title: Matti Oivanen

text: Maailmanliigakauden jälkeen Oivanen aloitti yhdessä lentopallomaajoukkueen kanssa viisi viikkoa kestäneen valmistautumisleirin Moskovan EM-kilpailuihin. Leiri päättyi harjoitusotteluun Espanjaa vastaan, jonka Suomi hävisi 3–0. EM-kisoissa Oivasen ja Suomen maajoukkueen peli kulki kuitenkin paremmin ja joukkue teki lopulta suomalaista palloiluhistoriaa etenemällä välieriin asti, jossa se kohtasi jälleen Espanjan. Välieräottelu oli Oivasen uran tärkein tähän mennessä. Oivanen ja maajoukkue hävisi Espanjalle lopulta 3–2 ja Suomi sijoittui kisoissa neljänneksi. Oivasten veljekset pelasivat molemmat hienon turnauksen Moskovassa ja saivat paljon kiitosta koko joukkueelta otteistaan.


title: Jongunjoen rajaseutukirkko

text: Jongunjoen rajaseutukirkko on Lieksan Nurmijärvellä sijaitseva arkkitehti Rafael Blomstedtin suunnittelema puinen torniton pitkäkirkko, joka vihittiin käytöön 18. heinäkuuta 1948. Kirkkosalin lisäksi tiloihin kuuluu kaksi seurakuntasalia ja aikoinaan asuinkäytössä ollut huoneisto. Kirkkosalin erikoisuutena ovat neliönmuotoiset mäntyviilulevyt. Kirkon pinta-ala on 100 neliötä ja siellä on noin 50 istumapaikkaa. Erillinen puinen kellotapuli rakennettiin 1956, kellot ovat samalta vuodelta. Alttarilla on Harry Kivijärven veistos "Krusifiksi". Kirkollista toimintaa varten oli aikanaan olemassa rajaseututoimikunta, jolla oli rajaseutusisar ja rajaseutupappi, joka asui kirkon yhteydessä. Toiminta-alue eli rajaseutupiiri käsitti myös Kuhmon puolella olevan Jonkerin kylän. Tästä syystä rakennusta voinee yhä nimittää rajaseutukirkoksi, vaikka se onkin nyt Lieksan seurakunnan käytössä.


title: Käylän rajaseutukirkko

text: Käylän rajaseutukirkko on Kuusamon Käylässä sijaitseva puinen satulakattoinen ns. kotakirkko, joka rakennettiin 1958 Olli Vahteran suunnitelman perusteella. Kirkkosali on yksilaivainen ja sivuseinät korvaa kokonaan katto, johon myös ikkunat on sijoitettu. Kirkon pinta-ala on 234 neliötä ja siinä on istumapaikkoja noin 140 hengelle. Kirkon alkuperäiset 6-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1971. Nykyiset vuonna 1991 käyttöönotetut 16-äänikertaiset urut rakensi Veikko Virtasen urkurakentamo. Kirkon puisen alttariveistoksen "Vapahtaja ristillä" on tehnyt taiteilija Uuno Poikonen 1958. Erillinen kellotapuli rakennettiin kirkon yhteyteen 1977, uumajalaisten lajhoittamat kellot ovat vuodelta 1951. Kirkon alttarisyvennyksen vieressä on sakasti, sisäänkäynnin vieressä taas rippikoulusali ja sen päällä parvi. Alakerrassa on majoitus-, ruokailu- ja sosiaalitiloja. Kirkon edustalla on Paanajärvelle 1934-1944 haudattujen muistomerkki.


title: Rajamerkki

text: "Rajapaikka" on historiallisesti, ennen maanmittaustoimitusten kartoilla määritettyjen rajojen aikakautta, ollut paikka, joka määrittää rajan kulkua maastossa. Se on voitu merkitä maastoon rajamerkeillä, mutta vanhastaan rajapaikoiksi on saatettu valita myös maastossa jo valmiiksi hyvin erottuvia luonnonpaikkoja kuten erikoisia luonnonkiviä, siirtolohkareita, mäkiä, vaaroja, tuntureita, saaria, jokien suita ja niin edelleen.


title: Rajamerkki

text: Tunnetuimpia näistä ovat Ruotsin ja Venäjän välisten rajojen merkit. Useisiin näistä on hakattu Ruotsin ja Venäjän tunnukset eli Ruotsin kruunu tai kruunut ja Venäjän kaksipäinen kotka. Joskus niissä on läntistä ja itäistä kristinuskoa edustavat ristit, joskus taas pelkkä rajaviiva. Historiallisesti arvokkaita muinaismuistoja ovat myös monet maakuntien, läänien ja pitäjien rajakivet ja rajapaikat, kuten esimerkiksi Kuhankuono ja Pirttiniemennokka Varsinais-Suomessa. Monesti rajat vedettiin tarkoituksella siten, että jokin suuri kivi eli siirtolohkare sattui rajan varrelle – ei niinkään siirrelty kiviä rajojen mukaan.


title: Kirkkoniemi

text: Rajaseutumuseossa käsitellään sekä sotahistoriaa että kaivostoiminnan historiaa. Nähtävillä on esimerkiksi puna-armeija-patsaan vanhempi versio kipsisenä ja venäläinen sodanaikainen lentokone tyypiltään Iljushin Il-2 M3M. Samassa rakennuksessa on toinenkin museo, jossa esitellään saamelaistaiteilija John Savion töitä, muun muassa grafiikkaa. Monet käyvät katsomassa Norjan ja Venäjän rajaa. Siellä on matkamuistomyymälä ja Venäjän puolella on vartiotorneja. Turisteja kaupungissa ei paljoa näy talvisin. Vaikka matkailijoita käy paljon, useimmat viettävät siellä kuitenkin keskimäärin vain kolme tuntia aikaa.


title: Rajamerkki (rautatieliikenne)

text: Rajamerkki on merkki, joka osoittaa rautatien vaihteessa tai raideristeyksessä paikan, jota edempänä veturi tai vaunu ei saa olla, ettei se estä viereisen raiteen liikennettä. Mikään osa junasta ei saa ulottua rajamerkkiä lähemmäksi vaihdetta. Rajamerkki voi olla teräksinen tai puinen paalu, joustava teräsvaijerin pätkä tai kiskon syrjään maalattu merkki.


title: Lakeuden Risti

text: Lakeuden Risti (myös Lakeuden risti) on vuosina 1957–1959 rakennettu ja vuonna 1960 käyttöön vihitty kirkkorakennus Seinäjoella. Kirkon suunnitteli akateemikko Alvar Aalto. Kirkko sijaitsee Aaltokeskuksessa kaupungintalon ja kirjaston välittömässä läheisyydessä. Erityisen tunnetuksi kirkon on tehnyt sen 65 m korkea kellotorni, josta näkyy lähes koko Seinäjoen kaupunki. Se onkin turistien suosima matkailukohde. Lakeuden Risti on museoviraston suojelema, kuten koko muukin Aaltokeskus.


title: Rukoussunnuntai

text: Rukoussunnuntai (, "anokaa", "rukoilkaa") on kristillisessä perinteessä viides pääsiäisen jälkeinen sunnuntai. Nimitys tulee Rooman seurakunnan varhaisista rukouskulkueista 300-luvulla. Myöhemmin rukouskulkueet järjestettiin rukoussunnuntain ja helatorstain välisinä ”käyntipäivinä” tai ”kanttaipäivinä”. Rukoussunnuntain saarnatekstit käsittelevät yleensä rukousta ja rukoilemista.


title: Rajamerkki

text: "Rajakivi" on rajamerkkinä oleva kivi. Joskus rajakiviksi on voitu valita suuriakin, maisemassa kauas näkyviä siirtolohkareita, joiden kautta raja on määrätty kulkemaan, joskus rajamerkeiksi on valittu myös pienempiä, ehkä muodoltaan erikoisia luonnonkiviä.


title: Rajamäen kirkko

text: Kuriositeettina voi mainita, että talvisodan aikana kirkon korkea torni naamioitiin peittämällä se ja kirkon katto kauttaaltaan kuusennäreillä, koska pelättiin tornin olevan liian hyvä maamerkki pommittajille; sotilasjohdosta tuli jopa ehdotus tornin kaatamisesta – minkä pääjohtaja Ingman ja paikallispuolustus torjuivat yksiselitteisesti. Tehdasmuseossa ja tehtaiden 100-vuotisjulkaisussa on kuvia kirkosta näin peitettynä .


title: Haukipudas

text: Haukipudas on tasaista lakeutta ja tasankoa, joka on kohonnut merestä varsin myöhään. Luonnonoloiltaan Haukipudas jakautuu kahteen osaan. Haukiputaan länsiosa kuuluu Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan jokimaahan ja Yli-Iin ja Kiimingin väliin pistävä itäpuoli nevalakeuteen. Länsiosa on metsäisempää ja käsittää enemmän peltoa kuin itäosa.


title: Haukipudas (kaupunginosa)

text: Haukipudas on Oulun kaupunginosa Haukiputaan suuralueella entisen Haukiputaan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Kaupunginosa muodostettiin 1. tammikuuta 2013 kuntaliitoksen myötä.


title: Haukipudas

text: Haukipudas on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Se liittyi vuoden 2013 alussa kolmen muun kunnan kanssa osaksi Oulun kaupunkia.


title: Mustakari (Haukipudas)

text: Mustakari on saari Haukiputaan kunnassa Perämerellä. Saari sijaitsee Virpiniemen eteläpuolisellä merialueella Kellon Kraaselin ja Kotakarin välisellä alueella. Lähimmät muut saaret ovat Pitkäriisi idässä, Pikkuletto etelässä, Munakari lännessä ja Eeranletto luoteessa. Saari on asumaton, ja siellä on vain muutamia kesäasuntoja.


title: Haukipudas

text: Haukipudas sijaitsee Oulu–Tornio-radan varrella. Haukiputaan alueella sijaitsee kaksi rautatieasemaa Kello ja Haukipudas. Sekä henkilö- että tavaraliikenne asemilla on loppunut. Haukiputaan asemalta oli aiemmin ratayhteys myös Martinniemeen. Martinniemen rata purettiin 1999. Martinniemessä on aikaisemmin toiminut myös satama Martinniemen sahan puutavaran vientiä varten.


title: Ykskivi (Haukipudas)

text: Ykskivi on pieni, karu ja asumaton saari Rivinnokan niemen edustalla Kiiminkijoen suistossa Haukiputaan edustalla Oulussa Perämerellä. Saari sijaitsee Kiiminkijoen etelärannalla Rivinnokan läntisimmän kärjen eli Tupurinnokan edustalla Kaasamatalan eli Rivinleton luodon kaakkoispuolella. Saari on merilintujen, pääasiassa lokkien pesimäalue.


title: Munakari (Haukipudas)

text: Munakari on asumaton saari Perämerellä Oulun edustalla noin 13 kilometriä Oritkarin satamasta luoteeseen. Saarella on neljä loma-asuntoa yksityisomistuksessa. Lähimmät saaret ovat Mustakari, Pensaskari, Eeranletto ja Kotakari. Saaren puusto on lähinnä lehtimetsää ja jonkin verran katajaa.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemi sijaitsee Perämeren rannalla noin 20 kilometrin päässä Oulun keskustasta pohjoiseen. Luonnonläheinen Kiviniemi on suosittua asuinaluetta, ja se on vuosikymmenten saatossa kasvanut muutaman sadan asukkaan kalastajakylästä liki 3 000 asukkaan kotiseuduksi.


title: Asemakylä (Haukipudas)

text: Alueen päätiet ovat yhdystie 8460 Martinniemestä Jokikylään sekä kylän itäpuolitse kulkeva valtatie 4. Linja-autoliikenteestä vastaavat Koskilinjat Oy, jolla on kouluvuoden aikana säännöllisiä vuoroja Asemakylälle, sekä V. Alamäki Oy, joka liikennöi reitillä Ii–Haukipudas–Oulu uutta sekä vanhaa nelostietä pitkin. Henkilöjunat eivät pysähdy Haukiputaan rautatieasemalla kaupallisia tarkoituksia varten.


title: Pensaskari (Haukipudas)

text: Pensaskari on asumaton saari Oulun satamiin johtavan laivaväylän varrella Oulun edustalla Perämerellä. Saari kuuluu Oulun kaupunkiin. Saari sijaitsee noin 11 kilometriä luoteeseen Oritkarin satamasta. Muita läheisiä saaria ovat Runniletto, Ahinletto ja Munakari. Saaren pohjoispuolella on lisäksi laajahko karikko- ja matalikkoalue. Saari sijaitsee 30 metrin syvyisen vesialueen pohjoisreunalla, ja merenpohja putoaa saaren lounaispuolella jyrkästi, laskeutuen 30 metriin noin sadan metrin matkalla.


