title: Hikka

text: Hikka eli nikotus () on tahdosta riippumaton äkillinen sisäänhengitys, joka johtuu nopeasta pallean supistumisesta. Hikalle tyypillisen äänen aiheuttaa äänihuulten sulkeutuminen kurkunpäässä. Nikottelun perimmäistä syytä ei tiedetä, mutta sen epäillään olevan jäänne jostain evoluution aikana ylimääräiseksi jääneestä elintoiminnosta. Kaikki ihmiset saavat hikan jossain vaiheessa elämäänsä, ja sitä esiintyy myös muilla nisäkkäillä. Hikka menee usein ohi muutamassa minuutissa. Hikka voi kestää kuitenkin kauemmin, mutta pitkittyneen hikan taustalla on usein jokin sairaus. Hikkaa voi hoitaa useilla eri kotikonsteilla, mutta niiden tehosta ei ole tieteellisiä todisteita. Pitkittynyttä hikkaa hoidetaan lääkkeillä, jotka vaimentavat ja hillitsevät, mutta eivät kuitenkaan ehkäise kokonaan hikan syntymistä.


title: Psykoosi

text: Hämmentyneisyys on skitsofreenisen häiriön alusta saakka tavallista. Se liittyy usein uskomukseen, että jokapäiväiset tapahtumat sisältävät erityisiä, usein pahaenteisiä, juuri potilaalle tarkoitettuja merkityksiä. Tyypillisessä skitsofreenisessä ajattelun häiriössä kokonaisuuden kannalta merkityksettömät seikat, jotka tavallisesti torjutaan, hallitsevat mieltä tilanteen kannalta merkityksellisten ja asianmukaisten seikkojen sijasta. Näin potilaan ajattelusta tulee epämääräistä, outoa ja epäselvää ja hänen puheestaan joskus muille käsittämätöntä. Potilaan ajatuksenkulussa on yleisesti taukoja, ylimääräisiä seikkoja voi tunkeutua ajatusten väliin ja hän voi kokea, että jokin ulkopuolinen tekijä ottaa ajatuksia pois mielestä. Tunteet saattavat puuttua, ne voivat ailahdella tai olla tilanteeseen sopimattomia. Ailahtelevuus voi ilmetä vitkasteluna, outona kielteisyytenä tai täydellisenä pysähtymisenä. Myös katatonian esiintyminen on mahdollista.


title: Peniskateus

text:
Peniskateus (saks. "Penisneid") on psykoanalyyttiseen teoriaan sisältyvä käsitys, jonka mukaan miehen ulkoiset sukupuolielimet herättävät naisissa kateutta ja alemmuudentunnetta. Tyttöjen psyykkiseen ja seksuaaliseen kehitykseen vaikuttaa tyttöjen havainto siitä, ettei heillä ole siitintä.
”Tyttö tulee panneeksi merkille veljensä tai kanssaan leikkivän pojan silmäänpistävän, suureksi pyrkivän peniksen, oivaltaa sen heti oman pienen ja piilevän elimensä vastineeksi ja lankeaa siitä hetkestä peniskateuden pauloihin. – – Hänen mielipiteensä ja päätöksensä on samassa selvä: hän on nähnyt sen, hänellä ei ole sitä, hän tahtoo sen.”


title: Viettipohja

text: Viettipohja (saks. "das Es", lat. "id", jotka molemmat vastaavat suomen pronominia "se") on psykoanalyysin keskeisimpiä käsitteitä. "Id" kuuluu Sigmund Freudin niin sanottuun psyyken strukturaaliseen malliin, jossa "idissä" on kaikki psyykkinen energia lähinnä libidon mutta myös thanatoksen alaisena. Libido ei ole täsmälleen sama kuin sukuvietti. Thanatos taas on ”kuolemanvietti”. Thanatos ei kuitenkaan tarkoita nimenomaan kuolemanpyrkimystä vaan enemmänkin halua päästä rauhaan esimerkiksi häiritsevästä ajatuksesta tai todellisesta häiriön aiheuttajasta. Muut psyyken struktuurit ovat minä ja yliminä (ego ja superego).


title: Tuntoaisti

text: "Haptinen" on havaintopsykologinen termi, jolla tarkoitetaan kolmiulotteisen kohteen hahmottamisen tapaa koskettelemalla eli tunnustelemalla. Kohdetta hahmotellaan haptisesti etenkin käsien ihon pinta- ja syvätuntoaistimusten sekä käsinivelten liikeaistimusten välityksellä ja/ tai koskettelemalla kohdetta kehon muilla osilla. Esimerkiksi havainnoimme palloa haptisesti, kun pitelemme sitä molempien käsiemme varassa ja ovenkahvaa, kun tartumme siihen kouraisten kiinni. Havainnointimenetelmänä tätä kutsutaan myös termillä "haptiikka".


title: Hiatus

text: Hiatus ( ’aukko’) eli diereesi ( ’jako’) on fonetiikassa kahden peräkkäisen vokaalin välinen tavu- tai sanaraja. Päinvastoin kuin diftongissa, vokaalit eivät muodosta äännejatkumoa vaan sijaitsevat joko eri tavuissa tai eri sanoissa. Peräkkäisiä vokaaleja, joiden välissä on tavuraja, kutsutaan vokaaliyhtymäksi. Esimerkki vokaaliyhtymästä sisältyy suomalaisittain äännettäessä itse sanaan "hiatus" , jossa "i"- ja "a"-vokaalien välissä on siis hiatus. Arkisempi esimerkki on vaikkapa sanassa "pian" . Kahden sanan välinen hiatus esiintyy esimerkiksi ilmauksessa "hyvä on".


title: AC Milan

text:
Joukkue voitti ensimmäisen mestaruutensa 1901. Vuonna 1908 joukko joukkueen johtoportaaseen tyytymättömiä jäseniä perusti kilpailevan seuran Internazionalen.
Milan jäi tämän jälkeen pitkiksi ajoiksi Interin varjoon. Uudelle stadionille, San Sirolle joukkue muutti vuonna 1926.
Vuonna 1949 Milaniin värvättiin ruotsalaistrio Gunnar Gren, Gunnar Nordahl ja Nils Liedholm. Kyseiset hyökkääjät olivat johdattaneet Ruotsin olympiakultaan vuonna 1948 ja Italiassa heidät opittiin tuntemaan yhteisnimellä ”Gre-No-Li”. Jälki oli murskaavaa myös Italiassa ja 1950-luvusta muodostui Milanin ensimmäinen kultainen vuosikymmen joukkueen voittaessa scudetton viidesti. Lisäksi Gunnar Nordahl voitti neljä kertaa maalikuninkuuden.
Myös 1960-luvulla tuli menestystä ja joukkue voitti Euroopan cupin vuonna 1963, ensimmäisenä italialaisseurana. Aikakauden tähtiin kuuluivat muun muassa keskushyökkääjä Gianni Rivera, sekä keskikentän Giovanni Trapattoni. Vuonna 1969 joukkue voitti Euroopan cupin toistamiseen, kun Ajax kaatui loppuottelussa selvästi 4–1.


title: FC Internazionale Milano

text: Seura perustettiin vuonna 1908, kun tiet erosivat vuonna 1899 perustetun Milan Cricket and Football Clubin (nykyinen AC Milan) kanssa. Interissä haluttiin antaa myös ulkomaalaispelaajille mahdollisuus, mistä seuran nimikin juontuu. Yhä tänäkin päivänä seurat kilpailevat tiiviisti keskenään. Seurojen välinen ottelu on Milanon paikalliskamppailu joka tunnetaan yleisesti nimellä Derby della Madonnina.


title: Ordine Nuovo

text: Ordine Nuovo, alkuaan Centro Studi Ordine Nuovo, oli Italiassa vuodesta 1953 ja aina 1980-luvulle asti toiminut uusfasistinen järjestö. Se perustettiin alkuaan Movimento Sociale Italianon (MSI) epävirallisena jaostona. Ordine Nuovon perustajat Pino Rauti ja Clemente Graziani johtivat MSI:n sisäistä oppositiota, jolla oli radikaali, pikemminkin uusnatsismia päin hakeutuva linja. Toimittuaan kolme vuotta MSI:n osana Ordine Nuovo erkautui itsenäiseksi järjestöksi 1956, jolloin Pino Rauti valittiin sen puheenjohtajaksi.


title: Regia Marina

text:
Regia Marina (Italian kuninkaallinen laivasto) perustettiin Italian yhdistyttyä Italian kuningaskunnaksi 1861. Laivasto muodostui perustettaessa lähinnä Sardinian ja Napolin kuningaskuntien laivastoista. Hajanaista laivastoa ja koulutusta alettiin kehittää, ja omien telakoiden puuttuessa luotiin ohjelma alusten tilaamiseksi ulkomailta. Lissan taistelun tappion paljastamien puutteiden korjaamiseksi hankittiin uutta kalustoa. Laivasto osallistui Italian ja Turkin sotaan 1911–1912 ja ensimmäiseen maailmansotaan, jossa se menetti runsaasti kalustoa. Mare Nostrum -hankkeen toteuttamiseksi Benito Mussolini rakensi toisen maailmansodan edellä laivastosta yhden maailman mahtavimmista. Italian muututtua tasavallaksi 1946 laivaston nimeksi tuli Marina Militare Italiana ().
Regia Marina perustettiin 17. maaliskuuta 1861 samanaikaisesti Italian kuningaskunnan perustamisen kanssa. Samoin kuin kuningaskunta muodostui Italian niemimaan valtioiden liitosta, muodostettiin myös Regia Marina liittämällä yhteen Italian niemimaan valtioiden laivastot. Pääosan muodostivat Sardinian ja Napolin kuningaskuntien laivastot, joiden lisäksi tuli yksi sluuppi ja neljä tykkivenettä Toscanan suurherttuakunnasta ja kaksi hinaajaa paavin laivastosta. Laivastoon kuului perustettaessa 90 alusta, jotka olivat sekä purjelaivoja että höyrykonein varustettuja. Vasta perustetulla laivastolla oli lisäksi runsaasti kokeneita merimiehiä.


title: San Millán

text:
San Millán on kahden luostarin paikkakunta Riojan alueella Espanjan pohjoisosassa. Luostareista tuli pyhiinvaelluskohde 500-luvun puolessavälissä. Suson luostarin sanotaan olevan paikka, jossa espanjan ja baskin kieliä on ensi kerran kirjoitettu. Susossa on jäljellä romaanista tyyliä edustava kirkko tuolta ajalta. 1500-luvulla lluostarin veljestö muutti uudempiin tiloihin Yuson luostariin, alamäkeen edellisestä luostarista. Yhteisö on oedelleen elinvoimainen.
Luostarit ovat Unescon maailmanperintökohde esimerkkinä puolitoista vuosituhatta jatkuneesta luostariperinteestä, ja eräänä espanjan kielen kehittymisen ja vaalimisen tyyssijana.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: Italia in Miniatura

text: Puisto on perustettu vuonna 1970, ja siellä käy vuosittain yli 500 000 vierailijaa. Alue on 85 000 neliömetrin kokoinen. Pienoismalleja alueella on nähtävillä 273 kappaletta. Suurin osa pienoismalleista on tehty mittakaavojen 1:25 ja 1:50 välillä. Tämän lisäksi aluetta kiertää 730 metriä pitkä monorail-rata.


title: Giuseppe Mazzini

text: Marseillessa asuessaan Mazzini perusti nuorille miehille suunnatun Italian kansallisen vapaustaisteluliikkeen, jolle hän antoi nimeksi Nuori Italia, "La giovine Italia". Nuoren Italian manifesti julkaistiin lokakuussa 1831. Liikkeen tavoitteena oli vapauttaa Italian alueen valtiot vieraasta vallasta ja yhdistää ne yhdeksi tasavallaksi. Keinoina tämän saavuttamiseksi oli tarkoitus käyttää sekä valistusta että kansannousujen nostattamista eri puolilla Italiaa. Nuori Italia oli ensimmäinen Italian vapausliikkeistä, joka jäsenistö edusti kaikkia yhteiskuntaluokkia. Liike sai nopeasti vastakaikua Italian nuorisolta, sen salaisia osastoja perustettiin eri kaupunkeihin ja vuonna 1833 jäseniä ilmoitettiin olleen jo 60 000. Mazzinin maanpaossa toimittamaa propagandalehteä "Giovine Italiaa" salakuljetettiin maahan.


title: Italian historia

text: Maaliskuun 1994 parlamenttivaaleissa ylivoimainen voittaja oli vaaliliitoksi perustettu Vapauden liitto (Polo della Libertá), jonka muodostivat mediamoguli Silvio Berlusconin perustama Eteenpäin Italia (Forza Italia, FI), kansalliskonservatiivinen Kansallisliitto (Alleanza Nazionale, AN) ja Pohjois-Italialle itsehallintoa vaatinut Pohjoisen liitto (Lega Nord, LN). Berlusconi muodosti oikeistolaisen koalitiohallituksen, johon edellä mainitut puolueet osallistuivat. Hallitus kaatui jo joulukuussa 1994 Berlusconiin kohdistuneiden lahjusepäilyjen takia.


title: Italia (1922–1945)

text: Aikakausi alkoi "Fasci Italiani di Combattimento" -järjestön pohjalta 7. marraskuuta 1921 perustetun Partito Nazionale Fascistan, kansallisen fasistipuolueen, vallankaappauksella. 20 000 puolueen jäsentä marssi 28. syyskuuta 1922 Roomaan ja sai kuningas Viktor Emanuel III:n suostumaan siihen, että Benito Mussolini tuli nimitetyksi pääministeriksi. Aluksi Partito Nazionale Fascista oli yhteistyössä myös muiden puolueiden kanssa sosialistista puoluetta lukuun ottamatta, johon suhtauduttiin jyrkän kielteisesti. Partito Nazionale Fascistan puheenjohtaja Mussolini oli ollut ensimmäisen maailmansodan aikana sosiaalidemokraatti, mutta joutunut syrjään siksi, että oli kannattanut Italian liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan, mikä oli ollut sosiaalidemokraattien rauhanaatteen vastaista.


title: Vokaali

text: Äänneopillisesti tarkasteltuna vokaali on "tavua muodostava" ("syllabinen" eli "sonanttinen") äänne, joka toimii tavun ytimenä ja voi yksinäänkin muodostaa kokonaisen tavun, kun taas konsonantti (eli kerake) voi ääntyä ytimen edellä ja joissakin kielissä, kuten suomessa, myös sen perässä. Epäsyllabista äännettä, jota muodostettaessa ääntöväylä on kuitenkin avoin, kutsutaan puolivokaaliksi. Suomen kielessä tavun ytimenä on aina vokaali, mutta joissakin muissa kielissä konsonanttikin voi toisinaan olla tavun ytimenä, kuten englannin sanassa "button" sekä serbian sanassa "vrba" tai tšekin sanassa "krk" (’kurkku’ ruumiinosana). Se, millaiset äänteet voivat toimia vokaaleina äänneopillisessa mielessä, vaihtelee siis kielestä riippuen.


