title: Vihan hedelmät

text: Vihan hedelmät () on John Steinbeckin vuonna 1939 ilmestynyt romaani. Kirja voitti Pulitzer-palkinnon 1940 ja oli yksi merkittävimmistä syistä siihen, että Steinbeck sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1962. Romaania on myyty maailmanlaajuisesti yli 14 miljoonaa kappaletta. Yhdysvalloissa sitä luetaan usein yliopistojen ja lukioiden kirjallisuuskursseilla. Vuonna 1940 John Ford ohjasi romaanista elokuvaversion, pääosassa Henry Fonda. Kirja ja elokuva poikkeavat toisistaan huomattavasti loppuratkaisujensa osalta.


title: Vihan hedelmät

text: Vastalauseista huolimatta kirjasta tuli valtavan suosittu lukijoiden keskuudessa. Useimmissa oklahomalaisissa kirjakaupoissa teos oli ilmestymisen aikoihin myyntilistan ykkösenä, ainakin jos "Tuulen viemää" jätettiin pois laskuista. Toisaalta Steinbeck-asiantuntija John Timmerman pitää "Vihan hedelmiä" mahdollisesti jopa 1900-luvun yhdysvaltalaisen kirjallisuuden perinpohjaisimmin keskusteltuna romaanina, kun otetaan huomioon kritiikki, arvostelut ja yliopistojen luokkahuoneet.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta (elokuva)

text: Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: Sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli New York Timesin bestsellerlistalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikkoa. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: "Liekehtivästä pikarista" 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa USAan, loput Britanniaan) ja "Feeniksin killasta" 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi "Liekehtivän pikarin" painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin mitä bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan ja sitä oltiin varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin sitten myös nopeimmin myyty kirja: pari päivää ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.


title: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1

text: Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: Sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli New York Timesin bestsellerlistalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikkoa. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: "Liekehtivästä pikarista" 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa Yhdysvaltoihin, loput Britanniaan) ja "Feeniksin killasta" 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi "Liekehtivän pikarin" painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan, ja sitä oli varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin myös nopeimmin myyty kirja: muutama päivä ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.


title: Juice Leskinen

text: Juice Leskisen levyjä on myyty yhteensä yli puoli miljoonaa kappaletta. Leskisen myydyimmät albumit ovat "Yölento" (1986), "Sinä" (1990), "Taivaan kappaleita" (1991) ja kokoelma-albumi "Kautta aikain" (1997). Singlelistan ykkösenä on ollut viisi Leskisen kappaletta: ”Marilyn” elokuusta lokakuuhun 1974, ”Jyrki boy” marraskuusta 1974 helmikuuhun 1975, ”Se oli jautaa” kesäkuussa 1975, ”Kaksoiselämää” huhtikuussa 1986 ja ”Pienestä pitäen” 24.6.–7.7.1991. Vuonna 1995 pidetyssä Radiomafian top 500 -äänestyksessä kolme Leskisen kappaletta sijoittui listalle: ”Syksyn sävel”, ”Viidestoista yö” ja ”Musta aurinko nousee”. Helsingin Sanomien vuonna 2007 järjestämässä ”Rakkaimmat rockit” -äänestyksessä lukijat ehdottivat ensimmäisellä kierroksella yhteensä nelisensataa laulua, joista 24 oli Juice Leskisen esittämiä, enemmän kuin yhdelläkään toisella artistilla. Lopullisessa äänestyksessä ”Viidestoista yö” oli neljäs.


title: Harry Potter ja viisasten kivi (elokuva)

text: Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: Sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli "New York Timesin" bestsellerlistalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikkoa. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: "Liekehtivästä pikarista" 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa USAan, loput Britanniaan) ja "Feeniksin killasta" 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi "Liekehtivän pikarin" painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin mitä bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan ja sitä oltiin varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin sitten myös nopeimmin myyty kirja: pari päivää ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.


title: Tuntematon Kimi Räikkönen

text: Teosta tilattiin kotimaassa ennakkoon 50 000 kappaletta, mikä rikkoi siihenastisen ennätyksen ennakkomyyntien määrässä. Julkaisuajankohdan tienoilla kirjastot vastaanottivat tuhansittain varauksia teokseen liittyen, ja sadat ihmiset jonottivat myytäviksi tarkoitettuja kappaleita Helsingin ydinkeskustan kauppakeskus Kampissa. Kustantajana toimineen Siltalan vastaanottamien tilausten pohjalta julkaistiin toinen 30 000 kappaleen painos, joka ilmestyi markkinoille syyskuun alussa. Syyskuun 21. päivään mennessä "Tuntematon Kimi Räikkönen" -kirjaa oli myyty yli 100 000 kappaletta ja vuoden 2018 loppuun mennessä yhteensä 191 384 kappaletta. Teosta on myyty enemmän kuin mitään muuta teosta Suomessa kautta aikain sen ilmestymisvuonna. Lisäksi se on jo nyt Suomen kaikkien aikojen myydyin urheilukirja ja lisäksi Siltala-kustantamon kautta aikain myydyin teos.


title: Vihan hedelmät

text: Steinbeck kirjoitti "Vihan hedelmät" nykyisen Monte Serenon alueella sijaitsevassa kodissaan Kaliforniassa. Hänen silloinen vaimonsa Carol keksi kirjan nimen. Romaanin tapahtumat sijoittuvat 1930-luvun suureen lamakauteen, ja sen keskipisteessä on köyhä Joadin vuokraviljelijäperhe, joka joutuu lähtemään kodistaan kuivuuden, talousvaikeuksien ja maatalousteollisuuden muutosten takia. Lähes toivottomassa tilanteessa he päättävät matkata Kalifornian Keskuslaaksoon tuhansien muiden oklahomalaisten tavoin maan, työpaikkojen ja arvonannon saamisen toivossa.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio (elokuva)


title: Harry Potter ja puoliverinen prinssi (elokuva)


title: SSID

text: SSID on lyhenne sanoista "service set identifier", joka tarkoittaa langattoman lähiverkon verkkotunnusta. Sen avulla voidaan erottaa samalla alueella olevat WLAN-verkot toisistaan ja kytkeytyä haluttuun verkkoon. Tunnus on lisätty jokaiseen verkossa liikkuvaan pakettiin ja sen avulla tunnistetaan eri verkkojen liikenne toisistaan. Tunnus on enintään 32-merkkinen, aakkoskoosta riippuva merkkijono. Jokaisen verkkoon kytketyn laitteen, jonka tarkoitus on viestiä muiden verkkoon kuuluvien laitteiden kanssa, täytyy käyttää samaa SSID:tä. Pakettien tunnistuksen lisäksi SSID yksilöi tietoliikennelaitteet, jotka kuuluvat samaan palvelukokonaisuuteen.


title: Langattoman lähiverkon tietoturva

text: Service Set ID (SSID) on korkeintaan 32 merkkiä pitkä, muutettavissa oleva tunnus, jonka perusteella asiakkaat kytkeytyvät haluamaansa langattoman verkon tukiasemaan eli Access Pointiin (AP).


title: Kongressin kirjaston nimitunniste

text: Nimitunnisteen pituus on Kongressin kirjaston kontrollinumeron (LCCN-tunnuksen) tavoin periaatteessa tavallisesti 12-merkin mittainen. Sähköisessä aineistossa alkumerkki voi olla kolmen (tai kahden) merkin sijaan vain yhden tai kahden merkin mittainen, tai uupua kokonaan, jolloin nimitunniste voi olla lyhyempi. Alkumerkkeinä käytetään sekä vanhemmassa LCCN A-rakenteessa (vuosina 1898-2000 luokiteltu aineisto) että vuodesta 2001 lähtien käytetyssä tunnisteen B-rakenteessa samoja merkkejä, jotka esitetään oheisessa taulukossa.


title: Sähköinen henkilökortti

text: Kortin mukana tulevaa PIN1-koodia käytetään palveluihin kirjautumiseen ja PIN2-koodia palveluiden lomakkeiden ja pyyntöjen sähköiseen allekirjoittamiseen. PIN1-koodin pituus tulee olla 4–8 merkkiä ja PIN2-koodin pituus 6–8 merkkiä. Koodit voidaan vaihtaa esimerkiksi fineid.fi sivuilta saatavalla ohjelmalla. PUK-koodia, jolla PIN koodit voidaan vapauttaa, saa kokeilla kymmenen kertaa, minkä jälkeen kortin siru "kuolee" lopullisesti.


title: Subscriber Identity Module

text: Varhaisimmat SIM-kortit olivat noin luottokortin kokoisia, 85 mm × 54 mm. Kilpailu kuitenkin johti nopeasti pienempään versioon kortista, mini-SIMiin (25 mm × 15 mm). Useissa älypuhelimissa on käytetty sitäkin pienempiä mikro-SIM-kortteja (15 mm × 12 mm), ja iPhone 5:n myötä käyttöön otettiin nano-SIM-kortit (12,3 × 8,8 mm). Nano-SIM on myös edeltäjiään ohuempi.


title: Intiantiikeri

text:
Intiantiikeriuroksen pituus kuonon päästä hännän päähän on 2,7–3,1 metriä ja se painaa 180–260 kilogrammaa. Säkäkorkeutta intiantiikerillä on noin 120 senttimetriä.
Valkeat laikut korvien takana auttavat tiikereitä näkemään toisensa yön pimeydessä. Tiikeri on hyvin harteikas ja sen etujalat ovat suuret, joten se pystyy kaatamaan kookkaankin saaliseläimen.
Vahvat leuat ja pitkät raateluhampaat helpottavat tarttumista saaliiseen. Valtavilla tassuillaan tiikeri voi kellistää saaliseläimen yhdellä iskulla.


title: AIS-järjestelmä

text: IMO:n suorituskykystandardin mukaan laivan ilmoituksilta vaadittu minimikapasiteetti on 2 000 aikahahloa minuutissa, vaikkakin järjestelmässä on mahdollisuus 4 500 aikahahloon minuutissa. SODTMA-lähetysmuodossa järjestelmä voi olla 400–500-prosenttisesti ylikuormitettu hahlojen jakamisesta ja tuottaa silti lähes sataprosenttisen suoritustehon korkeintaan 8–10 meripeninkulman etäisyydellä olevien alusten välisessä lähetystilassa (ship to ship mode). Järjestelmän ylikuormituksen tapahtuessa ainoastaan kauimmaiset kohteet putoavat pois antaen etusijan lähemmille kohteille, jotka ovat tärkeämpiä vahtipäällikölle. Käytännössä järjestelmän kapasiteetti on lähes rajaton, ja se pystyy palvelemaan suurta määrää laivoja samanaikaisesti.


title: Radeon X1000 -sarja

text: Ultra-Threaded Dispatch -suoritin pyrkii parantamaan renderöintiyksiköiden hyötysuhdetta. Ultra-Threaded Dispatch suoritin kykenee pilkkomaan renderöintitehtävät erillisiksi säikeiksi jotka ovat 16 pikselin kokoisia. Näin neljän renderöintiyksikön kokonaisuus kykenee seuraamaan ja käsittelemään 128 säiettä. R520 näytönohjain kykenee käsittelemään kaikkiaan 512 säiettä. Mikäli jokin renderöintiyksikkö saa tehtävän valmiiksi ja siirtyy lepotilaan, renderöintiyksiköiden suoritin pyrkii työllistämään sen uudelleen. X1000 sarjan näytönohjaimista puuttuu eräs SM 3.0 ominaisuus. X1000 sarjan näytönohjaimessa verteksiyksikkö ei kykene lukemaan tekstuurimuistia. ATIn mukaan puute kyetään kiertämään. X1000 sarjan näytönohjaimien muistiohjain tukee GDDR3 ja GDDR4 muisteja. Muistiohjaimen keskellä on logiikkaa kiertävät 256 bittiä leveät luku ja kirjoitusväylät. Luku ja kirjoitusväylät toimivat samalla kellotaajuudella kuin näytönohjaimen muisti. Väylissä tieto kulkee vastakkaisiin suuntiin jotta latenssiajat olisivat minimaalisia. Muistiväylä kykenee myös priorisoimaan muistihakuja. Ohjain suunniteltiin siten että fyysisessä toteutuksessä logistiikkayksikköön ei tarvitse kytkeä tolkutonta johtomäärää muistiväylä nimittäin kiertää logiikkayksikön reunoilla. R4xxx arkkitehtuuriin verraten R520 näytönohjaimesta lähtee kahdeksan 32 bittistä muistikanavaa jokaiselle muistipiirille. ATIn mukaan ratkaisulla on saavutettu parannusta satunnais muistihauissa.


title: Syväys

text: Aluksen syväys luetaan aluksen vesirajaan maalatusta asteikosta. Syväysmerkit merkitään laivan keulaan, perään ja keskelle 200 millimetrin välein, 100 millimetriä korkein numeroin. Merkintä 40 osoittaa neljän metrin syväystä, vedenpinnan ollessa merkinnän alapäässä. Merkinnät tehdään esimerkiksi välille 4 000–7 000 millimetriä, riippuen laivan koosta.


title: FAT

text: Hakemisto on taulukko 32:n tavun tietueita, joka sisältää tiedoston nimen (8+3 merkkiä), koon (4 tavua), luontiajan ja päivämäärän (+-2 sek.), sekä attribuutteja ja tiedoston ensimmäisen lohkon numeron. Tiedoston nimi tallennetaan välilyönneillä oikealta täydennettynä kenttä kerrallaan. Attribuuttikenttä sisältää tiedon siitä, onko tiedosto alihakemisto, kirjoitussuojattu, piilotettu, systeemitiedosto, osion nimi tai arkistoitu. Arkistobitti menee päälle aina tiedostoon kirjoitettaessa. MS-DOS jätti peräti 10 tavua joka hakemistomerkinnästä käyttämättä. Juurihakemisto sijaitsee yleensä FAT:ien jälkeen levyn osion alussa. FAT12 ja FAT16:n juurihakemiston koko on kiinteä ja se riippuu kiintolevyn koosta, ja on korkeintaan 512 tietuetta, mitä suuremmat määrät voivat rikkoa yhteensopivuuden.


title: Pitäjänmäen Tarmo

text: Pitäjänmäen Tarmo on helsinkiläinen urheiluseura. Se on perustettu helmikuussa vuonna 1925. Aluksi seuran nimi oli Pitäjänmäen voimistelu- ja urheiluseura Tarmo, mutta nimi lyheni Pitäjänmäen Tarmoksi, eli PiTa:ksi. Seuran lajeja ovat jalkapallo, jääkiekko, suunnistus, voimistelu ja yleisurheilu. Vuosien varrella seurassa on harrastettu useita muitakin lajeja, mm. nyrkkeilyä ja painia.


title: Ikaalisten Tarmo

text: Ikaalisten Tarmo on vuonna 1908 perustettu ikaalislainen pesäpallon erikoisseura. Tarmon joukkue voitti naisten pesäpalloilun Suomen mestaruuden kolmasti peräkkäin vuosina 1985–1987 ja neljännen kerran vuonna 1991. Seuran tunnetuimpiin pelaajiin kuuluvat muun muassa Päivi Ikola (Lähteenmäki), Anne Ylinen (Herttua), Minna Vienola (Marjamäki) ja Johanna Nieminen.


title: Kälviän Tarmo

text: Kälviän Tarmo on vuonna 1909 perustettu kokkolalainen (ent. kälviäläinen) urheiluseura. Kälviän Tarmo on tunnettu erityisesti pyöräilystä, mutta seuran lajeihin ovat kuuluneet myös muun muassa paini, hiihto, yleisurheilu, salibandy ja jalkapallo.