title: Bysanttilainen ajanlasku

text: Bysanttilainen ajanlasku oli kalenterijärjestelmä, joka oli käytössä Bysantin valtakunnassa. Basileios II otti sen käyttöön vuonna 988. Bysanttilainen ajanlasku päättyi vuonna 1453, kun Bysantti valloitettiin, mutta kalenteria käytettiin myös Kiovan Venäjällä vuodesta 988 alkaen ja sittemmin Venäjällä aina Pietari I:n uudistuksiin vuoteen 1700. Bysanttilainen ajanlasku oli yhtenevä juliaanisen ajanlaskun kanssa, mutta kuukausien nimet oli käännetty latinasta kreikaksi. Vuoden ensimmäinen päivä on 1. syyskuuta. Vuosia ei laskettu Kristuksen syntymästä vaan maailman luomisesta. Bysanttilaisen kalenterin ensimmäinen vuosi alkoi siis 1.9.5509 eaa.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin kulta-aikana voidaan pitää niin kutsutun makedonialaisen dynastian aikaa vuosina 867–1056. Dynastian aikana Bysantista onnistuttiin jälleen rakentamaan suurvalta, ja se valtasi takaisin maita, joita arabit olivat valloittaneet idässä ja slaavit Balkanilla. Myös eteläinen Italia valloitettiin, ja keisari Johannes I Tzimiskes ulotti taistelut aina Jerusalemiin asti. Vuonna 1014 keisari Basileios II (keisarina 976–1025) kukisti Bulgarian. Voittoisien sotien ja vahvojen hallitsijoiden ansiosta Bysantti oli sekä sotilaallisesti että taloudellisesti vahva, ja pääkaupunki Konstantinopoli oli loistelias kulttuurin ja vallan keskipiste. Kauppa ja käsityöläisyys kukoistivat, Konstantinopoliin perustettiin uusia kouluja, kiinnostus antiikin kulttuuriin ja filosofiaan heräsivät uudelleen, ja maallinen kirjallisuus ja muu kulttuuri elpyivät. Samalla bysanttilainen sivistys levisi myös naapurikansojen alueille.


title: Kreikka

text:
Rooman valtakunnan hajottua kahtia vuonna 395 Kreikka jäi sen kreikankielisenä säilyneelle itäosalle, joka kehittyi keskiaikaiseksi Bysantin valtakunnaksi. Valtionuskonnoksi vakiintui kristinuskon ortodoksinen muoto (Bysantin kirkko). Bysantti säilytti monin osin antiikin kreikkalais-roomalaisen perinnön yhdistyneenä kristinuskoon. Valtakunnan keskus oli Konstantinopolissa. Nykyisen Kreikan alueella merkittäviä keskuksia olivat muun muassa Thessaloniki ja Mystras. Myös välillä taantunut Ateena kukoisti jälleen keskibysanttilaisella kaudella. Bysantin valta oli kuitenkin monissa osissa Kreikkaa aina heikko, ja maahan kohdistui bulgaarien, slaavilaisten ja muiden heimojen kansainvaelluksia, kun taas saaristo ja muut rannikkoalueet olivat alttiina merirosvojen hyökkäyksille.
Bysantin kulta-aikaa olivat noin vuodet 850–1050. Normannit valtasivat osan Kreikkaa 1081–1149. Ristiretkeläisten vallattua Konstantinopolin neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 Kreikka jaettiin valloittajien, pääasiassa venetsialaisten ja frankkien, kesken. Bysantti sai Konstantinopolin ja Mystraksen takaisin hallintaansa vuonna 1261, jonka jälkeen bysanttilainen kulttuuri nousi vielä viimeiseen kukoistukseensa, mutta muutoin valtakunnan entinen suuruus oli mennyttä. 1300-luvulta lähtien uudeksi uhaksi kehittyi turkkilainen Osmanien valtakunta. Osmanit valtasivat suuren osan Manner-Kreikkaa 1390–1450. Samaan aikaan Venetsia valtasi pääosan läntisestä Kreikasta ja Kreikan saaristosta ja perusti Kreikan alueelle linnoituksia taistellakseen osmaneja vastaan.


title: Bysanttilainen Ateena

text: Ateena (myöhäisbysanttilaisella kaudella mm. "Setína", Σετίνα) oli Bysantin valtakunnan aikana (noin 300/600–1400-luvut) eli Kreikan keskiajalla edelleen merkittävä kaupunki, vaikkakin se oli menettänyt antiikin aikaisen asemansa kulttuurissa, koulutuksessa, politiikassa ja kaupassa pääkaupungille Konstantinopolille ja muille suuremmille keskuksille, kuten Thessalonikille ja myöhemmin Mystrakselle. Ateenan bysanttilaista kulta-aikaa olivat erityisesti keskibysanttilaisen kauden vuodet 1000–1200, jolta ajalta kaupungissa ja sen lähialueilla on säilynyt useita kirkkoja ja luostareita.


title: Kreikan historia

text: Bysantin valta oli monissa osissa Kreikkaa aina heikko, ja maahan kohdistui bulgaarien, slaavilaisten ja muiden heimojen kansainvaelluksia, kun taas saaristo ja muut rannikkoalueet olivat alttiina merirosvojen hyökkäyksille. Bysantin kulta-aikaa olivat noin vuodet 850–1050. Normannit valtasivat osan Kreikkaa 1081–1149. Ristiretkeläisten vallattua Konstantinopolin neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 Kreikka jaettiin valloittajien, pääasiassa venetsialaisten ja frankkien, kesken. Bysantti sai Konstantinopolin ja Mystraksen takaisin hallintaansa vuonna 1261, jonka jälkeen bysanttilainen kulttuuri nousi vielä viimeiseen kukoistukseensa, mutta muutoin valtakunnan entinen suuruus oli mennyttä.


title: Bysanttilainen kulttuuri

text: Bysanttilainen kirjallisuus oli aluksi lähinnä antiikin kirjallisuuden kristillisesti väritettyä ja itämaista vaikutusta saanutta jatkoa. Se oli lamassa vuosina 650–850, mutta virkosi 800-luvulla kohoten vuosina 1000–1200 korkeimpaan kukoistukseensa. Konstantinopoli oli kaupunki, jossa vanhan ajan kulttuuri oli elävää vielä keskiajallakin. Se ilmeni hippodromissa ja sen koristelussa, mutta myös historiankirjoittajien syvällisessä antiikin tuntemuksessa. He kirjoittivat vielä kreikan kieltä hellenistiseen tapaan, joka oli paljon lähempänä klassisuutta kuin tuon ajan länsimainen latina. Kirjailija Niketas Khoniateen 1200-luvun sukupolvi oli viimeinen, joka tunti antiikin ajan kirjallisuuden paremmin kuin nykyajan ekspertit. heillä oli vielä käytettävissään kirjoja, jotka ovat nykyisin kokonaan kadonneet, esimerkiksi hellenistisen runoilija Kallimakhoksen tuotanto, joka tuhoutui Konstantinopolin ryöstössä.


title: Bysanttilainen Ateena

text: Bysanttilainen aika päättyi Ateenassa, kun osmanit valtasivat kaupungin 1456–1458. Osmanivallan aikana kaupunki taantui jälleen, sillä aluetta hallittiin Thessalonikista.


title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin valtakunta eli Itä-Rooma ( tai , "Politeia tōn Rhōmaiōn"; ; "Roomalaisten keisarikunta") oli Rooman valtakunnan itäosa, joka säilyi länsiosan romahdettua 400-luvulla ja jonka valtakausi kesti yli tuhat vuotta aina vuoteen 1453 saakka. Bysanttilainen identiteetti oli yhdistelmä roomalaisuutta, kreikkalaista (hellenististä) kulttuuria ja ortodoksista kristinuskoa. Bysantti katsoi viimeiseen saakka edustavansa keisarillisen Rooman valtakunnan perintöä keisari Konstantinus Suuren luomassa kristillisessä muodossa.


title: Bysanttilainen Ateena

text: Keskibysanttilainen kausi päättyi neljänteen ristiretkeen vuonna 1204. Seuranneella myöhäisbysanttilaisella kaudella Ateenaa hallitsivat frankit, katalaanit, firenzeläiset ja venetsialaiset. Kaupungista käytettiin nimimuotoja "Setíne(s)", "Setína(s)", "Satíne(s)" ja "Stínes" (Σετίνε(ς), Σετίνα(ς)), Σατίνε(ς), Στίνες), mitkä nimitykset olivat peräisin ilmaisusta "stin Athína" (στην Αθήνα, ”Ateenaan”). Akropoliin alue ympäröitiin Rizokastro(n)-muurilla. Muurin osina hyödynnettiin jälleen antiikin aikaisten rakennusten, kuten Herodes Atticuksen odeionin ja Eumeneen stoan, seiniä. Propylaia muutettiin frankkihallitsijan palatsiksi ja Erekhtheion sotajoukkojen päämajaksi. Parthenonista tehtiin katolinen Notre Damen kirkko, ja siihen rakennettiin kellotorni. Lisäksi Akropoliille rakennettiin muun muassa niin kutsuttu Frankkien torni sekä muita torneja ja linnoitteita.


title: Kreikka

text: Bysanttilainen kulttuuri (n. 400–1453) tarkoittaa Bysantin valtakunnassa eli Itä-Roomassa kukoistanutta keskiaikaista kulttuuria. Siinä hellenistiset ja itämaiset ainekset yhtyivät valtauskonnoksi nousseeseen kristinuskoon. Tuon ajan rakennustaiteen suurimmat monumentit, kuten Hagia Sofia, ovat Kreikan nykyrajojen ulkopuolella, mutta myös Kreikan alueella on säilynyt bysanttilaisia kirkkoja ja luostareita seinämaalauksineen ja mosaiikkeineen. Bysantin kulttuuriperintö elääkin edelleen ennen kaikkea ortodoksisen kirkon liturgisessa elämässä ja maan lukuisissa luostareissa.


title: Tbilisi

text: Myös Rustaveli-kadun alueella uudessa kaupungissa on muutamia merkittäviä kirkkoja. Kašvetin kirkko sijaitsee parlamenttia vastapäätä ja se rakennettiin 1900-luvun alussa keskiaikaisen Samtavisin kirkon mallin mukaan. Sininen luostari on vuorostaan peräisin 1800-luvun loppupuolelta ja se sijaitsee Mtkvarin rannalla. Mamadavitin kirkko kohoaa Mtatsminda-vuorella ja se on rakennettu 1800-luvun puolivälin jälkeen. Georgialaisten ja armenialaisten kirkkojen lisäksi kaupungissa on katolinen Neitsyt Marian ylösnousemuksen katedraali 1800-luvun alusta, Pietarin ja Paavalin katedraali 1870-luvulta ja useita venäläisiä kirkkoja. Tbilisissä on myös vuonna 1910 valmistunut synagoga, jonka yhteydessä on juutalaisväestön historiaa esittelevä museo. Samalla alueella vanhassakaupungissa on Tbilisin moskeija, joka on ainoa jäljelle jäänyt Stalinin ja Berijan 1930-luvun puhdistusten jälkeen. Moskeija, syngagoga, georgialainen ja armenialainen kirkko sijaitsevat aivan toistensa lähellä.


title: Ufa

text: Ufanin kaupungissa on paljon moskeijoita ja kirkkoja. Neuvostoaikana kaupunkiin rakennettiin paljon patsaita ja muistomerkkejä.


title: Mikkelin ortodoksinen seurakunta

text: Mikkelissä sijaitsee pyhän ylienkeli Mikaelin kirkko, joka valmistui vuonna 1957. Toinen vuosina 1955–1956 rakennettu kirkko sijaitsee Pieksämäellä ja se on pyhitetty Neitsyt Marian syntymän muistolle ja vihitty ensin vuonna 1957 rukoushuoneeksi eli tšasounaksi ja myöhemmin vuonna 2004 kirkoksi. Seurakunnan alueella on lisäksi kolme muuta seurakunnalle kuuluvaa tšasounaa Mikkelin Visulahdessa, Mikkelin hautausmaalla ja Ihastjärvellä. Aikaisemmin Mikkelissä oli venäläiselle sotaväelle kuuluva sotilaskirkko Linnanmäellä vanhan varuskunta-alueen vierellä. Tämä kirkko kuitenkin purettiin 50-luvun lopulla. Paikalla on nykyisin muistolaatta.


title: Maarrat an-Numan

text: Maarrat an-Numanin suurmoskeija oli alunperin kirkko, jonka paikalla sijaitsi puolestaan aikanaan pakanallinen temppeli. Muslimit muuttivat kirkon moskeijaksi heidän valloitettuaan kaupungin. Moskeijaan kuuluu neliskulmainen minareetti, jonka on signeerannut 1100-luvulla elänyt arkkitehti Kahir bin Ali bin Kanit al-Sarmani. Jotkut tutkijat uskovat minareetin rakennetun jo aiemmin 1000-luvulla ja signeerauksen olevan peräisin sen korjaustöistä maanjäristyksen jälkeen. Sarmani suunnitteli myös kaupungin madrasan, joka sijaitsee hieman moskeijasta etelään. Jotkut ovat liittäneet sen perustamisen Nur al-Dinin valtakauteen. Moskeijaa ympäröivällä soukilla on pitkä historia. Kaupungissa on lisäksi Osmanien valtakunnan ajoilta peräisin oleva karavaaniseralji.


title: Acheiropoíitoksen kirkko

text:
Panagía Acheiropoíitoksen kirkko () on bysanttilaisaikainen kirkko Thessalonikissa Kreikassa. Se kuuluu Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde.
Kirkko on rakennettu noin vuonna 450–475 varhaisemman roomalaisen kylpylän paikalle. Osa kylpylästä jatkoi toimintaansa kirkon vieressä. Kirkko on saanut nimensä siellä säilytetystä Neitsyt Marian käsittä tekemättömästä ("akheiropoietos") ikonista. Kirkkorakennusta on muutettu ja laajennettu 600-luvulla sekä 1300–1400-luvuilla. Osmanivallan aikana rakennus toimi moskeijana ja se tunnettiin nimellä Eskin moskeija (”Vanha moskeija”).