title: Nimikkokappale

text: Nimikkokappale on musiikkikappale (tai joissakin tapauksissa yksi muutamasta sellaisesta) johon suosittu ja hyvin vakiintunut laulaja tai yhtye on läheisimmin samaistunut tai josta on parhaiten tunnettu, vaikka laulajalla tai yhtyeellä olisi ollut muitakin erilaisia menestyskappaleita. Nimikkokappaleilla voi olla seurausta spontaaniin julkiseen tunnistamiseen ja/tai musiikkiteollisuuden kehittämään markkinointityökaluun mainostamaan artisteja, myymään heidän nauhoitteita sekä luomaan fanisivuja. Nimikkokappale on tärkeä monille artisteille. Nimikkokappaleen saaneet yhtyeet valitsevat usein sellaisen esitettäväksi joka konsertissa.


title: Korvamato

text:
Korvamato tarkoittaa musiikkikappaletta tai sävelmää, joka toistuu mielessä vastoin tahtoa, pakonomaisesti ja jota on vaikeaa lakata ajattelemasta. Sana on käännöslaina, ja sen alkuperä on saksan kielessä, jossa käytetään nimitystä "Ohrwurm". Suomessa ilmiö tunnetaan yleisemmin nimellä "musiikin soiminen päässä".
Virallisesti ilmiö on "tahdosta riippumatonta musiikin kuuntelua".
Ilmiön tieteellinen tutkimus on alkutekijöissään, eikä siitä ole julkaistu paljonkaan tieteellisiä artikkeleita. Kognitiivisen psykologian näkökulmasta ilmiö liittyy ihmisen muistijärjestelmän toimintaan. Musiikkikatkelman toistuminen muistuttaa laajemmin tutkittua musiikinkuvittelua, jossa musiikillisten mielikuvien oletetaan muistuttavan monin tavoin normaalia havaintoa. Tästä näkökulmasta suurin arvoitus on minkä takia mato iskee, toisin sanoen melodian toistuminen ylipäänsä alkaa.


title: Kosketus (musiikki)

text: Kosketus on erityisesti kosketinsoittimiin liitetty musiikkitermi. Se kuvaa muusikon sormillaan kokemaa tapaa, olla kosketinsoitinten koskettimet saavat äänen syntymään niihin liittyvien mekanismien välityksellä. Kosketuksella on suuri merkitys musiikin soinnin esiintuomisessa. Siitä riippuu eräissä soittimissa, kuten pianossa, jopa instrumentin soinnin väri ja se vaikuttaa merkittävästi musiikin dynamiikkaan ja artikulaatioon. Erilaisissa kosketinsoittimissa on useimmiten erilainen kosketus.


title: Viritys (musiikki)

text: Viritys musiikissa tarkoittaa soittimen säätämistä oikeaan vireeseen. Soittimien vireellä viitataan tuottamien äänien värähtelytaajuuteen. Yleensä musiikkia soitetaan länsimaisen järjestelmän mukaisesti, jolloin sävelille on ennalta määritelty tarkat värähtelytaajuudet. Jos soitin poikkeaa tästä vakiovirityksestä, on se epävireessä. Joillekin soittimille, kuten kitaralle, on olemassa myös useampia vaihtoehtoisia virityksiä. Sävelten suhteellisen virityksen lisäksi tärkeää on sävelten absoluuttinen vire. Esimerkiksi usein a-sävel on taajuudeltaan 440 Hz tai 442 Hz, ja muut sävelet suhteutetaan tähän.


title: Konsertti

text: Konsertti on tilaisuus, jonka ohjelma muodostuu kokonaan tai pääasiallisesti musiikin esittämisestä. Tyypillisin konsertti on kaikille avoin mutta maksullinen yleisötilaisuus, mutta konsertiksi voidaan nimittää myös maksutonta tilaisuutta tai yksityistilaisuutta. Sen sijaan tallennetun musiikin toistamisesta muodostuvaa tilaisuutta ei nimitetä konsertiksi, vaan konsertissa on aina yksi tai useampi esiintyjä, joka soittaa tai laulaa yleisölle paikan päällä.


title: Musiikki ja tunteet

text: Tunteet liittyvät olennaisesti musiikkiin. Musiikki on taiteenlajeista se, jolla on suurin vaikutus ja valta suoraan tunteisiin. Musiikin sanotaan olevan kieltä, joka abstraktissa symbolisessa muodossa ilmaisee ihmisen piilotajuntaa ja ehkä juuri sen vuoksi se tuntuu konkreettiselta. Yhdysvaltalainen taidefilosofi Susanne Langer on sanonut: ”Musiikin todellinen voima on siinä tosiasiassa, että se voi olla tunteen maailmassa tavalla, johon kieli ei pysty. Sille ominaisilla muodoilla on olemassa sisällöllinen moniselkoisuus, jota sanoilla ei voi olla.”


title: Musiikki (lehti)

text: Musiikki on neljännesvuosittain ilmestyvä, referee-menettelyä noudattava musiikkitieteellinen aikakausjulkaisu, jota julkaisee Suomen musiikkitieteellinen seura. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1971. "Musiikki"-lehden johtoajatus on, että musiikintutkimuksen tulosten julkaiseminen suomalaiselle yleisölle on tärkeää ja vaivan arvoista. "Musiikki"-lehdessä julkaistaan paitsi artikkeleita myös kirja-arvosteluja, keskustelupuheenvuoroja ja katsauksia ajankohtaiseen kotimaiseen ja ulkomaiseen musiikintutkimukseen.


title: Päiväkirja

text: Musiikkipäiväkirja on teknisin ratkaisuin toteutettu Internet-palvelu, joka kokoaa käyttäjien musiikinkuuntelutietoja ja julkaisee ne käyttäjänimen alla kuuntelulistoina ("chartteina"). Musiikkipäiväkirja voi olla osa verkkopalvelua, joka tarjoaa käyttäjilleen muitakin toimintoja. Musiikkipäiväkirjan avulla voidaan esimerkiksi luoda dynaamisia radioita, joiden soittolista perustuu musiikkipäiväkirjoihin tallentuneisiin kuuntelutietoihin. Esimerkiksi Last.fm -palvelu hyödyntää musiikkipäiväkirjapalvelua käyttäen hyväksi Audioscrobbleria.


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Mistä kaikki alkoi

text: Mistä kaikki alkoi (, myös "The One Where It All Began", "The First One" tai "The One Where Monica Gets a New Roommate") on yhdysvaltalaisen tilannekomediasarjan "Frendit" ensimmäinen jakso. Se esitettiin NBC-televisiokanavalla 22. syyskuuta 1994. Jakson käsikirjoittivat sarjan luojat David Crane ja Marta Kauffman, ja sen ohjasi James Burrows. Jakso esittelee kuusi ystävystä, jotka asuvat ja työskentelevät New Yorkissa; Monica (Courteney Cox) makaa viinimyyjän kanssa treffien jälkeen, mutta on kauhistunut saadessaan selville, että hänet huijattiin sänkyyn; hänen veljensä Ross (David Schwimmer) on masentunut, sillä hänen entinen lesbovaimonsa muuttaa pois yhteisestä asunnosta; Monican vanha ystävä lukiosta, Rachel (Jennifer Aniston), muuttaa asumaan Monican luokse karattua omista häistään; ja heidän ystävänsä Joey, Chandler ja Phoebe (Matt LeBlanc, Matthew Perry ja Lisa Kudrow) tarjoavat heille kullekin tukea ja neuvoa.


title: Mikkola (Vantaa)

text: Mikkolan ytimenä on melko väljästi rakennettu, paljolti kolme- tai neljäkerroksellisista kerrostaloista muodostunut kerrostaloalue. Joukossa on muutama hieman korkeampi tornitalo. Alueen valmistuminen ajoittui pääosin vuosille 1969–1974. Ensimmäiset kerrostalot valmistuivat vuonna 1968 Mikkolanpuistoon taloyhtiöön, joka muodostuu kahdeksasta pistetalosta Venuksentien itäpuolella (alkujaan katuosoiteena Mikkolanpuisto). Mikkolanpuiston jälkeen seurasi kiivas teollisen elementtirakentamisen kausi. Tämän jälkeen valmistui kymmenkunta pistetaloa 1970-luvun loppupuoliskolla.


title: Aino Miettinen

text: Aino Miettinen oli merkittävä Suomen kehitysvammahuollon uudistaja perustaessaan Diakonissalaitoksen yhteyteen ensimmäisen kehitysvammaisille suunnatun hoitokodin vuonna 1927. Vierailtuaan Kaiserswerthissä Saksassa Diakonissalaitoksen lähettämänä vuonna 1917 hän toi Suomeen uudistetun kehitysvammahuoltomallin joka korosti ennen kaikkea hoidettavan kykyä oppia ja tehdä työtä kukin kykynsä mukaisesti. Hän toimi Rinnekodin johtajattarena aina vuoteen 1959.


title: Mellonmäen hyppyrimäet

text: Mellonmäki avattiin vuonna 1972. Kun Imatralla ei ollut enää mäkihyppyseuraa Joutsenon Kullervo otti hoitaakseen vuonna 2001 Mellonmäen, koska sen suurin hyppyrimäki oli käyttökelvoton 1990-luvun loppupuolelta asti. Syksyllä 2007 rakennettiin K38-mäki talkoovoimilla ja heti seuraavana kesänä mäen profiilia muutettiin paremmaksi. Mellonmäen vauhdinottotorni uusittiin syksyllä 2008 ja siihen asennettiin ruostumattomasta teräksestä latu. Hyppyrimäkien muovittaminen on suunnitteilla, mutta rahoitusta siihen ei ole.


title: Muonion kirkko

text: Muonion kirkkoa alettiin rakentaa vuonna 1817. Samassa yhteydessä purettiin Ollintörmän kirkkotupa, joka oli Muonion ensimmäinen kirkkorakennus. Se oli rakennettu vuonna 1781, ja tyyliltään se oli niin sanottua vanhaa rukoushuonetyyliä. Uusi kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1822. Puisen ristikirkon on piirtänyt valtionarkkitehti Charles Bassi, ja se on pellolaisen kirkkorakentaja Adam Vuopion taidonnäyte. Kirkko rakennettiin 600 hengelle, vaikka seurakunnan väkiluku oli tuolloin vain noin 300 henkeä. Alun perin kellotapuli rakennettiin erilleen, mutta liitettiin kirkon yhteyteen samalla, kun kirkko peruskorjattiin vuosina 1883–1884. Kellotorni on rakennettu Oulun lääninarkkitehdin Frans Wilhelm Lüchow'n suunnitelmien mukaan. Joissakin tiedoissa kellotornin on ilmoitettu rakennetun vuonna 1889, mutta tanskalaissyntyisen matemaatikon ja revontulitutkijan Sophus Tromholtin ottama vuodelta 1882 tai 1883 tukee vanhempaa ajankohtaa.


title: Minolainen kulttuuri

text: Keskiminolaiseksi kaudeksi (MM) luetaan noin vuodet 2100–1750 eaa. ja myöhäisminolaiseksi kaudeksi (LM) noin vuodet 1750–1100 eaa. Keskiminolaisen kauden alkupuolella noin 1950 eaa. rakennettiin ensimmäiset minolaiset palatsit, mistä alkaa ensimmäinen palatsikausi eli niin kutsuttu protopalatsikausi tai vanha palatsikausi. Ensimmäisenä rakennettiin Knossoksen palatsi varhaisemman asutuksen paikalle noin 1900 eaa. Hieman myöhemmin rakennettiin Faistoksen, Málian, Káto Zákroksen ja Archánesin ensimmäiset palatsit. Näihin aikoihin asutuskeskuksia ei yleensä linnoitettu.


title: Muhoksen kirkko

text: Muhoksen ensimmäinen kirkko on perimätiedon mukaan rakennettu Kirkkosaareen, toinen Kirkonniemelle varsin lähelle nykyistä eli kolmatta kirkkoa. Vuonna 1634 käyttöön vihitty kolmas kirkko on toiseksi vanhin yhä käytössä oleva lähes alkuperäisessä muodossaan säilynyt puukirkko Suomessa. Se on tyyliltään suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, niin sanottu tukipilarikirkko, jonka rakentajaksi arvellaan torninrakentaja-Hannua. 500-paikkainen kirkko on ympärivuotisessa käytössä. Isonvihan (1714–1721) aikana venäläiset joukot hävittivät kirkkoa mutta eivät polttaneet sitä, joten kirkko saatiin käyttökuntoon sodan jälkeisinä rauhan vuosina. Perusteellinen korjaus tehtiin 1762 kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla. Samalla rakennettiin niin sanottua pohjalaista renessanssityyliä edustava kellotapuli, jossa on kaksi kelloa. Suurempi on valettu Tukholmassa 1757 ja pienempi Helsingissä 1885.


title: 251 Menlove Avenue

text: 251 Menlove Avenue on National Trustin omistama, The Beatles yhtyeen laulaja-lauluntekijä John Lennonin lapsuudenkoti. Wooltonissa Etelä-Liverpoolissa sijaitseva talo on tyypillinen 1930-luvun englantilainen paritalo, valmistunut 1933. Siinä on kolme makuuhuonetta. Talo kuului Lennonin tädille Mimille ja tämän miehelle Georgelle, jotka hoitivat poikaa vuodesta 1945 lähtien, koska Lennonin äiti ei hänestä pystynyt itse enää huolehtimaan. John Lennon asui talossa aina 23-vuotiaaksi asti, vuoteen 1963. Monet varhaiset Beatles-hitit on kirjoitettu talon kuistilla tai Johnin makuuhuoneessa.


title: Domus Litonii

text: Domus Litonii eli Litoniuksen talo on Helsingin keskustassa osoitteessa Aleksanterinkatu 50 sijaitseva nelikerroksinen empiretyylinen asuin-, liike- ja toimistotalo, johon liittyy matalampi basaarisiipi. Talon suunnitteli muurarimestari Gustaf Leander, ja se rakennettiin 1845–1847. Myöhemmin taloon on rakennettu pihasiivet 1877 ja 1880 ja Keskuskadun puolelle matala arkkitehti Valter Jungin suunnittelema basaarisiipi 1929. Talon Aleksanterinkadun puoleinen julkisivu on modernisoitu vuonna 1936. Talon rakennutti verhoilijamestari ja huonekalutehtailija Jonas Litonius (1810–1864), ja talossa asuu ja talon omistajina on edelleen Litoniuksen sukua.


title: Mido SA

text: 1930-luvulla Mido kehitti "korkkikruunun", kiinni kierrettävän kellonnupin, joka mahdollisti entistä vesitiiviimpien kellojen valmistamisen. Vuonna 1934 Mido julkaisi niin kutsutun Multifort-malliston, joka hyödynsi automaattista koneistoa. Multifort-mallisto oli myös iskunkestävä, antimagneettinen ja erittäin vesitiivis. Mallisto säilyikin Midon valmistuksess yli kolme vuosikymmentä. Vuonna 1936 yhitö julkaisi katkeamattoman kellonjousen, joka oli ensimmäinen laatuaan. Multifortin valmistaminen aloitettiin uudestaan vuonna 1998.


title: Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali

text:
Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali () on ortodoksinen kirkko Thessalonikin kaupungissa Kreikassa. Se on Thessalonikin hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Gregorios Palamakselle, joka oli kaupungin arkkipiispa 1300-luvulla ja joka on yksi ortodoksisen kirkon merkittävimpiä pyhiä.
Kirkko sijaitsee Thessalonikin keskustassa aivan Leofóros Níkis -rantabulevardin lähellä. Paikalla aiemmin ollut bysanttilaisaikainen kirkko rakennettiin 1200-luvun lopulla. Siitä tuli kaupungin katedraali 1500-luvun lopulla. Kirkko tuhoutui tulipalossa vuonna 1890. Uusi kirkko rakennettiin tämän jälkeen ja se valmistui vuonna 1914. Kirkon suunnitteli Ernst Ziller ja suunnitelmaa muokkasi Xenofón Paionídis. Se edustaa uusbysanttilaista tyyliä, mutta yhdistelee siihen uusklassisia vaikutteita.