title: Pispalan Tarmo

text: Pispalan Tarmo on vuonna 1932 perustettu tamperelainen urheilu- ja voimisteluseura. Seura on menestynyt muun muassa koripalloilussa, jossa se pelasi kymmenen kautta maan korkeimmalla sarjatasolla. Nykyään seuran toimintaan kuuluu koripalloilu ja lentopalloilu. Koripalloilussa seuran edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa.


title: Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)

text: Hämeenlinnan Tarmon jääkiekkotoiminta alkoi vuonna 1935, kun hämeenlinnalaiset urheiluseurat Tarmo ja Hämeenlinnan Pallokerho keskustelivat toimintojen osittaisesta yhdistämisestä. Suunnitelmana oli että HPK keskittyi jääpalloon ja pesäpalloon ja Tarmo jalkapalloon. Seurojen johtoportaissa suunnitelmaa ei kannatettu, mutta Tarmon jääpalloilijat päättivät omassa kokouksessaan siirtyä HPK:hon. Tapahtumasarja antoi alkusysäyksen Hämeenlinnan Tarmon jääkiekkotoiminnan aloittamiselle. Ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa Tarmo pelasi vuoden 1936 helmikuussa helsinkiläistä Arsenalia vastaan, häviten ottelun 10-3.


title: Pitäjänmäen Tarmo

text: Jääkiekossa joukkue on pelannut viisi kautta vuonna 1975 perustetussa I-divisioonassa. Näistä paras sijoitus on neljäs debyyttikaudella 1975. Toki aiemminkin joukkue pelasi Suomi-sarjassa, eli I-divisioonaa edeltäneessä sarjassa. Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla joukkue on runsaasti kausia, joista kaksi Suomi-sarjan aikana. Joukkueella on myös kolmanneksi korkeimman sarjatason voitto vuodelta 1965, eli Maakuntasarjan ajoilta. PiTan 1. divisioona joukkueessa 70-luvun puolivälissä pelasivat myös mm. Pertti Lehtonen ja Ilkka Sinisalo. PiTan toisella visiitillä 1. divisioonassa kausilla 1995-1996 ja 1996-1997 riveissä pelasivat myös Paul Högbacka, Niklas Bäckström, Jan Lundell ja Kimmo Kuhta, sekä KooVeen sarjajoukkueen valmennuksessa mukana oleva Miro Haapaniemi. 1. disioonaan kuulunutta joukkuetta 90-luvun puolivälissä valmensivat Timo "Räpsä" Haapaniemi ja Pertti "Dave" Packalen. Timo Haapaniemi valmensi aiemmin HIFK:n SM-liigajoukkuetta 1983 ja Pertti Packalen oli maalissa kun HIFK voitti Suomen mestaruuden.


title: Tarmo (vakuutusyhtiö)

text: Keskinäinen Vakuutusyhtiö Tarmo oli suomalainen vakuutusyhtiö, joka muodostui vuonna 1949, ja nykyinen nimi on peräisin vuodelta 1950. Yhtiö syntyi, kun Vaikuutusosakeyhtiö Tarmo (ent. Kansallis-Vakuutus Oy) sulautui Kaupunkien Yleiseen Keskinäiseen palovakuutusyhtiöön (ent. Kaupunkien Yleinen Paloapuyhdistys, alkujaan perustettu vuonna 1832). Se harjoitti muita vakuutuslajeja paitsi henkivakuutusta.


title: Helsingin Tarmo

text:
Helsingin Tarmo on vuonna 1931 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Seuran alkuperäisen lajivalikoiman muodostivat jalkapallo, voimistelu, nyrkkeily, paini, pesäpallo ja yleisurheilu. Nykyisin lajeina ovat judo, nyrkkeily, paini, painonnosto, voimanosto ja yleisurheilu. Erityisen tunnettu Tarmo on judossa, painissa ja nyrkkeilyssä. Tunnettuja seuran riveissä urheilleita ja vaikuttaneita ovat Jorma Limmonen, Juha Salonen, Ilpo Seppälä ja Sasu Kaasinen.
1960-luvulla seura lentopalloili menestyksellä SM-sarjassa.


title: Hämeenlinnan Tarmo

text: Hämeenlinnan Tarmo on vuonna 1903 perustettu hämeenlinnalainen urheiluseura, jolla on tällä hetkellä noin 1 000 jäsentä. Tarmolla on yleisurheilu-, pyöräily-, voimailu-, keilailu-, suunnistus- karate- aikuisurheilutoimintaa. Seuran puheenjohtajana toimii Kalevi Kilpi.


title: Ikaalisten Tarmo

text: Syksyllä 2017 Tarmo ilmoitti elvyttävänsä toimintansa sekä miesten että naisten suomensarjajoukkueilla. Naisten puolelle joukkue tulee sarjapaikan siirtona Hämeenkyrön Räpsältä. Miesten puolella suomensarjajoukkue puolestaan rakentuu Manse PP:n ja Kankaanpään Mailan kanssa tehtyjen seurasopimusten pohjalle. Sopimus hyödyttää kaikkia osapuolia sillä näin saadaan rakennettua alueen junioreille mielekäs pelaajapolku junioreista Tarmon suomensarjajoukkueesseen ja edelleen Mansen ykköspesisjoukkueeseen ja KaMa:n superpesisjoukkueeseen.


title: Bangkok Shocks, Saigon Shakes, Hanoi Rocks

text: Levyn julkaisun tukemiseksi tammikuussa Hanoi Rocks teki Suomen rock-historian pisimmän kiertueen: 102 keikkaa vuodessa. Yhtye teki parhaimmillaan 58-59 keikkaa 56 päivässä. Hanoi Rocks julkaisi ensimmäisen albuminsa vain kuukausi ensimmäisen Suomen esiintymisensä uudenvuodenaattona 1980 Virtain urheilutalolla jälkeen.


title: Hanoi Rocks

text: Joulukuussa 1980 yhtye soitti Virtain työväentalolla ensimmäisen Suomen keikkansa, josta alkoi tammikuussa 1981 pitkä, 102 esiintymistä käsittänyt Suomen kiertue. Tämä kiertue on ilmeisesti edelleen Suomen rockhistorian pisin. Tähän aikaan yhtyeen musiikilliseksi suunnaksi vakiintui Andy McCoyn mukaan melodinen hard rock. Tosin tuolloin Suomessa nuorisokin valitti Hanoi Rocksin soittavan liian kovaa, joten melodisuus ei päässyt kovin hyvin esille. Suomessa oli tuolloin vielä niin sanottuja tanssilavakeikkoja, joten nuoriso ei pystynyt kovin hyvin tanssimaan kovan soiton takia. Hanoi Rocks tuli myöhemminkin tunnetuksi poikkeuksellisen energisestä ja kovaäänisestä soitostaan.


title: Hanoi Rocks

text:
Hanoi Rocks perustettiin lokakuussa 1979 Helsingin Herttoniemen vanhalla ruotsalaisella kansakoululla Pelle Miljoona & 1980 -yhtyeen "Viimeinen syksy" albumin julkaisutilaisuudessa. Tässä tilaisuudessa punkyhtye Briardin 17-vuotias kitaristi Antti Hulkko esitteli ikätoverilleen Matti "Makke" Fagerholmille Pelle Miljoonan yhtyeestä huumeidenkäytön takia erotetun kitaristin Stefan "Stefu" Piesnackin. Fagerholm päätti perustaa yhtyeen Piesnackin ja Hulkon 16-vuotiaan kitaristikaverin Jan "Nasse" Stenforsin kanssa. Basistiksi otettiin musiikkihistorian pimentoon jäänyt "Nedo Soininen Helsingin Kontulasta" (joissakin lähteissä muodossa "Nedi") ja rumpaliksi Peki Sirola. Ensimmäisenä Anssi Mehtälän ilmeisesti hanoi-rocks.net-sivuston pohjalta kirjoittamassa Hanoi Rocks 4CD Boxin bookletissa lukee, että Peki Sirola oli rumpali ja Nedo basisti. Hanoi-rocks.net-sivuston historiikin ensimmäisessä osassa "vuodet 1979–1981" lukee toisin päin. Stefan Piesnackin muisti kuitenkin tukee Mehtälän väitettä. Britanniassa Sanctuary Recordsin CD-remasterointien bookleteissa lukee, että "Pasi Sti" oli basisti ja "Peki Senola" rumpali. Pasi Sti on toimittaja (Kimmo) Miettisen "huumori" lipsahdus lehdessä "Uusi laulu". Miettinen oli unohtanut Ämyrockissa keikalla soittaneen basistin nimen. Uusi laulu-lehden kirjoituksesta virhe on siirtynyt moneen historiikkiin.. Peki Senola on kirjoitusvirheinen Peki Sirola, mutta tämänkin lähteen perusteella Sirola olisi ollut rumpali. Vuonna 1999 Stefan Piesnack muisteli Hanoi Rocksin perustamista seuraavasti:
Keväällä 1980 Hanoi Rocksin rumpalituuraajana toimi myös Pelle Miljoona Oy:n Tumppi Varonen. Varhaisen Hanoi Rocksin ensimmäinen keikka oli Latosaaressa ja jo toinen keikka Tavastialla 4. kesäkuuta 1980. Tavastialla keikkaa seurannut Seppo Vesterinen kehui yhtyettä keikan jälkeen, ja sopi tapaamisesta yhtyeen kanssa. Tuolloin vielä yhtyeen taustavaikuttajana toiminut Antti Hulkko sekä Matti Fagerholm tapasivat Vesterisen keikan jälkeisenä päivänä ja alkoivat suunnitella managerisopimusta.


title: Hanoi Rocks

text: Keväällä 2009 Hanoi Rocks soitti jäähyväisikseen kahdeksan keikkaa kuudessa päivässä Tavastialla, jossa 1980 oli tehnyt toisen keikkansa ja saanut Seppo Vesterisen managerikseen. "Finaalissaan" yhtye oli tiukassa vireessä ja esimerkiksi Ilta-Sanomien arvostelija Pasi Kostiainen antoi vihoviimeiselle, pääsiäismaanantaina soitetulle keikalle täydet viisi tähteä. Viimeiseltä keikalta julkaistiin Buried Alive-video.


title: Hanoi Rocks

text: Vuosi 1984 alkoi tammikuussa pienellä Suomen kiertueella. Yhtyeen asenne oli hyvä, ja kaikki jäsenet vakuuttelivat, ettei minkäänlaisia ristiriitoja ollut. Tammikuun 20. päivänä yhtye aloitti uuden albuminsa nauhoitukset. LP:stä oli tarkoitus tulla yhtyeen paras ja "rockaavampi" kuin edellinen albumi "Back to Mystery City". Helmi–maaliskuun Hanoi Rocks levytti Torontossa ja New Yorkissa. Yhtye veti ensimmäisen Pohjois-Amerikan keikkansa Torontossa 23. maaliskuuta "Larry's Hideaway"ssa. Siitä alkoi Hanoi Rocksin pieni ensimmäinen Amerikan-kiertue itärannikolla. Yhtye esiintyi Toronton ja New Yorkin lisäksi Bostonissa, Ottawassa ja Washingtonissa. Maaliskuussa Suomessa ilmestyi yhtyeen neljäs albumi "All Those Waisted Years", joka pian korjattiin seuraavassa painoksessa "All Those Wasted Years"iksi, sekä samanniminen live-videotaltiointi. Huhtikuun alussa sama levy ja video ilmestyivät Englannissa. Samoin yhtye palasi Amerikan-kiertueeltaan takaisin Lontooseen. Lontoosta jatkettiin Saksaan, josta tultiin takaisin Englantiin kiertueelle 19. huhtikuuta–5. toukokuuta.


title: Hanoi Rocks

text: Lauantaina ja sunnuntaina 19.– 20. marraskuuta Hanoi Rocks veti kuuluisat ja legendaariset The Marquee Clubin keikkansa. Sunnuntai-iltana nauhoitettiin yhtyeen ensimmäinen livelevy ja viides albumi "All Those Wasted Years" sekä samanniminen live-videotaltiointi. Uuden levyn julkaisuun rohkaisi edellisen "Back to Mystery City"n hyvä menestyminen. Koko syksyn Hanoi Rocks oli keikkailut Englannissa, mutta Suomessa yhtye esiintyi vasta joulun jälkeen.


title: Hanoi Rocks

text: 20. maaliskuuta 2008 Hanoi Rocks aloitti akustisen kiertueen nimeltä "Steppin' Out Acoustically", jonka innoittajana oli Borlängen Peace & Love Festivalilla tehty akustinen keikka. Hanoi Rocks ei ole koskaan aiemmin soittanut Suomessa akustisesti lukuun ottamatta yhtä 5. syyskuuta 2007 tehtyä pientä levynmarkkinointikeikkaa Helsingin City-Anttilan levyosastolla.


title: Hanoi Rocks

text: Hanoi Rocks juhli uutta albumiaan levynjulkaisukeikoilla Tavastialla 14.-15. syyskuuta. Näiden jälkeen yhtye suuntasi Japanin kiertueelle, jonka jälkeen palasi Suomeen esiintyäkseen Radio Rock Finlandia-tapahtumassa Helsingin Jäähallilla 5. joulukuuta ja tehdäkseen tämän jälkeen kolme keikkaa sisältäneen yhteiskiertueen Motörheadin kanssa 11.-13. joulukuuta. Motörheadin ja Hanoi Rocksin välinen ystävyys perustuu jo 1990-luvun alussa syntyneeseen Monroen ja Lemmy Kilmisterin väliseen yhteistyöhön.


title: Hanoi Rocks

text: 12. elokuuta Hanoi Rocks julkaisi 7-tuumaisen singlen "Until I Get You / Tragedy" ja 12-tuumaisen singlen "Until I Get You / Tragedy / Oriental Beat". 13. elokuuta Lick julkaisi Britanniassa yhtyeen ennenjulkaisemattomat kolme ensimmäistä albumia. Seuraavana päivänä Hanoi Rocks veti tunnetun Ruisrockin keikkansa. Heti Turun lentokentällä tullissa poliisi tutki yhtyeen tavarat arvellen löytävänsä heroiinia. Mitään ei kuitenkaan löytynyt, ja huumepoliisit häärivät yhtyeen ympärillä koko festivaalin ajan. Tältä keikalta on säilynyt Yleisradion tekemä haastattelu ja pieni taltiointi. Michael Monroen mukaan yhtyeen jäsenet, erityisesti Nasty Suicide ja McCoy, olivat aivan sekaisin, mutta hän itse ei edes nauttinut alkoholia. Keikka soitettiin hyvin, mutta yhtye ei itse ollut tyytyväinen lavan tekniseen puoleen ja siitä johtuneeseen soiton laatuun. Lokakuussa Bob Ezrin lensi Yhdysvalloista varta vasten Hanoi Rocksia katsomaan Lontooseen, ja joulukuussa hän varmistui Hanoi Rocksin seuraavan levyn tuottajaksi.


title: Hanoi Rocks

text: Hanoi Rocks oli suomalainen rockyhtye, joka toimi vuosina 1979–1985 ja myöhemmin vuodesta 2001 kevääseen 2009. Yhtyeen viimeinen keikka pidettiin 12. huhtikuuta 2009. Yhtyeen uuden aallon musiikkityylistä on käytetty muun muassa glam punk -nimitystä. Vaikutteita on tullut glam rockista, punk rockista sekä melodisesta hard rockista. Lisäksi yhtyeen musiikillisena pohjana ovat perinteinen rock and roll ja blues, joiden vaikutuksen voi kuulla kitarariffeissä ja kappaleiden sointukuluissa.