title: Moskeija

text: Lahden moskeija (turk. "Lahti Cami") on 1950-luvulla rakennettu alkuperäinen Adventtiseurakunnan kirkkorakennus, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa Lahden asemantaustalla. Lahden moskeija kuuluu Suomen suurimpiin moskeijarakennuksiin ja tämän hetkisiin rukoustiloihin sekä moskeijarakennuksiin nähden se onkin tällä hetkellä suurin moskeija koko Suomessa. Aiemmin kirkkorakennuksena sekä kuvataitelija Ismo Pyykön ateljeenana toiminut rakennus restauroitiin moskeijaksi turkkilaisen valistusyhdistyksen toimesta vuonna 2012. Moskeijan avajaistilaisuus suoritettin Lahden kaupunginjohtaja Jyrki Myllyvirran johdolla 4. huhtikuuta 2012. Moskeija kuuluu tällä hetkellä Suomen Islamilaisen Diyanet Yhdyskunnan alaisuuteen, joka Lahden moskeijan lisäksi hallinoi ja johtaa Vantaan, Turun sekä Porin rukous- ja moskeijarakennuksia.


title: Kos (kaupunki)

text: Kaupungin tärkein kirkko on omistettu Pyhälle Paraskevalle ("Agía Paraskeví"). Osmanivallan ajalta kaupungissa on muutamia moskeijoita, joissa myös minareetit ovat jäljellä. Perinteisenä ostospaikkana toimii italialaisvallan aikana rakennettu kauppahalli eli kunnallinen agora ("Dimotikí Agorá"). Asklepieion eli parantajajumala Asklepioksen pyhäkköalue sijaitsee kaupungin ulkopuolella noin 3,5 kilometrin päässä.


title: Helsinki

text: Pääkaupunkiseudulla on kaikkiaan noin 30 moskeijaa. Monet kieliryhmät ja kansallisuudet, kuten bangladeshilaiset, kosovolaiset, kurdit ja bosnialaiset ovat perustaneet omia moskeijoitaan.. Muslimiyhteisöistä vanhin on 1800-luvulla muodostunut tataariyhteisö. Vuoden 2015 lopulla imaami Anas Hajar arvioi, että suurina juhlapyhinä moskeijoissa käy yhteensä noin 10 000 muslimia.


title: Hassan II:n moskeija

text: Hassan II:n moskeija () on moskeija Casablancan kaupungissa Marokossa. Hassan II:n moskeija on Marokon suurin ja maailman seitsemänneksi suurin moskeija. Se on 210 metriä korkea. Moskeijaan mahtuu kerralla 105 000 ihmistä, sisälle 25 000 ja piha-alueelle 80 000. Moskeijan suunnitteli ranskalainen arkkitehti Michel Pinseau. Moskeijan rakentaminen aloitettiin vuonna 1986, ja sen piti valmistua vuonna 1989 Marokon kuningas Hassan II:n 60-vuotissyntymäpäiväksi. Rakennus valmistui kuitenkin vasta vuonna 1993.


title: Kribi

text: Kaupungissa on katolinen kirkko, joka on rakennettu 1800-luvulla sekä moskeija. Kribissä on n. 60 000 asukasta (arvio vuodelta 2005).


title: Materiaalitiede

text: Materiaalitiedettä voi opiskella Aalto-yliopistossa sekä Tampereen teknillisessä yliopistossa (TTY). Aalto-yliopiston Kemiantekniikan korkeakoulussa (http://chem.aalto.fi/fi/for/prospective/). Materiaalitekniikan laitoksella tutkitaan mm. ohutkalvoja ja mikro- ja nanomateriaaleja, magneettisia materiaaleja, materiaalien kierrätystä, metallurgiaa, korroosiota ja komposiittimateriaaleja. Kemian laitoksella tutkitaan materiaaleja mm. energiatekniikan sovelluksiin (polttokennoihin, akkuihin, superkondensaattoreihin). Polymeeriteknologian laboratoriossa tutkitaan mm. polymeerejä lääke- ja solukasvatussovellutuksiin. Puunjalostustekniikan laitoksella tutkitaan mm. nanoselluloosaa ja puun soluseinän rakennetta.


Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu (Aalto ARTS; , ) on yksi kuudesta Aalto-yliopiston korkeakoulusta. Se antaa opetusta arkkitehtuurin, muotoilun, audiovisuaalisen viestinnän, taidekasvatuksen ja taiteen aloilla. Alallaan Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu on Pohjoismaiden suurin.


title: Aalto-2

text: Aalto-2 on Aalto-yliopiston avaruustekniikan opiskelijaprojektina toteutettava CubeSat-satelliitti, jonka kehittäminen alkoi vuonna 2012. Kahden CubeSat-yksikön kokoinen Aalto-2 kuuluu eurooppalaiseen QB50-hankkeeseen, jonka suunnitelmana on laukaista 50 CubeSat-satelliittia matalalle maan kiertoradalle. Satelliitti läpäisi esisuunnittelukatselmuksen (PDR, ) vuoden 2013 toukokuuhun mennessä. Aalto-2 ja 39 muuta nanosatelliittia on tarkoitus viedä Orbital ATK:n Cygnus-kapselin sisällä Atlas V -kantoraketilla Kansainväliselle avaruusasemalle . Satelliitit jaetaan kahteen erään. Ensimmäinen erä lähetetään kiertoradalleen 90 päivää toista erää aiemmin, jotta satelliitiparvi saataisiin mahdollisimman levittäytyneeksi. Parven on tarkoitus tutkia 90–320 kilometrin korkeudella sijaitsevaa alempaa termosfääriä, jonka läpi kulkiessaan satelliitit mittaavat muun muassa yläilmakehän plasman ominaisuuksia ja hiukkasia. Satelliitit ohittavat yleensä nopeasti termosfäärin ja joukkovoiman etu onkin siinä, että satelliittiparvi kerää enemmän ja monipuolisempaa dataa. Aalto-2:n rakentaminen oli käynnissä maaliskuussa 2015.Satelliitti vapautettiin avaruusasemalta avaruuteen 25.5.2017 ja sen signaali on havaittu ensimmäiseksi Japanissa. Satelliitti kuitenkin vikaantui muutaman päivän päästä eikä enää vastannut komentoihin.


title: Aalto-yliopisto

text: Aalto-yliopisto (lyhenne Aalto, , ) on pääosin Espoossa ja Helsingissä sijaitseva kansainvälinen yliopisto, joka toimii tekniikan, kauppatieteiden ja taiteen aloilla. Toimintansa se aloitti 1. tammikuuta 2010 kolmen aikaisemmin itsenäisen korkeakoulun Helsingin kauppakorkeakoulun, Taideteollisen korkeakoulun ja Teknillisen korkeakoulun yhdistyessä.


title: Arvo Aalto

text: Aalto suoritti Sirola-opiston kurssin 1955–1956 ja toimi vuosina 1956–1959 SKP:n Lapin piirijärjestön taloudenhoitajana. Vuosina 1960–1961 ja 1962–1964 hän oli SKP:n Rovaniemen aluejärjestön aluesihteeri. Aalto kävi Moskovan puoluekoulun vuosina 1961–1962. Hänen kuvansa Neuvostoliitosta muuttui huomattavasti kriittisemmäksi, mutta hän jatkoi tukeaan Hruštšovin johtamalle valtiolle, joka oli tuolloin lähtenyt uudistusten teille. 1950-luvun lopulla Aalto tapasi vaimonsa Onervan.


title: Aalto (satelliittisarja)

text: Aalto-2 on Aalto-yliopiston avaruustekniikan opiskelijaprojektina toteutettava CubeSat-satelliitti, jonka kehittäminen alkoi vuonna 2012. Kahden CubeSat-yksikön kokoinen Aalto-2 kuuluu eurooppalaiseen QB50-hankkeeseen, jonka suunnitelmana on laukaista 50 CubeSat-satelliittia matalalle maan kiertoradalle. Satelliitti läpäisi esisuunnittelukatselmuksen (PDR, ) vuoden 2013 toukokuuhun mennessä. Aalto-2 ja 39 muuta nanosatelliittia on tarkoitus viedä Orbital ATK:n Cygnus-kapselin sisällä Atlas V -kantoraketilla Kansainväliselle avaruusasemalle . Satelliitit jaetaan kahteen erään. Ensimmäinen erä lähetetään kiertoradalleen 90 päivää toista erää aiemmin, jotta satelliitiparvi saataisiin mahdollisimman levittäytyneeksi. Parven on tarkoitus tutkia 90–320 kilometrin korkeudella sijaitsevaa alempaa termosfääriä, jonka läpi kulkiessaan satelliitit mittaavat muun muassa yläilmakehän plasman ominaisuuksia ja hiukkasia. Satelliitit ohittavat yleensä nopeasti termosfäärin ja joukkovoiman etu onkin siinä, että satelliittiparvi kerää enemmän ja monipuolisempaa dataa. Aalto-2:n rakentaminen oli käynnissä maaliskuussa 2015.


title: Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulu

text: Tutkimuksessa luodaan uutta tietoa ja ratkaisuja palvelemaan kestävän kehityksen päämääriä. Ilmastonmuutokseen, energian riittävyyteen ja sen puhtauteen sekä luonnonvarojen kestävään käyttöön liittyvät teemat ovat keskeisiä sekä tutkimuksessa ja opetuksessa. Ympäristön hyvinvointiin, esteettisyyteen ja ihmisten terveyteen sekä turvallisuuteen liittyvät kysymykset edellyttävät jatkuvasti uusia ratkaisuja, joiden etsimisessä korkeakoulu mukana.


title: Aalto-yliopisto

text: Opiskelijoita Aalto-yliopistossa on noin 17 500 ja henkilöstöä noin 4 000, joista professoreita noin 390. Aalto-yliopiston tavoitteena on antaa uudenlaisia mahdollisuuksia monialaiseen opiskeluun ja tutkimukseen sekä tuottaa ratkaisuja yhteiskuntien haasteisiin korkeatasoisen tutkimuksen ja opetuksen kautta. Aalto-yliopistolla on myös kansallinen erityistehtävä tukea Suomen menestymistä.


title: Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulu

text: Tutkimus Sähkötekniikan korkeakoulussa jakautuu kolmeen pääalueeseen: sähkötekniikkaan, tieto- ja viestintäteknologiaan sekä fysiikan sovelluksiin. Tutkimustoiminta keskittyy yhteiskunnan suurten kysymysten, kuten energian ja ympäristön sekä terveyden ja hyvinvoinnin asettamiin tutkimushaasteisiin. Teknologioiden painopistealueita ovat ICT eli tieto- ja viestintäteknologia sekä mikro- ja nanoteknologia .


title: Aalto-1

text: Aalto-satelliitteja on tarkoitus tehdä sarjassa useampia. Seuraavan Aalto-2:n suunnittelu alkoi 2012, ja satelliitti läpäisi esisuunnittelukatselmuksen (PDR, ) vuoden 2013 toukokuuhun mennessä. Kahden CubeSat-yksikön kokoinen satelliitti kuuluu eurooppalaiseen QB50-hankkeeseen, jonka suunnitelmana on laukaista 50 CubeSat-satelliittia matalalle Maan kiertoradalle. Satelliittiparven on tarkoitus tutkia 90–320 kilometrin korkeudella sijaitsevaa alempaa termosfääriä, jonka läpi kulkiessaan satelliitti mittaa muun muassa yläilmakehän plasman ominaisuuksia ja hiukkasia. Satelliitit ohittavat yleensä nopeasti termosfäärin ja 50 satelliitin parven etu onkin siinä, että se kerää enemmän monipuolisempaa dataa. Aalto-2:n rakentaminen oli käynnissä maaliskuussa 2015 ja se oli viivästysten jälkeen tarkoitus laukaista avaruuteen maaliskuussa 2017.


title: Suunnistus

text: Kilpailumatkojen ominaispiirteet määritellään lajisäännöissä. Reitin pituuden sijasta määritellään tavoiteaika kilpailun parhaimmille, joka vaihtelee ikäluokittain sprinttiä lukuun ottamatta. Kilpailusuoritus kestää aikuisilla pitkällä matkalla reilun tunnin, erikoispitkä kaksinkertaisesti ja keskimatka 30–35 minuuttia. Pitkän ja erikoispitkän matkan erityispiirteenä on omaan fyysiseen suorituskykyyn ja suunnistustaitoon perustuvien oikeiden reitinvalintojen tekeminen. Keskimatkalla korostuu tarkka suunnistus ja rastinotto, koska kisat käydään yleensä pienipiirteisessä maastossa. Sprinttisuunnistusta kutsuttiin aikaisemmin puistosuunnistukseksi, koska kilpailut pidettiin rakennetuissa puistoissa ja kortteleissa. Nykyään sprinttimaaston vaatimuksena on vain nopeakulkuisuus. Erityispiirteenä on oikeiden reitinvalintojen tekeminen nopeasti joka rastivälillä. Suorituksen tavoiteaika on 12–15 minuuttia.


title: Suunnistus

text: Fyysisten ominaisuuksien lisäksi huipputason suunnistajalla tulee olla kyky hahmottaa maastonmuodot ja kulkukelpoisuus kartan avulla ja sen jälkeen tehdä nopeita, mutta toisaalta myös varmasti rastille johtavia reitinvalintoja. Reitit kulkevat usein pienipiirteisessä maastossa, jossa tarkka kartan lukeminen on tärkeää. Monet huippusuunnistajat ovat luopuneet kompassin käytöstä ja suunnistavat pelkän kartan avulla.


