isoisänsä että hänen isoisoisänsä olivat olleet rabbeja. Hänet tunnetaan Auguste Comten ohella nykyaikaisen sosiologian perustajana, sillä suurelta osin hänen ansiostaan sosiologiasta tuli yliopistollinen oppiaine ja itsenäinen tieteenala. Hänellä oli Pariisissa ensimmäinen sosiologian professorin virka.


title: Sosiologian historia

text: Ranskalainen Émile Durkheim vaikutti 1800–1900-luvujen vaihteessa suuresti sosiologian tutkimusotteeseen ja näkökulmaan. Häntä kiinnosti erityisesti sosiaalinen järjestys, jonka hän katsoi perustuvan yhteisön yhteisiin arvoihin. Hän pyrki korostamaan sosiologian tutkimusotteen selvää poikkeamista psykologiasta ja biologiasta. Yksilö on suuresti riippuvainen yhteisöstään, niin että yhteisö on Durkheimin mukaan asetettava yksilön edelle toiminnan vaikuttimia pohdittaessa.


title: Émile Durkheim

text: Durkheim oli myös ensimmäisen yhteiskuntatieteille omistetun aikakausjulkaisun "Année Sociologiquen" perustaja. Kyseistä nimitystä käytetään myös viittaamaan joukkoon Durkheimin koulukuntaan kuuluneita opiskelijoita, jotka kehittivät hänen sosiologista ohjelmaansa.


title: Émile Durkheim

text: Yhteiskunta kohdistaa Durkheimin mukaan jäseniinsä ehdottoman tottelevaisuuden vaatimuksen, ja tämä heijastuu ihmisten käsityksenä pyhistä asioista sekä jumalasta, joka koetaan pyhäksi asettamisen vaatimuksen lähteeksi. Alkukantaisissa yhteiskunnissa tämä tunne yhteisön vaatimuksesta ehdottomaan kuuliaisuuteen on Durkheimin mukaan hyvin voimakas. Heimon käsityksillä ja tavoilla on ehdoton valta yli yksilöiden. Myös kehittyneissä yhteiskunnissa tämä alkukantainen ykseyden tuntu palaa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.


title: Émile Durkheim

text: Malliesimerkin yhteiskunnallisten ilmiöiden yhteiskunnallisesta selittämisestä Durkheim tarjosi laajassa itsemurhatutkimuksessaan. Siinä Durkheim osoittaa laajoja tilastollisia menetelmiä käyttäen itsemurhien johtuvan pääosin yhteiskunnallisista tekijöistä. Esimerkiksi yhteisön kiinteydellä sekä yhteisön toiminnalla on suora yhteys itsemurhien määrään.


title: Émile Durkheim

text: Durkheimin malli on seuraavanlainen. Monilla ihmisillä on uskonnollinen tunne, jonka mukaan he ovat alaisina yliluonnollisille olennoille, jotka antavat heidän toiminnalleen käskyjä. Durkheimilaisen käsityksen mukaan he tuntevat tällöin yliluonnollisen mahdin sijaan heitä voimakkaamman luonnollisen yhteiskunnan voiman. Yksilön sisäänsä sulkeva yhteiskunta synnyttää jäsentensä mieliin ajatuksen jumalasta, joka on tosiasiassa heijastus yhteiskunnasta.


title: Moraali

text: Sosiologian klassikko Émile Durkheim näki moraalisten sääntöjen kumpuavan sekä sosiaalisista että historiallisista tekijöistä. Durkheim esitti, että yhteiskunnat luovat itselleen sellaisen moraalisten arvojen ja määräysten joukon, joiden tarkoituksena on enemmän tai vähemmän palvella niiden olemassaolon tarpeita. Nämä moraalisäännöt voivat olla hyvin erilaisia eri yhteiskunnissa. Durkheim ymmärsi kaikki yksilön ylittävät hänen toimintaansa tavalla tai toisella vaikuttavat yhteiskunnalliset normit (mukaan lukien moraaliset säännöt ja kiellot) sosiaalisiksi faktoiksi, ja hän vastusti yritystä palauttaa näitä esimerkiksi biologiaan, mistä hän syytti suomalaista sosiologia Edward Westermarckia. Durkheim ei kiistänyt biologian vaikutusta ihmisen käyttäytymiseen, mutta hän katsoi, että esimerkiksi seksuaalimoraalia (esimerkiksi avioliittosäännöt) ei voida palauttaa biologisiin taipumuksiin, kuten hän katsoi Westermarckin tekevän.