title: Hanoi Rocks

text: 18. lokakuuta Hanoi Rocks veti perinteisen syksyn Tavastia Klubi-keikkansa, jotka olivat loppuunmyytyjä. Yllättäen 21. lokakuuta Hanoi Rocksin manageri Virpi Immonen ilmoitti yhtyeen lopettavan toimintansa keväällä 2009. Yhtye vetäisi loppuun marraskuun 2008 Britannian pienkiertueen, jonka jälkeen tekisi Japanin kiertueen vuoden 2009 alussa. Yhtyeen viimeiset keikat olisivat tämän jälkeen Tavastialla, josta yhtyeen historia alkoi. Eron syyksi ilmoitettiin se, että keulahahmot Michael Monroe ja Andy McCoy kokivat tehneensä jo kaikkensa yhtyeen eteen. Vuonna 1985 kesken jäänyt työ olisi nyt suoritettu loppuun. Tästedes Monroe ja McCoy keskittyisivät omiin sooloprojekteihinsa, jotka oli jätetty sivuun Hanoi Rocksin uudelleensynnyttyä kesällä 2001. Tätä jo ennakoikin 19. syyskuuta julkaistu Michael Monroen soolosingle "Pirates of the Baltic Sea", joka tehtiin tuenosoitukseksi Itämeren suojelutyölle. "Pirates of the Baltic Sea" on The 69 Eyesin Jussi 69:n ja Jyrki 69:n perustaman luonnonsuojeluryhmän nimi. Monroen soolosinglellä kitaroita soittivat Adam Bomb ja Backyard Babiesin Dregen, rumpuja Jussi 69 ja taustalaulajana toimi Warrior Soulin Kory Clarke.


title: Pukinmäki

text: Pukinmäki rajoittuu lounaasta ja lännestä Vantaanjokeen. Pohjoisessa ja koillisessa raja kulkee Pukinmäenkaarta pitkin. Idässä kaupunginosaa rajaa päärata Kehä I:een (Seppämestarintie) saakka. Kehä I:n eteläpuolella raja kulkee Savelanpuiston länsiosissa Vantaanjokeen saakka. Radan eteläpuolella sijaitseva Savela kuuluu siis Pukinmäkeen.


title: Pukinmäki

text: Pukinmäki () on kaupunginosa n:o 37 Koillis-Helsingissä. Peruspiirijaossa sama Pukinmäen alue on numero 502.


title: Pukinmäki

text: Pukinmäki oli aiemman Helsingin pitäjän vanhimpia kyliä. 1910-luvulla kaavoitettiin Pukinmäen aseman tuntumaan omakotialue. Pukinmäestä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1915. Alue liitettiin Helsinkiin vuonna 1946 osana Helsingin suurta alueliitosta. Joitain kerrostaloja alueelle nousi jo 1960-luvulla. Suurelta osaltaan alueen nykyinen rakennuskanta on 1970- ja 1980-luvuilta, jolloin vanhan pientaloalueen paikalle rakennettiin kerrostaloja. Myös radan eteläpuolinen, Vantaanjokeen rajoittuva Savelan alue on vanha pientaloalue, mutta nykyisin sekin on suurelta osaltaan muutettu kerrostaloalueeksi.


title: Mikko Pukkinen

text: Mikko Pukkinen (s. 27. marraskuuta 1954 Isokyrö) on suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja, juristi ja yrittäjä. Pukkinen on toiminut urallaan yrittäjänä ja asianajajana, Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) toimitusjohtajana (2010–2012), Turun ja Seinäjoen kaupunginjohtajana sekä useissa kansainvälisissä ja kansallisissa luottamustoimissa.


title: Pukinmäki

text: Shell Helmisimpukka Pukinmäki on auki 24h osoitteessa Ratavallintie 1.


title: Pukinmäki

text: Pukinmäessä sijaitsee Pukinmäen tukikoti osoitteessa Sunilantie 2, joka on tarkoitettu päihdeongelmaisille ja muille asunnottomille miehille.


title: Pylkönmäki

text: Pylkönmäki on entinen Suomen kunta, joka perustettiin vuonna 1914 Karstulan ja Saarijärven kuntien osista ja liitettiin Saarijärven kaupunkiin 2009. Pylkönmäen naapurikunnat olivat Karstula, Multia, Saarijärvi, Soini ja Ähtäri. Pylkönmäki sijaitsi Länsi-Suomen läänissä ja Keski-Suomen maakunnassa, Suomenselän vedenjakajalla.


title: Pukinmäki

text: Kaupunginosan ja lähistön ulkoilualueista laajimpia ovat Pukinmäen rantapuisto Vantaanjoen äärellä, Sinimetsä, Savelanpuisto ja Pukinmäen urheilupuisto. Pukinmäessä sijaitsevia kouluja ovat muun muassa Pukinmäenkaaren koulu ja Helsingin kristillinen koulu.


title: Lauri Metsämäki

text: Lauri Juhani Metsämäki (s. 28. helmikuuta 1939 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Metsämäki toimi kansanedustajana kolmella kaudella: ensin kaksi kautta ajalla 21. maaliskuuta 1987 – 23. maaliskuuta 1985 ja uudelleen 2. toukokuuta 1996 – 23. maaliskuuta 1999 Matti Louekosken siirryttyä Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi. Kansanedustajana hän edusti Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja kuului Sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi vuosina 1959–1961 varastonhoitajana, vuosina 1962–1964 rakennustyöläisenä, vuosina 1964–1965 kuorma-autonkuljettajana, vuosina 1965–1967 myyntiedustajana, vuosina 1968–1970 kuljetuspäällikkönä, vuosina 1970–1976 puoluetoimitsijana ja vuosina 1980–1996 työeläketarkastajana.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Helmikuussa 1924 Pukinmäen Suomalaiset sai tietoa siitä, että Valtionrautatiet suunnitteli lakkauttavansa Boxbackan rautatiepysäkin. Tarkoituksena oli siirtää Malmin rautatieasemaa parisataa metriä etelään. Yhdistys lähetti jyrkän vaatimuksen siitä, ettei Valtionrautatiet toteuttaisi suunnitelmaansa. Tämän jälkeen aseman suunnitellusta lakkauttamisesta ei ole kuulunut mitään. Myöhemmin samana vuonna yhdistys tilasi peltisen kyltin, johon maalattiin sana Pukinmäki. Kyltti oli yhdistyksen yritys vauhdittaa pysäkkien nimien muuttamista. Valtionrautatiet ei sallinut Pukinmäki-kyltin sijoittamista omistamalleen maalleen, ja siksi yhdistys anoi kaupunginagronomi Arvo Tammiselta lupaa pystyttää kyltti kaupungin maalle pysäkin lähettyville, varsinaisen rautatiealueen ulkopuolelle. Nimikyltti ärsytti Pukinmäessä asuvia ruotsinkielisiä, eikä kyltti ollut kauan paikallaan. Se löydettiin myöhemmin ojasta, Vantaanjoen läheltä. Yhdistys palautti kyltin alkuperäiselle paikalleen ja tällä kertaa paremmalla menestyksellä. Lopulta kyltti päätyi Laitakarin pihalle moottoripyöräkatoksen reunaan kiinni.


title: Hieronymus

text: Hieronymus syntyi Stridonissa, Pannonian ja Dalmatian rajalla, todennäköisesti nykyisessä Grahovo poljessa Bosnia ja Hertsegovinassa. Hänen vanhempansa olivat kristittyjä, mutta häntä ei kastettu ennen vuotta 360, kun hän oli mennyt Roomaan ystävänsä Bonosuksen kanssa opiskelemaan retoriikkaa ja filosofiaa. Roomassa hän opiskeli Aelius Donatuksen alaisuudessa, joka oli taitava latinan kielen grammaatikko. Hieronymus oppi myös koinee-kreikkaa, mutta hän ei vielä tuolloin opiskellut kreikkalaisten kirkkoisien kirjoituksia tai muitakaan kristillisiä kirjoituksia.


title: Hieronymus

text: Pyhä Hieronymus (Latinaksi: Eusebius Sophronius Hieronymus, kreikaksi: Εὐσέβιος Σωφρόνιος Ἱερώνυμος) (noin 347 Stridonissa – 30. syyskuuta 420 Betlehemissä) oli pappi, teologi ja historioitsija, joka käänsi Raamatun hepreasta ja kreikasta latinan kielelle. Tämä käännös, "Vulgata", on edelleen katolisen kirkon virallinen Raamatun versio. Hieronymus luetaan kirkkoisien joukkoon. Katolinen kirkko lukee hänet yhdeksi kirkonopettajista, joksi hänet korotettiin vuonna 1298. Pyhä Hieronymus oli muun muassa pyhän Augustinuksen (354 – 430), pyhän Ambrosiuksen (n. 340 – 397) ja pyhän Johannes Khrysostomoksen (347 – 407) aikalainen. Läntisessä kristinuskossa häntä muistetaan 26. syyskuuta ja itäisessä 15. kesäkuuta. Hieronymusta kunnioitetaan esimerkiksi arkeologien, kirjastonhoitajien, kirjastojen, koululasten, opiskelijoiden ja kääntäjien suojeluspyhimyksenä.


title: Hieronymus

text: Elokuussa 385 hän palasi Antiokiaan seuranaan veljensä Paulinianus sekä joitakin muita ystäviä. Hieman myöhemmin häntä seurasivat myös Paula ja Eustochium, jotka olivat päättäneet luopua ylellisestä elämästään Roomassa ja halusivat aloittaa uuden elämän Pyhässä Maassa. Talvella vuonna 385 Hieronymus liittyi heidän seuraansa ja toimi heidän hengellisenä oppaanaan. Pyhiinvaeltajiin liittyi myös Antiokian piispa Paulinus. He vierailivat Jerusalemissa, Betlehemissä ja Galilean pyhissä paikoissa, ja matkustivat sen jälkeen Egyptiin, jossa asui paljon tunnettuja askeettista elämää viettäviä munkkeja.


title: Hieronymus

text: Hieronymus palasi Antiokiaan vuonna 378 tai 379. Piispa Paulinus vihki hänet papiksi. Hieronymus ilmeisesti vastusteli jonkin verran, ja suostui sillä ehdolla, että saattoi jatkaa askeettista elämäänsä. Pian hän muutti Konstantinopoliin jatkamaan Raamatun opiskelua Gregorios Nazianzilaisen alaisuudessa. Hän vietti siellä noin kaksi vuotta. Seuraavat kolme vuotta, 382–385, hän oli jälleen Roomassa, läheisessä yhteydessä paavi Damasukseen ja muihin johtaviin kristityihin. Hänet oli kutsuttu Roomaan alun perin osallistumaan vuoden 382 kirkolliskokoukseen, jonka tarkoituksena oli lopettaa Antiokiassa syntynyt skisma. Hän teki itsestään korvaamattoman paaville, ja sai merkittävän aseman tämän konsistorissa.


title: Hieronymus Prahalainen

text: Hieronymus Prahalainen ("Jeroným Pražský", 1379 – 30. toukokuuta 1416) oli teologi, Tšekin kirkollisen uudistusliikkeen jäsen sekä Jan Husin työtoveri ja seuraaja. Hänet poltettiin harhaoppisena roviolla Konstanzin kirkolliskokouksessa 1416. Hieronymus opiskeli teologiaa Oxfordin yliopistossa John Wycliffen ohjauksessa ja palasi Prahaan 1401 tukemaan Jan Husin uudistusliikettä. Prahassa toimii nykyisin Hieronymuksen mukaan nimetty keskiasteen oppilaitos Collegium Hieronymus Pragensis.


title: Hieronymus

text: Aleksandriassa Hieronymus kuunteli Didymos Sokean tulkintoja profeetta Hooseasta ja muistelmia Antonius Suuresta, joka oli kuollut kolmekymmentä vuotta aiemmin. Hän vietti jonkin aikaa Nitrian munkkiyhteisössä ja ihaili ”Herran kaupungin” lukuisten asukkaiden kurinalaista elämää, mutta havaitsi jopa siellä ”kätkettyjä käärmeitä”, eli Origeneen teologian vaikutusta. Loppukesästä 388 hän palasi Palestiinaan ja asettui loppuelämäkseen Betlehemiin. Hänen ympärillään oli joitakin ystäviä, joihin kuului sekä miehiä että naisia, mukaan lukien Paula ja Eustochium. Hän toimi yhteisön papillisena opettajana.


title: Hieronymus Francken II

text: Hieronymus Francken II (1578 Antwerpen – 1623 Antwerpen) oli Hollannin kultakauden taidemaalari. Hänen sukuunsa kuului useita taidemaalareita. Hän opiskeli taidetta isänsä johdolla ja hänet otettiin Pyhän Luukkaan taidemaalarikillan jäseneksi 1607. Hieronymus Francken II:n maalaus Taiteenystäviä galleriassa kuuluu Valtion taidemuseon kokoelmaan.


title: Hieronymus

text: Hieronymus on epäilemättä kaikkein oppinein läntisistä kirkkoisistä. Katolisessa kirkossa häntä pidetään kirjastonhoitajien ja kääntäjien suojeluspyhimyksenä. Hieronymus ohittaa muut erityisesti heprean kielen taidoillaan, jotka hän sai kovan opiskelun kautta, ja joita hän käytti taitavasti. Hieronymus oli täysin tietoinen kyvyistään, eikä aina kyennyt välttämään kiusausta ylenkatsoa tai halventaa kirjallisia kilpailijoitaan, erityisesti Ambrosiusta. Hieronymus ei loista niinkään omaperäisellä ajattelullaan tai tietojensa soveltamisessa kuin runollisella tyylillään, purevalla älyllään, sekä kyvyillään soveltaa sanallisia ilmaisuja tarpeisiinsa ja saavuttaa haluttu retorinen vaikutus.


title: Hieronymus

text: Hieronymus kuoli Betlehemin lähellä 30. syyskuuta vuonna 420. Hänen kuolinpäivänsä kertoo Prosperus Akvitanialaisen teoksessaan "Chronicon". Hänen jäännöksensä, jotka olivat alun perin haudattuina Betlehemiin, kerrotaan myöhemmin siirretyn Santa Maria Maggioren kirkkoon Roomaan. Kuitenkin myös muut paikkakunnat sanovat omistavansa hänen pyhäinjäännöksiään.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus syntyi nimellä Gerrit Gerritzoons, mahdollisesti Rotterdamissa, vaikka viimeaikaiset tutkimukset antavatkin ymmärtää, että hän olisi syntynyt Goudassa. Silti juuri Rotterdam on kaupunki, joka liitetään Erasmuksen nimeen. Hän asui kaupungissa vain neljä vuotta eikä enää palannut. Tiedot hänen perheestään tulevat enimmäkseen epämääräisistä viittauksista hänen teoksissaan. Hänen isänsä Roger Gerard oli pappi, ja hän itse avioliiton ulkopuolinen lapsi. Hänen äidistään ei tiedetä juuri muuta kuin että tämä oli lääkärin tytär ja nimeltään Margaret. Erasmuksen vanhemmat kuolivat ruttoon varhain, vuonna 1483.