title: Navigointi

text: Liitolla on tutkintojärjestelmä, joka koostuu kolmesta tutkinnosta: 1) saaristolaivuri-, 2) rannikkolaivuri- ja 3) avomerilaivuri. Kaksi alinta astetta käsittävät matemaattista ja maantieteellistä merenkulkuoppia sekä meriteiden sääntöjä. Kunkin asteen voi suorittaa noin neljässä kuukaudessa. Tutkintoja järjestetään kaksi kertaa vuodessa, samaan aikaan kaikkialla Suomessa. Ylin tutkinto eli avomerilaivuri kestää koko talven ja sen tutkintoja on kerran vuodessa eli keväällä. Tutkinnot on nykyään suoritettava porrastetusti, vielä 1980-luvulla saattoi rannikkolaivurin suorittaa suoraan. Kaikilla kolmella asteella on oma pätevyysviirinsä ja tunnuksensa. Tutkintoja on pidetty säännöllisesti ajan tasalla. Esimerkiksi radiosuuntiminen poistui rannikkolaivurien opetuksesta kun meriradiomajakat poistuivat käytöstä. Tilalle tuli vuorovesinavigoinnin perusteet. Liiton järjestämä rannikkonavigoinnin tutkinto hyväksytään näyttönä teoriaosaamisesta kansainvälistä huviveneenkuljettajankirjaa varten.


title: Kanootti

text: Jos kanootissa on kaksi melojaa, painavampi heistä istuu yleensä takana, tai kanootista tehdään varusteiden sijoittelun avulla hieman takapainoinen. Edessä istuva meloja aloittaa käännöksen ja takimmainen suorittaa sen loppuun. Perusteena on sekä vektorioppi että edessä istuvan parempi näköala reitinvalintoja ajatellen.


title: Liikennetelematiikka

text: Liikennetiedotuspalveluja tarjotaan sekä radiossa että internetissä. Kelikameroiden näyttämää kuvaa voi katsella internetistä. Radiossa voidaan kertoa liikennemäärästä ja säästä sekä poikkeustilanteista, kuten ruuhkista ja erikoiskuljetuksista. Suomessa liikennetietopalveluita tuottaa lähinnä Tiehallinnon liikennekeskus, joka myös suorittaa liikenteen seurantaa. Seurantajärjestelmän hyödyt tulevat parhaiten esille ruuhka- ja muissa häiriötilanteissa: kun matka-aikoja on seurattu, siitä voidaan myös tiedottaa ja tarvittaessa neuvoa vaihtamaan kiertotielle. Suomessa kyseinen järjestelmä on käytössä esimerkiksi valtatie 4:llä, Lahden ja Heinolan välillä. Ennustamalla lähituntien tilannetta pääteillä ja kertomalla senhetkisestä tilanteesta, voivat autoilijat tarvittaessa valita toisen reitin. Sää- ja kelitiedotuksissa apuna ovat tiesääasemien keräämät tiedot, kelikamerakuvat sekä satelliitti- ja tutkakuvat, joiden perusteella voidaan tehdä ennusteita ja tiedotuksia.


title: Nokian Renkaat

text: Nykyisin rengastestaus jakautuu indoor-testaukseen, jossa testataan koneellisesti renkaiden rakenteellista lujuutta ja nopeuskestävyyttä, ajoneuvotestaukseen, jossa tehdään sekä convoy-testejä että kenttätestejä ja testeihin testikeskuksissa. Nokian Renkailla on kaksi omaa testikeskusta, Nokialla ja Ivalossa. Lisäksi UHP-renkaiden testejä ajetaan testiradoilla Keski-Euroopassa ja Etelä-Afrikassa. Nokialla on myös Hakkapeliitta-testikuljettajaohjelma, jonka puitteissa kerätään renkaiden käyttökokemuksia tavallisilta autoilijoilta..


title: Ralli

text:
Nuotituksessa autokunta ajaa erikoiskokeet kilpailun ulkopuolella läpi käyttäen alhaisia, rajoitusten mukaisia nopeuksia. Kuljettaja sanelee ajamisen ohessa mieleisensä nuotit, joilla hän pyrkii mahdollisimman tarkalla, mutta yksinkertaisella tavalla kuvaamaan reitin kulkua. Kartturi kirjaa nuotit ylös. Nuotituksen toisella ajokerralla kartturi lukee nuotit kuljettajalle, joka sanelee niihin haluamansa korjaukset. Nuotteja korjataan myös kisan aikana, mikäli siihen on tarvetta. Jos käytössä on ns. etuauto, tekee sen miehistö täsmäkorjaukset ja -lisäykset kilpakuljettajan nuotteihin juuri ennen erikoiskokeen alkua.
Kuljettajat käyttävät tavallisesti vanhoja nuottejaan pohjana vuodesta toiseen, mikäli mahdollista. Esimerkiksi auton vaihtuminen erilaiseen tai muu vastaava poikkeavuus aikaisemmasta ajosta saattaa johtaa täysin uusien nuottien tekemiseen.


title: Reititin

text: Jotta reitittimet pystyvät ohjaamaan välittämänsä tiedon kulkua niillä pitää olla tieto verkon topologiasta, jonka perusteella tehdään sopiva reititysvalinta. Reitittimet saavat topologiatietoa sekä reititysprotokollista että ihmisavusteisesti. Kun lähde- ja kohdeverkkojen välille on useita reittejä, reitittimen tehtävänä on valita paras reitti. Reittivalinta voi perustua reitin minimipituuteen, reitin nopeuteen, reiteille annettuihin prioriteetteihin ja niin edelleen. Reittivalinnan perusteita kutsutaan metriikaksi. Reitittimet toimivat OSI-mallin verkkokerroksella (kerros 3).


title: Katuvalo

text: Tievalaistuksen ohjaustapa riippuu muun muassa valaistavan alueen tyypistä ja suuruudesta ja käytettävissä olevasta teknologiasta. Pienillä, erillisillä alueilla voidaan käyttää paikallisohjausta, jossa valot palavat hämäräkytkimen ja kellon mukaan. Suuremmilla alueilla yksinkertainen ohjaustapa oli ketjuttaminen, jossa valokeskukset yhdistettiin sarjakytkennöin ohjauskaapelien välityksellä. Ongelmaksi muodostui tällöin paikallisen häiriön leviäminen laajaksi sarjakytkennän kautta. Yhtenäisillä alueilla käytetään keskitettyä ohjausta, josta on kehittynyt ulkovalaistuksen yleisin ohjaustapa Suomessa. Uusimmaksi ohjaustavaksi on teknologian kehittymisen myötä tullut langaton, älykäs valo-ohjaus. Katuvalojen ohjaus- ja valvonta toteutetaan esimerkiksi Internetin tai jonkun erillissovelluksen kautta käytettävän palveluratkaisun avulla. Palveluratkaisuun on lisättävissä myös katuvalojen korjauksesta vastaavan huoltohenkilöstön mobiili työnohjaus.


title: Moottoripyörätrial

text: Reitti on merkitty maastoon merkein (esimerkiksi nuolin ja nauhoin), jotta kilpailijat voivat edetä sitä. Reitin varrella on tarkkailujaksoja, jotka on merkitty nauhalla esimerkiksi kallioiseen maastoon, jonka jyrkkiä nousuja ja pudotuksia käytetään jakson ajoreittinä. Myös kivikot ja maarinteet ovat trialissa käytettyjä jaksopaikkoja. Kilpailijat tutustuvat jalan jokaiseen jaksoon ja suunnittelevat tarkoin ajosuorituksensa ennen ajoa. Ajosuorituksen jälkeen jaksotuomari merkitsee virhepisteiden määrän kilpailijan virhepistekorttiin, minkä jälkeen kilpailijat jatkavat reittiä pitkin seuraavalle jaksolle.


title: Tampere

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen syttyneen sisällissodan aikana Tampereella käytiin keväällä 1918 sodan ratkaisutaisteluita. Sisällissodan aikana Tampere oli punaisten hallinnassa. Valkoisten lähestyessä kaupunkia Tampere muuttui sekasortoiseksi sotilasleiriksi. Kaksi viikkoa kestäneissä valtaustaistelussa noin 2 000 ihmistä menetti kotinsa. Kyttälä ja Tammela kärsivät taistelussa eniten.


title: Tampereen taistelu

text: Tampereen taistelu käytiin 16. maaliskuuta – 6. huhtikuuta 1918, kun valkoiset valloittivat Tampereen Suomen sisällissodassa. Valkoisia johti C. G. E. Mannerheim. Taisteluun osallistuneiden joukkojen määrillä mitattuna Tampereen taistelu oli Pohjoismaiden siihen astisen sotahistorian suurin.


title: Lahden taistelu

text: Sisällissodan alettua Etelä-Suomen tärkeimmät kaupungit siirtyivät punaisille. Sodan käännekohtana oli Tampereen taistelu maalis-huhtikuussa 1918, jossa punaiset menettivät vahvimman pohjoisen kaupunkinsa. Sen jälkeen Länsi-Suomen punaiset pyrkivät perheineen pakoon itään. Keskeinen pakoreitti kulki Lahden kautta, josta oli maantie- ja rautatieyhteys Pietariin.


title: Suomen sisällissota

text: Sodan ratkaisutaistelut käytiin maalis–huhtikuussa 1918. Tampereen taistelu alkoi 16. maaliskuuta ja päättyi 6. huhtikuuta C. G. Mannerheimin johtamien valkoisten joukkojen voittoon. Kenraalimajuri Rüdiger von der Goltzin johtama Saksan armeijan Itämeren divisioona oli noussut 3. huhtikuuta maihin Etelä-Suomeen noin 13 000 sotilaan vahvuisin joukoin, jotka valtasivat saman kuun aikana Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Valkoiset valtasivat huhtikuun lopussa vielä Viipurin.


title: Tampereen taistelu

text: Valkoisten voittamasta Tampereen taistelusta tuli sisällissodan käännekohta. Taktisesti valkoinen puoli kärsi kuitenkin yllättävän suuria tappioita, sillä taisteluun ryhdyttiin suoraan liikkeestä. Osittain syynä oli Mannerheimin tarve käydä ratkaisutaistelu ennen kuin saksalaiset joukot ehtisivät vaikuttaa sodan kulkuun, mutta osittain kyseessä oli punaisten aliarviointi. Punakaartin joukot olivat luovuttaneet vain vähäistä vastarintaa tehden valkoisille kaikki taajamat Vilppulan ja Messukylän välillä. Punakaartin joukkojen kuri oli kehno ja ne joutuivat useimmiten paniikkiin pelätessään saarrostusta. Tampereella joukot olivat kuitenkin jo motissa eikä staattinen puolustus vaatinut enää yhtenäistä johtoa. Punaiset pakottivatkin valkoiset käyttämään lähes kaikki reservinsä kaupungin valloitukseen, josta tuli molemmille osapuolille verinen. Tampereen taisteluissa kuoli noin 2 000 punaista, joista yli puolet oli teloitettuja vankeja. Valkoisia kuoli noin 700.


title: Suomen sisällissota

text: Tampereen kaupungin valtaustaistelusta muodostui sisällissodan kiivain yhteenotto. Se oli siihen mennessä suurin Pohjoismaissa käyty taistelu, johon osallistui 16 000 valkoista ja 14 000 punaista. Punakaartin puolustustahto ja -kyky oli kohonnut ja kaartit osoittivat merkittävää päättäväisyyttä Tampereen puolustamisessa. Valkoisten sodanjohto asetti hyökkäykseen parhaita ja iskukykyisimpiä joukkojaan, muun muassa osan uusista jääkärirykmenteistä. Kalevankankaan hautausmaan taistelussa, niin sanottuna verisenä kiirastorstaina 28. maaliskuuta ei enää vain kävelty aukeita eikä ammuttu vahingonlaukauksia sillä eräät valkoisen armeijan yksiköt kärsivät yli 50 prosentin taistelutappiot. Jääkäreitä kaatui 50 ja ruotsalainen vapaaehtoisprikaati menetti noin 10 prosenttia miehistöstään. Valkoisten ratkaiseva, Tampereen keskustan valtaukseen johtanut hyökkäys alkoi yöllä 3. huhtikuuta 1918 voimakkaalla tykistötulella. Tampereen taistelu oli Suomen historian ensimmäinen, säälimätön, kortteli korttelilta käyty kaupunkisota, johon ainakin jälkiviisaudessa sisältyy paljon traagista symboliikkaa. Sisällissodan ratkaisutaistelu käytiin kaupungissa, josta Suomen teollistuminen, taloudellinen ja poliittinen modernisaatio sekä koko kansan henkistä ja aineellista tilaa parantanut kehitys oli alkanut.