title: Markkina (Enontekiö)

text: Markkinan kirkonpaikka kuuluu Museoviraston vuonna 2009 inventoimiin Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin harvaan asutun pohjoisen Länsi-Lapin kirkollisena ja hallinnollisena keskuspaikkana 1600-luvulta 1820-luvulle. Se sijaitsee moreenikummun laella. Sieltä on tehty esihistorialliselta ajalta peräisin olevia esinelöytöjä. Toisessa maailmansodassa mäki oli suomalaisten uloin vartioasema ja tähystyspaikka, mistä muistuttavat kirkkotarhan sodanaikaiset kaivannot. Vastapuolella oli saksalaisten Järämä.


title: Pyhän Kolminaisuuden luostari (Meteora)

text:
Pyhän Kolminaisuuden luostari () on ortodoksinen luostari Meteoran luostarialueella Kreikassa. Luostari on omistettu Pyhälle kolminaisuudelle.
Pyhän Kolminaisuuden luostari on perustettu erään tiedon mukaan jo vuonna 1362. Toisen tiedon mukaan se olisi rakennettu 1400-luvulla. Perustajaksi mainitaan munkki nimeltä Dometios. Luostarin pääkirkko ("katholikon") on rakennettu vuonna 1475–1476 ja sen maalaukset ovat vuodelta 1741. Kirkko on malliltaan risti neliössä.


title: Nikolaos Ihmeidentekijä

text: Pyhä Nikolaos Ihmeidentekijä () eli Pyhä Nikolaus (; ) (n. 270 – n. 342) oli Myran piispa ja hänet on nimitetty pyhimykseksi niin katolisen kuin ortodoksisenkin kirkon piirissä. Nikolaos on osaltaan ollut antamassa hahmoa modernille Joulupukille.. Pyhä Nikolaos on monien maiden ja kaupunkien suojeluspyhimys, lisäksi muun muassa merenkävijöiden, kalastajien, asianajajien, apteekkarien, oikeusmurhien uhrien ja lapsien suojeluspyhimys. Keskiajalla hänen luunsa ryöstettiin Turkista Italiaan.


title: Pyhän Nikolaoksen kirkko (Kotka)

text: Pyhän Nikolaoksen kirkko on Kotkassa sijaitseva Kotkan ortodoksisen seurakunnan pääkirkko. Kirkko on rakennettu vuosina 1799–1801 arkkitehti Jakov Perrinin piirrosten mukaan. Rakennus on huomattava venäläisen uusklassismin edustaja Suomessa.


title: Pyhän Nikolaoksen kirkko (Kakopetriá)

text: Kirkko sijaitsee vajaat kaksi kilometriä Kakopetriásta lounaaseen. Kirkkorakennus on ristinmuotoinen, ja siinä on nykyisin kaksinkertainen katto, mistä se on saanut nimensä "Ágios Nikólaos tis Stégis" eli ”Katon Pyhä Nikolaos”. Kirkon seinämaalaukset ovat Tróodoksen alueen vanhimpia ja ajoittuvat 1000-luvulta 1400-luvulle. Näin ne antavat hyvän kuvan ortodoksisen kirkkomaalaustaiteen kehityksestä tuona aikana hieraattisesta ja monastisesta tyylistä kohti realistisempaa esitystapaa. Maalausaiheisiin kuuluvat muun muassa Jeesuksen syntymä, kirkastuminen, saapuminen Jerusalemiin, ristiinnaulitseminen ja ylösnousemus sekä kirkon pyhät, kuten Sebasteian 40 marttyyria, Pyhä Theodoros ja Pyhä Georgios (Yrjö).


title: Kotkan ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan pääkirkko on Kotkassa sijaitseva Pyhän Nikolaoksen kirkko, joka on rakennettu 1799–1801. Kirkon arkkitehteina olivat Jacov Perrin ja Miller. Se edustaa klassista palladistista tyylisuuntausta. Seurakunnalla on Loviisassa Pyhän Jumalansynnyttäjän Kasanilaisen ikonin kirkko, joka on sijainnut Loviisassa vuodesta 1836 lähtien. Lisäksi seurakunnalla on tsasouna Kotkassa Metsolassa hautausmaalla ja Loviisassa kappeli hautausmaalla.


title: Mynämäen kirkko

text: Mynämäen kirkko, alkuperäiseltä katolilaiselta nimeltään "Pyhän Laurin kirkko", sijaitsee Mynämäen kunnassa Varsinais-Suomessa. Kirkko on Suomen toiseksi suurin keskiaikainen harmaakivikirkko ja se sijaitsee aivan Mynämäen ydinkeskustassa. Kirkko on omistettu Pyhälle Laurentiukselle ja Pyhälle Eerikille.


title: Pyhän Marian roomalaiskatolinen kirkko (Monmouth)

text: Pyhän Marian roomalaiskatolinen kirkko () on yksi vanhimmista reformaation jälkeisistä katolisista kirkkorakennuksista Britanniassa ja Cardiffin arkkihiippakunnan vanhin kirkko. Aluksi se oli pieni huone talojen takana, koska laki ei sallinut katolista kirkkoa näkyvälle paikalle ennen vuotta 1829.


title: Basilica di San Marco

text:
Pyhän Markuksen tuomiokirkko eli Basilica di San Marco on koristeltu pylväin, veistoksin, mosaiikein ja jalokivin. Aukion rantanäkymää hallitsee 99 metrin korkeuteen kohoava Pyhän Markuksen kellotorni.
Kirkon sisäosia koristavat 1100-luvun mosaiikit ja rakennuksen pääalttari, Pala d’Oro, joka kuuluu bysanttilaisen taiteen mestariteoksiin. Pääalttaria suurennettiin pian kirkon valmistumisen jälkeen lisäämällä siihen bysanttilaista alkuperää olevia cloisonné-emalilevyjä, joille on ominaista viivan ja värin eleganssi. Vuoden 1204 ristiretken jälkeen kirkkoon kuitenkin teetettiin enenevissä määrin mosaiikkeja, jotka eivät edustaneet bysanttilaista tyyliä.


title: Ypäjän Musiikkiteatteri

text: Täällä Pohjantähden alla on tarina sukupolvista, ryhdikkäistä naisista ja urheista miehistä. Kohtalonsa ovat keskenään erilaisia ja asemansa yhteisössä erilainen, mutta työ, huolenpito ja rakkaus ovat ne jotka kantavat. Väinö Linnan luoma läpileikkaus Suomesta on syväluotaus suomalaisen ihmisen juuriin, meidän taustaamme ja lähtökohtiimme kansakuntana. Pentinkulma, Suomi pienoiskoossa. Työ, sota ja aate. Totutun ja perinteisen läpi repivät murrokset, jotka erottavat – ja yhdistävät.


title: Soittolista

text: Suomessa radiokanavien soittolistojen laadinnassa keskeisiä henkilöitä ovat kanavien musiikkipäälliköt (esim. Mikko Koivusipilä), joille levy-yhtiöiden promoottorit esittelevät uutuuslevyjä viikoittain. Musiikkipäällikkö lisää eli "”äddää”" sopiviksi arvioimiaan kappaleita soittolistalle. Tässä vaiheessa kappale soi kanavalla harvakseltaan, kunnes se "testataan", eli siitä esitetään lyhyitä otteita valikoidulle kuulijakunnalle, jonka antaman palautteen perusteella parhaiten testanneet kappaleet nostetaan "voimasoittoon" ja huonosti testanneet poistetaan listalta. Kappale pysyy listalla niin kauan kuin se testaa hyvin, kaupallisilla kanavilla jopa useita kuukausia, mutta esimerkiksi Radio Suomessa toistokerrat ovat huomattavasti harvalukuisempia.


title: Satyricon

text: "Satyricon" koostuu itsenäisinä kertomuksina toimivista episodeista, jotka kehyskertomus sitoo yhteen. Teoksessa vaihtelevat eri tyylit ja niiden mukaiset tunnelmat, ja se satirisoi monenlaisia puhetapoja ja tyylejä. Puheen repertuaarit vaihtelevat hovimaisesta eleganssista alatyyliin. Pitojen juhlallisista elkeistä lipsutaan brutaalin tyyliin, ja ylevään riimittelyyn sekoittuu vulgaareja sanontoja. Seuratessaan minäkertoja Encolpioksen seikkailuja lukija saa hämmästellä jo sitä, kuinka eri lailla päähenkilö puhuu eri tilanteissa. Encolpius on veijarimainen puhekoulun kasvatti, joka on kieleltään suvereeni ja muuttaa tyyliään tilanteesta riippuen. Henkilöt lukevat mielellään runojaan ääneen, mutta yleisö ei halua kuunnella niitä, ja usein lausuja saa jättää runonsa kesken. Orgioiden kuvaus on tarkoituksellisen katkonaista ja hämärää, myös kielellisiä tabuja rikotaan. Kun monet vapautetut orjat pitävät pidoissa puheita, vulgaarien puhetyylien kirjo on rikas, koska kukin puhuja käyttää kieltä omalla tavallaan.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Suomessa suosittuja muistotilaisuuden kappaleita ovat esimerkiksi ”Rakastan sinua elämä”, ”Ystävän laulu” ja ”Elämälle kiitos”. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.


title: Akateeminen Laulu

text: AL esittää länsimaisen taidemusiikin ohjelmistoa, joka ulottuu 1400-luvulta 2000-luvulle. Kuorossa on jäseninä ylioppilaiden lisäksi maistereita ja tohtoreita eri korkeakouluista. AL konsertoi enimmäkseen kotikaupungissaan Helsingissä, mutta se on myös vieraillut eri puolella Suomea ja Eurooppaa, levyttänyt sekä osallistunut oopperaproduktioihin ja yliopiston promootioihin ja muihin akateemisiin tilaisuuksiin. AL laulaa myös säännöllisesti Helsingin tuomiokirkon messuissa. Akateemisen Laulun taiteellisena johtajana toimii Ruut Kiiski.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Päänäyttämön katsomossa on yli 1 300 paikkaa, ja lisäksi talossa on pieni näyttämö. Lämpiötiloja käytetään pienimuotoisiin esityksiin ja ilmaistapahtumiin. Avajaisten juhlanäytäntönä esitettiin Aulis Sallisen "Kullervo", joka talon valmistumisen viivästyessä oli jo kantaesitetty Los Angelesissa. Uuden talon ensimmäinen kantaesitys oli suomalaisen avantgarden uranuurtajan Erik Bergmanin "Det sjungande trädet" (1995). Oopperatalon pieni näyttämö eli Alminsali pyrki toimimaan vastapainona päänäyttämön perinteisemmälle ohjelmistolle, ja sinne tehtiin kokeellisempia tuotantoja. Alminsalin ensimmäinen ensi-ilta oli Tapio Tuomelan säveltämä "Korvan tarina" (1991–1993). Helsingin kansainvälinen balettikilpailu on järjestetty Kansallisoopperassa ja -baletissa vuodesta 1995.


title: Mika Ala-Panula

text: Hän aloitti imitoinnin harrastuksena ollessaan yläasteella vuonna 1984. Ensimmäinen imitoitava henkilö hänen repertuaarissaan oli yläasteen teknisen työn opettaja. Sittemmin vuosien saatossa ohjelmistoon karttui noin 50 tunnetun julkkiksen äänet. Vuonna 2014 Ala-Panula juhlisti 30-vuotista esiintymisuraansa ja lopetti samalla uransa esiintyjänä. Hän esiintyi 30 vuoden aikana tuhansilla keikoilla eri puolilla Suomea sekä myös Ruotsissa. Vuonna 2007 Esiintyvät Taiteilijat ry palkitsi hänet ansioistaan Vuoden viihdetaiteilija -tunnustuksella. Ala-Panula on toiminut televisiossa juontajana muun muassa MTV3:n "Pöllölaakson aarre" -ohjelmassa vuosina 1995–1996. Imitaatioistaan hänet muistetaan muun muassa TV1:n "Itse valtiaat" -satiirisarjasta, jota hän teki koko sarjan olemassaolon ajan vuodesta 2001 vuoteen 2008. Parhaimmillaan hän teki sarjaan 14 vakiohahmon äänet. Hän on ollut myös dubbaamassa lukuisissa lastenelokuvissa ja -sarjoissa.


title: Satu Silvo

text: Silvon taiteellinen ala on verraten laaja. Usein hänen roolityyppinsä on moderni, itsenäinen nainen, jonka maailmankuva joutuu vastakkain konservatiivisten arvojen kanssa. Myös lukuisat koomiset roolihahmot, farssit ja musikaalit kuuluvat Silvon repertuaariin. Näyttelemisen ohella Silvo on toiminut ravintolayrittäjänä sekä kansalaisaktivistina.


title: Tommi Liimatta

text:
Liimatta on ylioppilas Lyseonpuiston lukiosta. Hän on opiskellut sarjakuvataidetta Rovalan kansanopistossa.
4. kesäkuuta 2014 - 6. elokuuta 2014 Liimatalla oli kerran viikossa 58 minuutin ohjelma Yle Puheessa. Ohjelmien otsikkoja olivat muun muassa "Ei ole mitään niin maalaista kuin henkilöauton omistaminen", "Keskiolut", "Kun mies sairastaa, se menee niin heikoksi", "Miehen teenjuonti on epäilyttävää", "Hiljainen tieto" ja "CD-boxit ovat pappojen hankintoja". Liimatan radiomonologien sarja jatkui jouluna 2014. Tuolloin lähetettiin kolme uutta jaksoa, joista kunkin aiheena oli yksi joulun pyhäpäivä.


title: Yläsaksa

text: Kielihistoriallisesti puhutaan yläsaksan kielistä ("Hochdeutsche Sprachen") tai murteista ("Hochdeutsche Mundarten/Dialekte"), jotka kehittyivät saksankielisen Euroopan eteläisissä osissa – Saksin, Baijerin, Sveitsin, Liechtensteinin ja Itävallan alueilla. Vastaavasti puhutaan alasaksan murteista ("Plattdeutsch, Niederdeutsch"), jotka kehittyivät nykyisen Saksan pohjoisosien alangoilla ja rannikkoalueilla (Ala-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Hampuri jne). Tässä merkityksessä etuliite ”ylä” viittaa murrealueen maantieteelliseen sijaintiin korkealla merenpinnasta, ylängöillä ja vuoristoissa.


title: Suomen kalliomaalaukset

text: Kainuu sijaitsee erillisenä saarekkeena kaukana Järvi-Suomen kalliomaalausalueesta. Siitä huolimatta Suomussalmella oleva Värikallio on kuvioiden lukumäärän perusteella (61 kuviota) kolmanneksi suurin kuvakenttä Suomessa. Myös Sotkamosta on löytynyt pieni Halolankallion kalliomaalaus. Sen sijaan Kuusamossa, Pohjois-Pohjanmaalla, oleva Julma-Ölkky on pieni muutaman kuvion kohde. Suomessa edellisten lähiseudulla saattaa vielä löytyä lisää maalauksia, mutta etenkin Venäjän puoleinen alue rajalta Vienanmerelle asti on potentiaalinen alue. Etelä-Pohjanmaalla on siellä ainutlaatuinen ja yksinäinen maalauskuvio Alajärven Pyhävuorella, joka on vielä ajoittamaton maalaus.


title: Suomi

text: Suomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187 888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1 069 km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685 km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179 584.


title: Suomenselkä

text: Suomenselkä ei ole maantieteellisesti selkeästi rajattu, mutta melko yhtenäinen. Siihen luokitellaan kuuluvaksi Pohjanlahteen laskevien jokien ja Järvi-Suomen väliin jäävä alue, joka ulottuu siis teoriassa Jalasjärven ja Parkanon seudulta Oulujärven rantamaisemiin ja Maanselän länsireunaan asti. Salamajärven kansallispuisto luokitellaan virallisesti kuuluvaksi Suomenselän alueeseen. Maanselkä on täten siis Suomenselän itäinen jatke, joka ulottuu Kuhmoon ja Nurmekseen asti. Suomenselkä erottaa Kymijoen vesistön Saarijärven reitin Pohjanmaan rannikkovesistöstä ja muodostaa lounas-koillissuuntaisesti jatkuvan alueen.


title: Lappi

text: Suomeen kuuluva Lapin historiallinen maakunta jaetaan luonnonmaantieteellisesti, mutta ei kuitenkaan koskaan hallinnollisesti Kittilän Lappiin, Sompion Lappiin, Enontekiön Lappiin ja Inarin Lappiin. Taigan ja tundran raja Suomessa kulkee Kaunispään alueella, joka on suosittu hiihto-, laskettelu- ja muu lomakohde. Suomen Lapissa sijaitsee kaksi suurta tekojärveä (Lokka ja Porttipahta) ja 483 kilometriä pitkä Kemijoki, joka on Suomen pisin joki. Suomen Lapin itäosassa on soita ja järviä, joista suurin on Inarijärvi (1 040 km²).