title: Kämärän taistelu

text: Kämärän taistelu oli Kuolemajärven pitäjän Kämärän asemalla 27. tammikuuta käyty suojeluskunnan ja punakaartin välinen taistelu, jota pidetään Suomen sisällissodan ensimmäisenä sotatoimena. Taistelua on kutsuttu myös sisällissodan aluksi, vaikka yleensä tapahtumien katsotaan käynnistyneen vasta seuraavien päivien aikana muualla Suomessa. Esimerkiksi valkoisen armeijan ylipäällikkö Carl Gustaf Emil Mannerheim piti vuonna 1933 sodan alkuna nimenomaan Kämärän taistelua.


title: Kämärän taistelu

text: Kämärän tapahtumien taustalla oli pohjoiseen kohti Antreaa pyrkinyt Viipurin läänin suojeluskuntalaisista koostunut ns. ”Venäjänsaaren retkikunta”, jonka tarkoituksena oli ylittää Viipurin ja Pietarin välinen rata Kämärän kylän kohdalta. Suojeluskuntalaiset saivatkin vallattua aseman sitä hallussaan pitäneiltä punaisilta. Tämän jälkeen paikalle saapui vielä Pietarista lähtenyt asejuna, jota saattaneiden punakaartilaisten kanssa syntyi uusi taistelu. Iltapäivän aikana Kämärän asemalla kuoli 18 valkoista ja ainakin 30 punaista.


title: Kämärän taistelu

text: Korpelan kartanossa yöpynyt joukko jatkoi seuraavana aamuna marssiaan kohti itää. Nyt aikomuksena oli ylittää rata noin 18 kilometriä kauempana sijaitsevan Kämärän kylän kohdalta, josta johti tie pohjoiseen Vuokselle. Joukosta irrotettiin kaksi erillista 30 miehen ryhmää, joiden tarkoituksena oli räjähteillä katkaista rata Kämärän molemmilta puolilta. Kumpikaan ryhmä ei kuitenkaan onnistunut tehtävässään. Suojeluskuntalaiset saapuivat Kämärän asemalle hieman ennen kello kahta iltapäivällä. Heidän vastassaan oli nyt Viipurin Kelkkalan kaupunginosan punakaarti, jonka kanssa aseman ja sen vieressä sijainneen työväentalon ympäristössä käytiin kiivas tulitaistelu. Kesken laukaustenvaihdon tuli paikalle Viipurin suunnasta juna, johon osa asemaa puolustaneista punakaartilaisista onnistui nousemaan, ennen kuin se jatkoi matkaansa kohti Äyräpäätä. Loput punaisista antautuivat tai pakenivat Kämärästä ja näin asema jäi valkoisten haltuun. Suojeluskuntalaiset löysivät asemalta sähkösanoman, jonka mukaan Pietarista oli kohta saapumassa asejuna. Sen lastina oli 15 000 kivääriä, 30 konekivääriä, 10 tykkiä ja kaksi miljoonaa patruunaa. Aselastia saattoi toisessa junassa matkustanut Pietarin suomalaisen punakaartin 400 miehen osasto. Sitä komensi 30-vuotias metallimies Jukka Rahja ja mukana oli myös "Työ"-sanomalehden toimittaja Juho Latukka, joka oli Viipurin punakaartin päällikkö.


title: Honkaniemen taistelu

text: Honkaniemen taistelu käytiin talvisodassa 26. helmikuuta 1940. Suomen sotahistoriaan mainittu taistelu on jäänyt lähinnä siitä syystä, että se oli ensimmäinen merkittävämpi vastahyökkäys, johon suomalaisten puolelta talvisodassa osallistui panssarijoukkoja. Taistelun lopputulos oli suomalaisten kannalta synkkä ja suomalaisten osalta panssarijoukkojen käyttö loppuikin käytännössä talvisodassa tähän taisteluun. Taistelun tuloksena Mannerheim kypsyi ajatukseen vetää suomalaiset joukot väliasemasta taaksepäin.


title: Tampereen taistelu

text: Kalevankankaan taistelu oli Raudun taistelun ohella koko sisällissodan verisin yksittäinen taistelu. Valkoiset menettivät koko päivän aikana hieman yli 200 miestä, punaiset noin 100. Pelkästään valkoisten asevelvollisuusjoukkoja komentaneita jääkäreitä kaatui tuon päivän aikana 28, osin sen vuoksi, että heidät erotti helposti vihreästä univormustaan. Seuraavana päivänä jääkäriupseerit ja -aliupseerit saivat määräyksen pukeutua samanlaisiin asuihin kuin miehistö. Vaikka valkoiset onnistuivat valtaamaan Kalevankankaan ja etenivät etelässä Viinikanojalle sekä pohjoisessa Lapinniemeen, he eivät kyenneet kärsimiensä tappioiden vuoksi jatkamaan hyökkäystään muutamaan päivään. Punaiset saivat luotua uuden puolustuslinjan Tammelan itäpuolelle. Taistelu oli punaisille eräänlainen torjuntavoitto, sillä he pitivät edelleen kaupungin koko kanta-alueen hallussaan ja Tampereen lopullinen valtaus lykkäytyi.


title: Kämärän taistelu

text: Asejunaa komentanut Jukka Rahja tapasi Leipäsuolla Kämärältä saapuneita punakaartilaisia, mutta päätti jatkaa matkaa, koska ei saanut heiltä täsmällistä tietoa tilanteen kulusta. Asemaa lähestyessään asejunan hiljaista vauhtia kulkenut veturi putosi kiskoilta, mutta perässä seuranneet vaunut säästyivät vaurioilta. Punakaartilaisia laskeutui tarkastelemaan tilannetta, jolloin suojeluskuntalaiset alkoivat ampumaan heitä asemistaan. Tilanne kuitenkin muuttui nopeasti, kun punaiset saivat konekiväärinsä suunnattua ja vastasivat tulitukseen. Asejunassa matkustanut Juho Latukka vaati suojeluskuntalaisia antautumaan, mutta ammusten loputtua nämä vetäytyivät tilanteesta ja jatkoivat matkaansa hiihtäen kohti Antreaa. Punaiset saatua tykistönsä taistelukuntoon, he tulittivat kohti etääntyviä suojeluskuntalaisia, mutta nämä onnistuivat saavuttamaan pääjoukkonsa ja jatkoivat matkaansa kohti Antreaa.


title: Kämärän taistelu

text: Valkoiset yrittivät ennen junan saapumista katkaista radan rähjähteillä, mutta eivät kuitenkaan onnistuneet kaivamaan niitä varten tarpeeksi syviä kuoppia umpijäiseen maahan. Tämän jälkeen eversi Aminoff lähetti pääjoukon jatkamaan matkaansa Antreaan, katsottuaan ettei heidän voimansa riittänyt junan valtaamiseen. Kämärään jäi jääkäri Urho Sihvosen johtama 60 miehen osasto, jonka tarkoituksena oli yllättää juna ja viivyttää sitä, aiheuttaen samalla mahdollisimman suuria tappioita punaisille.


title: Kämärän taistelu

text: Taistelussa mukana olleet ”venäjänsaarelaiset” tilasivat oman muistomerkin kuvanveistäjä Wäinö Aaltoselta vuonna 1939. Sen aiheena oli itärajaa kohti lippu ja miekka kädessään hyökkäävä soturi, jonka jaloissa on kaatuneena toinen taistelija. Punagraniitista veistetty monumentti valmistui lopulta 1942. Se piti pystyttää Kämärän asemalle, mutta toisen maailmansodan vuoksi sitä ei ehditty saamaan paikalleen, vaan veistos jäi Aaltosen haltuun. Jatkosodan jälkeisten alueluovutusten myötä monumentti pystytettiin vuonna 1949 Helsinkiin Kansallismuseon edustalla sijaitsevaan puistikkoon, josta se vuonna 1974 siirrettiin nykyiselle paikalleen Lappeenrannan varuskuntaan Maasotakoulun alueelle. Tarinan mukaan veistoksen alkuperäisessä versiossa oli lisäksi idän suunnalta saapuva nuolisade, joka muuttuneen poliittisen tilanteen vuoksi piti poistaa ennen sen pystyttämistä Helsinkiin. Lappeenrantaan siirron väitetään johtuneen siitä, että maassa makaava hahmo muistutti Leniniä. Venäjänsaareen puolestaan pystytettiin vuonna 1923 muistomerkki, joka on edelleen paikallaan.


title: Hulmin taistelu

text: Hulmin taistelu oli Suomen sisällissodan taistelu, joka käytiin Laihialla 27. tammikuuta 1918 suojeluskuntien ja Hulmin kylässä olleen venäläisen ratsuosaston välillä. Kyseessä oli yksi ensimmäisiä sisällissodan taisteluja, joka edelsi suojeluskuntien seuraavana yönä Pohjanmaalla aloittamaa venäläisten varuskuntien valtausta. Taistelua on myös erityisesti Pohjanmaalla pidetty koko sisällissodan alkuna, vaikka samana päivänä Karjalankannaksella tapahtui myös Kämärän taistelu.


title: Kämärän taistelu

text: Suomen yhteiskunnallisen tilanteen kiristyttyä tammikuun 1918 aikana, kärjistyi se Viipurin läänissä aseellisiksi yhteenotoiksi muuta maata aikaisemmin. Ensimmäinen vakavampi välikohtaus oli Viipurissa tapahtunut Pietisen tehtaan kahakka 19.–20. tammikuuta, jonka yhteydessä sai surmansa viisi ihmistä. Myös sitä on toisinaan pidetty sisällissodan alkuhetkenä. Vuorokautta myöhemmin nähtiin Taavetissa aseellinen yhteenotto, kun punaiset yrittivät saada takaisin suojeluskuntalaisten pari päivää aikaisemmin kaappaamaa aselastia.


title: Ydinaseiden polttovaikutukset

text: Noin 35 % räjähdyksen energiasta muuttuu lämpöenergiaksi. Suuri määrä lämpösäteilyä imeytyy ihmisen ihoon ja palaviin aineisin lyhyessä ajassa. Varsinkin suurissa vetypommiräjähdyksissä pommin lämpösäteily polttaa ihmisiä, eläimiä, kasveja ja rakenteita laajalla alueella suhteessa paineaallon tuhovaikutuksiin. Hyvin lähellä räjähdystä ihmiset haihtuvat ilmaan tai palavat karrelle. Kauempana syttyy tulipaloja ja ihmisille tulee eriasteisia palovammoja. Polttovaikutus riippuu polttavan säteilyn kestosta ja voimakkuudesta sekä kohteena olevan materiaalin laadusta, eli syttyvyydestä ja kyvystä imeä säteilyä. Jos useimmat materiaalit syttyvät, syntyy tuhoisa tulimyrsky, joka kestää tuntikausia ja voi imeä ihmisiä myrskytuulen voimalla tuliseen pätsiin.


title: Lämpösäteily

text: Tavanomaisissa olosuhteissa huoneenlämmössä ihminenkin luovuttaa merkittävästi energiaa lämpösäteilyn vuoksi. Ihmisen ihon emissiivisyys onkin lähellä arvoa 1.0. Tämä infrapunasäteilynä menetetty energia saadaan kuitenkin osittain takaisin, koska ihminen myös absorboi ympärillään olevien kappaleiden säteilemää energiaa; erotus korvautuu aineenvaihdunnassa syntyvällä lämmöllä. Jäljempänä esitettävien kaavojen avulla voidaan laskea, että kun ihmisen pinta-ala on noin 2 m ja lämpötila noin 307 K (34 °C), ihmisestä lähtee jatkuvasti säteilyä noin 1 000 watin teholla. Sisätiloissa, jossa lämpötila on 296 K (23 °C), hän tästä takaisin huoneen seinistä, katosta ja muiden ympäröivien esineiden lähettämänä säteilynä, joten nettomääräinen lämmön poistuminen on vain noin 100 wattia. Tämä lämmön siirtyminen riippuu kuitenkin suuresti myös muista tekijöistä, esimerkiksi vaatetuksesta, joka vähentää lämmön johtumista ja samalla lämmön poistumista ihmisestä. Kun lisäksi ympäröivien esineiden emissiivisyys vaihtelee, vain täysin harmaiden eli sellaisten esineiden säteilyteho, joiden emissiivisyys on riippumaton säteilyn aallonpituudesta, on käytännössä arvioitavissa Stefanin–Boltzmannin lain avulla. Tällaista "ideaalisesti laskettavissa olevaa" tilannetta ei käytännössä esiinny, joskin lämpötaloudellisissa laskelmissa usein "oletetaan" ympäristön olevan tämän mallin mukainen. Näin saadaan kuitenkin hyviä likiarvoja, sillä useimmiten poikkeama Stefanin–Boltzmannin lain mukaisiin ratkaisuihin nähden on varsin pieni.


title: Lämmönsäätely

text: Ihminen lähettää tai vastaanottaa elektromagneettista lämpösäteilyä sen mukaan, onko elimistö ympäristöä lämpimämpi vai viileämpi. Huoneenlämmössä alaston ihminen menettää koko lämmönhukastaan lämpösäteilynä 60 prosenttia. Lämmönvaihto lämpösäteilyn kautta on sitä suurempaa, mitä suurempi ihon pinta-ala on kosketuksissa ilman kanssa. Kokoon käpertynyt keho menettää vähiten lämpöä säteilyn kautta.


title: Lämpösäteily

text: Lämpösäteily on sähkömagneettista säteilyä, jonka saa aikaan aineessa olevien varattujen hiukkasten lämpöliike. Kaikki aine, jonka lämpötila poikkeaa absoluuttisesta nollapisteestä, lähettää lämpösäteilyä. Kun kappaleen lämpötila on korkeampi kuin absoluuttinen nollapiste, atomien välisisissä törmäyksissä atomien tai molekyylien liike-energia muuttuu. Tämä saa aikaan varausten kiihtyvää liikettä ja/tai dipolien värähtelyjä, joiden tuloksena syntyy sähkömagneettista säteilyä, ja säteilyn laaja spektri kuvastaa sitä laajaa energian ja kiihtyvyyksien jakaumaa, joka samassakin lämpötilassa esiintyy.


title: Malationi

text: Malationi ei ole vaarallista ihmisille. Iholle levitettynä siitä imeytyy noin 10–30 %. Imeytynyt malationi metaboloituu nopeasti ja täydellisesti. Malationin metabolian tärkein vaihe on karboksyyliesteraasin kanssa tapahtuva detoksifikaatioreaktio. Tätä entsyymiä esiintyy runsaammin ihmisellä ja muilla nisäkkäillä kuin hyönteisillä.


title: Hawkingin säteily

text: Ensinäkemältä rinnastus näytti kuitenkin ontuvan. Kaikki kappaleet, joiden lämpötila poikkeaa absoluuttisesta nollapisteestä, nimittäin lähettävät lämpösäteilyä, mutta mustien aukkojen gravitaatio on niin suuri, ettei niiden ajateltu voivan lainkaan säteillä. Voitiin kuitenkin palauttaa mieleen, että lämpösäteily oli aikaisemminkin aiheuttanut teoreettisille fyysikoille ongelmia. Niinpä klassisen fysiikan mukainen Rayleigh’n–Jeansin laki päti kyllä säteilyn pitkillä, mutta ei lyhyillä aallonpituuksilla, ja vasta Planckin kvanttihypoteesi ratkaisi ongelman. Voitiinkin osoittaa, että myös mustien aukkojen tapauksessa kvanttiteorian tulokset muuttavat tilanteen. Teoreettiset tarkastelut viittasivat siihen, että musta aukko todella säteilee kuin musta kappale, jonka absoluuttinen lämpötila on kääntäen verrannollinen sen massaan ja siten suoraan verrannollinen sen pintagravitaatioon.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Neutronisäteily

text: Neutronisäteily on hyvin läpitunkevaa ja vaarallista ihmiselle. Se ei ole suoranaisesti ionisoivaa säteilyä, koska neutroneilla ei ole sähkövarausta. Välillisesti neutronisäteily kuitenkin ionisoi atomeja, sillä neutronin absorboituessa atomiytimeen ydin yleensä emittoi gammasäteilyä, joka puolestaan on ionisoivaa säteilyä.