title: Saksan interventio Suomen sisällissodassa

text: Tampereen kukistumisen ja saksalaisten maihinnousun myötä punaisten johto jätti Helsingin 9. huhtikuuta ja vetäytyi Viipuriin. Tämän jälkeen valkoiset pystyivät keskittämään omat voimansa Karjalan rintamalle, sillä saksalaiset huolehtivat sodankäynnistä Etelä-Suomessa, millä oli suuri merkitys lopputuloksen kannalta. Väliintulo ei kuitenkaan ratkaissut sotaa, sillä ratkaisevana pidetty Tampereen taistelu oli maihinnousun aikaan jo kääntynyt valkoisten eduksi. Sen sijaan Saksan apu nopeutti olennaisesti valkoisten voittoa. Ilman sitä taistelut olisivat mahdollisesti venynyt jopa kuukausia ja samalla kostonkierteestä olisi tullut vielä kauheampaa. Lisäksi punaiset olisivat sodan pitkittyessä saattaneet saada apua Venäjän bolševikeilta. Saksan väliintulon katsotaan myös säästäneen Helsingin Tampereen kaltaisilta raskailta taisteluilta ja niitä seuranneilta joukkoteloituksilta.


title: Tampereen taistelu

text: Valkoisten yleishyökkäys Tampereen saartamiseksi alkoi 21. maaliskuuta. Wilkmanin joukot valtasivat Kangasalan 22. maaliskuuta. Kangasalan punaisten johtaja G. T. Laine järjesti joukot puolustukseen, mutta taistelujen jälkeen punaiset vetäytyivät. Mestaripainija Mikko Kokko onnistui vielä murtautumaan valkoisten linjojen läpi ja etenemään Jyväskylän rataa pitkin Kangasalle, jossa hän valtasi uudelleen Suinulan aseman, mutta hänkin joutui pian perääntymään Vehmaisiin. Ensimmäiset yhteenotot Tampereen taistelussa käytiin Aitolahdella 23. maaliskuuta. Vatialan kohdalla oli kahakka, jossa valkoiset menettivät kuusi kaatunutta, ja tämä ennakoi Tampereen taistelua. 23. maaliskuuta valkoisten tykit Aitolahdessa ja Kangasalla kantoivat jo Tampereelle, ja kaupungin reunoille alkoi putoilla kranaatteja. Hjalmarsonin ja Linderin hyökättyä yhtä aikaa punaisten rintama Kyröskoskella romahti 23. maaliskuuta ja päälliköidensä käskyistä välittämättä punakaartilaiset pakenivat Siuroon ja sieltä edelleen Nokian kautta Tamperetta kohti.


title: Suomen sisällissota

text: Suomen valkoisen armeijan merkittävin sotaliike oli taistelu Tampereen hallinnasta 16. maaliskuuta – 6. huhtikuuta 1918. Taistelun tuloksena valkoinen armeija valtasi punaisilta maan suurimman teollisuuskeskuksen. Sotatoimi alkoi kaupungin koillispuolella sijaitsevassa Längelmäen Länkipohjassa ja siihen liittyivät myös kamppailut alueen pohjois- ja luoteispuolella linjalla Vilppula–Kuru–Kyröskoski–Suodenniemi. Tampere saarrettiin Lempäälän taistelussa 24. maaliskuuta ja Siuron valtauksessa 26. maaliskuuta.


title: Raudun taistelu

text: Raudun taistelu oli Suomen sisällissodan aikainen taistelu, joka käytiin Karjalan kannaksella sijainneessa Raudun pitäjässä 20. maaliskuuta – 5. huhtikuuta 1918. Pietarin läheisyyden vuoksi enemmistö punaisten puolella taisteluun osallistuneista joukoista oli venäläisiä. Valkoisten voittoon päättynyt Raudun taistelu oli Tampereen ja Viipurin taistelujen ohella yksi sisällissodan verisimmistä. Sen kaksi viimeistä päivää olivat koko sodan ankarimpia yhteenottoja kaikki rintamat mukaan lukien.


title: Druusit

text: Druuseja on yhteensä arviolta noin miljoona. Heitä asuu Lähi-Idässä Syyriassa, Libanonissa, Israelissa ja Jordaniassa. Israelissa druusit asuvat pääasiassa Genesaretinjärven ympärillä ja Karmelvuoren alueella. Jordanian druusit asuvat maan Syyrian vastaisella rajalla ja he joutivat Syyrian druuseista erilleen kun Syyrian ja Jordanian välinen raja piirettiin vuonna 1931. Libanonin druusit elävät pääasiassa Matnin, Gharbin ja Choufin alueilla Libanonin rannikolla. Pienempiä druusiyhteisöjä on myös Etelä-Libanonissa ja Beirutissa. Syyrian suurimmat druusikeskittymät ovat Etelä-Syyriassa ja Israelin miehittämillä Golanin kukkuloilla. Druusit muodostavat As-Suwaydan maakunnan väestön enemmistön ja druusikyliä löytyy ympäri maata.


title: Druusit

text: Druusit ovat pääasiassa Syyriassa, Libanonissa, Israelissa ja Jordaniassa elävä, yhteensä noin miljoonan hengen etnis-uskonnollinen ryhmä. Druusien uskonnollinen perinne on erottanut heitä satojen vuosien ajan alueen muslimivaltaväestöstä. Druusilaisuus kehittyi islamin ismaililaisesta suuntauksesta omaksi uskonnokseen 1000-luvulla. Druusit eivät tee lähetystyötä, eivätkä hyväksy käänynnäisiä druusilaisuuteen tai kääntymistä druusilaisuudesta muihin uskontoihin.


title: Druusit

text: Druusien uskontoa luonnehditaan ismaililaiseksi salaopiksi, jonka perimpään olemukseen vain harvat ovat perehtyneet. Druusit itse kutsuvat itseään nimellä "muwahhidun", joka tarkoittaa monoteisteja. Druusiyhteisö voidaan jakaa kahteen eri luokkaan nimiltä "uqqal" ja "juhhal" eli tietäjät ja tietämättömät. Suurin osa druuseista kuuluu jälkimmäiseen luokkaan ja vain tietäjille opetetaan uskonnon tarkemmat yksityiskohdat muiden seuratessa vain osaa uskonnon piirteistä. Tietäjien uskonnolliseen opetukseen kuuluvat druusiviisaiden historian saatossa kirjoittamat moraalikäsityksiä koskevat ja gnostilaiset, sekä kosmologiset kirjoitukset. Koko uskonnollinen tieto tunnetaan nimellä "hikma". Tietäjät käyttävät muista druuseista poikkeavaa vaatetusta, johon kuuluu esimerkiksi valkoinen turbaani. Tietäjiä johtavat puolestaan "shaykh"-nimellä tunnetut henkilöt, jotka valitaan viisaimpina pidettyjen tietäjien joukosta. Heidän joukostaan valitaan edelleen yleensä alueen johtavaan sukuun kuuluva "ra'is", joka toimii alueen uskonnollisena päämiehenä. Tietäjien odotetaan käyttäytyvän esimerkillisesti, kun taas tietämättömien ei odoteta noudattavan kaikkia säädöksiä tiukasti.


title: Druusit

text: Druusilaisuuteen kuuluu seitsemän käskyä, jotka ovat jokseenkin samanlaisia Islamin viiden peruspilarin kanssa. Druusien on puhuttava aina totta keskenään, mutta vaatimus ei koske ulkopuolisten kanssa puhumista. Druusit voivat näin esimerkiksi vainojen uhatessa kiistää druusilaisuuden harjoittamisen. Druusien on myös autettava toisiaan hädässä, hylättävä monoteismin kanssa kiistassa olevat käsitykset, pysyä erossa epäuskoisista, tunnustettava al-Hakim Jumalan uudelleensyntymänä, hyväksyttävä jumalan toimet ja seurattava Jumalan tahtoa ja käskyjä.


title: Druusit

text: Israelin puolella asuvat druusit lasketaan virallisesti omaksi erilliseksi etniseksi ryhmäkseen Israelin arabeista. Israelissa druuseja asuu paitsi varsinaisen Israelin alueella, myös Israelin miehittämien Golanin kukkuloiden alueella ja heillä on Israelin druuseista erillinen laillinen asema. Suurin osa Golanin kukkuloiden druuseista on Syyrian kansalaisia. Druusit, joilla on Israelin kansalaisuus palvelevat Israelin puolustusvoimissa maan juutalaisten tapaan, mutta poiketen maan arabeista.


title: Druusit

text: Syyrian puolella suuri osa druuseista asuu Jabal al-Duruzin alueella maan eteläosassa. Kun Syyriasta tuli Ranskan mandaattialue vuonna 1921 alueella oli oma itsehallintonsa. Vuonna 1925-27 druuseilla oli merkittävä rooli kapinassa ranskalaishallintoa vastaan ja Syyria itsenäistyi vuonna 1945 Ranskan tunnustaessa sen itsenäisyyden seuraavana vuonna. Druusit olettivat autonomiansa säilyvän, mutta vuosien 1949 ja 1954 Syyrian hallinto lähetti alueelle joukkoja mahdollisen kapinan estämiseksi. Druusien asutuskeskuksia tulitettiin ja sadat saivat surmansa.Vaikka monet druusit ovat vaikuttaneet sittemmin Syyrian hallinnossa, he menettivät paljon siitä asemasta, jonka he olivat saaneet taisteluissa Syyrian itsenäisyyden puolesta. Syyrian sisällissodassa druusit ovat pyrkineet pysymään konfliktin ulkopuolella. He ovat kuitenkin joutuneet islamistisen al-Nusran rintaman vainon kohteeksi.


title: Druusit

text: Libanonissa druusit olivat sittemmin yksi monista Libanonin sisällissodan osapuolista vuosien 1975 ja 1990 välillä. Huolimatta suhteelisen pienestä osuudestaan maan väestöstä he olivat yksi suurista tekijöistä sodassa druusien hallitseman progressiivisen sosialistipuolueen muodostamien asejoukkojen kautta. Druusit taistelivat jälleen maroniittikrisitittyjä vastaan ja liittoutuivat sodan alkupuolella Palestiinan vapautusjärjestön kanssa. Sisällissodan jälkeen maroniittien ja druusien välit ovat rauhoittuneet ja molemmat olivat samalla puolella niin sanotussa setrivallankumouksessa, joka päätti maan 30-vuotta kestäneen syyrialaismiehityksen vuonna 2005.


title: Druusit

text: 1100-luvulta 1500-luvulle druusit olivat hallitseva poliittinen tekijä Libanonin Gharbin alueella, kunnes johtavaan asemaan nousivat Libanoninvuorten druusit. Alueella asui myös maroniittikristittyjä. Vuonna 1842 aluetta hallinnut Osmanien valtakunta jakoi Libanoninvuorten alueen kahteen hallinnoilliseen osaan, joista pohjoista hallitsi kristitty kuvernööri ja eteläistä druusikuvernööri. Kahden ryhmän välit tulehtuivat ja asiaa pahensi ulkomaiden kuten Yhdistyneet kuningaskunnan ja Ranskan pyrkimykset sekaantua asioihin. Druusien ja maroniittien välille syttyi avoin sota vuonna 1845 ja druusit surmasivat verilöylyssä vuonna 1860 useita maroniitti- ja kreikkalaisortodoksisia kristittyjä, minkä jälkeen Ranska lähetti joukkoja alueelle. Seuranneen kriisin takia Osmanien valtakunta joutui perustamaan Libanoninvuorille autonomisen alueen, jota johti kristitty kuvernööri. Libanoninvuoret säilytti autonomisen asemansa aina Osmanien valtakunnan hajoamiseen saakka.


title: Druusit

text: Druusit noudattavat edelleen Hamza ibn-'Alin 1000-luvulla säätämiä lakeja, joihin kuuluvat muun muassa vaimon ja miehen tasavertaisuus ja avioeron salliminen vain muutamissa tarkkaan määritellyissä tapauksissa. Sukupuolijakoa noudatetaan kuitenkin muuten hyvin tarkasti. Druusiyhteisön ulkopuolelle esimerkiksi druusikylästä matkustavan naimattoman naisen mukana kulkee yleensä tämän isä tai veli. Naimattomat naiset työskentelevät yleensä yhteisön sisällä. Työpaikoilla sukupuolet jaetaan edelleen ja joskus jopa erillisine työtiloineen.


title: Kesä (yhtye)

text: Kesä on laulaja Toni Salmisen toukokuussa 2014 perustama helsinkiläinen post-punk -yhtye. Sen musiikki on mollivoittoista ja tummanpuhuvaa, jossa on vaikutteita 80-luvun alun uusromantiikasta, kotimaisesta pop rockista sekä kansainvälisestä uudesta aallosta. Yhtyettä on useasti verrattu Mustaan Paraatiin, ja se on itse luonnehtinut vaikuttajikseen Berlinin ja Tangerine Dreamin. Kesän jäsenet ovat soittaneet lukuisissa punk ja hardcore punk -yhtyeissä, kuten Lighthouse Project, Ills, Total Recall ja Deathbed.