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen luonto poikkeaa monilta osin muun Suomen luonnosta. Alueen arvokkaimpia luontotyyppejä ovat Saaristomeri ja lehdot. Tammivyöhyke ulottuu Turun saaristoon sekä Varsinais-Suomen rannikolle. Turun edustalla Ruissalon saaressa onkin Suomen laajimmat tammimetsät. Myös maaeläimistö on lajilukumäärältään Suomen rikkainta. Koko Suomen hyönteislajistosta 80 % on tavattu Varsinais-Suomessa. Koskematonta luontoa Varsinais-Suomessa on kuitenkin jäljellä enää hyvin vähän. Varsinais-Suomen alueella sijaitsevat Saaristomeren ja Kurjenrahkan kansallispuistot sekä Vaskijärven luonnonpuisto.


title: Järvi-Suomi

text: Järvet peittävät Järvi-Suomen ydinalueilla yli 50 % kokonaispinta-alasta (koko Suomen järviprosentti on 9,9). Suurten järvien keskisyvyys on 10–15 metriä, mutta pienemmät järvet ovat tavallisesti matalia ja niiden keskisyvyys on pari metriä. Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä Järvi-Suomessa sijaitsee seitsemän: Suur-Saimaa, Päijänne, Pielinen, Iso-Kalla, Keitele, Iso-Längelmävesi ja Puulavesi. Järvi-Suomen vesistöjä ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Alueen vedet kuuluvat kokonaisuudessaan näihin vesistöihin.


title: Vedenjakaja

text: Suomessa varsin kuuluisa vedenjakaja on Suomenselkä, joka on Pohjanmaalla sijaitseva matala harjanne Pohjanlahden rannikon ja Sisä-Suomen välillä. Ruotsin ja Norjan välinen valtionraja seuraa pääosin Kölin vuoriston vedenjakajaa, jonka itäpuoli laskee Pohjanlahteen ja länsipuoli Atlanttiin. Maanselkä on Pohjois-Suomessa se jakaa vesistöt Jäämereen laskeviksi ja Perämereen laskeviksi alueiksi.


title: Ylä-Tuuloman tekojärvi

text: Ylä-Tuuloman tekojärvi () on Kuolan niemimaalla Murmanskin alueella sijaitseva noin 745 neliökilometrin laajuinen tekojärvi. Järven pituus on 85 km, suurin leveys 20 km, keskisyvyys 15 m. Sen säännöstelystä johtuva pinnankorkeuden vaihteluväli on 6 m. Säännöstelyaltaan ylin vedenkorkeus merenpinnasta on 80 m. Tärkeimmät tekoaltaaseen Suomen puolelta laskevat joet ovat Lutto ja Nuorttijoki.


title: Tekojärvi

text: Suomen kaksi suurinta tekojärveä ovat Sodankylässä sijaitsevat Lokka ja Porttipahta. Pitkään on suunniteltu myös Vuotoksen tekojärven rakentamista, mutta pitkien valitusprosessien jälkeen yritykset rakentaa tekoallas ovat kaatuneet. Pohjolan Voima selvittää parhaillaan Iijoella, mitä vaikutuksia Kollajan altaalla olisi alueelle.


title: Sodankylä

text: Sodankylän kunnan alueella sijaitsevat myös Suomen suurimpiin lukeutuvat tekojärvet Lokka ja Porttipahta, jotka rakennettiin 1960- ja 1970-luvuilla vastaamaan kasvavan sähköntarpeen kysyntään. Tekojärvien suunnittelu aloitettiin 1950-luvulla, Lokka valmistui vuonna 1967 ja Porttipahta oli valmis 1980-luvulle tultaessa. Tekoaltaat yhdistää Vuotson kylän läpi kulkeva Vuotson kanava. Lokan tekojärven alle jäi Suomen siihen saakka suurin suo Posoaapa sekä Mutenian, Korvasen ja Rieston kylät.


title: Kaustisen musiikkilukio

text: Musiikkilukion opiskelijat, opettajat ja muu henkilökunta toimivat monin tavoin yhdessä tiimeissä ja toimikunnissa. Tiimin puheenjohtajana toimii opettaja (paitsi oppilaskunnan hallituksessa, jonka puheenjohtaja on opiskelija), ja muut jäsenet ovat opiskelijoita eri vuosikursseilta. Kullakin tiimillä ja toimikunnalla on jokin selkeä vastuualue, jota se kehittää ja uudistaa. Tiimi keskustelee, ideoi ja tekee työtä yhdessä.Tiimit ovat pysyvämpiä kuin toimikunnat, jotka perustetaan lyhytkestoisempia tehtäviä varten. Projektiluonteisissa toimikunnissa on mukana opettajia, opiskelijoita ja muuta henkilökuntaa.


title: Taustamusiikki

text: Taustamusiikkia soitetaan usein kaupallisissa tiloissa kuten ruokapaikoissa ja kaupoissa. Taustamusiikki voi saada asiakkaan olemaan pitkästymättä ja parantaa asiakkaan mielialaa ja tarkkaavaisuutta. Hitaan taustamusiikin on havaittu eräissä tutkimuksissa saamaan asiakkaan liikkuvan kaupassa hitaammin sekä käyttämään supermarketeissa ja ravintoloissa enemmän rahaa kuin nopeatempoisen musiikin. Klassisen taustamusiikin on havaittu saavan asiakkaat ostamaan kalliimpia ruokia ja viinejä kuin popmusiikin. Toisaalta eräässä tutkimuksessa havaittiin, että ravintolan asiakkaat viipyivät lyhyemmän aikaa ja joivat vähemmän alkoholia kun siellä soitettiin klassista taustamusiikkia verrattuna popmusiikkiin, jazziin tai hiljaisuuteen. Asiakkaiden on tutkimuksissa havaittu ostavan enemmän silloin, kun musiikin laji sopii yhteen tuotteiden luonteen kanssa. Romanttinen taustamusiikki esimerkiksi saa asiakkaat ostamaan enemmän kukkia kuin muunlainen taustamusiikki.


title: Nykymusiikki

text: Taidemusiikkipiireissäkään ei nykymusiikki aina ole kovin suosittua, ei varsinkaan kaikkien konsertissa kävijöiden keskuudessa. Myös jotkut soittajat vierastavat nykymusiikkia, mikä on toisaalta ymmärrettävää, sillä muusikkojen saama pohjakoulutus perustuu ennen kaikkea tonaaliseen musiikkiin, jonka juuret ovat barokissa ja klassismissa. Kuitenkin suhtautuminen nykymusiikkiin riippuu paljon tottumisesta. Suomessa on alettu järjestää musiikkioppilaitoksissa nykymusiikkihankkeita, joissa nuoret musiikinharrastajat soittavat suomalaisten nykysäveltäjien teoksia. Monilla on tämän ansiosta herännyt kiinnostus nykymusiikkiin.


title: Taustamusiikki

text: Pirteän musiikin on todettu parantavan yksitoikkoisia töitä kuten liukuhihna- ja laaduntarkkailutöitä tekevien ihmisten tehokkuutta ja tarkkuutta. Paras tulos saadaan kun musiikkia soitetaan jaksoittain niinä hetkinä kun tarkkaavaisuus todennäköisimmin hiipuu. Taustamusiikki vähentää työntekijän tylsistymistä ja saattaa lisätä tarkkaavaisuutta. Tutkimusten mukaan parhaiten toimii instrumentaalimusiikki tai sellainen laulu, jossa sanat ovat tuttuja tai tylsiä. Myös ennen työsuoritusta tai tenttiä kuunneltu pirteä musiikki voi tutkimusten mukaan tehostaa suoritusta.


title: Työkalu

text: Ihminen on maailmassa niitä harvoja lajeja, jotka osaavat käyttää työkaluja. Muutamat apinalajit, linnut ja esimerkiksi merisaukot osaavat myös käyttää alkeellisia työkaluja: jotkut linnut käyttävät tikkua hyönteisten kaivamiseen puunkoloista ja merisaukot voivat käyttää kelluessaan kiveä rikkoessaan simpukoiden kuoren mahansa päällä. Varhaisimmat ihmisen työkalut olivat kivestä ja luusta valmistettuja kirveitä ja vasaroita.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikkia ei kuitenkaan voi juuri sanoa taidemusiikin jälkeläiseksi, vaikka monet metallimuusikot ovat maininneet taidemusiikin säveltäjät innoittajikseen. Kuten monet kriitikot ja analyytikot ovat huomanneet, metallimusiikin muusikot keskittyvät lainaamaan taidemusiikin pinnallisia piirteitä kuten motiiveja, melodioita ja skaaloja. Metallimusiikin yhtyeet, mukaan lukien progressiiviset ja neoklassiset metalliyhtyeet, eivät yleensä yritä havainnoida taidemusiikin sävellyksellisiä tai esteettisiä ahdinkoja. Taidemusiikki on sivistysmusiikkia, kun taas metallimusiikki on populaarimusiikkia. Muusikot, jotka mainitsevat esimerkiksi Bachin vaikuttajakseen, harvemmin hyödyntävät kontrapunktia. Se on nimittäin säveltäjän työn keskeinen osa. Sitä paitsi metallimusiikki käyttää laaja-alaisesti voimasointuja. Tämä edellyttää lukuisia perättäisiä kvinttejä ja oktaaveja. Se taas rikkoo sääntöjä, jotka muodostavat taidemusiikin keskeisen olemuksen.


title: Drottnar

text: Nykyisin Drottnarin erityispiirteisiin on muutaman vuoden ajan kuulunut eräs erikoinen piirre, nimittäin tšekkiläis- tai venäläishenkisten aiheiden hyödyntäminen: kappaleiden nimet ja sanoitukset sisältävät "neuvostoliitto"-henkisiä sanoja ja kielikuvia, jotkut kappaleet sisältävät sampleja radiokuulutuksista tai -kommunikaatiosta, jotka viittoilevat sodan aikoihin. Konserteissa yhtyeen jäsenet käyttävät "neuvostoliitto" tai "DDR" -tyylisiä univormuja. Vielä nykyisinkin yhtye käyttää strobovaloja konserteissaan, ja laulaja Sven-Erik Lind käyttää tavallisesti sellaisia tehokeinoja kuten megafonia luomaan armeijahenkistä tunnelmaa.


title: Musiikin vaikutukset

text: Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan ammattimuusikko hyödyntää keskivertohenkilöä taitavammin divergenttiä ajattelua, jossa yhteen ja samaan ongelmaan etsitään useampia ratkaisuja. Muusikot hyödynsivät ongelmanratkaisun aikana verrokkeja enemmän molempia aivolohkojaan. Tutkija Bradley Folleyn mukaan muusikot eivät ajatelleet luovemmin, vaan heidän aivonsa toimivat laadullisesti toisin. Tutkijoiden mukaan eräs selitys aivopuoliskojen tehokkaaseen rinnakkaiskäyttöön on se, että muusikot käyttävät usein kumpaakin kättä instrumenttinsa soittamiseen. Muusikkojen pitää myös osata yhdistellä hyvin kummankin aivopuoliskon informaatiota soittaessaan. Nuottien lukemiseen tarvitaan vasenta aivopuoliskoa kun taas musiikin tulkintaan oikeaa.


title: Olli Männistö

text:
Olli Männistö on myös monipuolinen instrumentalisti ja hänen soitinvalikoimansa on hyvin laaja: piano (ym. kosketinsoittimet), huilu, oboe, saksofoni, kitara, basso, lyömäsoittimet ja matalat vaskisoittimet. Muusikkona hän on toiminut lukuisissa kamarimusiikkikokoonpanoissa, lauluyhtyeissä, Jyväskylän yliopiston sinfoniaorkesterissa, Lapin sotilassoittokunnassa, sekä laulajana/soittajana viihde- tanssi- ja popyhtyeissä.
Muusikontyön ohessa hän toimii Helsingin Diakoniaopistossa musiikinopettajana.


title: Soitinpankki

text: Syksyllä 2016 Musiikin edistämissäätiö (MES) perusti "MES-soitinpankin", joka keskittyy kevyen musiikin arvosoittimiin, kuten sähkökitaroihin, ja lyhytaikaisiin lainoihin. MES-soitinpankki hankkii ja vastaanottaa, ylläpitää sekä lainaa ja vuokraa pientä käyttökorvausta vastaan ammattikäyttöön arvosoittimia sekä muuta musiikkituotannossa käytettävää laitteistoa. Soittimet ääninäytteineen tulevat esille MES-soitinpankin verkkosivuille, josta niitä voi varata esimerkiksi levytyssessioon tai konserttiin. Alkuvaiheessa valikoimaan kuuluu ainakin Pave Maijasen, Maija Vilkkumaan ja Kari Tapion käytössä olleita kitaroita sekä U2-yhtyeen The Edgen omistuksessa ollut 12-kielinen Rickenbacker-sähkökitara.