title: Ilmanlämpötila

text: Auringon säteily lämmittää luonnollisesti myös ihmisen ihoa ja vaatteita. Tämän vuoksi auringon paisteessa tuntuukin lämpimmältä kuin varjoisessa paikassa, vaikka ilman todellinen lämpötila olisikin sama. Tämän tuntemuksen voimakkuuteen vaikuttavat kuitenkin monet muutkin seikat: esimerkiksi vaaleat vaatteet lämpenevät vähemmän kuin tummat, hikoilun viilentävä vaikutus riippuu, paitsi tuulesta ja ilman kosteudesta, myös yksilöllisistä fysiologisista tekijöistä, ja auringon ollessa korkealla kokee maassa makuullaan oleva henkilö sen lämmittävän vaikutuksen voimakkaampana kuin pystyssä kulkeva, koska säteily osuu häneen lähes kohtisuorasti. Tämä koettu "lämpötilan nousu" onkin subjektiivinen asia, jota ei voida mitata.


title: Lutetiumkloridi

text: Lutetiumkloridi ei ole kovin vaarallista ihmiselle vaan vaikutuksiltaan lähinnä ihoa, silmiä ja hengitysteitä ärsyttävää. Yhdisteen akuutiksi myrkyllisyydeksi rotilla on saatu LD50-arvo 315 mg/kg intraperitoneaalisesti ja 7 100 mg/kg suun kautta annosteltuna.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: U. T. Place oli eräs tyyppi-identiteettiteorian kehittäjiä ja tunnetuksi tekijöitä 1950- ja 1960-luvuilla. Hänen mukaansa tyyppi-identiteettiteorioiden ajatus sai alkunsa 1930-luvulla psykologi E. G. Boringin kautta. Kesti lähes neljännesvuosisadan ennen kuin ajatus sai hyväksyntää filosofien parissa. Boring kirjoitti teoksessaan "The Physical Dimensions of Consciousness" (1933):


title: Ullin Place

text: Ullin T. Place (1924 – 2000) oli brittiläinen filosofi ja psykologi. Hän kehitti yhdessä J. J. C. Smartin kanssa mielenfilosofian tyyppi-identiteettiteorian.


title: Identiteettiteoria

text: Tyyppi-identiteettiteoria eli tyyppifysikalismi on John Smartin ja Ullin Placen kehittämä teoria, joka oli suora vastaus behaviorismin epäonnistumiselle. Smart ja Place katsoivat, että jos henkiset tilat ovat jotain aineellista, mutta eivät käyttäytymistä, tällöin henkiset tilat ovat todennäköisesti identtisiä aivojen tilojen kanssa. Yksinkertaistetusti: henkinen tila "M" ei ole mitään muuta kuin aivojen tila "B". Henkinen tila ”haluan kupin kahvia” ei näin olisi muuta kuin ”tiettyjen neuronien käynnistyminen tietyissä aivojen osissa”.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Tyyppi-identiteettiteoria eli tyyppifysikalismi on fysikalistinen mielenfilosofinen identiteettiteoria, jonka mukaan henkiset tapahtumat ovat tyyppi-identtisiä aivoissa tapahtuvien fysikaalisten tapahtumien kanssa. Näiden tapahtumien välillä vallitsee näin korrelaatio. Tyyppi-identiteettiteorian mukaan esimerkiksi kipu on identtistä joidenkin tiettyjen aivotilojen (kuten C-fiber-stimulaatio) kanssa.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Monitoteutuvuutta koskeva argumentti on yleisimpiä ja vaikutusvaltaisimpia vastaväitteitä tyyppi-identiteettiteoriaa vastaan. Monitoteutuvuuden ajatuksen mukaan henkiset tilat voivat toteutua monissa erilaisissa järjestelmissä, ei pelkästään aivoissa. Koska identiteettiteoria identifioi henkiset tapahtumat tiettyihin aivotiloihin, se ei salli sitä, että henkiset tilat toteutuisivat sellaisissa organismeissa tai vaikka tietokonejärjestelmissä, joilla ei ole aivoja. Argumentin mukaan tyyppi-identiteettiteoria on siis teoriana liian kapea, koska se ei salli sitä, että muilla kuin ihmisillä olisi henkisiä tiloja. Mielenfilosofisista teorioista esiintymäidentiteettiteoria, jossa ainoastaan tietyt henkisten tilojen esiintymät eli tokenit katsotaan identtisiksi tiettyjen fysikaalisten tapahtumien esiintymien kanssa, ja funktionalismi sen sijaan sallivat monitoteutuvuuden.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Toinen usein toistuva vastaväite on se, ettei tyyppi-identiteettiteoria pysty selittämään fenomenaalisia henkisiä tiloja eli kvalioita, kuten esimerkiksi kivun, surun tai kuvotuksen kokemusta. Tällaiset kvaliat ovat tietoisen kokemuksen subjektiivisia kvaliteetteja: esimerkiksi, miltä sinusta "tuntuu" astua nastan päälle. Muun muassa Saul Kripke (1972) ja David Chalmers (1996) ovat katsoneet, etteivät identiteettiteorian kannattajat voi identifioida fenomenaalisia henkisiä tiloja aivotilojen (tai minkään muidenkaan fysikaalisen tilojen) kanssa, koska ihmisillä on eräänlainen suora tietoisuus tällaisten kvalitatiivisten henkisten tilojen luonteesta, ja niiden luonne on kvalitatiivinen tavalla joka ei päde aivotiloihin.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Tyyppi-identiteettiteorian kannattaja, kuten Smart, pyrkii selittämään tällaiset ilmiöt pois katsomalla, että henkisten tapahtumien kokemukselliset ominaisuudet ovat ”puheenaiheneutraaleja” ("topic-neutral"). Käsite on peräisin Gilbert Ryleltä, joka katsoi esimerkiksi sellaisten termien kuin ”jos”, ”tai”, ”ei”, ”koska” ja ”ja” olevan kulloisestakin puheenaiheesta riippumattomia. Jos jostakin keskustelusta kuulisi vain tällaisia sanoja, olisi mahdotonta sanoa, käsitteleekö keskustelu geologiaa, fysiikkaa, historiaa, puutarhanhoitoa tai jotain muuta. Identiteettiteorian kannattajalle aistinsisältö ja kvaliat eivät ole todellisia aivoissa (tai fysikaalisessa maailmassa yleensä) olevia asioita, vaan sellaisia ilmaisuja kuin ”keskiverto sähkömies”. Ilmaisua voidaan analysoida ja selittää suhteessa todellisiin sähkömiehiin, mutta se ei viittaa mihinkään tiettyyn olemassa olevaan sähkömieheen.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Ilmapiiri fysikalistisia ja realistisia ajatuksia kohtaan muuttui 1900-luvun puoltaväliä kohti sallivammaksi. Tähän vaikuttivat toisaalta uudelleen herännyt kiinnostus Gottlob Fregen töitä ja hänen mieltä ja merkitystä koskevia ajatuksiaan kohtaan (muun muassa Herbert Feiglin ja J. J. C. Smartin taholta) ja toisaalta fenomenalismin kumoaminen Ludwig Wittgensteinin myöhäisfilosofian ja J. L. Austinin vaikutuksesta. Looginen behaviorismi kehittyi vakavaksi haastajaksi kartesiolaiselle ”aaveelle koneessa”, ja vaikka sen vaikutus mielen ja ruumiin ongelman suhteen ei kestänytkään kovin kauan, siihen kuulunut sisäisten tapahtumien eliminointi mielenfilosofiasta vaikutti myös tyyppi-identiteettiteorian muotoiluihin ja hyväksyntään.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Eräs tunnettu kvalia-argumentin muotoilu on Frank Jacksonin (1982) Maryn huoneen ajatuskokeen muodossa esittämä. Jackson kehottaa meitä ajattelemaan erityisen nerokasta supertiedemiestä nimeltä Mary, joka on ollut lukittuna täysin mustavalkoiseen huoneeseen koko elämänsä ajan. Kaikkien väreistä riisutussa maailmassa elettyjen vuosien aikana hän on opiskellut (mustavalkoisten kirjojen ja television välityksellä) neurofysiologiaa, näköaistin toimintaa ja sähkömagnetiikkaa näiden tieteiden täydessä laajuudessa, niin että hän tuntee kaikki fysikaaliset tosiseikat, jotka liittyvät näköaistin toimintaan. Kun Mary vapautetaan huoneestaan ja hän kokee värit ensimmäistä kertaa, oppiiko hän jotain uutta? Jos vastaamme ”kyllä” (niin kuin Jackson olettaa meidän tekevän), tällöin olemme kieltäneet tyyppifysikalismin totuuden, sillä jos Mary olisi oppinut kaikki väriaistimukseen liittyvät fysikaaliset tosiseikat ennen vapautumistaan, silloin se, että hän oppii jotain uutta kokiessaan värien kvalian, paljastaa että värien kokemisessa on jotain sellaista jota pelkkä fysikalistinen kuva ei tavoita.


title: Tyyppi-identiteettiteoria

text: Tyyppi-identiteettiteorian kannattajien vastaus tähän vastaväitteeseen on, että vaikka voikin olla totta, että henkiset tilat ovat monitoteutuvia, tämä ei osoita tyyppi-identiteettiteoriaa epätodeksi: Smartin mukaan funktionalistinen toisen kertaluvun [kausaalinen] tila on tila, jossa on olemassa jokin ensimmäisen kertaluvun tila tai joku muu joka "aiheuttaa" tai "aiheutuu" käyttäytymisestä johon funktionalisti viittaa. Näin funktionalismissa on kyse toisen kertaluvun tyyppi-identiteetistä.


title: Esiintymäidentiteettiteoria

text: Seurauksena esiintymäidentiteettiteoria sallii monitoteutuvuuden, eikä tyyppi-identiteettiteorian vaatimaa reduktiota henkisistä tiloista johonkin tiettyihin aivotiloihin tarvita. Funktionalismi on yhteensopiva esiintymäidentiteettiteorian kanssa, mutta sen ei yleensä katsota olevan yhteensopiva tyyppi-identiteettiteorian kanssa. Muista mielenfilosofisista teorioista anomaalinen monismi ja useimmat muut ei-reduktiivisen fysikalismin muodot ovat esiintymäidentiteettiteorioita.


title: Earthship

text: Earthship sopii kriisialueille hyvin, koska tarvikkeita löytyy helposti ja rakennukset on helppo rakentaa ilman erityisiä työkaluja tai erityisammattitaitoa. Koska rakennus on suunniteltu mahdollisimman omavaraiseksi, se on käyttökelpoinen myös alueilla, joilla sähköverkko ja viemäröinti eivät toimi.


title: Earthship

text: Earthship on luonnon- ja kierrätysmateriaalista rakennettu ekotalo, joka käyttää hyväkseen aurinkoenergiaa passiivisesti. Earthship-rakennukset on yleensä rakennettu mullalla täytetyistä autonrenkaista, jotka varaavat lämpöä ja tasoittavat siten luonnollisesti sisätilojen lämpötilavaihteluita. Yleensä rakennuksissa on huomioitu myös ilmanvaihto ja ne yritetään tehdä mahdollisimman riippumattomiksi sähköverkoista ja fossiilisten polttoaineiden käytöstä.


title: Earthship

text:
Earthship-rakennuksia löytyy nykyään ympäri maailmaa, toistaiseksi tosin vähemmän pohjoisimmilla alueilla. Rakennukset sopivat paremmin eteläisemmälle alueille, koska pohjoisemmassa ongelmana on auringonvalon puute, lisälämmityksen tarve ja kosteus.
Ruotsiin ja Viroon on rakennettu Earthship-taloja. Suomessa Earthship-talojen rakentamista ovat muiden pohjoisten ongelmien lisäksi hidastaneet rakennuslupasäädännöt, jotka olivat myös Mike Reynoldsin ongelmana jo aikoinaan Yhdysvalloissa.


title: Earthship

text:
Sähköä pyritään keräämään monilla eri tavoin, joista tärkeimmät ovat aurinkoenergian ja tuulienergian muuttaminen sähköksi. Kerätty sähkö varastoidaan akkuihin, joita säilytetään yleensä erillisessä tilassa rakennuksen katolla.
Mikäli sähköä ei saada kerättyä tarpeeksi, voidaan rakennuksissa lisäksi käyttää polttomoottoriaggregaattia tai kytkeä rakennus normaaliin sähköverkkoon. Sähköä rakennuksessa tarvitaan lähinnä kodinkoneisiin. Tavoitteena on ettei sähköä käytetä ilmastointiin tai lämmitykseen.


title: Ekogen

text: Laitos soveltuu kohteisiin, joissa sähkö ja lämpö voidaan hyödyntää samanaikaisesti. Tällaisia kohteita ovat esimerkiksi pienteollisuus, kasvihuoneet, lämpöyrittäjäkohteet, kiinteistöt, maatilat, vapaa-ajankeskukset ja energiaverkoista riippumattomat yhteisöt. Pienvoimalaitoksen avulla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä korvaamalla fossiilisilla polttoaineilla tuotettua energiaa uusiutuvalla energialla. Toiminta perustuu lähienergiaan, jolloin tarvittava polttoaine hankitaan lähialueelta, ja tuotettavat sähkö ja lämpö käytetään samalla alueella. Tällöin vähennetään polttoaineen kuljetuksesta ja energian siirrosta aiheutuvia päästöjä ja kustannuksia.


title: Arktinen yhteistyö

text: Pohjoinen jäämeri on 2000-luvun alusta alkanut kiinnostaa yhä laajemmin ja kansainvälisemmin toimijoita, vaikka alue on aikaisemmin ollut lähes kartoittamatonta. Pohjoisen jäämeren pohjassa arvioidaan olevan mittavia öljy-, kaasu- ja liuskekaasuvarantoja. Suurimmat käyttämättömät fossiilisten polttoaineiden resurssit ovat arktisilla alueilla, eivätkä nykyiset varannot riitä kattamaan täysin tulevaisuuden kysyntää. Panostus valtioiden suvereniteettiin ja sotilaallisen toimintakyvyn pönkittämiseen voi olla tulevaisuudessa kasvussa, mikäli kiistat alueen luonnonvaroista kärjistyvät. Luonnonvarojen hyödyntäminen jäämerellä on kuitenkin hyvin kallista ja riskit öljykatastrofeihin kasvavat. Mahdolliset katastrofit voivat aiheuttaa suurta tuhoa hitaasti toipuvassa arktisessa ekosysteemissä ja öljyntorjunta arktisissa olosuhteissa olisi lähes mahdotonta. Tärkeää olisi ratkaista, miten uudenlainen toiminta ilmastonmuutoksen muovaamalla Arktiksella toteutetaan ympäristön ja paikallisten kannalta mahdollisimman kestävällä tavalla.