title: Kordillieerit

text: Inkavaltio on lähtöisin Andien Cuzcon alueelta, nykyisestä Perusta, mistä se alkoi laajeta 1400 luvulla. Kukoistuskautena inkavaltion piiriin kuului yli kuusi miljoonaa ihmistä lähes koko Andien pituudelta, jolloin valtion alue kattoi lähes Rooman valtakunnan kokoisen alueen. Inkat pitivät valtionsa kasassa tiukan kurin ja pikkutarkan hallinnon avulla. He rakensivat kastelukanavia ja kivetettyjä teitä, joista monet ovat yhä käytössä. Kastelujärjestelmän ansiosta maanviljely oli mahdollista myös kuivemmilla ja syrjäismillä alueilla. Jyrkät rinteet pengerrettiin kivimuurien avulla porrasmaisiksi peltotilkuiksi, ja samlla estettiin rankkasateita huuhtomasta maata pois. Inkavaltio oli kuitenkin lyhytikäinen. Sen kohtaloksi koitui kansakunnan suuri vauraus; Uuteen maailmaan purjehtineet espanjalaiset kuulivat inkojen mittavista kulta-aarteista ja lähtivät ryöstämään niitä. Kuningas Atahualpa tapettin viekkaudella ja juonittelulla, ja valtion kaatoi Pizaron johtama pieni 180 miehen armeja vuonna 1532. Valloittajien tuomat kulkutaudit nopeuttivat valtion kaatumista. Kun Espanjan valtio puolestaan menetti otteensa useiden itsenäisyystaistelujen myötä, jakautui Andien alue nykyisiksi itenäisiksi valtioiksi: Venezuelaksi, Kolumbiaksi, Ecuadoriksi, Peruksi, Boliviaksi, Chileksi ja Argentiinaksi.


title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltakunta (ketšuaksi "Tawantinsuyu") oli eteläamerikkalaisten intiaanien Andien vuoristoon luoma suuri imperiumi. Inkavaltakunnan keskus oli nykyisen Perun alueella, ja se ulottui nykyisen Kolumbian eteläosista Chilen keskiosiin saakka. Sen perustivat Cuscon kaupunkivaltion "inkat", ’ylhäiset herrat’. He alkoivat laajentaa valtiotaan 1200-luvulta alkaen aluksi koko ympäröivään laaksoon ja lopulta suureksi valtakunnaksi 1400- ja 1500-luvuilla. Inkat laajensivat valtakuntaansa etenkin tehokkaan armeijansa, hyvien huoltoyhteyksiensä sekä harkittujen väestönsiirtojen ja hallintotoimien avulla.


title: Latinalaisen Amerikan historia

text: 1400-luvulla Amerikan mantereen suurimmat valtakunnat olivat asteekkien valtakunta Meksikossa ja Inkavaltio Perussa. Sen jälkeen kun Kristoffer Kolumbus oli vuonna 1492 purjehtinut Karibianmeren saarille, Espanja ja Portugali perustivat Amerikkaan siirtomaita. Muutamassa vuosikymmenessä valloittajat, konkistadorit, kukistivat inkat, asteekit. Käytännössä kivikautta eläneet inkat, asteekit ja muut intiaanit olivat espanjalaisten ylivoimaisen teknologian ja heidän levittämien tautien takia edessä voimattomia. Näitä alueita alettiin myöhemmin nimittää Latinalaiseksi Amerikaksi, koska Espanja ja Portugali olivat aikoinaan latinalaisen Rooman osia, ja latinasta kehittyneet romaaniset kielet espanja ja portugali, tulivat siirtolaisuuden vaikutuksesta alueella valtakieliksi. Nykyäänkin espanja on pääkielenä lähes kaikissa muissa Latinalaisen Amerikan maissa paitsi Brasiliassa, jossa valtakielenä on portugali.


title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltakunta oli hyvin valtiojohtoinen luokkayhteiskunta. Valtio määräsi monista asioista kansalaisten elämässä mutta myös huolehti heistä hyvin. Työkykyiset kansalaiset jaettiin työveroluokkiin niin että jokainen luokka joutui tekemään tietyn määrän työtä päivässä tai kuukaudessa. Inkavaltiota johti jumalkuningas, ja jokaisella neljällä liittovaltion osalla oli oma johtonsa.


title: Etelä-Amerikan historia

text: Inkojen historia alkoi joskus 1200 eaa. Heidän alueensa oli vielä vuonna 1438 melko pieni ja käsitti lähinnä Cuzcon lähistön. Valloittajakuninkaat Pachachuti, Túpac Inca Yupanqui ja Huayana Capac tekivät inkavaltioista suuren. Inkavaltio romahti Francisco Pizarron tekemään espanjalaisvalloituksen 1530-luvulla sen jälkeen kun siellä oli käyty tuhoisa veljessota kuninkuudesta Atahuallpan ja Huascárin välillä. Muualla Etelä-Amerikassa kuin Keski-Andeilla oli vaihtelevia kulttuureja, joista jotkut olivat edenneet heimoliittojen asteille yhteiskunnan kehityksessä. Kehittyneitä maanviljelyllä eläviä päällikkökuntia oli muun muassa Kolumbiassa, Venezuelassa ja Amazonin altaassa sekä Itä-Boliviassa. Sitä vastoin kehittymätön metsästyskulttuuri vallitsi Etelä-Amerikan eteläkärjessä Tulimaassa.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat turvautuivat sotilaalliseen valloitukseen vain viimeisenä keinona. Aluksi he tarjosivat yhdistymistä vastaan lahjoja, avioliittovaihtoa ja poliittisia liittoja. Inkat lupasivat valloitetun alueen ylimystölle etuoikeuksia, mm luvan moniin vaimoihin. Sen epäonnistuessa he alkoivat uhkailla valloituksella ja tarvittaessa lopulta ryhtyivätkin siihen. Inkavaltion nopealla laajenemisella oli monta syytä. Inkoilla oli mahtava armeija, hyvät huoltoyhteydet ja tehokas sodanjohto. Lisäksi he suorittivat laajoja väestönsiirtoja ja hallinnollisia operaatioita (niin sanottu "mitimae"-järjestelmä), joiden avulla he levittivät kulttuuriaan ja vahvistivat valloittamiensa alueiden valvontaa. Inkat siirsivät ketšuankielisiä pääkaupunkiseudun virkamiehiä ja sotilaita valtakuntaan liitetyille alueille perustettuihin kaupunkeihin, joista käsin tuotantoa ja sen jakoa valvottiin ja inkakulttuuria levitettiin. Valloitettujen alueiden oma väestö asutettiin näiden kaupunkien ympäristöön ja sopeutettiin järjestelmään. Epäluotettava osa väestöstä siirrettiin pois ja korvattiin ketšuankielisellä väellä, joka toi inkakulttuurin alueelle. Paikallinen väki sai pitää tapansa, pukunsa ja kielensä, mutta virkamiesten täytyi opetella ketšuaa.


title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltio huolehti kansalaisistaan hyvin. Valtio tarjosi väestölle toimeentulon perusedellytykset ja puutteen aikana ilmaista ruokaa viljavarastoista. Valtio ruokki myös vanhukset, sairaat ja työkyvyttömät ja piti huolta leskistä ja orvoista. Valtio puolusti asukkaitaan hyökkääjiltä ja tarjosi ”moraalisesti oikeudenmukaiset” oikeudenkäynnit. Rangaistusten kovuuteen vaikutti tekijän yhteiskuntaluokka: rangaistukset olivat sitä kovempia mitä korkeampi virkamies rikoksen oli tehnyt, sillä valtiolle oli tärkeää pitää kaikki talonpojat töissä ja vaatia virkamiehiltä esimerkillistä käytöstä. Jos joku oli varastanut ruokaa tai vaatteita tarpeeseensa, rangaistiin sitä virkamiestä, joka puutteesta oli vastuussa. Rangaistuksina eri rikoksista käytettiin julkisia nuhteita, kansalaisoikeuksien poistamista tai karkotusta, vapausrangaistuksia ja kuolemanrangaistusta.


title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltio myös määräsi kansalaistensa elämästä tarkasti. Jokaista kansalaista valvottiin, ja kaikki joutuivat tekemään töitä ahkerasti. Valtio saneli myös avioliitot, juhlat ja ammatinvalinnat. Kaikki työkykyiset miehet joutuivat vuosittain niin sanottuun "mit’a"-palvelukseen, johon kuului rakennustöitä ja sotapalvelusta. "Mit’a"-työvoimalla rakennettiin valtakunnan valtava tieverkosto, kanavaverkosto, pengerviljelmät ja arkkitehtoniset monumentit.


title: Inkavaltion valloitus

text: Inkavaltion valloitus alkoi 1532 kun espanjalainen konkistadori Francisco Pizarro saapui inkavaltakuntaan. Hänellä oli vain pieni sotilasjoukko, mutta hän sai apuvoimia inkahallintaan tyytymättömistä intiaaniheimoista. Inkavaltakuntaa olivat heikentäneet jo ennalta sisällissota ja tautiepidemiat. Espanjalaiset valloittivat ja hävittivät inkojen pääkaupungin Cuscon nopeasti ja nujersivat viimeisenkin vastarinnan 1572.


title: Inkojen historia

text: Varhaisia inkahallitsijoita pidetään myyttisinä hallitsijoina, joista ei ole löytynyt historiallisista lähteistä. Inkojen ensimmäinen hallitsija oli perimätiedon mukaan Manco Capac, joka asettui Cuzcoon. Aluksi inkavaltio oli vain yksi kylä, sitten ehkä muutama kylä. 1300-luvulla neljäs inkahallitsija Mayta Capac alkoi laajentaa valtakuntaa. Myös 1300-luvulla hallinnut Capac Yupanqui laajensi inkavaltiota Cuzcon laakson ulkopuolelle. Näin inkat alkoivat levittäytyä Andien keskiosiin. Viracocha Inca, kahdeksas hallitsija, aloitti järjestelmällisen valtakunnan laajentamisen sijoittamalla varuskuntia valloitetuille alueille.


title: Mausoleumi

text: Mausoleumi on hautarakennus, joka on pystytetty rikkaalle tai merkittävälle henkilölle, usein kansanjohtajalle. Sana tulee Kaarian kuninkaasta Mausolloksesta, jonka leski rakensi tälle hautamuistomerkin Halikarnassokseen. Mausoleumi voi olla oma rakennuksensa tai osa toista rakennusta, esimerkiksi kirkkoa.


title: Juseliuksen mausoleumi

text: Kyseessä on tiettävästi Pohjoismaiden ainoa mausoleumi, jota pidettiin valmistuessaan uniikkina julkisena taideteoksena jopa koko Euroopan mittakaavassa. Juséliuksen mausoleumi ja Käppärän hautausmaa kuuluvat Museoviraston luetteloimiin valtakunnallisesti merkittävin rakennetuihin kulttuuriympäristöihin, ja ne ovat myös osa Porin kansallista kaupunkipuistoa.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahal on Agrassa Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa sijaitseva mausoleumi, jonka Suurmogulien valtakunnan hallitsija Shah Jahan rakennutti 1600-luvulla muistoksi synnytyksessä kuolleelle lempivaimolleen Mumtaz Mahalille. Myös Shah Jahan on haudattu mausoleumiin vaimonsa vierelle. Valkoisesta marmorista rakennetun mausoleumin lisäksi rakennuskompleksiin kuuluu reunustava muuri, puisto, portti, moskeija ja vierastalo. Mausoleumi on koristeltu arvokkailla kivireliefeillä ja -upotuksilla sekä kalligrafialla.


title: Juseliuksen mausoleumi

text: Juseliuksen mausoleumi on Porissa Käppärän hautausmaalla sijaitseva mausoleumi, jonka liikemies F. A. Jusélius rakennutti yksitoistavuotiaana kuolleen tyttärensä Sigridin hautamuistomerkiksi. Arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema rakennus valmistui vuonna 1903. Se on yksi Porin tunnetuimmista nähtävyyksistä, joka on kuuluisa erityisesti Akseli Gallén-Kallelan suunnittelemista seinämaalauksista. Mausoleumin uusgotiikkaa edustava arkkitehtuuri ja sisäpintojen koristelut muodostavat eheän rakennustaiteellisen kokonaisuuden, joka tyylillisesti vertautuu kirkkorakennuksiin, mutta sisältää kuitenkin niistä eroavia taiteellisia ja näkemyksellisiä vapauksia. Raamatullisten aiheiden lisäksi maalauksissa on kalevalasia teemoja sekä muun muassa teosofista ja jopa okkultistisena pidettyä symboliikkaa.


title: Ho Tši Minhin mausoleumi

text: Mausoleumissa lepäävää Ho Tši Minhia voi käydä katsomassa joka päivä vierailuaikana 09:00–12:00. Panssarilasin alle suojattua ruumista vartioi kunniasotilas. Mausoleumissa vierailijoiden tulee peittää jalkansa, shortsit ja minihameet ovat kiellettyjä. Vierailijoiden täytyy olla hiljaa ja kävellä kahdessa rivissä. Kädet eivät saa olla taskuissa eivätkä ristittyinä. Tupakointi, juominen, syöminen, valokuvaus ja videokuvaus on kielletty mausoleumin sisällä. Mausoleumin säännöt koskevat henkilökuntaa, vartijoita ja vierailijoita.


title: Juseliuksen mausoleumi

text: Juseliuksen mausoleumi muodostuu 12 metriä leveästä kahdeksankulmaisesta runkohuoneesta, johon liittyvät eteishalli, kuorihuone sekä pohjakerroksessa sijaitseva krypta. Tiilirunkoisen rakennuksen julkisivu on päällystetty punertavalla hiekkakivellä. Kuparikatteisen kupolin päältä nouseva torni kohoaa 35 metrin korkeuteen. Katon alareunassa on gargoileja. Pääportaiden edessä on Akseli Gallen-Kallelan suunnittelema rautaportti ja muualta rakennusta ympäröi matala pensasaita. Mausoleumin takana on Juséliuksen kolmannen puolison Berta Karlssonin hauta. Sigrid Juséliuksen äiti ja 1884 kuollut sisar Thyria on haudattu viereisen siunauskappelin tuntumassa sijaitsevaan sukuhautaan.