title: Vuoden 1734 laki

text:
Vuonna 1809 Porvoon valtiopäivillä päätettiin, että laki oli oleva edelleen voimassa Suomen suuriruhtinaskunnassa.
Nykyisinkin laista ovat yhä voimassa sekä Suomessa että Ruotsissa jotkin kauppa- ja rakennuskaaren säännökset, jotka tosin yhteiskunnallisen kehityksen ja uudemman lainsäädännön vuoksi ovat jo jääneet vähämerkityksisiksi. Näistä kauppakaari tosin sisältää edelleenkin lukuisia alkuperäisiä pykäliä, jotka ovat tänäkin päivänä käytössä olevaa lainsäädäntöä. Suomessa myös oikeudenkäymiskaari on yhä voimassa alaa koskevien säännösten runkona, joskin melkein kaikki sen säännökset on vähitellen muutettu useissa osittaisuudistuksissa. Esimerkiksi käräjäoikeuksien perustaminen aikaisempien raastuvan- ja kihlakunnanoikeuksien tilalle vuonna 1993 merkitsi siihen varsin suuria muutoksia, mutta silloinkaan kaaren tilalle ei säädetty kokonaan uutta lakia, vaan muutettiin vain monet sen pykälät tai kokonaiset luvut toisin kuuluviksi. Alkuperäisistä säännöksistä oikeudenkäymiskaaressa on edelleenkin voimassa mm. tuomarinvalan kaavaa koskeva pykälä. Ruotsissa sitä vastoin säädettiin kokonaan uusi oikeudenkäymiskaari vuonna 1948.


title: Jääkäriliike

text: Jääkäriliike oli Suomen miesylioppilaiden piireissä vuoden 1914 loppupuolella käynnistynyt ja Jääkäripataljoona 27:n muodostumiseen johtanut aktivistien aloite sotilaskoulutuksen hankkimiseksi Suomen Venäjästä irrottautumista varten. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä 1914 oltiin Suomessa aluksi ensimmäisen sortokauden aikaisen vastarintaryhmittymän kagaalin ja vanhojen aktivistien piireissä varovaisia asennoitumisessa muuttuvaan tilanteeseen. Miesten ylioppilaspiireissä taas syntyi jääkäriliike, joka otti päämääräkseen Suomen aseellisen irrottamisen Venäjästä. Jääkärikoulutuksen 1915–1918 aloitti kaiken kaikkiaan 1 895 vapaaehtoista. Heistä 1 261 (67 %) osallistui Suomen sisällissotaan. Osallistuneista kaatui taisteluissa 128 (10 %) ja haavoittui 238 (19 %).


title: Jääkäri

text: Jääkäreiden perinne näkyy edelleen myös miehistön sotilasarvoissa ja kauluslaatoissa. Aikaisemmin Uudenmaan, Kymen, Hämeen, Lapin, ym. jääkäripataljoonat (myös Rannikkojääkäripataljoona Upinniemessä) vaalivat jääkäriliikkeen perinteitä, joten niissä miehistön kauluslaatassa oli keltaiset reunukset vihreällä pohjalla, ja alin miehistön sotilasarvo oli jääkäri. Muissa jalkaväen joukko-osastoissa (muun muassa Savon ja Kainuun prikaateissa) miehistön kauluslaatassa oli tuolloin harmaat reunukset vihreällä pohjalla, ja alin miehistön sotilasarvo oli sotamies. Sittemmin jääkäripataljoonat on liitetty joukkoyksikköinä prikaateihin, ja kaikki jalkaväkiyksiköiden sotilaat ovat nykyään jääkäreitä. Myös kauluslaatat ovat nykyisissä jalkaväkiyksiköissä keltareunuksisia ja vihreäpohjaisia. Jääkäriliikkeen perintöä on myös Panssariprikaatiin kuuluva Jääkäritykistörykmentti, entinen "Jääkäripatteristo". Tämän lisäksi kyseinen prikaati (kuten nykyään myös Karjalan prikaati) kouluttaa panssarijääkäreitä, jotka liikkuvat rynnäkköpanssarivaunulla ja taistelevat jalan.


title: Jääkäriliike

text:
Suomen "vapautusliikkeen" monitahoisen organisaation tiivistää Ahti (1999) seuraavasti:
""Suomessa toimi AK, Uusi metsätoimisto ja MK. Tukholmassa oli Ulkomaanvaltuuskunta ja Nikolai Mexmontanin Sotilaskomitean alainen esikunta, Berliinissä Samuli Sarion toimisto ja viimein Liepājassa Jääkäripataljoona ja sen edustajat.""


title: Jääkäriliike

text: Suomen itsenäistymisen kannalta oli Venäjän vallankumous onnekas tapahtuma, mutta niin oli myös Saksan tappio ensimmäisessä maailmansodassa. Professori Matti Lackmanin mukaan Saksa ei välittänyt Suomen vapaudesta, vaan tuki jääkäreitä samasta syystä kuin bolševikkejakin: päämääränä oli heikentää Saksan vihollista Venäjää. Saksa ei myöskään päästänyt jääkäreitä Suomeen, ennen kuin katsoi sen tarpeelliseksi. Jääkäreillä ei ollut paljoa mahdollisuuksia vaikuttaa tähän asiaan. Lisäksi Saksa suunnitteli tekevänsä Suomesta oman vasallivaltionsa.


title: Suomen vastarintaliike

text: Suomen vastarintaliike toimi aatteellisen yhdistyksen tavoin, mutta se ei ollut rekisteröitynyt yhdistysrekisteriin. Poliisihallitus katsoi kuitenkin liikettä vastaan nostamassaan kanteessa, että yhdistyslaki koskee Suomen vastarintaliikettäkin. Yhdistys oli saanut käytännössä toimia vapaasti, ja kynnystä sen toiminnan lakkauttamiselle pidettiin korkeana. Julkisuudessa keskusteltiin yhdistyksen laillisuudesta sen jäsenten tekemien väkivallantekojen takia. Lain mukaan yhdistyksen toiminnan voi lakkauttaa jatkuvan lain ja hyvien tapojen vastaisuuksien takia. Helsingin Asema-aukion välikohtaus nosti julkisen mediakohun ja poliittisen keskustelun. Suojelupoliisi totesi vuoden 2016 lopussa, että PVL:n jäsenten väkivaltaa esiintyy pääosin julkisten tapahtumien yhteydessä, ja se on luonteeltaan spontaania ja reaktiivista. Liike ei uhkaa kansallista turvallisuutta, mutta sen harjoittama katuväkivalta on turvallisuusuhka erityisesti vähemmistöjä ja poliittisia vastustajia kohtaan.


title: Jääkäriliike

text: Suomi asetettiin sotatilaan 30. heinäkuuta 1914: Venäjän sotilasjohto pelkäsi Saksan nousevan maihin ja hyökkäävän Suomen kautta. Kriittisiä kohteita eri puolilla Suomea alettiin linnoittaa "vallitöihin" palkattujen suomalaisten voimin mutta venäläisessä johdossa. Nämä työt aiheuttivat työvoimapulaa esimerkiksi maataloudessa. 17. marraskuuta julkaistiin laaja venäläistyttämisohjelma, joka lopullisesti käynnisti jääkäriliikkeeseen johtaneen toiminnan.


title: Ajaminen

text: Suomessa on vuodesta 1996 lähtien ollut käytössä nykyinen liikennerikkomusten seuraamusjärjestelmä. Järjestelmä vastaa periaatteiltaan useissa Euroopan maissa (mm. Saksa, Ranska) käytössä olevia virhepistejärjestelmiä. Suomen järjestelmässä toistuvasti liikennerikkomuksiin syyllistynyt kuljettaja määrätään ajokieltoon. Poliisi määrää ajokiellon, jos kuljettajalle kertyy kolme rikkomusta yhden vuoden tai neljä rikkomusta kahden vuoden aikana. Uusien kuljettajien ajo-oikeuteen puututaan yhtä rikkomusta aikaisemmin.


title: Jääkäriliike

text: 28. syyskuuta päivätty raportti kenraalikuvernööri Seynille osoittaa venäläisten jo tuntevan jääkäriliikkeen toiminnan ytimen: Suomessa "harjoitetaan voimakasta kiihotusta suomalaisen nuorison, eritoten ylioppilaitten, saattamiseksi saksalaisiin upseerikouluihin, joissa heidät valmistettaisiin kapinan johtajiksi Suomeen".


title: Suomen Jääkärimuseo

text: Suomen Jääkärimuseo on jääkäriliikkeestä kertova sotahistoriallinen erikoismuseo Kauhavan Kortesjärvellä Etelä-Pohjanmaalla. Jääkärimuseo sijaitsee Kortesjärvellä, koska aikoinaan itsenäisestä Kortesjärven kunnasta lähti väkilukuun nähden eniten miehiä Saksaan hankkimaan sotilaskoulutusta. Jääkärimuseon toimintaa tukee Suomen Jääkärimuseon ystävät ry.


title: Tuutarinjoki

text: Joki saa alkunsa Tuutarinjärvestä ja virtaa Kraasselan, Rötsänsillan ja Vanhan-Paanovan (ven. "Staropanovo") läpi erottaen Liihan Uljaalasta. Yläjuoksulla on kahden kilometrin pituinen patojärvi. Rötsänsillan kohdalla joki yhtyy Liihan kanavaan, johon yleensä virtaa suurin osa vedestä. Alajuoksulla on vuosina 1977–1979 kaivettu kanava, joka ohjaa Tuutarinjoen ja eräiden muiden pienten jokien vedet Suomenlahteen.


title: Paatsjoki

text: Paatsjoki (, . tai Патсойоки) on Paatsjoen vesistön Inarijärven Barentsinmereen laskeva laskujoki, joka virtaa Suomen, Venäjän ja Norjan alueilla. Joki on 145 kilometrin pituinen. Se alkaa Inarin kunnan Nellimin läheltä, virtaa vuonna 1947 Neuvostoliitolle myydyn Jäniskosken alueen läpi ja sen jälkeen 112 kilometrin matkan Norjan ja Venäjän rajajokena. Boris Glebin (Kolttakönkään) kohdalla joki on lyhyen matkan taas kokonaan Venäjän alueella, ja aivan alajuoksullaan Norjan alueella, jossa se laskee Varanginvuonon sivuvuonoon Bøkfjordeniin Kirkkoniemen kaupungin lähellä Etelä-Varangin kunnassa.


title: Eurajoen vesistö

text: Eurajoen tästä alueesta voidaan nostaa esille muutama seikka. Anssemenojan ja Vähäjoen jälkeen Eurajoki virtaa sitten Irjanteen kylän läpi, jonka kohdalla joki on läpäissyt hiekkaharjun. Kyläjärvenoja on syntynyt, kun Kolhan poikki kaivettiin 1,2 kilometriä pitkä tyhjennyskanava läheisen järven tyhjentämiseksi ja kuivattamaiseksi. Alue on nykyään Järvikylän peltoa. Sitten joki virtaa Saharinkosken kautta ja ohittaa Huhdan kylän. Tästä ylöspäin joki virtaa luoteeseen. Kuohanojan valuma-alueella on kaksi kuivatettua järveä: Kotojärvi ja Peräjärvi. Kauruunojan ja Kahalanojan jälkeen joki virtaa pääasiassa lounaaseen. Raakkuunojan latvoilla on laskettu järvi Raakkuunjärvi. Raakkuunojan jälkeen Panelian keskustassa joki läpäisee taas hiekkaharjun ja polveilee siinä kohdassa voimakkaasti. Panelian kirkon pohjoispuolella virtaa vähävetinen Paneliankoski, jonka vedentuloa säännöstelee Paneliankosken voimalaitos, ja pääosa vedestä ohjataan viereistä uomaa pitkin turbiinien läpi. Joki lohkaisee erilleen niin sanotun Papinsaaren kapealla sivu-uomallaan. Karrankulman yläpuolella joki virtaa lähes länteen, kunnes siihen Kiukaistenkylän kohdalla yhtyy oikealta Köyliönjoki.


title: Potkunjoki

text: Potkunjoki on joki, joka virtaa pääosin Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Joki saa alkunsa Ylä-Potkunjärvestä Vaalan ja Puolangan kunnan rajalta, virtaa Ala-Potkunjärven kautta Utajärven Potkunkylän läpi ja laskee Utosjokeen Autionkylässä. Joen kalakantaan kuuluvat kiiski, särki, ahven ja hauki. Yläjuoksulla Potkunkylän ja Ala-Potkunjärven sekä Ylä-Potkunjärven välillä on eräkalastukseen sopivia mainioita suvanto- ja virtapaikkoja. Joki oli aiemmin yksi seudun tunnetuista uitonjoista, sen varrella on yhä jäänteitä uiton aikaisista rakennelmista.


title: Psel

text: Joki saa alkunsa Keski-Venäjän ylängöltä Venäjän Belgorodin alueen pohjoisosista, josta se virtaa länteen Kurskin alueen läpi (Obojanin kaupungin eteläpuolelta) Ukrainan Sumyn alueelle. Joki virtaa Sumyn kaupungin halki ja jatkaa etelälounaaseen Pultavan alueen läpi. Pultavan alueen pohjoisosissa se sivuaa Hadjatšin kaupungin itäosia. Joki yhtyy Dnepriin Krementšukin ja Komsomolskin kaupunkien välissä, Dniprodzeržynskin tekojärven luoteisosassa.


title: Piikkiönjoki

text: Piikkiönjoki (yläjuoksulla Hepojoki ja Makarlanjoki) on pieni joki Piikkiössä Kaarinassa Varsinais-Suomessa. Joki laskee Piikkiönlahteen. Sitä ennen se virtaa Piikkiön keskustan läpi muutaman kilometrin matkan Hepojoen ja Makarlanjoen yhtymäköhdasta. Suultaan joki on vielä varsin leveä, mutta kapenee nopeasti tultaessa Piikkiön keskustaan, ja Hepo- ja Makarlajokien leveys on vain muutamia metrejä. Joen latvaosat, jotka ulottuvat Liedon ja Paimion kuntien alueelle, saavat alkunsa monista pienemmistä ojista, jotka ovat yhteydessä muun muassa Aurajoen sivuhaaraan Savijokeen.


title: Nuolijoki

text: Joki saa alkunsa Inkerin ylängöltä Hatsinan piirin Tervolan (ven. "Tervolovo") taajaman luota sekä Lomonosovin piirin Kuippinan lähellä sijaitsevista lähteistä. Se virtaa mutkitellen kohti pohjoista ja laskee Suomenlahteen Pietariin kuuluvan Strelnan taajaman alueella. Joen leveys on 8–10 metriä ja syvyys 1,0–1,2 metriä. Keskijuoksulta lähtien se virtaa 150–250 metriä leveässä laaksossa.


title: Purilanjoki

text: Purilanjoki (entinen "Immalanjoki") on joki Halikossa, Varsinais-Suomessa. Joki saa alkunsa Kankareenjärven pohjoispuolella, ja toimii järven laskujokena. Purilanjoki virtaa Halikon läpi pohjois-etelä -suunnassa ja laskee Halikonlahteen Rauvolanselän läheisyydessä Vartsalassa.


title: Nuorittajoki

text: Joki virtaa pääosin Hetekyläntien suuntaisena, ja yhtyy Kiiminkijokeen Oulun Jokikokossa. Joki kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen, ja sen valuma-alueen pinta-ala on 1 136 km² ja järvisyys 2,2 %. Nuorittajoki alkaa Pudasjärven kunnan alueelta Ruottisenjärvestä ja virtaa länteen kohti Perämerta. Joki on kapea ja paikoin syvä, ja siinä on useita koskipaikkoja, joista tunnetuin lienee Viinikoski. Nuorittajoen sivujokia ovat Piltuanjoki ja Jaalankajoki sekä Isosta Olvasjärvestä laskeva Olvasoja.