title: Earthship

text: Earthshipin nykymuotoa alkoi hahmotella 1970-luvulla arkkitehti Mike Reynolds. Hänen tavoitteenaan oli suunnitella talo, joka täyttäisi kolme tavoitetta: Ensinnäkin sen tulisi tukea kestävän kehityksen arkkitehtuuria ja käyttää materiaaleja, joita löytyy koko maapallolta, ja kierrätysmateriaaleja. Toiseksi talon tulisi käyttää mahdollisimman paljon luonnon energialähteitä ja olla mahdollisimman riippumaton yhteiskunnan tarjoamasta infrastruktuurista, kuten sähköverkosta ja vesijohdoista. Tämän ansiosta talon olisi tarkoitus myös selvitä paremmin luonnon katastrofeista ja vähentää kulutusta. Kolmanneksi rakennuksen tulisi olla edullinen ja sen rakentamisen pitäisi onnistua ilman rakennusalan koulutusta.


title: Sähköverkko

text: Ilmajohtojen etuina ovat pienemmät kustannukset, helpompi sijoitettavuus ja rikkinäisen linjan nopeampi korjattavuus. Sen haittoja sitä vastoin ovat suuremmat ympäristön aiheuttamat häiriöt, jälkien jättäminen paikalliseen maastoon ja mahdollisena vaaran lähteenä toimiminen ihmisille ja työkoneille: esimerkiksi pylväisiin kiipeäminen tai koneen osuminen ilmassa kulkevaan johtoon.


title: Greenpeace Norden

text: Greenpeacen mukaan ydinvoima ei voi vähentää merkittävästi Suomen kasvihuonekaasupäästöjä, sillä 85-90% Suomen päästöistä syntyy muilla sektoreilla kuin erillisestä sähköntuotannosta, eikä ydinvoimalla voi korvata sähkön ja lämmön yhteistuotantoa. Koska suuri osa Suomen erillisestä sähköntuotannosta on säätö- ja varavoimaa, jota tarvitaan sähkönkulutuksen nopeisiin vaihteluihin vastaamiseen, ei tasainen ydinsähkö Greenpeacen mukaan voi korvata kaikkea sähkön lauhdetuotantoa. Greenpeace viittaa Energiateollisuus Ry:n skenaarioon, jossa kuudennen ja seitsemännen ydinvoimalan rakentamisesta huolimatta sähköntuotannon päästöt eivät alittaisi Kioton sopimuksen vertailutasoa.


title: Avaruussää

text: Avaruussään tarkkailun ja ennustamisen motiivina on se, että avaruussää voi merkittävästi vaikuttaa erilaisten energianjakelu- ja tietoliikenneverkkojen toimintaan Maan pinnalla. Magneettikentän vaihtelut voivat aiheuttaa hyvin voimakkaita induktioilmiöitä erilaisissa laajoissa johdinverkoissa. Nämä geomagneettisesti indusoituneet virrat voivat aiheuttaa sähköverkkoon häiriöjännitteitä ja -virtoja ja siten vaurioittaa sähköverkon muuntajia ja aiheuttaa myös virheellisiä laukaisuja suojareleissä. Avaruussää vaikuttaa merkittävästi myös radioliikenteeseen. Näkyvin avaruussään suoranainen ilmentymä ovat revontulet.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Venäjän sotalain mukaan sotilasrikoksista saatettiin tuomita kuolemaan. Täytäntöönpanomenetelmä oli joko ampuminen tai hirttäminen. Viimeinen Suomessa hirtetty on ollut aktivisti Taavetti Lukkarinen, joka hirtettiin Oulussa 1916 Venäjän sotalain mukaan maanpetoksesta. Häntä ei hirtetty hirsipuuhun vaan kaupungin ulkopuolella Kontinkankaalla olleeseen mäntyyn.


title: Hirttäminen

text: Suomessa hirttäminen oli Ruotsin vallan aikana yleinen kuolemanrangaistuksen toimeenpanotapa varkaudesta tuomituille. Venäjän rikoslaki sääti maanpetoksesta hirttotuomion. Viimeinen Suomessa hirtetty oli jääkäriaktivisti Taavetti Lukkarinen, joka hirtettiin Oulun Kontinkankaalla mäntyyn maanpetoksesta tuomittuna 1916.


title: Mestaus

text: Suomen viimeinen mestaustuomio pantiin täytäntöön 8. heinäkuuta 1825 Pieksämäellä. Tahvo Putkonen tuomittiin torppari Lasse Hirvosen taposta kuolemaan mestaamalla ja haudattavaksi kirkkomaan ulkopuolelle. Kuuluisin mestattu suomalainen lienee Jaakko Ilkka. Kuopion läänissä käytetty virallinen mestauskirves on museoitu Rikosmuseoon. Koska tsaari Nikolai I muutti vuoden 1828 jälkeen armahdusoikeutensa nojalla kaikki kuolemantuomiot automaattisesti karkotuksiksi Siperiaan, mestaukset loppuivat Putkoseen. Vuonna 1889 säädetyn uuden rikoslain mukaan kuolemanrangaistus olisi vielä tuomita rikoksista kuten murhasta ja valtiopetoksesta, vaihtoehtoisena elinkautisen kuritushuonerangaistuksen kanssa, ja se olisi pantu täytäntöön mestaamalla. Oulussa teloitettiin Taavetti Lukkarinen hirttämällä vuonna 1916. Yhtään mestausta ei Suomessa kuitenkaan tämän jälkeen ole toteutettu, sillä kuolemanrangaistuksia on pantu täytäntöön vain sota-aikoina ja silloinkin väliaikaisten lakien mukaisesti ampumalla. Viimeinen siviilirikoksista tuomittu teloitettu oli maalari Toivo Koljonen eli Kirves-Koljonen. Lopullisesti kuolemanrangaistus poistettiin laista vuonna 1972.


title: Suomen sisällissota

text: Suomen vuoden 1918 sodan veteraaneista viimeinen, Aarne Arvonen (s. 1897), kuoli 1. tammikuuta 2009. Hän taisteli Suomen Punaisessa kaartissa. Viimeisenä Suomen Valkoisen armeijan veteraaneista kuoli Lennart Rönnback (1905–2007). Viimeinen elossa ollut valkoisella puolella tukitehtävissä palvellut oli Lauri Nurminen (1906–2009). Yksi viimeisistä Hämeenlinnan vankileirin tapahtumista silminnäkijänä kertoneista ihmisistä on Anna Mäkinen o.s. Joutsen (s. 1909), joka vangittiin yhdessä äitinsä ja siskonsa kanssa. Mäkinen kertoi kokemuksistaan kirjailija Tuulikki Pekkalaiselle.


title: Sirkka Anna-Liisa Sihvola

text: Sirkka Anna-Liisa Sihvola oli Kuusankoskelta kotoisin ollut suomalainen 17-vuotias liikeapulainen joka murhattiin Valkealan Lappalanjärvellä sijaitsevassa Verkkosaaressa 16. heinäkuuta 1938. Murhaaja oli Sihvolan naapurina asunut työmies Tuomas August Narinen. Narisesta tuli viimeinen Suomessa rauhan aikana kuolemaan tuomittu henkilö. Surma herätti aikanaan suurta huomiota ja siitä kirjoitettiin useita arkkiveisuja. Verkkosaarta alettiin kutsua Murhasaareksi ja sinne pystytettiin muistokivi joka on kuitenkin myöhemmin hävinnyt.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeisenä naisena Suomessa teloitettiin Martta Koskinen maanpetoksesta tuomittuna syyskuussa 1943. Viimeinen siviilirikoksesta Suomessa teloitettu oli kuudesta murhasta tuomittu Toivo Koljonen, joka ammuttiin lokakuussa 1943. Viimeinen sotilasrikoksesta teloitettu oli sotamies Olavi Laiho, joka ammuttiin 2. syyskuuta 1944 yksin teoin tehdystä maanpetoksesta ja valtiopetoksesta. Kommunistitaustainen Laiho oli karkaamisensa jälkeen vakoillut Neuvostoliiton hyväksi ja toiminut aktiivisesti Turun metsäkaartissa.


title: Toivo Koljonen

text: Toivo Harald Koljonen (12. joulukuuta 1910 Lahti – 21. lokakuuta 1943 Maaria) oli Huittisten varavankilasta karannut vanki, joka maaliskuussa 1943 surmasi Huittisten Karhiniemen kylässä viisihenkisen Hakasen perheen ja naapurissa asuneen Anna Maria Mäkisen. Koljonen on viimeinen siviilioikeuden kuolemaan tuomitsema ja teloitettu henkilö Suomessa. Edellinen siviilioikeuden antama kuolemantuomio oli pantu täytäntöön vuonna 1825. Koljosesta on käytetty myös nimitystä "Kirves-Koljonen".


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Tiettävästi viimeinen rauhan aikana teloitettu henkilö oli Tahvo Putkonen, jonka tuomio pantiin täytäntöön 8. heinäkuuta 1825. Pieksämäkeläinen renki Tahvo Putkonen tuomittiin miestaposta. Tuomioksi tuli kuolemantuomio kaula katkaisemalla ja hautaaminen kirkkomaan ulkopuolelle sekä 24 hopeatalarin sakot oikeuden halventamisesta, juopottelusta ja pyhärauhan rikkomisesta. Tämän jälkeen langetetut kuolemanrangaistukset muunnettiin karkotukseksi Siperiaan.


title: Väinö Kilpiäinen

text: Väinö Armas Kalevi Kilpiäinen (16. kesäkuuta 1929 Joutseno – 4. marraskuuta 1973 Oulu) oli suomalainen sekatyömies, joka surmasi pitkäperjantain iltana 3. huhtikuuta 1953 Muhoksella Soson rautatieseisakkeella ryöstökeikan aikana neljä ihmistä vasaralla. Uhrit olivat 59-vuotias pysäkinhoitaja Väinö Akseli Niemi (s. 18. helmikuuta 1894), tämän 57-vuotias vaimo Elli Johanna Niemi (s. 29. joulukuuta 1895), 18-vuotias tytär Leila Johanna Niemi (s. 21. helmikuuta 1935) ja 6-vuotias pojantytär Pirkko Helena Niemi (s. 6. lokakuuta 1946).


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Kun toukokuun alussa ilmoitettiin kenttäoikeuksien korvaamisesta valtiorikosoikeuksilla, Lapin valkoiset kiirehtivät jäljellä olleiden vankien teloituksia. 8.–9. toukokuuta Rovaniemellä ja Kemijärvellä ammuttiin pikaoikeudenkäyntien jälkeen seitsemän punaista. Heistä viisi oli Kemijärvellä jo helmikuun alussa vangittuja paikallisten työväenjärjestöjen johtomiehiä, jotka eivät olleet edes ottaneet osaa taisteluihin. Hagbergin johtama kenttäoikeus tuomitsi kuolemaan muun muassa Kemijärven työväenyhdistyksen puheenjohtajana toimineen Matti Ollankedon. Useimmat Rovaniemellä ja Kemijärvellä suoritetut teloitukset olivat laittomia, koska aseelliseen kapinaan osallistumattomiin ei voitu soveltaa kenraali Mannerheimin antamaa "ammutaan paikalla" -julistusta. K. M. Wallenius sanoi olevansa vastuussa ainoastaan Rädyn ja Pekkalan teloituksista.


title: HMS Blankney

text: Alus tilattiin 4. syyskuuta 1939 John Brown and Companyltä Clydebankistä osana vuoden 1939 hätäohjelmaa (). Sen köli laskettiin 17. toukokuuta 1940 työnumerolla J1570 ja aluksen vesillelasku oli 19. joulukuuta samana vuonna.


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" valmistui telakalta 11. huhtikuuta 1941, jolloin sen koeajot aloitettiin. Aluksen koeajot suoritettiin nopeutettuina ja se siirrettiin laivastolle hyväksyttäväksi. Hyväksynnän jälkeen alus siirrettiin toukokuussa koulutettavaksi ja varustettavaksi, jolloin se samalla määrättiin läntisen reitin () alaisuuteen Irlanninmerelle sijoitettuihin yksiköihin ().


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" palasi helmikuussa 1942 telakalta palvelukseen, jolloin se liitettiin Gibraltarille sijoitettuun 37. Hävittäjäviirikköön suojaamaan saattueita. Alus liittyi 16. helmikuuta saattueeseen WS16 "HMS Activen", "HMS Anthonyn", "HMS Croomen", "HMS Duncanin", "HMS Firedraken", "HMS Lightningin" ja "HMS Laforeyn" kanssa. Se erkani 21. helmikuuta saattueesta suojaten Maltalle lentokoneita operaatio Spotteria varten kuljettanutta lentotukialus "HMS Argusta".


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" siirrettiin huhtikuussa Kotilaivaston 6. Hävittäjälaivueeseen, minkä vuoksi se purjehti kotimaahan. Alus suojasi 2. toukokuuta taistelulaiva "HMS King George V":n Islannista kotimaahan, kun taistelulaiva oli vaurioitunut törmättyään "HMS Punjabiin". "HMS Blankney" suojasi 23. toukokuuta Kotilaivaston mukana Neuvostoliittoon matkannutta saattuetta PQ16 sekä Kuolanniemimaalta palaavaa saattuetta QP12.


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" saattoi 15. kesäkuuta maihinnousualuksen ja kaksi pelastusalusta käsittäneen saattueen G15 Solentista GOLD rannikolle. Alus erkani seuraavana päivänä saattueesta liittyen itäiseen laivasto-osastoon kokoontumisjakson ajaksi. Alus palasi 7. kesäkuuta Portsmouthiin suojatakseen saattueita sillanpäähän, kunnes operaatio lakkasi. Tämän jälkeen alus tuki maaoperaatioita mahdollisuuksiensa mukaan.


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" siirrettiin marraskuussa 11. Saattajaryhmään, jolloin aluksen tehtävä Atlantin saattueiden suojana jatkui. Alus määrättiin kuukauden lopulla siirrettäväksi Välimerelle. Se liittyi joulukuussa Londonderryssä 20. Saattajaryhmään, jonka mukana se suojasi saattueen HG76 matkan Gibraltarille. Alukselle oli sijoitettu ilmavoimien kalustoa kuljetettavaksi Gibraltarille, jonne saavuttuaan alus siirrettiin 13. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Brissenden

text: "HMS Blankneyn" törmäsi 13. heinäkuuta alukseen, jolloin se kärsi pahoja vaurioita keulan vasemmalla puolella. "HMS Brissenden" siirrettiin Maltalle korjattavaksi, mistä se siirrettiin edelleen kotimaahan. Alus otettiin 21. elokuuta Liverpoolissa telakalle. Se määrättiin palvelukseen palatessa Plymouthiin 15. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" määrättiin tammikuussa 1945 Sheernessiin sijoitettuun 21. Hävittäjälaivueeseen. Alus matkasi 6. tammikuuta laivueeseensa. Se suojasi 15. tammikuuta Pohjanmerellä saattuetta, jota alus puolusti hyökkääviä E-veneitä vastaan. Alus suojasi Pohjanmerellä saattueita, kunnes se määrättiin kesäkuussa Itäiseen laivastoon.