title: Mao Zedongin mausoleumi

text: Mao Zedongin mausoleumi () on Mao Zedongin kunniaksi rakennettu mausoleumi Pekingin Taivaallisen rauhan aukiolla. Mao oli Kiinan kommunistisen puolueen ensimmäinen puheenjohtaja. Mausoleumi on avoinna kaikille halukkaille vieraille päivittäin kello 9.00–15.00. Maon palsamoitu ruumis on näytteillä lasiarkussa.


title: Augustuksen mausoleumi

text: Perimätiedon mukaan keisari Augustus käynnisti mausoleumin rakennustyöt vuoden 31 eaa. Aktionin taistelun jälkeen. Mausoleumin oviaukon takana on käytävä, joka päättyy suureen hautakammioon. Kammioon oli haudattuna Rooman keisareista Augustus, Tiberius, Caligula, Claudius ja Nerva sekä Marcus Claudius Marcellus, Augustuksen puoliso Livia, poliitikko Marcus Vipsanius Agrippa, sotapäällikkö Germanicus Julius Caesar Claudianus, Germanicusin puoliso Agrippa vanhempi ja Claudiuksen poika Britannicus. Mausoleumiin haudattujen vainajien ruumiit oli polttohaudattu, ja heidän maalliset jäännöksensä olivat kullatuissa tuhkauurnissa. Kun vuonna 410 Alarik poltti Rooman, joukkio visigootteja murtautui mausoleumiin ja varasti vainajien tuhkauurnat sisältöineen.


title: Humayunin mausoleumi

text: Humayunin mausoleumi on intialaisen suurmogulin Humayunin viimeinen leposija Delhissä. Mausoleumin rakennutti hänen vaimonsa Hamida Banu Begum vuosina 1565–1572. Mausoleumi on rakennettu punaisesta hiekkakivestä ja se on 47 metriä korkea. Sinne on myöhemmin haudattu muitakin suvun jäseniä ja nykyisin siellä on noin 150 hautaa.


title: Tenavat

text: "Tenavat" ja muutamat muut samaan aikaan aloittaneet sarjakuvat, kuten "Masi", nostivat vitsisarjat takaisin suosioon Yhdysvalloissa. 1950-luvun alkuun tultaessa jatkuvajuoniset seikkailusarjat olivat hallinneet amerikkalaislehdistön sarjakuvasivuja neljännesvuosisadan ajan. Uuden trendin myötä ne kuitenkin syrjäytyivät nopeasti. Jotkut ovat sanoneet "Tenavien" olleen myös mukana aloittamassa 1950-luvulla uutta ”älyllisten” sarjojen trendiä, jossa pelkistetty piirrostyyli yhdistyi enemmän tai vähemmän filosofiseen sisältöön. "Tenavat" menestyi aikana, jolloin sanomalehdet jatkuvasti kutistivat sarjakuville varattua tilaa. Vaikka "Tenavat" oli aloittaessaan ollut normaalia pienempi ”tilansäästöstrippi”, "Tenavien" alkuperäisestä koosta oli tullut 1980-luvulla strippisarjakuvien normaalikoko.


title: Visukintun vuosikymmenet

text: Visukintun vuosikymmenet on sarjakuva-albumi, joka julkaistiin Roope Ankan taiteilijajuhlan kunniaksi. Juhlakirja julkaistiin vuonna 1997, ja koska Roope Ankan hahmon ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1947 Carl Barksin tarinassa ”Joulu Karhuvuorella”, hahmo oli esiintynyt sarjakuvissa 50 vuotta. Kirjan alussa on kolmen sivun mittainen Geoffrey Blumin kirjoittama artikkeli Roope Ankasta. Kirjan kannen ja kahden sivun kuvituksen on tehnyt Tello-Team, paitsi saksalaiseen laitokseen, jossa oli erilainen kansi. Kirjassa on laskutavasta riippuen 98 tai sata sivua.


title: Sotkamon Jymy

text: Kauden 1965 jälkeen Sotkamo nousi jälleen takaisin pääsarjaan mutta voimat eivät riittäneet sarjassa pysymiseen. Jymy kulkikin aina kaudesta 1966 lähtien puolentoista vuosikymmenen ajan Suomensarjassa 1980-luvun alkuun vanhan menestyksen perään haikaillessa. Paluuta pääsarjaan yritettiin 1970-luvun alussa uudelleen, mutta voimat eivät riittäneet itälohkon kolmatta sijaa korkeammalle. Myös joukkueen kiinnostus pelaamista kohtaan alkoi lopahtamaan. Pelaajat alkoivat hajaantumaan ja joukkueen taustojen heikko hoitaminen ei antanut odottaa menestystä. Sotkamon sisällä yleisöä alkoi valumaan myös naapuriseuran Sumsan Sujun peleihin, kun se nousi Suomensarjaan Jymyn rinnalle. Joukkueiden vaihtuessa jatkuvasti alettiin miettiä korjauskeinoja. Jymyn toimintaa selkeytettiin ja alettiin puhua pesäpallon erikoisseuran perustamisesta. Vähitellen Yrjö Huuskon toiminta alkoi selkiinnyttämään toimintaa ja toivoa herätti Sotkamon lukion voittama koulujen mestaruus vuonna 1976.


title: Mämmilä

text: "Kiinalaisen jutun" arviossa "Helsingin Sanomissa" Harri Römpötti arvioi, että Mämmilän 30-vuotinen historia on rikkaus, mutta sillä alkaa olla jo painolastia: ”Koivisto on tehnyt yli 30 vuotta Suomesta sarjakuvaa, josta kansa on tunnistanut itsensä, vaikka yhtenäiskulttuuri on samalla sirpaloitunut ja suomalainen identiteetti mullistunut monella tapaa”. Koska Koivisto ei ollut hennonut jättää vanhoja hahmoja pois, Römpötti sanoo, että sarjakuva alkaa muistuttaa televisiosarja "Dallasta", ja ”ihmissuhdesotkujen selvittämisestä syntyy tyhjäkäyntiä.” Römpötin mukaan Mämmilä oli ”liukunut suomalaisen pikkukaupungin realistisesta kuvajaisesta kohti ihannoitua haavekuvaa”, jossa muun syrjäisen Suomen ongelmat on onnistuttu ratkaisemaan, työtä riittää eikä muuttotappiota ole. Koivisto onnistuu kuitenkin paikoin kuvaamaan ihmiskohtaloita koskettavasti.


title: Mustanaamio

text: 1980-luvun sarjakuvan kulta-ajoista Mustanaamion suosio on sittemmin hiipunut. Joka toinen viikko ilmestyneen lehden levikki oli julkaisun viimeisinä vuosina 2000-vuosikymmenellä noin 3 000 kappaletta. "Mustanaamio"-lehden julkaiseminen lopetettiin Suomessa 23. marraskuuta 2010. Viimeiseksi numeroksi jäi 25–26/2010. 18. toukokuuta 2011 Egmont Kustannus kuitenkin ilmoitti verkkosivuillaan, että Mustanaamio palaa myyntiin erikoisjulkaisuina, koska fanit olivat vaatineet sitä.


title: Salama (sarjakuvahahmo)

text: Salaman sarjakuva hiipui pois monien muiden supersankarien ohella 1940-luvun lopulla. Viimeinen oma seikkailu julkaistiin vuonna 1949, mutta Jay Garrick oli Oikeuden Yhteiskunnan seikkailuissa mukana loppuun vuoteen 1951. Vuodesta 1960 hän oli jälleen mukana toisen Salaman rinnalla silloin tällöin, ja on yhä vakituisena sivuhahmona.


title: Kirjastot ovat palaessaankin kauniita

text: Internet on saanut ihmiset karttamaan vaivannäköä tiedon hakemisessa. Verkkosivuista ja hakukoneista puhutaan tiedon kokoajina. Todellisuudessa kirjastot ovat olleet tiedon kokoajia 2000 vuotta ennen Googlea. Internetin pinnallisuus on tarttunut myös lehtiin, ja tuloksena on lyhyitä silppukirjoituksia, joihin ei ole syytä palata toisen kerran. Ekholmin mukaan parin vuosikymmenen ajan on eletty teknisessä pöyhkeydessä ja itseriittoisuudessa. Harkitsevan ajattelun ja arvopohjan sijasta vallalla on kiire, itsekkyys ja välinpitämättömyys toisista ihmisistä. Verkkosivut, blogit, videopalvelut, sosiaalinen media ja televisio ovat korkeintaan kirjan itiöitä. Ne eivät edusta lukemista vaan selailua. Lääkärikirjaa ei voi koota internetin käyttäjien omakohtaisista arveluista.


title: RMS Titanic

text: Pian uppoamisen jälkeen ajateltiin, että "Titanic" olisi pysynyt pinnalla, jos laiva olisi ajettu suoraan päin jäävuorta. Silloin vain keula olisi tuhoutunut eikä vesi olisi päässyt tulvimaan neljää useampaan peräkkäiseen osastoon. Nykykäsityksen mukaan törmäyksen voima olisi kuitenkin ollut niin suuri, että isku olisi vaurioittanut runkoa pahasti koko laivan pituudelta, useat niitit olisivat hajonneet ja liitokset pettäneet. "Titanic" olisi luultavasti uponnut paljon nopeammin ja sekasortoisemmissa olosuhteissa kuin mitä todellisuudessa tapahtui.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Elokuvien aihevalinnoissa näkyivät monet ajan poliittiset ja yhteiskunnalliset ilmiöt, kuten radikalismi ja suomettuminen. Taistolaisuus ja itsesensuuri olivat voimakkaita ilmiöitä politiikan lisäksi myös kulttuurissa. Edellisellä vuosikymmenellä alkaneeseen osallistuvaan virtaukseen voidaan lukea muun muassa Jaakko Pakkasvirran "Kesäkapina" (1970) sekä Erkko Kivikosken "Laukaus tehtaalla" (1973). Myös Risto Jarva jatkoi omaksumaansa yhteiskunnallista linjaa, jota edustavat muun muassa autoilukulttuuria käsittelevä "Bensaa suonissa" (1970) sekä sensaatiojulkisuutta käsittelevä "Kun taivas putoaa" (1972). Maaseudun tyhjenemisen ja Suomen Maaseudun Puolueen vuoden 1970 vaalivoiton tunnelmissa syntyi Mikko Niskasen pääteoksena usein mainittu, pienviljelijän ahdingosta kertova tosielämään perustuva murhenäytelmä "Kahdeksan surmanluotia" (1972). Lisäksi ajalta muistetaan Paavo Piirosen, Heikki Nousiaisen, Timo Nissin ja Heikki Huopaisen elokuva "Saatanan radikaalit" (1971).


title: Flamman

text: "Norrskensflamman" ilmestyi Luulajassa vuoteen 1987 saakka, jolloin se siirrettiin Tukholman seudulle. Lehden ilmestymistiheys on vaihdellut yhdestä kuuteen kertaan viikossa. Levikki oli enimmillään 11 000 kappaletta 1920-luvulla. Päätoimittajina ovat työskennelleet Ivar Vennerström (1906–1907), I. A. Davidsson (1907–1908), J. W. Kramer (1908), Hjalmar Larsson (1908–1912), C. N. Carleson (1912–1913), Andreas Johnsson (1913–1924), Sven Linderot (1924–1927), Paul Thunell (1927–1929), Hilding Hagberg (1930–1935), Helmer Holmberg (1935–1940 ja 1944–1956), Filip Forsberg (1940–1944), Lennart Brick (1944), Helmer Persson (1956–1966), Alf Lövenborg (1966–1972 ja 1980–1989), Harry Hagberg (1972–1977), Sven Bjelf (1977–1979), Dan Gahnström (1989–1993 ja 1995), Rolph Johansson (1993–1994), Jan Ask (1994), Erik Cardfeldt (1995–1996 ja 1997–1998) ja Kenth Karlsson (1996–1997). Viikkolehtenä ilmestyneen "Flammanin" päätoimittaja on nykyään Anna Herdy. Lehden levikki on 3 400 kappaletta (vuonna 2015).


title: Riippuvuus

text: Usein riippuvuudessa saattaa olla myös yhtäaikaisesti kyse sekä fysiologisesta että psyykkisestä riippuvuudesta. Esimerkiksi alkoholista fysiologisesti riippuvainen henkilö on usein myös psyykkisessä riippuvuudessa aineeseen. Tämä johtuu usein aineen käytön tuoman psyykkisen tilan kaipuuseen. Muita riippuvuuksia on 1970-luvulta alkaen katsottu olevan seksiriippuvuus, peliriippuvuus, nk. työnarkomania, ongelmallinen syöminen (ml. anoreksia, bulimia). Niin kutsuttu läheisriippuvuus, eli ihmisen suhde itseen ja muihin ihmisiin, on laaja-alaisempi ja voi liittyä kaikkiin muihin riippuvuuksiin. Psyykkinen riippuvuus on usein vaikeampi voittaa lopullisesti, ja psyyke saattaa vetää jo fysiologisesta riippuvuudesta eroon päässeen henkilön takaisin käyttäjäksi. Tällöin riippuvuudesta eroon pääseminen on usein tavallistakin vaikeampaa.