title: Pyhäjoki (joki)

text: Pyhäjärvestä lähdettäessä joki virtaa ensimmäisenä suuremman kylän Jokikylän läpi. Jokikylältä löytyy myös joen ensimmäinen pato. Jokikylän jälkeen joki laskee Kärsämäelle Nuttuperän kautta Venetpaloon, jossa vesi virtaa Niskakoskea alas ennen kuin saavutaan Kärsämäen keskustan liepeille. Kärsämäeltä tullaan pienempien kylien läpi Haapavedelle, jossa joki virtaa vetensä Haapajärveen. Haapaveden kaupunki on muodostunut aikanaan Haapajärven rannalle. Täältä vedet jatkavat virtaustaan kohti Oulaista molemmin puolin asfalttitien reunustamana. Välillä ovat Mieluskylä, Mäyränperä ja Matkaniva. Annosen kohdalla joki muodostaa jyrkän mutkan ja osa vedestä virtaa suoraa, jolloin jokien väliin jää suuri maa-alue, Salonsaari. Ennen Oulaisten keskustaa Piipsjärvi laskee vetensä Piipsanjokea pitkin Pyhäjokeen. Oulaisten kaupunki on aikanaan syntynyt Pyhäjoen molemmille puolille ydinkeskustan sijaitessa joen pohjoispuolella. Oulaisten jälkeen Pyhäjoki tekee samanlaisen Salonsaaren nimellä kutsutun mutkan kuin mainitsimme edellä. Joki virtaa edelleen erään Oulaisten kylistä, Petäjäskoski, läpi. Ennen Merijärven keskustaa Kalaputaan kohdalla Pyhäjoki on melko leveää, mutta supistuu sitten kuntakeskuksen ulkopuolelta ohi virratessaan kapeaksi puroksi. Merijärven jälkeen sijaitsevan Pyhänkosken kerrotaan olleen "varsinkin tulvan aikana kuin Imatra konsanaan”.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Ensimmäinen bentsodiatsepiini, klooridiatsepoksidi (Risolid) löydettiin vahingossa vuonna 1954. Lääkkeen löysi itävaltalainen tiedemies Leo Sternbach (1908–2005), joka työskenteli lääkeyhtiö Hoffmann-La Rochelle. Aluksi hän keskeytti työnsä yhdisteen "Ro-5-0690" kanssa, mutta hän löysi uudelleen yhdisteen vuonna 1957, kun hänen apulaisensa oli siivoamassa laboratoriota. Vaikka aluksi hänen työnantajansa suhtautui kielteisesti jatkotutkimuksiin, Sternbach teki jatkotutkimusta, joka paljasti yhdisteen olevan erittäin tehokas rauhoittava lääke.


title: Rikkihappo

text:
Rikkihappo liittyy keskeisesti vedyn löytöhistoriaan. Robert Boyle pani 1600-luvun puolivälin paikkeilla rautanauloja rikkihappoon ja havaitsi, että reaktiossa vapautuu runsaasti kaasumaista vetyä. Alkuaineeksi vedyn totesi Henry Cavendish pudoteltuaan rauta-, tina- ja sinkkipalasia suolahappoon ja rikkihappoon.
Rikkihapon tärkeys ymmärrettiin nopeasti, ja se oli yksi ensimmäisistä kemikaaleista, joita tuotettiin suuremmassa määrin. Tässä ansioitui erityisesti lontoolaisapteekkari Joshua Ward, joka käytti saksalais-hollantilaisen Johann Glauberin tekniikkaa. Glauber valmisti rikkihappoa polttamalla rikkiä ja kaliumnitraattia vesihöyryä sisältävässä astiassa. Glauber keksi myös keinon, jolla rikkihapon avulla voidaan valmistaa typpihappoa. Tekniikkaa paranteli vuonna 1746 lääkäri John Roebuck suorittamalla reaktiot lyijykammiossa, jotka olivat kestävämpiä, suurempia ja edullisempia kuin aiemmat lasiastiat. Alan uranuurtajiin kuului myös Johann Christian Bernhardt. Yhdysvalloissa rikkihappo oli ensimmäisiä kemikaaleja, joita alettiin tuottaa kaupallisesti.


title: Ruuti

text: Myös Alfred Nobel kehitti 1887 savuttoman ruudin, joka sai nimen ballistiitti; siitä kehittyi myöhemmin moderni kordiitti. Se koostuu nitroselluloosasta, johon imeytetään 20 % nitroglyseriiniä käyttämällä liuottimena asetonia. Ruutiin lisätään 5 % vaseliinia estämään nitroglyseriinin aiheuttamaa korroosiota aseessa. Asetoni kerättiin talteen, koska sen valmistus oli kallista ennen kemisti Chaim Weizmannin kehittämää synteettistä asetonia. Massa puristetaan reikien läpi langan () muotoon, kuivataan ja leikataan paloiksi. Rakeet pinnoitetaan grafiitilla staattisen sähkön estämiseksi.


title: Artemisiniini

text: Artemisiniiniyhdistelmävalmisteita (artemisinin-based combination therapy, ACT) on markkinoilla muun muassa kauppanimellä "Riamet", joka sisältää artemisiniinin lisäksi osittain tehoaan menettänyttä, perinteistä malarialääkettä lumefantriinia (CHClNO). "Riamet" kehitettiin alun perin 1980-luvun alkupuolella Kiinan kansantasavallan sotilaslääketieteen akatemian mikrobiologian ja epidemiologian instituutissa (AMMS). Se rekisteröitiin käyttöön malarian hoitoon Kiinassa 1992, ja Novartis kehitteli valmistetta edelleen maailmanlaajuista markkinointia varten. Ensimmäisen kerran Euroopassa Riamet rekisteröitiin käyttöön lääkkeenä Sveitsissä 1999. Suomessa valmistetta saa vain erityisluvallisena valmisteena. Ruotsissa Riamet on ollut rekisteröity valmiste 26.1.2001 alkaen. Kehitysmaissa lääkettä myydään nimellä "Coartem".


title: Rikkihappo

text:
1800-luvun alkupuolelle asti rikkihappoa tuotettiin lasipulloihin. John Roebuckin kehittämän lyijykammiomenetelmän myötä rikkihapon teollinen tuotanto käynnistyi laajemmassa mittakaavassa. Prosessissa rikkidioksidi kerättiin suuriin kammioihin, joiden seinät oli vuorattu lyijylevyillä. Lyijy on yksi harvoista rikkihappoa kestävistä metalleista.
Alkuperäisessä lyijykammioprosessissa kuumennettiin kaliumnitraattia rikin kanssa, jolloin vapautui rikin oksideja ja typpimonoksidia. Tämän jälkeen kammioon päästettiin vettä, joka reagoi rikkitrioksidin kanssa muodostaen rikkihappoa. Menetelmää parantelivat muun muassa Charles Bernard Desormes ja Nicolas Clément sekä Charles Tennant, joka keksi erillisen rikinpolttokammion. John Gloverin ja Joseph-Louis Gay-Lussacin tekniset parannukset mahdollistivat aiempaa selvästi väkevämmän hapon tuotannon. Vuonna 1818 Hill of Deptford käytti rikin lähteenä pyriittimalmeja. Tavasta tuli yleinen kaksikymmentä vuotta myöhemmin.


title: Richard Henderson

text: Henderson väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistosta vuonna 1969. Vuosina 1970–1973 hän toimi post doc -tutkijana Yalen yliopistossa, mutta palasi tämän jälkeen takaisin Cambridgeen. Vuodesta 1986 Henderson on toiminut Cambridgessa olevan molekyylibiologian laboratorion johtajana. Henderson on tutkinut bakteerien fotosynteesiä katalysoivaa proteiinia bakteriorodopsiinia. Bakteriorodopsiini on kiinnittyneenä bakteerien solukalvoon, minkä vuoksi sen kiteyttäminen ja tutkiminen röntgendiffraktiolla on vaikeaa. Henderson eristi solukalvon ja proteiinin ja lisäsi näytteeseen glukoosiliuosta. Glukoosiliuos esti näytettä kuivumasta elektronimikroskoopin vakuumissa ja täten proteiini säilytti rakenteensa. Jotta elektronimikroskoopin elektronisuihku ei vaurioittaisi proteiinia Henderson käytti tavallista heikompaa elektronisuihkua. Näin hän sai kuvan, jonka yhdistämällä röntgendiffraktiosta saatuun informaation hän sai aikaiseksi mallin bakterioropodsiinista. Kolmiulotteisen molekyylimallin hän julkaisi vuonna 1975. Henderson oli ensimmäinen, joka käytti elektronimikroskopiaa membraaniproteiinin rakenteen selvittämiseen. Henderson jatkoi menetelmän kehittämistä ja vuonna 1990 hän julkaisi atomiresoluutioisen mallin bakteriorodopsiinin rakenteesta. Henderson on saanut tutkimuksistaan useita tunnustuksia. Näitä ovat muun muassa Ernst Ruska Prize vuonna 1980, Rosenstiel Award vuonna 1990, lääketieteen Louis-Jeantet-palkinto 1993 ja Wiley-palkinto biolääketieteissä vuonna 2017 yhdessä Joachim Frankin ja Marin van Heelin kanssa.


title: Desmetyyliprodiini

text: Vuonna 1976 23-vuotias kemian opiskelija Barry Kidston yritti kehittää laillisen viihdekäyttöhuumeen. Hän löysi desmetyyliprodiinista sen kehittäneiden tutkijoiden kirjoittaman artikkelin, ja hän päätteli voivansa käyttää kyseistä kemikaalia tähän tarkoitukseen. Desmetyyliprodiinilla on petidiinin kaltainen vaikutus, mutta sitä ei vielä tuohon aikaan oltu kontrolloitu lailla. Kidston onnistui syntetisoimaan desmetyyliprodiinia, ja käytti sitä useita kuukausia säännöllisesti. Hänelle kuitenkin kehittyi äkillisesti Parkinsonin taudin kaltaisia oireita, ja hän joutui sairaalahoitoon.


title: Loperamidi

text: Loperamidi on heikko opioidi, jota käytetään ripulilääkkenä. Loperamidi kehitettiin vuonna 1969 belgialaisen Janssen-Cilag lääkeyhtymän innovoimana, sekä hyväksyttiin lääkevalmisteeksi 1975. Sen tunnetuimpia valmistenimiä lienee "Imodium". Suomessa Orion valmistaa lääkeainetta nimellä "Lopex". Lääke otetaan suun kautta tablettina tai "sol-tab" -tyyppisenä resoriblettinä, joka liukenee suussa. Se tarkoittaa, että lääkkeen voi ottaa silloin ilman vettä. Vaikuttavaa ainetta on 2 mg tablettia/resoriblettiä kohden. "Imodium Plus"-valmisteessa on lisäksi dimetikonia karminatiivina.


title: Farmakologia

text: Keskieurooppalainen Paracelsus hylkäsi 1500-luvulla Galenoksen opit ja ryhtyi hoitamaan tauteja yksinkertaisilla aineilla, muun muassa metalliyhdisteillä. Hän valmisti myös tinktuuroita, muun muassa oopiumitinktuuraa, vielä 1900-luvullakin käytetyillä menetelmillä. Hän oli aikaansa edellä, ja hänen jälkeensä lääkehoito alkoi kehittyä vasta, kun ihmisen fysiologiaa ruvettiin ymmärtämään entistä paremmin, esimerkiksi William Harvey selvitti 1628 verenkierron periaatteen. William Withering (1741-1799) sai eräältä kansanparantajalta pariakymmentä rohdosta käsittävä reseptin, joka auttoi "vesipöhöön". Withering löysi rohdosten joukosta rohtosormustinkukan ("Digitalis purpurea"), ja tästä alkoi digitalisglykosidien edelleen jatkuva käyttö muun muassa turvotuksia aiheuttavan sydämen vajaatoiminnan hoidossa. Tämä on tyypillinen esimerkki siitä, kuinka kansanparannuksessa tehokkaat ja tehottomat ainekset sekoittuivat keskenään.


title: Émile Reynaud

text: Charles-Émile Reynaud (8. joulukuuta 1844 Montreuil-sous-Bois, Ranska – 9. tammikuuta 1918) oli ranskalainen keksijä, taiteilija sekä piirroselokuvan pioneeri. Hän opetti professorina fysiikkaa ja luonnontieteitä "Ecoles Industrielles du Puy"ssa vuosina 1873–1877. 21. joulukuuta 1877 hän sai patentin praksinoskoopille. Sylinterin muotoinen laite perustui phenakistiskoopin ja zoetroopin paranteluun ja se sai kunniamaininnan Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1878. Hän kehitteli tästä laitteesta kaksi paranneltua versiota. Vuonna 1888 hän esitteli "Théâtre Optiquen", joka oli useammalle katselijalle tarkoitettu versio phenakistiskoopista. Esityksen kesto ei aikaisempien laitteiden tapaan enää ollut rajoitettu sylinterin sisäpinnalle piirrettyyn 12 kuvan määrään. Pariisin "Musée Grevinin" kanssa solmimansa sopimuksen perusteella ensimmäinen julkinen valkokankaalla esitetty animaatio ("Pantomimes Lumineuses") esitettiin kyseisessä museossa 28. lokakuuta 1892. Tapahtuman johdosta kansainvälinen animaatioelokuvien yhdistys, "Association Internationale du Film d'Animation (ASIFA)" on julistanut 28. lokakuuta kansainväliseksi animaatiopäiväksi.


title: Turo

text: Turo on suomalainen miehen etunimi. Nimi on yleensä käsitetty muunnokseksi nimesä Tore tai Ture, jotka johtuvat skandnaavisen ukkosenjumalan nimestä Thor. Toisaalta nimi saattaa johtua myös suomen kielen sanasta "turo", joka merkitsee kutu- ja ongintapaikalle upotettua havupuuta tai sellaisista muodostettua asetelmaa, jonka on ajateltu parantavan kalasaaliita. Nimi on annettu vuoden 2017 puoleenväliin mennessä 752 miehelle.


title: Torstai

text: Torstai-sana on tullut suomen kieleen todennäköisimmin ruotsin kielen torstaita tarkoittavasta sanasta, "torsdag" (Tor-jumalan päivä). Myös saksassa 'torstai' on ukkosen jumalan päivä: "Donnerstag" (Donner tarkoittaa sekä ukkosta että on myös ukkosen jumalan nimi).


title: Tuure

text: Nimi Tuure tulee Norjan tarustosta. Alkuperäinen norjalainen kirjoitusasu oli "Tyr", josta on nykynorjaksi muotoutunut "Tor". Tästä on tullut Ruotsiin nimi "Tore", josta puolestaan Suomeen nimi Tuure, Ture. Tyr oli Norjan tarustossa sodan ja oikeuden jumala, aseenaan hänellä oli miekka.


title: Tarvo

text: Nimen alkuperästä on esitetty kaksi erilaista selitystä. Sen on arveltu johtuvan pääasiassa kansanrunoissa esiintyvästä sanasta tarvas, jolla on tarkoitettu villiä alkuhärkää. Koska nimi kuitenkin on yleinen myös Virossa, Julius Mägiste on väittänyt sen johtuvan viron murteissa esiintyvästä sanasta "tarv", joka merkitsee tarmoa, energiaa, ja täten kyseessä olisi Tarmon rinnakkaisnimi. Suomessa nimi on ollut käytössä 1910-luvulta lähtien, ja almanakkaan se otettiin vuonna 1950.