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" osallistui 8. maaliskuuta 1944 Saksan laivaston sukellusveneen "U-50":n upottamiseen () "HMS Blencathran", "HMS Breconin" ja "USS Madisonin" kanssa. Alus jatkoi partiointi ja sukellusveneidentorjuntatehtävissä, kunnes se määrättiin toukokuussa tukemaan Normandian maihinnousua.


title: HMS Blankney

text: "HMS Blankney" liittyi 6. tammikuuta 1943 "HMS Ledburyn" kasnsa Neuvostoliitosta palaavaan saattueeseen RA51, josta se erkani 10. tammikuuta. Alus suojasi 17. tammikuuta "HMS Ledburyn" ja "HMS Middletonin" kanssa saattuetta JW52, josta alukset erkanivat 21. tammikuuta. Alus liittyi 5. helmikuuta "HMS Middletonin" kanssa saattueeseen RA52, josta ne erkanivat 8. helmikuuta saavuttuaan Loch Eween. Alus palasi 10. helmikuuta Scapa Flowhun liittyen Kotilaivastoon.


title: El Mundo

text: El Mundo on Espanjan toiseksi suurin sanomalehti. Sen levikki on 300 297 (2002). Lehden perustivat Alfonso de Salas, Pedro J. Ramírez, Balbino Fraga ja Juan González. Ensimmäinen numero ilmestyi 23. lokakuuta 1989.


title: Mustanaamio (lehti)

text: Aluksi Mustanaamio ilmestyi kerran kuukaudessa. Vuonna 1966 ehti ilmestyä kaksi numeroa. Lehden saadessa suosiota sen ilmestymistiheys kasvoi, 1972 alkaen ilmestyi 16 numeroa ja 1974 siirryttiin nykyiseen julkaisutahtiin. Rautakirjan irtonumeromyynnissä Mustanaamio oli kaikista lehdistä vuonna 1973 sijalla 51 ja vuonna 1983 sijalla 27.


title: Le Monde

text: Ensimmäinen numero ilmestyi 19. joulukuuta 1944. Lehden perusti Hubert Beuve-Méry kenraali Charles de Gaullen pyynnöstä saksalaisten vetäydyttyä Pariisista. Aloittaakseen lehden tekemisen Beuve-Méry esitti ehdoksi täydellisen toimituksellisen itsenäisyyden. Lehti korvasi sanomalehti "Le Tempsin" jonka tyyliasun ja formaatin se omaksui. Vuodesta 1985 lehden etusivua on koristanut karikatyyri, jonka on useimmiten piirtänyt pilapiirtäjä Plantu.


title: El Espectador

text: Fidel Cano Gutiérrez perusti El Espectadorin Medellínin kaupungissa. 22. maaliskuuta 1887. El Espectadorin levikki oli alkuaikoina 500 kappaletta. Reilut kolme kuukautta lehden perustamisen jälkeen sen julkaiseminen keskeytettiin Rafael Nuñezin hallinnon painostuksesta lehden kritisoitua konservatiivista hallintoa. Medellínin piispa julisti katolilaisille, että lehden lukeminen tai sen ostaminen olisi kuolemansyntiin verrattavissa oleva teko. Kun lehden julkaisun ensimmäisestä keskeytyksestä oli kulunut kuusi kuukautta se alkoi ilmestyä uudelleen, mutta joutui pian sensuurin kohteeksi ja sen julkaiseminen keskeytettiin jälleen. Vuonna 1896 lehden perustajasta annettiin pidätysmääräys. Lehden annettiin tämän jälkeen toimia lyhyen aikaa, mutta sen tuettua liberaalijoukkoja tuhannen päivän sodan aikana se määrättiin suljettavaksi. Lehti alkoi ilmestyä päivittäisenä sanomalehtenä vuonna 1913. Se joutui taloudellisiin vaikeuksiin 1930-luvun laman aikana, mutta El Tiempon tuki pelasti lehden konkurssilta. La Violencian aikana lehti joutui useiden painostustoimien kohteeksi. Sen toimisto tuhopoltettiin vuonna 1952 ja kenraali Gustavo Rojas Pinilla määräsi lehden lopulta suljettavaksi ”määrättömäksi ajaksi”. Lehti alkoi ilmestyä uudelleen vuonna 1958. Lehti piti kiinni kriittisestä linjastaan kansanrintamahallituksen aikana eikä sen toimintaan pyritty tuolloin vaikuttamaan. 1980-luvulla lehti joutui huumekartellien hyökkäysten kohteeksi sen julkaistua kriittisiä juttuja kartelleista. Vuonna 1989 osa lehden toimiston rakennuksesta tuhoutui huumekartellin jäsenten tekemässä pommi-iskussa. Julio Mario Santo Domingon omistama Grupo Santo Domingo osti El Espectadorin vuonna 1997 lehden kärsiessä taloudellisista vaikeuksista. El Espectadorista tuli joksikin aikaa viikkolehti. Vuodesta 2008 se on ilmestynyt päivittäin. Lehdellä arvioitiin vuonna 2014 olevan noin puoli miljoonaa lukijaa. Nykyinen päätoimittaja Jorge Cardona palkittiin 29.9.2016 esimerkillisestä journalismista.


title: Musa (aikakauslehti)

text: Musa oli suomalainen rockmusiikkilehti, joka ilmestyi vuosina 1972–1978 alun perin kerran kuussa. Lehden näytenumero ilmestyi syksyllä 1971 ja ensimmäinen varsinainen numero vuoden 1972 heinäkuussa. Musaa kustansi Pirkkalassa toiminut Graafinen Kustannus Oy. Lehti oli A4-kokoa, sen sivumäärä vaihteli ja neliväripainatusta käytettiin vain kansissa. Toimitus kirjoitti, latoi ja taittoi lehden pääsääntöisesti itse IBM Selectric -pallokirjoituskoneella. Graafisen Kustannuksen mentyä konkurssiin lehden julkaisemista jatkoivat helsinkiläinen Musa Kustannus Oy ja Markku Pohjankyrö.


title: Muumipeikko (sarjakuva)

text: Muumipeikko-sarjakuvan julkaisijaksi valikoitui Associated Newspapersin lehtiin kuulunut "Evening News", tuolloin maailman suurin iltapäivälehti jolla oli 12 miljoonan kappaleen levikki. Sarjakuva "Moomin" näki päivänvalon "Evening Newsin" sivuilla 20. syyskuuta 1954. Sutton oli järjestänyt hyvin näkyvän mainoskampanjan tukemaan uuden sarjan aloitusta. Sarjakuva myytiin nopeasti useisiin muihin maihin, etunenässä Pohjoismaat. Suomessa Muumipeikko alkoi ilmestyä 21. huhtikuuta 1955 maan suurimmassa iltapäivälehdessä "Ilta-Sanomissa". Samana vuonna sarjan poimivat sivuilleen ruotsinkieliset maakuntalehdet "Västra Nyland" ja "Vasabladet" ja vuonna 1957 "Åbo Underrättelser". Muumipeikkoa julkaisseet lehdet olivat pääosin eurooppalaisia, mutta se ilmestyi myös kaukasemmissakin maissa. Pohjois-Amerikassa se saatiin lopulta myytyä kanadalaiseen "Toronto Daily Stariin", mutta Yhdysvalloissa yksikään mainittava lehti ei ottanut sitä sivuilleen.


title: Mojo Magazine

text: Lehti on ilmestynyt kerran kuukaudessa vuodesta 1993 saakka. Ensimmäisen Mojon kannessa olivat Bob Dylan ja John Lennon. Lehti sai alkunsa kustannusyhtiö EMAPin aloitteesta. Brittiläinen musiikkilehti Q oli ollut useamman vuoden ajan myyntimenestys ja yhtiö alkoi etsiä toimitusta uuteen rock-painotteiseen musiikkilehteen. Näin syntyi Mojo. Mojon numeroissa on joskus mukana lehden teemaan kuuluva cd.


title: Tamperelainen

text: Tamperelaisen ensimmäinen numero ilmestyi 19. syyskuuta 1957. Ensimmäisen numeron kannessa oli jutut kirjailija Väinö Linnasta ja Pyynikin mäntyjen tilasta. Sisäsivuilla oli Hymy Lahtisen laatima horoskooppi, Vihittyjä-osio, jazz-musiikin erikoispalsta sekä Lääkärin sana -palsta. Muut jutut kertoivat näyttelijä Eero Roineesta, tamperelaisesta arkkitehtuurista ja matkasta New Yorkiin.


title: Valo (tiedelehti)

text: Lehti ilmestyi 1925–1928 joka toinen viikko, yhteensä sata numeroa. Kustantaja oli silloinen merkittävä kustantaja WSOY. Vaikka Valo ilmestyi lehden muodossa, se oli kuitenkin vihkoina ilmestynyt tietoteos. Silloiseen tapaan lehti myi kansia, joihin vuosikerran sai sitoa. Lehti ilmestyi kahtena sarjana, joista A-sarjassa olivat aiheina menestyminen, ihmiselämä, luonto, menneet ajat ja kielet. B-sarjan aiheina olivat liike-elämä, eläinten maailma, sielunelämä, terveys ja sairaus, virkistys ja urheilu.


title: Le Nouvel Observateur

text: Vuoden 1964 alkupuolella "France Observateeur" joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Lehden kustantamisesta erinomaisen kiinnostunut liikemies ja tehtailija Claude Perdriel sekä toimittajana ja kirjailijana toiminut Jean Daniel päättivät hankkia omakseen lehden, josta tuli Le Nouvel Observateur ja se ilmestyi uudella nimellään ensimmäisen kerran 19 marraskuuta 1964.


title: Eskolan metsärata

text: Radan liikenne väheni 1950-luvun aikana kuorma-autokuljetuksen yleistyessä ja valtion luovutettua metsäalueitaan asuinmaiksi. Myös vanhentuneen radan ylläpitokustannukset alkoivat kasvaa eikä sen toiminta ollut enää kannattavaa. Metsähallitus purki radan vuoden 1961 kesän ja syksyn aikana ja toiveista huolimatta yhtään veturia ei säilytetty, vaan ne kaikki romutettiin mukaan lukien suurin osa vaunukalustosta. Radan lopettamista seurasi noin 1000 asukkaan Eskolan kylän väkiluvun puolittuminen lyhyessä ajassa. "Pikkurata" siirtyi monen muun suomalaisen kapearaiteisen rautatien tavoin historiaan.


title: Eskola (Kannus)

text: Eskolan metsärata, Pikkurata, oli ainutlaatuinen ilmiö suomalaisen puunkuljetuksen historiassa. Vuosien 1922 – 1961 aikana Pikkurataa pitkin kuljetettiin neljän pienen veturin, Pikku-pässin, voimin noin kaksi miljoonaa kuutiometriä puutavaraa. Oheisessa kuvassa kuormaansa kiskoo veturi numero kolme.


title: Pohjanmaan rata

text:
Päärata sähköistettiin 1970- ja 1980-luvuilla kolmessa osassa:
Eskolan metsärata eli "Pikkurata" oli Metsähallituksen omistama 750 millimetrin raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen puutavaran kuljetukseen tarkoitettu metsärautatie. Sievin, Kannuksen, Toholammin, Reisjärven ja Lestijärven kuntien alueella sijainnut rata alkoi Eskolan rautatieasemalta valtion radan vierestä ja jatkui valtion metsissä pisimmillään 68 kilometrin matkan. Kaksihaaraisen pääradan lisäksi radalla oli useita väliaikaisia pistoja, jotka rakennettiin talveksi jäätyneiden soiden päälle. Tämä Suomen pisin ja pitkäaikaisin metsärata oli käytössä 1920–1961 ja sitä pitkin kuljetettiin yli kaksi miljoonaa kuutiometriä puutavaraa.


title: Eskolan metsärata

text: Pikkuradan veturitalli, jota alettiin rakentaa vuoden 1921 keväällä, on edelleen pystyssä ja se korjattiin kylätaloksi vuonna 1987. Myös yksi radan kämpistä, joissa metsätyömiehet aikoinaan asuivat syksystä kevääseen, on kunnostettu Sievin Saarivedellä virkistys- ja matkailukäyttöön. Muutamien muiden kämppien raunioita on yhä havaittavissa. Suuri osa radan pohjaa on nykyään metsäautotietä ja ajettavissa suuremmilla ajoneuvoilla. Ratapohjalla on 1990-luvulta alkaen järjestetty myös "Pikkuratavaelluksia". Metsäautotien varrelle on tehty opastaulut radan historiasta ja myös radan tärkeimmät kohteet on merkitty maastoon. Purettujen kämppien sijaintipaikoille on pystytetty kämppätaulut, joissa on tietoa kunkin kämpän rakennuksista.


title: Eskolan metsärata

text: Metsäradan vaikutus Eskolaan ja sen naapurikyliin oli voimakas ja sen merkitystä ja historiaa päätettiin ylläpitää perustamalla Eskolan kylätoimikunta joka rekisteröityi vuonna 1997 nimellä Eskolan kyläyhdistys ry. Yhdistys on aikaansaanut muun muassa Eskolassa nykyään näytteillä olevan muistomerkkiveturin hankinnan sekä sen ulkoisen kunnostuksen. Yhdistys on myös hankkinut Lossari-patsaan muistuttamaan metsäradan raskaasta työstä.


title: Eskola (Kannus)

text: Kylää halkoo Pohjanmaan rata ja kylällä sijaitsee Eskolan rautatieasema. Asemalta alkoi Eskolan metsärata eli puhekielessä "Pikkurata". Pikkuradan perinteitä vaalimaan on perustettu Metsäratamuseo / Metsäradan perinnekeskus. Perinnekeskuksen alueella on vuonna 2003 valmistunut Eskolan kesäteatteri, maauimala ja kahdentoista kilometrin pituisen luontoreitin, Neljän lammen polun, lähtö- ja päätepiste.


title: Eskolan metsärata

text: Puiden siirto eli "lossaus" kapearaidevaunuista valtion puutavaravaunuihin synnytti aivan oman ammattikunnan ja vilkastutti aseman toimintaa, jonka tuloksena Eskolan pysäkki muuttui Eskolan asemaksi. Yleensä lossaus tapahtui suoraan VR:n isoihin vaunuihin, mutta sodan tuoma vaunupula pakotti halkojen aumausta, yleensä noin 20 m pitkiin aumoihin, sekä muun puutavaran välivarastoimista radanvarteen. Välillä jopa useiden tuhansien kuutiometrien kokoiseksi kasvaneen välivaraston vuoksi kylää kutsuttiin myös nimellä "Mottikaupunki". Vapon halkovarastossa syttyi 1955 elokuussa tulipalo, joka tuhosi 7 000 mottia halkoja, mutta tuulen suunta esti suuremman katastrofin. Sodan jälkeen lossausta alkoi hoitaa Eskolan Liikenneyhtymä.


title: Eskolan metsärata

text: Radan rakentaminen aloitettiin ikään kuin puolisalaa. Valmistelevia töitä metsäradan rakentamiseksi alettiin tehdä jo 1919, ja vuonna 1920 aloitettiin radan rakennus Eskolan asemalta paikallisella työvoimalla. Ensimmäistä metsää halkovaa linjaa kutsuttiin vaatimattomasti "koelinjaksi". Kun valtioneuvosto teki 16. helmikuuta 1921 päätöksen metsäradan rakentamisesta ja sen vaatimien maa-alueiden pakkolunastuksesta, ratatyöt olivat jo käynnissä. Tällainen epämääräinen ja vaivihkaa aloitettu radanrakennus aiheutti epäluuloa paikallisessa väestössä.


title: Eskolan metsärata

text: Loviisan-Vesijärven rautatien veturin numero 7 piti alun perin siirtyä Eskolaan oman ratansa levennyksen johdosta ja siksi veturi kävi VR Hyvinkään konepajalla täyskorjauksessa vuonna 1960, mutta työn juuri valmistuttua liikenne Eskolassa loppuikin joten veturi meni Lahteen muistomerkiksi. Nykyisin se on Jokioisten Museorautatiellä säilytettävänä.