title: Émile Durkheim

text: Jumala koetaan myös yksilön viimeiseksi avunantajaksi. Ihminen on Durkheimin käsityksen mukaan olemukseltaan yhteisöllinen, riippuvainen laumastaan ja onneton joutuessaan siitä eroon. Yhteisö on ihmisen henkisen elinvoiman tärkein lähde. Durkheimin mukaan yksilö vahvistuu suorittaessaan ryhmän toisten jäsenten kanssa samaa ryhmää yhdistävän uskonnon palvontamenoja. Esimerkiksi latinan sanan "religio" kantana on "ligare", joka tarkoittaa sitomista tai yhteenliittämistä.


title: Émile Durkheim

text: Vaikka Durkheimin itsemurhatutkimukseen on vuosien varrella kohdistunut runsaasti arvostelua, se oli ilmestyessään malliesimerkki yhteiskunnallisten tekijöiden vaikutuksesta yksilöiden elämään. Sitä kautta tutkimus loi pohjaa sille työlle, mitä sosiologit nykyisinkin tekevät.


title: Émile Durkheim

text: Durkheimin mukaan jokainen tieteenala tarvitsee oman tutkimuskohteensa. Sosiologian tutkimuskohteena olivat hänen mukaansa yhteiskunnalliset tosiasiat, joita sosiologin tuli pitää esineinä. Sosiologian tehtävä on tutkia yhteiskunnallisia tosiasioita sekä selittää yhteiskunnallisia ilmiöitä yhteiskunnallisilla seikoilla, tällöin luonnontieteelliset ja psykologiset selitykset tulee sulkea ulkopuolelle. Durkheimin mielestä sosiologia tuli käsitteidensä selkeydessä ja menetelmiensä täsmällisyydessä kehittää luonnontieteiden tasolle.


title: Drottninggatan

text: Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1637, ja vuonna 1641 Drottninggatan oli kivetty Hötorgetin pohjoispuolella sijainneelta tulliportilta Malmtorgetille saakka. Rakennuskanta sen varrella muodostui pääasiassa keskenään yhtäläisistä tiilirakennuksista. Ne olivat kolmikerroksisia ja niissä oli kadun puolella viisi ikkunaa kerrosta kohti, ja niiden ensimmäisessä kerroksessa oli usein pieniä kauppoja. Tätä rakennustyyppiä edustaa edelleen "Kannunvalajamestarin talo" osoitteessa Drottinggatan 8.


title: Drottninggatan

text: Drottninggatan rakennettiin 1600-luvun puolivälissä, ja sillä on edelleen sen alkuperäinen linjaus ja leveys. Regeringsgatanin ja Götgatanin ohella se on yksi kolmesta Tukholman vanhaankaupunkiin johtaneesta historiallisesta tiestä.


title: Drottninggatan

text: Klaran suuri tulipalo vuonna 1751 tuhosi rakennukset kadun länsipuolelta ja johti rakennuskannan laajaan uusiutumiseen. Kadun alkupäähän lähelle Norrströmiä Rosenbadin kortteliin rakennettiin 1700-luvun lopulla komea Bondeska palatset ja Hildebrandska huset. Siihen aikaan Norrströmin yli ei ollut siltaa, vaan Drottninggatan päättyi eteläpäässään "Roddaretrappaniin", josta soutajanaiset kuljettivat matkustajia virran yli Vanhaankaupunkiin.