title: Turkka

text: Turkka on suomalainen miehen etunimi. Turkan nimipäivä on 8. heinäkuuta jolloin on myös Turon nimipäivä. Nimi on ollut käytössä jo 1400-luvulla ja on syntynyt muunnoksena joko ruotsalaisista "Tor" -alkuisista nimistä tai mahdollisesti nimestä Tuure, mutta sekä Tor-alkuiset nimet että Tuure johtuvat muinaisskandinaavisesta jumalan nimestä Thor.


title: Pistooli

text: Toisen mukaan pistooli tulee italian sanasta "pistolese", jonka merkityksiä ovat muun muassa ’[suuri] tikari, metsästysveitsi’. Tällaisen veitsen kokonaispituus saattaa olla jopa 60 senttimetriä. Sanalla on nykyitaliassa edelleen tämä merkitys. Pistolese, nimisana ’pistoialainen’, tulee Italian Toscanan kaupungista Pistoia, jossa valmistetaan edelleenkin rauta- ja terästuotteita, mutta uuden ajan alussa myös erilaisia kylmiä aseita ja tuliaseita. Italian "pistolet" on sanan lyhyempi muoto. Tämän selityksen mukaan pistooli on tarkoittanut alun perin tikaria, josta sana on siirtynyt käyttötarkoituksen mukaan tarkoittamaan ”ruutitikaria”, siis tikarin tavoin aivan lähietäisyydeltä käytettävää pienehköä tuliasetta. Tätä selitystä suosivat englantilaisia etymologisia sanakirjoja käyttävät. Nykyitaliassa pistooli on "pistola".


title: Tory

text: Nimitys "tory" tulee iirinkielisestä sanasta "toraidhe", ja se on tarkoittanut 1640- ja 1650-luvuilla irlantilaisia sotilaita, jotka taistelivat Oliver Cromwellia ja englantilaisia miehittäjiä vastaan. Englannin uskonpuhdistuksen aikaan 1600-luvun lopulla oli vallalla toryjen ja whigien välinen kiista siitä, voiko kuningas Jaakko II nousta valtaistuimelle, vaikka oli katolinen, anglikaanikirkkoa tukeneen veljensä Kaarle II:n jälkeen. Toryt kannattivat tällöin Jaakkoa. Toryt ja whigit olivat Ison-Britannian parlamentin kaksi puoluetta 1700-luvulla, vaikka niiden väliset erot osittain laimenivatkin.


title: Toivo (nimi)

text: Nimi yleistyi käytössä jo varhain ja muotinimi siitä tuli 1900–1920-luvuilla. Toivo kulkeutui Suomesta 1930-luvun alussa Viroon, jossa siitä tuli myös suosittu. Toivon ja Topiaksen kutsumamuodot ovat sekoittuneet, joten Toivo-nimisiä on kutsuttu muun muassa nimillä Topias ja Topi.


title: Tornio

text: Tornio on saanut nimensä Suomen länsirajaa pitkin laskevan Tornionjoen mukaan. Tornionjoen nimen alkuperästä on kiistelty, mutta nykykäsityksen mukaan se sisältää vanhan hämäläisen sotakeihästä tarkoittavan sanan 'tornio'. Ruotsin sanaan 'torne' (torni) perustuvaa selitystä ei pidetä enää uskottavana. Torniojärvi (pohjoissaameksi "Duortnosjávri") lienee saanut nimensä joen mukaan, sillä vanhimmissa tunnetuissa asiakirjoissa järven nimeksi mainitaan "Iretresk".


title: Tori

text: Suomen kielen sana "tori" juontuu ruotsin sanasta "torg", joka on puolestaan lainattu muinaisvenäjän sanasta "tŭrgŭ". Samaan muinaisvenäjän sanaan pohjautuu myös paikannimi Turku ja esimerkiksi viron toria tarkoittava sana turg. Alkujaan kauppapaikkaa tarkoittanut sana on suomen kielessä sittemmin yleistynyt tarkoittamaan kaikkia aukioita.


title: Elis Kauppi

text: Uno Elis Kauppi (25. kesäkuuta 1921 Turku – 1. syyskuuta 2004 Kaarina) oli suomalainen korusuunnittelija. Hän oli aluksi saksalaissyntyisen taiteilijan ja taidekäsityöläisen Willy Baerin oppilaana, opiskeli Turun Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa 1936–1939, oli Auran Kultaseppä Oy:n opissa 1936–1945 ja suoritti kaivertajan kisällitutkinnon 1945. Kauppi oli yksi vuonna 1945 toimintansa aloittaneen turkulaisen kultasepänliikkeen Kupittaan Kulta Oy:n perustajista (1945–1994) ja sen pitkäaikainen taiteellinen johtaja ja korujen suunnittelija vuoteen 1988 asti.


title: Felix Karasev

text: Felix (Feliks) Dmitrijevitš Karasev (myös Feliks Sutyrin; s. 1929) on venäläinen diplomaatti, joka toimi Neuvostoliiton Suomen-suurlähetystössä kolmeen otteeseen yhteensä 15 vuoden ajan vuosina 1963–1992, viimeksi ministerineuvoksena vuosina 1985–1992. Karasev oli KGB:n viimeinen Helsingin-päällikkö kylmän sodan aikana. Hän julkaisi vuonna 1998 muistelmateoksen "Naapurinpojan muistelmat" (Otava), jossa hän kertoo kokemuksistaan Suomessa. Karasevilla ei ollut merkittäviä yhteyksiä suomalaisiin kommunisteihin, mutta sosiaalidemokraatteihin ja kokoomuslaisiin kylläkin, mm. Mauno Koivistoon, Juha Vikatmaahan ja Ilkka Suomiseen.


title: Feliks Kellosalmi

text: Felix (Feliks) Emil Kellosalmi (vuoteen 1908 Pettersson, 3. kesäkuuta 1877 Messukylä – 28. maaliskuuta 1939 Petroskoi) oli suomalainen faktori ja kansanedustaja. Kellosalmi toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1909–1910 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä.


title: Felix Frang

text: Felix Ferdinand Frang (myöhemmin Pahlama) (28. lokakuuta 1862 Ikaalinen – 20. huhtikuuta 1932) oli suomalainen taidemaalari, joka tunnetaan lukuisista maalaamistaan alttaritauluista. Hänen poikansa Leo Pahlama oli myös taidemaalari. Kaikkiaan Frangilla oli neljä lasta. Felix Frangin veli oli taide- ja koristemaalari Berndt Frang-Ponsio.


title: Onni Savola

text: Onni Felix Jatko Mathias Savola (14. tammikuuta 1876 Piikkiö – 11. syyskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen lausuntataiteilija, opettaja, näyttelijä ja teatterinjohtaja.


title: Jarkko Finni

text: Jarkko Janne Matias Finni (s. 19. helmikuuta 1972 Kauhava) on kauhavalaislähtöinen Kauhavan Wisaa edustanut entinen kymmenottelija ja nykyinen Suomen Urheiluliiton moniotteluiden lajivalmentaja. Hänen henkilökohtainen valmentajansa oli hänen enonsa ja kummisetänsä Heikki Hernesaho. Hänen ennätyksensä kymmenottelussa on 7 843 pistettä. Finnin parhaat saavutukset ovat 19-vuotiaiden MM-hopea ja EM-pronssi kymmenottelussa. Lisäksi hän on osallistunut Helsingin EM-kisoihin 1994. Finnillä on yhä useita ikäkausipiirinennätyksiä.


title: Felix Oinas

text: Felix Oinas (6. maaliskuuta 1911 Tartto – 25. syyskuuta 2004 Bloomington, Indiana, Yhdysvallat), virolaissyntyinen folkloristi ja kielitieteilijä. Hän oli Indianan yliopiston slaavilaisten ja uralilais-altailaisten kielten professori vuodesta 1965. Hän oli aikanaan itämerensuomalaisten kansojen folkloren ja mytologian tunnetuimpia tutkijoita.


title: Eino Kilpi

text: Juho Eino Kilpi (alkuaan Johan Eino Blomros; 7. kesäkuuta 1889 Uusikaupunki – 7. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen vasemmistolainen poliitikko ja sanomalehtimies. Hän loi pitkän uran Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) riveissä ja toimi sen pää-äänenkannattaja Suomen Sosialidemokraatin päätoimittajana 1932–1947, kunnes siirtyi vuonna 1948 Suomen Kansan Demokraattiseen Liittoon (SKDL). Hän oli kansanedustajana 1930–1933 ja 1948–1962 sekä useassa eri ministerinvirassa 1945–1948. Yhteensä Kilpi ehti olla ministerinä 1 200 päivää. Hän oli myös SKDL:n presidenttiehdokkaana vuoden 1956 presidentinvaalissa.


title: Elias Kivilahti

text: Anto Elias Kivilahti ( 8. huhtikuuta 1929 Joutsijärvi, Kemijärvi – 14. maaliskuuta 1999 Oulu) oli kansanmuusikko sekä suomalaisen kansanmusiikin kerääjä ja tallentaja. Hän johti vuonna 1978 perustamaansa Tervapelimannit yhtyettä ja Tervattaret lauluryhmää. Elias Kivilahti esiintyi myös yksin kansanmusiikkia ja omia sävellyksiä soittaen ja laulaen. Hänen oma soittimensa oli harmonikka.


title: Eetu Hyppönen

text: Eetu Hyppönen (s. 13. marraskuuta 1985) on suomalainen liikemies, joka nousi julkisuuteen nuorena keräilykolikkokauppaa harjoittavana yrittäjänä vuonna 2003. Hänen yrityksensä United Coin Collectors of Europe (UCCE) haettiin kuitenkin konkurssiin joulukuussa 2005. Hyppösellä oli yhtiössä bisnesenkelinä muiden muassa kauppaneuvos Eero Lehti sekä toimitusjohtajana Moulinsart SA:n Peter Horemans. Konkurssia yritykselle hakivat verottaja sekä työeläkeyhtiö Eläke-Fennia. Konkurssitilanteessa yhtiöllä oli velkaa yli 2 miljoonaa euroa, eikä käytännössä ollenkaan omaisuutta. Hyppönen on kirjoittanut kirjan "Kolikon kääntöpuoli".


title: Havuhuppukuoriainen

text: Havuhuppukuoriainen ("Stephanopachys linearis") on Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittu kovakuoriaislaji ja kuuluu Suomessa rauhoitettuihin eläinlajeihin.. Suomen uhanalaisluokituksessa vuodelta 2010 se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).


title: Lahokapo

text: Lahokapo kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin toisessa liitteessä mainittuihin eläinlajeihin ja Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).. Suomessa lahokapo on rauhoitettu


title: Lahokapo

text: Lahokapo ("Boros schneideri") on melko kookas vanhojen metsien kovakuoriaislaji. Se on kooltaan 14 mm pitkä ja väriltään tummanruskea. Sitä esiintyy Itä- ja Pohjois-Euroopasta Siperiaan ulottuvalla alueella. Lahokapo kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin toisessa liitteessä mainittuihin eläinlajeihin. Suomessa lahokapo on rauhoitettu.


title: Kielo

text: Suomessa kielo ei ole suojeltu tai uhanalainen laji. Lisäksi muun muassa Iso-Britanniassa ja Sveitsissä laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Tästä huolimatta laji on kokonaan tai osittain rauhoitettu useissa Sveitsin kantoneissa. Myös Puolassa laji on osittain rauhoitettu, eikä lajin luonnonvaraisia yksilöitä saa kerätä ilman lupaa. Kokonaan rauhoitettu kielo on ainakin Bulgariassa, Kreikassa ja Slovakiassa. Sveitsin ohella lajilla on voimassa oleva uhanalaisuusluokitus osissa Espanjaa, missä se on luokiteltu vaarantuneeksi sekä Slovakiassa, jossa laji on silmälläpidettävä.


title: Suomen luonnonsuojelulaki

text: Laissa kielletään rauhoitettujen eläinten tahallinen tappaminen tai pyydystäminen, pesien sekä munien ja yksilöiden muiden kehitysasteiden ottaminen haltuun, siirtäminen toiseen paikkaan tai muu tahallinen vahingoittaminen sekä tahallinen häiritseminen, erityisesti eläinten lisääntymisaikana, tärkeillä muuton aikaisilla levähdysalueilla tai muutoin niiden elämänkierron kannalta tärkeillä paikoilla. Lain mukaan rauhoitettuja ovat myös sellaiset rauhoitetun linnun pesäpuut, jotka on asianmukaisesti merkitty, samoin kuin suurten petolintujen pesäpuut, joissa pesä on säännöllisessä käytössä ja selvästi nähtävissä.


title: Koirasusi

text: Kesykoiran ja toisen koiraeläimen risteymä (käytännössä koirasusi) on valtioneuvoston vuonna 2015 antamalla asetuksella kielletty ”kansallisena vieraslajina” Suomessa aina neljänteen sukupolveen saakka. Tällaisen vieraslajin maahantuonti, kasvattaminen, myynti ja muu hallussapito sekä ympäristöön päästäminen on kielletty. Kielto ei koske olemassa olevia lemmikkejä niiden luonnolliseen kuolemaan saakka.Kielto ei myöskään koske esimerkiksi eläinpuistoissa tai -tarhoissa olevia eläimiä.


title: Mäntyhuppukuoriainen

text: Mäntyhuppukuoriainen ("Stephanopachys substriatus") on Suomessa rauhoitettu kovakuoriaislaji. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin toisessa liitteessä mainittuihin eläinlajeihin ja Suomen uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).


title: Isosittiäinen

text: Isosittiäinen on koprofaginen laji. Se syö kasvinsyöjäeläinten jätöksiä ja esiintyy tämän takia aina siellä missä on karjaa. Illalla sontiaisia voidaan nähdä maassa karjaeläinten ympärillä. Laji synnyttää luonteenomaisen visertävän ääntelynsä takajaloillaan. Keväällä koiras ja naaras kaivavat lantakasan alle jopa puolen metrin pituisen onkalon. Siihen naaras kaivaa sivuonkaloita. Niistä jokaiseen se tuo vähän lantaa ja laskee munansa. Myöhemmin se tukkii onkalon lannalla. Munista kuoriutuvat toukat käyttävät ravinnokseen lantaa noin vuoden ennen siirtymistään kotelovaiheeseen, josta ne aikanaan tulevat esiin täysikasvuisina.


title: Rauhoitettu laji

text: Nisäkkäiden ja lintujen rauhoittamisesta säädetään metsästyslaissa (615/1993). Sen mukaan kaikki linnut ja nisäkkäät, joita ei ole määritelty erikseen riistaeläimiksi, on rauhoitettu. Lisäksi laissa luetellaan joukko vahingollisina pidettyjä lajeja, jotka ovat rauhoittamattomia. Näitä ovat nisäkkäistä metsämyyrä, vesimyyrä, kenttämyyrä, peltomyyrä, lapinmyyrä, isometsähiiri, isorotta ja kotihiiri sekä villiintyneet kissat. Linnuista rauhoittamattomia ovat varis, harakka, harmaalokki, merilokki, kesykyyhky, räkättirastas sekä korppi poronhoitoalueella.