title: Eskolan metsärata

text: Syyskuun puolivälissä 1921 radan ja kämppien rakennustöihin, sekä jonkun verran myös puutavaran lastaukseen saapui Kronstadtin kapinassa linnoituksesta 25 paennutta venäläissotilasta, jotka olivat ns. ""halpaa venäläistä työvoimaa"". Heitä ehti olla rakennustyössä kaiken kaikkiaan 107, ennen kuin heidät palautettiin jo vuoden päästä huonon kunnon vuoksi, viimeisten lähtiessä lokakuussa 1922. Heidän kohtalonsa oli synkkä, vaikka heidän sanotaan lähettäneen Neuvostoliitosta myöhemmin kortteja ja kirjeitä. Metsähallitus käytti myös vankityövoimaa, etenkin Ristilän ja Vanhanlammen kohdalla.


title: Nepalin kieli

text: Nepali on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Nepalissa, Bhutanissa sekä joissakin Intian ja Myanmarin osissa. Noin puolet nepalilaisista puhuu nepalia äidinkielenään ja monet muut toisena kielenään. Kielellä on noin 16 000 000 puhujaa.


title: Nepal

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maassa puhutaan äidinkielenä 123 eri kieltä. Nepalin kieli, joka kirjoitetaan devanagarilla, on virallinen kansallinen kieli, jota yli 60 % väestöstä puhuu (äidinkielenään 44,6 %). Seuraavaksi yleisimpiä äidinkieliä ovat maithili (11,7 %), bhojpuri (6,0 %), tharu (5,8 %), tamang (5,1 %), newar (3,2 %), bajjika (3,0 %), magar (3,0 %), doteli (3,0 %) ja urdu (2,6 %). Yli 5 vuotiaista 65,9 prosenttia oli lukutaitoisia (2001 osuus oli 54,1 %); miehistä 75,1 % ja naisista 57,4 %. Korkein lukutaito on Kathmandun piirikunnassa (86,3 %) ja alhaisin Rautahatissa (41,7 %).


title: Newari

text: Newari (newariksi नेपाल भाषा, "nepāl bhāṣā") on pääasiassa Nepalissa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli. Ethnologuen mukaan newarilla oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 839 000 puhujaa, ja määrä on laskusuunnassa. Kieltä kirjoitetaan hindin ja nepalin tavoin devanagari-merkistöllä.


title: Paharikielet

text: Paharikielet ovat indoarjalaisten kielten pohjoiseen ryhmään kuuluvia kieliä, joita puhutaan Nepalissa, Pohjois-Intiassa ja Pakistanissa. Paharikielet jaetaan itä-, keski- ja länsipahariin, ja garhwalin kieli luetaan niiden rinnalla omaksi ryhmäkseen. Itäpaharikielistä puhutuin on Nepalin pääkieli nepali. Keskipahariin kuuluu kumaonin kieli, ja länsipaharikieliä ovat muun muassa dogri, mandeali ja sirmauri.


title: Maithilin kieli

text: Maithili on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Koillis-Intiassa Biharin osavaltiossa ja Nepalissa. Sillä on vuodesta 1992 lähtien ollut virallisen kielen asema Biharissa. Maithililla on noin 30 miljoonaa puhujaa Intiassa ja noin neljä miljoonaa Nepalissa.


title: Manipurin kieli

text: Manipuri (manipuriksi মেইতেই লোন্ "meitei lon") on koillis-Intiassa Manipurin osavaltiossa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli. Kielellä on vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 1,5 miljoonaa puhujaa ja sitä puhutaan Manipurin lisäksi Assamin, Länsi-Bengalin, Nagalandin, Tripuran, ja Uttar Pradeshin osavaltioissa sekä Bangladeshissa. Kielestä käytetään kansainvälisesti myös nimiä ”meitei” ja ”meithei”. Manipurista tehtiin Manipurin osavaltion virallinen kieli vuonna 1992 Intian perustuslain 71. lisäyksessä.


title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion virallinen kieli on bengali. Myös hindiä ja englantia käytetään yleisesti. Nepalia puhuvat pääasiassa gurkhat Darjeelingin piirikunnassa. Tärkein uskonto on hindulaisuus, jota harjoittaa 72,5 prosenttia väestöstä. Muslimit muodostavat 25,2 prosenttia länsibengalilaisista; muiden uskonnon harjoittajia on suhteellisen vähän.


title: Gurung

text: Gurung on Nepalissa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli, jota puhuu vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään 326 000 ihmistä. Kieli jaetaan itäiseen ja läntiseen gurungiin, joista molemmilla on lisäksi omia murteita. Itäisen ja läntisen gurungin puhujilla on vaikeuksia ymmärtää toisiaan, ja ISO 639 -standardissa gurung luetaankin kahdeksi eri kieleksi.


title: Kurukhin kieli

text: Kieltä puhutaan Biharin osavaltion Chota Nagpurin piirikunnassa, Madhya Pradeshin Raygarhin ja Sargujan piirikunnissa sekä Orissan Sundargarhin ja Sambalpurin piirikunnissa. Pieniä puhujaryhmiä asuu myös Länsi-Bengalissa ja Assamissa. Nepalin itäosassa on noin 15 000 kurukhin murteen dhangarin puhujaa.


title: Ningalamin kieli

text: Ningalamin kieli on Afganistanin Kunarin maakunnassa Kunarin sivujokeen Petchiin laskevan Waygalin suussa sijaitsevassa Ningalamin kylässä puhuttu kuollut dardilainen kieli. Sen puhujat siirtyivät paštun kieleen 1900-luvun alkupuolella. Ningalamin olemassaolo havaittiin vuonna 1949, jolloin elossa oli vain yksi kieltä jossain määrin taitanut ihminen. Vähäisen aineiston perusteella voidaan päätellä, että ningalami on samankaltainen tai mahdollisesti jopa sama kieli kuin grangali.


title: Tohmajärvi (järvi)

text: Tohmajärvellä tehtiin järvenlasku ensimmäiseksi Kannusjärvellä vuonna 1759, jonka tulos maanviljelyn kannalta oli pettymys. Siitä huolimatta Tohmajärven järvenlaskua olettiin suunnitella. Kruununvoudin Walleniuksen aloitteesta, joka jätettiin harkittavaksi vuonna 1773, toteutettiin ensimmäinen järvenlasku. Siihen osallistuivat Jouhkolan, Akkalan, Littilän, Ertolan ja Kemien kylien maatalot. Siinä perattiin Tohmajoen Myllykoski ja siinä toiminut mylly siirrettiin pois. Näiden seurauksena järven vedenpinta laski metrillä ja järven pinta-ala pieneni kolmanneksella. Vesijättömaata otettiin viljelyyn satoja hehtaareja ja lisää tuli ympäröivien soiden kuivatuksesta. Viimeinen järvenlasku toteutettiin 1960-luvulla, kun Tohmajoen kallioista kynnystä louhittiin matalammaksi. Laskenut vesi paljasti Kirkkoniemen ja Rantakylän hiekkarannat. Nykyään suurin osa vesijätöstä on luhtaa, joka kasvaa saraa ja ruokoa.


title: Simpelejärvi

text: Ensimmäinen järvenlasku tehtiin 1700-luvulla. Eräät talonpojat suorittivat sen omin päin ilman mitään lupia. Tästä on maininnat sekä uudessa että vanhassa Parikkalan historiassa. Siikalanti-kirjassaan Viljo Heinonen määrittää tämän järvenlaskun ajankohdaksi vuoden 1774 ja pinnan alenemaksi noin metrin verran.


title: Järvenlasku

text: Järviä ruvettiin laskemaan ja kuivaamaan Etelä-Suomessa jo varsin varhain. Ulomman Salpausselän eteläpuolisia matalia järviä alettiin laskea niittyjen kasvattamiseksi viimeistään 1500-luvulla ja monien kokonaan kuivattujen järvien alkuperäiset nimetkin ovat aikaa sitten unohtuneet, tällainen on esimerkiksi Luumäen Selänalajärvi. Lauri Nuutisen vuonna 1743 tekemä Enon Alimmaisen Sarvinkijärven lasku, jossa koko järvi kuivui, oli ensimmäinen tunnettu järvenlasku Suomessa. Nurmijärven kunnassa sijainnut Nurmijärvi taas hävisi lopullisesti vasta 1950-luvulla. Muita tunnettuja kokonaan järvenlaskuissa hävinneitä järviä ovat Torajärvi Karvianjoen vesistössä Noormarkussa nykyisellä Porin kaupungin alueella, Pyntösjärvi eli Hyvelänjärvi Porissa, Kokemäenjoen vesistöön kuuluneet Raijalanjärvi Huittisissa ja Leistilänjärvi Nakkilassa ja nykyään valtatien 8 halkoma, Sirppujoen vesistöön kuulunut Valkojärvi Laitilassa. Usein lasku on tapahtunut monessa vaiheessa ja tyypillisesti 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa alkuun saatetut järvenlaskut on usein saatu päätökseen vasta 1900-luvun puolivälin jälkeen; näin kävi äsken mainituista esimerkiksi Pyntösjärvellä, Raijalanjärvellä, Leistilänjärvellä ja Valkojärvellä. Samoin Kiikalassa nykyisen Salon alueella sijainnutta, Uskelanjoen vesistöön kuulunutta Kurajärveä yritettiin laskea jo 1900-luvun alussa, mutta lopullisesti lasku onnistui vasta 1960-luvulla pumppuasemien avulla, ja vasta tällöin entinen järvi saatiin kokonaan pelloksi. Sastamalassa Pirkanmaalla Vankimusjärven kuivatus aloitettiin 1800-luvun alkupuolella ja saatiin päätökseen 1940-luvulla. Alavieskassa Pohjois-Pohjanmaalla Alavieskanjärvi kuivattiin kaivamalla nk. Kalliokanava. Kaivutyö aloitettiin vuonna 1833, ja järvi saatiin kuivatuksi lopullisesti 1950-luvulla. Elimäenjärvi entisen Elimäen kunnan alueella kuivatettiin 1950-luvulla. Vesi nousee edelleen tulva-aikoina entisen järven kohdalla oleville pelloille.


title: Lamminpäänlammi (Tammela)

text: Pehkijärven järvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetkeä tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedetä. Ensimmäisen järvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyssä katselmuksessa, joka sisälsi myös järvien väliin paljastuneen kannaksen. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Susikaslammin jaon kanssa, on mahdollista, että molemmat järvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvelle on 1800-luvulla toimitettu järvenlasku. Hakemuksen siitä on viranomaisille toimittanut järvenlaskuyhtiön puolesta Johan C. Kihlholm vuonna 1845. Siitä saatiin myönteinen päätös vuonna 1849, mutta ennen sitä oli salaneuvos A. Mellin hakemut lupaa päästä järvenlaskuyhtiöön mukaan vuonna 1851. Tähän tulikin päätös vuonna 1852. Samana vuonna jätti järvellä käynnyt tarkastaja C.A. Bäckström oman näkemyksensä viraston arvioitavaksi ja tämän jälkeen on järvenlaskua alettu toteuttamaan. Järvenlaskut etenivät yleensä verkkaisesti. Ensin sovittiin osuudet, joilla sekä hyödyt että kulut jaettiin. Merkittävä asema sopimisessa oli kunkin osakkaan työmäärällä, sillä työt tehtiin usein itse. Kun laskuoja oli perattu ja vedenpinta laskenut, alettiin paljastuneelle maalle kaivamaan kuivatusojia, jotta maa kuivuisi ja maat saataisiin ensin niityiksi ja myöhemmin viljelymaaksi. Tähän kului usein vuosikymmeniä. Poosjärven tapauksessa järven vesijättömaat ovat toimineet niittyinä, joista korjattiin talteen heinää. Vuonna 1892 on järvenlaskun lopputuloksesta todennäköisesti kerrottu jälkitarkastuksessa havaitut toteutumat ja vesijättömaiden jaosta laskelmat ja piirrokset. Raportin jättäminen oli annettu torpparin Henrik Mäkelän tehtäväksi. Yllättäin myös A. Ahlström on jättänyt järvenlaskuun liittyvän hakemuksen vielä vuonna 1897. Sen kohtalosta ei ole toistaiseksi dokumenttia. Järven tulvaherkkyyden vuoksi vesijättömaat ovat nykyään kosteikkona eikä vesijättömaita ole otettu viljelyyn.


title: Uurasjärvi (Ikaalinen)

text: Uurasjärveen liittyviä asiakirjoja on useaan eri otteeseen aloitetuista järvenkuivatushankkeista. Ensimmäiset hakemukset järvenlaskusta jättivät vuonna 1817 sekä toimitusmaanmittari C.P. Hornberg ja talollinen Jöran Jöransson Uurasjärvi. Toinen kuivatushanke käynnistyi vuonna 1835, kun majuri Gustaf Grönhagen haki järvenlaskulupaa. Päätös siitä annettiin vuonna 1838. Hän uusi hakemuksensa vuonna 1840. Myöhemmin kuivatushanke käynnistyi kolmannen kerran. Vuonna 1877 Matts Mattsson Uurasjärvi haki järvenlaskulle lupaa, josta annettiin päätös jo samana vuonna. Vuonna 1881 suoritettiin järvenlaskun katselmus, joka päättyi vuonna 1883.


title: Susikaslammi

text: Susikaslammen järvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetkeä tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedetä. Ensimmäisen järvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyssä katselmuksessa. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Pehkijärven jaon kanssa, on mahdollista, että molemmat järvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti.


title: Valkojärvi

text: Järvenlaskun valmistelut veivät aikaa, sillä lupia pyydettiin vielä untamolaisen talollisen Johan Heinikkalan nimissä vuosina 1892 ja 1896. Ensimmäisen kerran Valkojärveä kuivatettiin kuusi vuotta vuodesta 1899 eteenpäin. Itse Valkojärvi ei kuitenkaan tuon johdosta kuivunut, vaan muuttui matalaksi altaaksi, jossa kasvoi järviruokoa ja jossa ei voinut liikkua veneellä eikä jalan. Kokonaan tulokseton kuivaus ei kuitenkaan ollut, sillä entiset järven vetiset rantaniityt oli nyt mahdollista ottaa pelloksi. Näitä asioita käsiteltiin hakemuksissa, joita lähettivät valtioneuvos Björn Aminoff ja tilanomistaja Kalle Lukkala muiden puolesta vuosina 1906 ja 1907. Kyseessä olivat "Valkeanmeren" vesijättömaan jakaminen ja niittyjen tulvansuojelu.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Kokonjärveä vaivasivat keväisin tulvat, jotka kastelivat harvoja peltomaita järven ympäriltä. Kokonjärven vedenpinnan laskua ehdotti alkujaan Oskari Heikkilä kuuluttamalla järvenlaskusta ensimmäisen kerran Urjalan kirkossa 3.1.1891. Asia saatiin vireille 18.10. 1894, kun Berndt Lille kutsui järvenlaskun osakkaat koolle osuusjakoa varten. Kokous käynnisti silloin hankkeen ja järvi mitattiin ja "vaaittiin" tarpeellisen tiedon hankkimiseksi. Järvi aiottiin laske perkaamalla Ikaalan Myllykoski ja työn arvoksi laskettiin noin 30 000 hopeamarkkaa. Kun huomoitiin vielä alajuoksun mahdollinen tulviminen ja sen ehkäisynä tehtävät Välkkilänjoen ja Haarajoen perkaukset, kohosi työn hinta 56 000 hopeamarkkaan. Toimenpiteet laskisivat järvenpintaa metrillä, jolloin alavan maan järvenrantaa paljastuisi 516 hehtaaria ja 16 hehtaaria jäisi vesijättömaaksi. Järvenlaskun hyödyn saivat 28 maatilaa, joille järvenpohjaa jaettiin erisuuruisia alueita.