title: Suomen luonnonsuojelulaki

text: Luonnonsuojelulaissa on määrätty suojeltaviksi eräitä luontotyyppejä. Näitä ovat:Suomessa luonnonvaraisina esiintyvät nisäkkäät ja linnut ovat ympäristölain mukaan rauhoitettuja lukuun ottamatta riistaeläimiä, joiden metsästysajoista säädetään metsästyslaissa, sekä muutamia niin ikään metsästyslaissa lueteltuja rauhoittamattomia eläimiä. Asetuksella voidaan rauhoittaa muitakin kuin nisäkkäisiin ja lintuihin kuuluvia eläinlajeja.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahti () on Espoon kaupunginosa, joka kuuluu yhdessä Westendin, Tapiolan, Pohjois-Tapiolan, Otaniemen, Niittykummun, Mankkaan ja Haukilahden kanssa Suur-Tapiolan alueeseen. Se on saanut nimensä samannimisestä lahdesta, jonka länsirannalla se sijaitsee. Laajalahti jakautuu kolmeen osa-alueeseen; Laajarantaan, Lupauksenvuoreen ja Ruukinrantaan.


title: Ӗ

text: Ӗ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa. Ӗ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta е lisäämällä siihen lyhyysmerkki. Kirjain on samannäköinen kuin latinalaisen kirjaimiston ě.


title: Ӑ

text: Ӑ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä toinen kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa.


title: Ӡ

text: Ӡ on kyrillinen kirjain. Se on abhaasin aakkosten 19. kirjain. Se on muunnelma kyrillisestä kirjaimesta з.


title: Ѭ

text: Ѭ on kyrillinen kirjain, jota käytetään muinaiskirkkoslaavissa. Se ääntyy nasaalistuneena puoliväljänä laveana etuvokaalina []. Koska nykyään kyrillisiä kirjaimia käyttävissä slaavilaiskielissä ei ole enää nasaaliäänteitä, on kirjaimesta tullut niille tarpeeton.


title: Ҕ

text: Ҕ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy abhaasin ja jakuutin aakkosiin. Ҕ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta г lisäämällä siihen keskikoukku.


title: Vaajakoski

text: Vaajakoski (aik. Haapakoski) on kaupunginosa Jyväskylässä keskustaajaman itälaidalla (vuoteen 2008 Jyväskylän maalaiskunnassa). Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä kaupungin keskustasta, Päijänteen pohjoispään rannalla, Vaajavirran varrella ja Leppäveden länsipuolella. Vaajakoskea ympäröivät vesistöt ja jylhät mäet. Usein Vaajakoskella tarkoitetaan hieman laajempaa aluetta kuin varsinainen Vaajakosken kaupunginosa; siihen katsotaan kuuluvan myös osa naapurikaupunginosista.


title: Ӛ

text: Ӛ ääntyy hantissa laveana puolisuppeana keskivokaalina .


title: Ҋ

text: Ҋ on kyrillinen kirjain. Se on kiltinänsaamen aakkosten neljästoista kirjain. Sen pohjana on kyrillinen и, johon on lisätty lyhyysmerkki ja häntä.


title: Ҟ

text: Ҟ on kyrillinen kirjain. Se on abhaasin aakkosten kahdeskymmeneskuudes kirjain. Sen pohjana on kyrillinen к, johon on lisätty poikkiviiva.


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 337 Konstantinus sairastui ja antoi kastaa itsensä. Kasteen suoritti "Areiolainen" piispa (Eusebius Nicomedia). Eusebius oli Konstantinopolin kaupungin piispa. Konstantinus ei enää pukeutunut purppuraviittaan, vaan käytti viimeisten päiviensä ajan valkoista kastekaapuaan. Hän kuoli helluntaina 22. toukokuuta 337 Nikomediassa. Suruaika alkoi armeijan suorittamilla epäsuotavien perillisten teurastuksilla. Uhreiksi joutuivat muun muassa Konstantinuksen veljenpoika Dalmatius, josta oli aiemmin tehty "caesar". Myös Dalmatiuksen veli Hannibalianus sai surmansa. Armeija vaati, että Konstantinuksen poikien Konstantinuksen, Constansin ja Constantiuksen tulisi hallita yhdessä. Keisarin poikia jouduttiin odottamaan kauan kotiin provinsseista. Odotellessa valtion korkeimmat kenraalit, ministerit ja virkamiehet kävivät päivittäin selostamassa hallitustoimia palsamoidulle keisarivainaalle. Kuollut keisari hallitsi näin kesän, syksyn ja talven.


title: Konstantinus Suuri

text:
Konstantinus haudattiin Pyhien Apostolien kirkossa (Apostoleion) todennäköisesti osin säilyneeseen porfyyrisarkofagiin. Piispan hautajaissanat Konstantinukselle lausuttiin sittemmin yli tuhannen vuoden ajan Bysantin keisarien hautajaisissa:
Konstantinuksen kuollessa vuonna 337 hänen kolme poikaansa Konstantinus II, Constans ja Constantius II jakoivat isänsä valtakunnan hallinnan. Konstantinus II sai Gallian, Britannian ja Hispanian hallittavakseen. Alaikäinen Constans sai hallittavakseen Italian, African ja Illyrian, mutta Konstantinus II nimitettiin hänen holhoojakseen. Constantius II sai puolestaan valtakunnan itäosat hallittavakseen. Constansin tullessa täysi-ikäiseksi vuonna 340 Konstantinus II ei kuitenkaan halunnut luopua veljelleen kuuluvista alueista vaan hyökkäsi veljeään vastaan. Constans kukisti veljensä taistelussa ja otti haltuunsa koko valtakunnan länsiosan. Constans kaatui kuitenkin taistelussa usurpaattori Magnentiusta vastaan. Constantius II kukisti kuitenkin Magnentiuksen ja hallitsi tämän jälkeen valtakuntaa yksin kuolemaansa asti.
Constantius II:n jälkeen keisariksi nousi Konstantinus Suuren puoliveljen poika Julianus, joka tunnetaan parhaiten siitä, että hän yritti elvyttää vanhoja pakanakultteja. Julianuksesta tuli Konstantinuksen perustaman hallitsijasuvun viimeinen jäsen.


title: Konstantinus Suuri

text:
Alkukesästä 312 Konstantinus marssi Galliasta Italiaan noin 8 000 ratsumiehen ja 90 000 jalkaväkisotilaan voimin. 28. lokakuuta 312 Konstantinus kohtasi Maxentiuksen joukot Via Flaminian varrella Roomasta koilliseen. Eusebios mainitsee, että Konstantinus näki ennen taistelua taivaalla merkin, punaisen ristin, ja kuuli äänen: "Tässä merkissä olet voittava." Mulviuksen sillan taistelussa Konstantinuksen joukot kukistivat Maxentiuksen joukot täydellisesti. Maxentius oli itse kaatuneiden joukossa ja hänen päätänsä kannettiin keihään nokassa, kun Konstantinus valtasi Rooman. Kunnioittaakseen Konstantinusta Rooman senaatti rakennutti riemukaaren, joka on vieläkin nähtävänä Colosseumin lähettyvillä. Riemukaareen käytettiin vanhojen riemukaarten osia. Siihen kirjoitettiin, että Konstantinus oli voittanut "jumalaisen johdatuksen avulla". Kristinuskoon ei viitattu.
Jo Galliassa ollessaan Konstantinus oli alkanut suosia monoteismiä ja oli antanut lyödä rahoja, joissa ei ollut vanhojen roomalaisten jumalien kuvia, vaan yhden ainoan jumalan, "Sol Invictuksen" eli Voittamattoman Auringon kuva. Konstantinus tiesi, että yksijumalainen mithralaisuus oli suosittua hänen sotilaidensa keskuudessa. Tammikuussa 313 Konstantinus ja Licinius tapasivat Milanossa ja sopivat kristinuskon laillistamisesta Rooman valtakunnassa. Pakanuutta ei vielä kielletty eikä kristinuskosta tehty valtionuskontoa. Keisari ei vielä tässä vaiheessa suosinut kristinuskoa ehdottomasti yli muiden, ja "Sol Invictuksen" kuvaa lyötiin yhä rahoihin.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus lähetettiin valtakunnan itäosaan, jossa hän toimi sotilastribuunina keisari Diocletianuksen alaisena Nikomediassa. Voidaankin olettaa, että Konstantinus oli käytännössä panttivankina. Konstantinus seurasi Diocletianusta tämän sotaretkellä Egyptiin vuonna 295. Tässä yhteydessä hän tapasi nuoren kristityn Eusebioksen, johon Konstantinus teki suuren vaikutuksen. Eusebios kirjoitti myöhemmin ensimmäisen Konstantinuksen elämäkerran. Pari vuotta myöhemmin Konstantinus oli Diocletianuksen lähimpiä avustajia sodassa Persiaa vastaan. Oletettavasti hän oli paikalla, kun Diocletianus antoi polttaa uuden katedraalin Nikomediassa vuonna 303. Tästä hetkestä alkoi viimeinen ja suurin kristittyjen vaino.


title: Konstantinus Suuri

text: Ennen kuolemaansa Konstantinus suunnitteli sotaretkeä Persiaa vastaan. Persian nuori kuningas Sapur II oli aloittanut sodan hyökkäämällä Armeniaan. Sapur syrjäytti Armenian roomalaisen klienttikuninkaan ja asetti valtaistuimelle oman nukkekuninkaansa. Konstantinus aikoi nimittää veljenpoikansa Hannibalianuksen Armenian kuninkaaksi. Ehkä hänen aikomuksenaan oli jopa tehdä veljenpojastaan Persian kuningas. Mutta ennen kuin Konstantinus pääsi lähtemään, sairastui hän äkillisesti.


title: Konstantinus II

text: Isänsä kuoltua Konstantinuksesta tuli keisari yhdessä veljiensä Constantius II:n ja Constansin kanssa. Konstantinus sai hallittavakseen Gallian, Britannian ja Hispanian. Hän ei kuitenkaan ollut ilmeisesti tyytyväinen saamaansa osuuteen valtakunnasta, sillä vuonna 340 hän ryhtyi sotatoimiin veljeänsä Constansia vastaan aikoen vallata tältä Italian. Valtaus epäonnistui surkeasti, sillä Konstantinus sai surmansa väijytyksessä Aquileian kaupungin lähellä.


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 317 Konstantinus julisti kaksi nuorta poikaansa "caesareiksi". Crispus oli Konstantinuksen poika aikaisemmasta avioliitosta Minervinan kanssa. Isänsä mukaan nimetty Konstantinus oli taas toisesta avioliitosta Faustan kanssa. Seuraavana vuonna Konstantinus siirsi pääkaupunkinsa Serdican kaupunkiin (nykyinen Sofia).


title: Konstantinus Suuri

text: Pian Liciniuksen kukistumisen jälkeen Konstantinus matkusti Antiokiaan, jossa hän huomasi, kuinka laajalle areiolaisuus oli levinnyt. Konstantinus määräsi tärkeimmän teologisen neuvonantajansa, piispa Hosius Kordubalaisen, matkustamaan Aleksandriaan mukanaan kirje, jossa keisari määräsi Areioksen selvittämään riitansa Aleksandrian piispa Aleksandroksen kanssa. Hosius ei kuitenkaan onnistunut ja hän lupasi järjestää suuren kokouksen, jossa asia puitaisiin. Konstantinus määräsi kokouksen pidettäväksi Nikaiassa, jotta hän saattaisi itse osallistua siihen. Konstantinus halusi kokouksen olevan ekumeeninen, eli koko maailman käsittävä. Keisari lupasi myös maksaa kaikkien kokoukseen saapuvien piispojen matkakulut.Treadgold, s. 41


title: Konstantinus Suuri

text: Tapahtuman jälkeen Konstantinus sääti lakeja, joiden mukaan raiskauksesta ja aviorikoksista voitiin langettaa julmia rangaistuksia. Samoihin aikoihin Konstantinuksen äiti Helena lähti pyhiinvaellusmatkalle Jerusalemiin ehkä aikaisempien tapahtumien johdosta. Vuosina 328 ja 329 Konstantinus matkusti taas valtakunnan länsiosiin. Hän asetti 12-vuotiaan poikansa Konstantinus II:n Trieriin hallitsemaan samaa aluetta, jota Crispus oli aikaisemmin hallinnut. Konstantinus taisteli myös germaaneja vastaan Reinillä. Konstantinus teki myös sotaretkiä Tonavalle. Vuonna 332 hän kukisti visigootit ja vuonna 334 sarmaatit.


title: Konstantinus Suuri

text: Vain pari päivää ennen kuolemaansa huhtikuussa 311 Galerius antoi säätää lain, joka kielsi kristittyjen vainoamisen. Galeriuksen kuoleman jälkeen korkeimmasta vallasta taisteli enää neljä henkilöä: Konstantinus, Galeriuksen kanssahallitsija Licinius, tämän veljenpoika Maximinus Daia ja Maximianuksen poika Maxentius. Konstantinus ja Licinius solmivat liiton, joka edellytti, että Konstantinus valtaisi Maxentiukselle kuuluvan Italian ja että Licinius solmisi avioliiton Konstantinuksen siskon Constantian kanssa. Liciniuksella oli ongelmia Maximianus Daian kanssa, joka hallitsi melkein koko valtakunnan itäosaa.


title: Apinarokko

text: Apinarokko löydettiin 1950-luvulla, kun poliorokotteen kehittämiseen tarvittiin apinan munuaissolukkoa ja rokotteen turvallisuutta testattiin apinoilla. Koe-eläiminä käytetyt apinat tuotiin Länsi-Afrikasta ja Aasiasta. Eläimissä todettiin aika ajoin infektiotauteja, joihin kuului myös ensimmäisen kerran vuonna 1958 Kööpenhaminassa havaittu rakkulainen ihottuma. Apinoista viljelty rokkovirus muistutti isorokon aiheuttajaa mutta poikkesi siitä kuitenkin monien biologisten ominaisuuksien osalta.


title: Ki Sung-yong

text: 25. tammikuuta 2011 Aasian-mestaruuskilpailuiden aikana Ki teki välieräottelussa Japania vastaan ottelun avausmaalin rangaistuspotkusta. Ki herätti kohua, kun hän raapi ylikorostetusti poskeaan rankkarimaalinsa tuuletusseremoniassa, mikä taas tulkittiin viittaukseksi "apinoihin", japanilaisten haukkumanimeen Etelä-Koreassa. Ki puolusti itseään Twitterissä sanomalla juhlinnan johtuneen ärtymyksestä hänen nähtyään nousevan auringon lipun stadionilla. Ki myöhemmin väitti juhlinnan olleen viittaus häneen kohdistuneen rasistiin välikohtauksiin Skotlannin valioliigassa vierasjoukkueen faneilta, mutta Show Racism the Red Cardin johtaja kyseenalaisti tämän. Kilpailuiden johtaja Tokuaki Suzuki ilmoitti, että jatkotoimenpiteitä ei tehtäisi AFC:n ja FIFA:n välillä.


title: Käymälät Japanissa

text: Sekä perinteiset kyykkykäymälät että uudet high-tech-käymälät voivat aiheuttaa hämmennystä ulkomaalaisessa, joka ei ole tottunut niihin. Käymälää käyttävistä ulkomaalaisista, jotka painelevat summanmutikassa ohjauspaneelin nappeja uteliaisuudesta tai etsiessään huuhtelua ja yhtäkkiä saavat kauhistuksekseen suihkun sukuelimiinsä tai peräaukkoonsa, on tehty humoristisia raportteja. Vesisuihkun jatkuessa muutamia sekunteja henkilön hypättyä ylös henkilö itse tai kylpyhuone on kastunut. Monissa japanilaisissa käymälöissä onkin lyhyt käyttöopas englannin kielellä ohjauspaneelin lähellä, tai paneelin napeissa on englanninkielinen teksti kulttuurišokin lievittämiseksi.