title: Satunnaismuuttujien riippuvuus

text: Satunnaismuuttujien riippuvuus eli stokastinen riippuvuus on todennäköisyyslaskennassa nimitys ilmiölle, jossa kahden satunnaismuuttujan saamat arvot ovat joko osittain tai kokonaan verrannollisia tai muuten riippuvaisia toistaan. Yleisessä tapauksessa toisistaan riippuvia satunnaismuuttujia voi olla useita. Satunnaismuuttujien riippuvuus voi olla seurausta niiden yhteisestä taustamekanismista, joka vaikuttaa satunnaismuuttujien saamiin arvoihin. Satunnaismuuttujien arvoihin vaikuttavat muutkin mekanismit, joiden antavat satunnaismuuttujille satunnaisia. Näiden mekanismien yhteisvaikutus on siten "osittainen" eli "stokastinen riippuvuus". Jos kaksi satunnaismuuttujaa ovat "riippumattomia", ei niiden arvoihin vaikuta mitään yhteisiä mekanismeja. Jos kaksi satunnaismuuttujaa ovat täysin riippuvia toisistaan, määrää toisen satunnaismuuttujan arvo täysin toisen satunnaismuuttujan arvon, ja päinvastoin. Tätä riippuvuutta kutsutaan "funktionaaliseksi riippuvuudeksi". Satunnaismuuttujien riippuvuus on ilmiönä sukua tapahtumien riippuvuudelle.


title: Satunnaismuuttujien riippuvuus

text:
Kahden tapahtuman riippumattomuus tarkoittaa sitä, ettei tapahtumien todennäköisyydet riipu toisistaan. Merkitään tapahtumia formula_1 ja formula_2 ja lasketaan tapahtuman "tapahtuu A, kun tapahtuu myös B" ehdollinen todennäköisyys (merkitään formula_3). Vertailun vuoksi, lasketaan myös tapahtuman formula_1 todennäköisyys. Tapahtumat ovat toistaan riippumattomia, mikäli ehdollinen todennäköisyys ja kokonaistodennäköisyys ovat samat. Tapahtumalla formula_2 ei ole silloin vaikutusta tapahtuman formula_1 todennäköisyyteen. Yhtäsuuruudet tulisivat olla samat kummallakin tavalla ajateltuna eli
Mikäli edelliset todennäköisyydet eivät ole yhtäsuuret, ovat tapahtumat riippuvia toistaan.


title: Satunnaismuuttujien riippuvuus

text: Kun kummankin satunnaismuuttujan poikkeamat kerrotaan keskenään formula_39, on tulos riippumattomassa tapauksessa nolla. Mikäli satunnaismuuttujat riippuvat toistaan, voi riippuvuus olla positiivista tai negatiivista. Riippuvuus on positiivista, kun sekä formula_16 että formula_17 poikeavat positiiviseen suuntaan yhdessä ja molemmat negatiiviseen suuntaan yhdessä. Poikkeamien tulo on tällöin aina positiivinen, koska tulontekijät ovat samanmerkkisiä. Jos formula_16 poikkeaa positiiviseen suuntaan, kun formula_17 poikkeaa negatiiviseen suuntaan, on poikkeamien tulo negatiivinen. Sama tulos saadaan, kun ne poikkeavat päinvastaisiin suuntiin.


title: Tapahtumien riippuvuus

text: Tapahtumien riippuvuus on todennäköisyyslaskennassa peruskäsite, jossa saman satunnaisilmiön perusjoukossa formula_1 kahden tapahtuman todennäköisyydet riippuvat toisistaan. Näiden todennäköisyydet tulee määrittää käyttäen ehdollista todennäköisyyttä. Mikäli tapahtumien todennäköisyydeksi tulee sama tulos kuin ilman ehdollista todennäköisyyttä, ovat tapahtumat riippumattomia. Riippumattomuutta voidaan merkitä käyttämällä merkkiä formula_2


title: Riippumaton ja identtisesti jakautunut

text: Riippumaton ja identtisesti jakautunut (lyhennetään joskus iid., engl. "independent and identically distributed") tarkoittaa todennäköisyysteoriassa ja tilastotieteessä sarjaa tai muuta joukkoa satunnaismuuttujia, joilla kullakin on sama todennäköisyysjakauma kuin toisilla ja jotka ovat toisistaan riippumattomia. Havaintoaineistossa tämä merkitsee, että yhden havainnon saama numeerinen arvo ei riipu toisesta (riippumattomuus), ja että otoksessa saatujen arvojen todennäköisyysjakauma vastaa populaation jakaumaa (identtisesti jakautunut). Iid-oletus on yksi regressioanalyysin käyttöedellytyksistä.


title: Tasaviritys

text: Tasaviritys on soittimien viritysjärjestelmä, jossa oktaavi jaetaan tasaisesti joukkoon sävelaskelia niin että jokainen sävelten väli on yhtä suuri. Välien yhtäsuuruus tarkoittaa, että jokainen kahden peräkkäisen sävelen taajuuksien suhde on vakio. Puhuttaessa tasavireisyydestä tarkoitetaan yleensä, että oktaavi on jaettu 12 osaan (/ oktaavia on puolisävelaskel). Tämä merkitsee, että puoliaskelen päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_1 ≈ 1,05946 ja esimerkiksi kvintin (seitsemän puoliaskelen) päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_2 ≈ 1,49831. Tämä siis poikkeaa jonkin verran puhtaasta kvintistä, jossa suhde on / eli 1,5.


title: Satunnaismuuttujien riippuvuus

text:
Kun tapahtumat ovat riippumattomia toisistaan, voidaan tapahtuma "molemmat tapahtuu" (eli formula_9) laskea
Useamman riippumattoman tapahtuman todennäköisyys lasketaan vastaavasti


title: Geostatistiikka

text: Eri pisteissä olevat satunnaismuuttujan voivat olla riippuvaisia toisistaan ja riippuvuuden suuruutta mitataan yleensä korrelaatiolla. Ellei satunnaiskentän satunnaismuuttujien välillä ole riippuvuutta, ei geostatistiikkaa kannata käyttää vaan muita yksinkertaisempia menetelmiä. Jos riippuvuutta on, selvitetään riippuvuuden määrä etäisyyden ja suunnan funktiona. Riippuvuusfunktion antamalla tiedolla voidaan muodostaa yleiselle estimaatille arviovarianssi, jota optimoimalla parannetaan estimoinnin tulosta.


title: Tapahtumien riippuvuus

text: Kun tarkastellaan kolmea tapahtumaa, jotka riippuvat toisistaan, voidaan laskea yhteinen todennäköisyys


title: Eurooppa

text: Eurooppa on oikeastaan vain ryhmä Euraasian läntisiä niemimaita, joita ovat Itämeren erottamat Fennoskandia ja Keski-Eurooppa sekä jälkimmäisestä pohjoiseen erkanevat Bretagnen niemimaa ja Jyllannin niemimaa sekä etelään Välimereen erkanevat Iberian niemimaa, Apenniinien niemimaa ja Balkan. Venäjän suuntaan niemimaa levenee, kunnes se kohtaa Aasian rajan Uralvuorilla.


title: Äänisen niemimaa

text: Äänisen niemimaa () on Luoteis-Venäjällä oleva niemimaa Vienanmerellä Arkangelin alueella. Se erottaa koillispuolellaan olevan Vienanlahden ja lounaispuolellaan olevan Äänislahden toisistaan. Äänisen niemimaalla on säilynyt Euroopan suurin rannikkoseutujen runsaspuustoinen metsäerämaa. Sinne on tulossa luontopolku.


title: Manner-Eurooppa

text: Manner-Eurooppa on Euroopan maanosan mannerosa, joka käsittää pääosan Euroopasta. Siihen eivät kuulu saaret, joskus pois luetaan myös niemimaat. Manner-Eurooppaan luetaan eri puolilla Eurooppaa hieman erilaisia alueita. Erityisesti brittiläisessä käytössä termi viittaa muuhun Eurooppaan lukuun ottamatta Britteinsaaria (Iso-Britannia, Irlanti ja ympäröivät saaret) ja mahdollisesti Islantia. Pohjoismaisessa käytössä Manner-Eurooppa voi viitata muuhun Eurooppaan lukuun ottamatta saaria ja Pohjoismaita.


title: Italia

text: Italia sijaitsee Etelä-Euroopassa, Apenniinien niemimaalla, joka on kapeahko, samannimisen vuoriston hallitsema niemimaa. Italia rajoittuu pohjoisessa Alppeihin sekä Sveitsin ja Itävallan valtioihin, koillisessa Sloveniaan, luoteessa Ranskaan, idässä Adrianmereen, lännessä Ligurianmereen ja Tyrrhenanmereen, etelässä Joonianmereen sekä Maltan ja Sisilian salmiin. Apenniinien niemimaan lisäksi Italiaan kuuluu useita saaria, muun muassa Välimeren suurimmat saaret Sisilia ja Sardinia sekä Elba, Capri, Ischia, Panteleria ja tuliperäiset Liparisaaret. Sisilian saarella sijaitsee Euroopan korkein tulivuori Etna ja Napolin lähistöllä on Vesuviuksen tulivuori.


title: Pohjoismaat

text: Pohjoismaat (joskus myös Pohjola) muodostavat maantieteellisen ja kulttuurisen alueen Euroopan pohjoisosassa. Pohjoismaihin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska. Myös Tanskan itsehallinnolliset alueet, Färsaaret ja Grönlanti, Norjan Huippuvuoret ja Jan Mayen, sekä Suomen itsehallinnollinen maakunta Ahvenanmaa kuuluvat Pohjoismaihin. Yhteistyöelin on Pohjoismaiden neuvosto. Pohjoismaissa asuu yhteensä noin 27 miljoonaa ihmistä.


title: Happamoituminen

text: Suurimmat päästöt 1980-luvulla Euroopassa olivat entisen Neuvostoliiton ja Itä-Saksan alueilla, Isossa-Britanniassa, Tšekin alueella ja Espanjassa. Happamimmat sateet eivät välttämättä ole pahimpien päästölähteiden alueilla, vaan päästöt leviävät märkälaskeumana ympäri Eurooppaa. Happamimpia sateita on ollut lähinnä Länsi-Euroopassa, vähiten happamia Pohjolassa, Keski-Euroopassa happamuusasteet ovat olleet siltä väliltä. Mitä vähemmän päästöjä valtiolla on, sitä suurempi osa rikkilaskeumasta tulee muualta kuin omasta maasta.


title: Euroopan ympäristöongelmat

text: Euroopan maissa on 2 500 ympäristötyyppiä. Erilaisia lajeja Euroopassa on 215 000. Melkein jokaisessa maassa on endeemisiä lajeja eli lajeja, jotka ovat tyypillisiä vain tietylle alueelle. Kaikista tärkeimmät paikat monimuotoisuudelle on Välimerenallas ja Kaukasusvuoristo


title: Saksa

text: Saksassa on neljätoista kansallispuistoa. Vattimeren rannikko muodostaa kolme puistoa, koska se ulottuu sekä Tanskan, Saksan että Alankomaiden alueelle. Itämeren rannikolla on kaksi puistoa; Pommerin ja Brandenburgin sisämaassa kaksi muuta. Harzin kansallispuisto sijaitsee Keski-Saksan ainoalla vuoristoalueella. Hainichin ja Kellerwald-Ederseen kansallispuistoissa on Keski-Euroopan viimeisiä laajoja luonnontilaisia pyökkimetsiä.


title: Eurooppa

text: Euroopan pinnanmuodot vaihtelevat paljon pienillä etäisyyksillä. Eteläosassa on useita vuoristoja, merkittävimpinä Alpit, Pyreneet, Karpaatit ja Kaukasus Aasian rajan tuntumassa. Pohjoisessa on laaja ja alava Pohjois-Euroopan tasanko, ja vuoristoja on Skotlannissa sekä Skandit Skandinaviassa. Euroopan alueella sijaitsee useita suuria saaria, kuten Iso-Britannia, Islanti ja Irlanti.Euroopan eteläosat kuuluvat subtrooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, mutta suurin osa kuuluu lauhkeaan vyöhykkeeseen. Vain kaikkein pohjoisimmat osat kuuluvat kylmään vyöhykkeeseen. Euroopassa, kuten muuallakin maapallolla paikallinen kasvillisuus on määräytynyt lämpötilan ja sateisuuden mukaan. Euroopassa on Golf-virran lämmittävän voiman ansiosta lauhkeita metsiä samoilla leveyspiireillä, missä muualla maapallolla on puutonta tundraa. Euroopan pohjoisosissa, Jäämeren rannikolla maasto on puutonta ja vähäisen haihtumisen takia hyvin soista tundraa. Tyypillisiä alueen kasvilajeja ovat runsailla soilla kasvava tupasvilla ja rahkasammal, sekä yleisesti kaikkialla Pohjois-Euroopan tundralla kasvavat vaivaiskoivu ja variksenmarja. Euroopan tundraseuiduilla talvet ovat kylmiä, ja yhtämittaiset pakkasjaksot kestävät yleensä lokakuulta huhtikuulle. Kesät ovat lyhyitä ja helteitä saadaan pari kertaa kymmenessä vuodessa. Europpan tundraseuduilla sateet painottuvat loppukesään.


title: Saksa

text: Saksalla on yhdeksän naapurimaata: Tanska, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ranska, Sveitsi, Itävalta, Tšekki ja Puola. Saksa on yksi Euroopan unionin perustajavaltioista ja sijaitsee sen maantieteellisessä keskustassa. Sekä Saksan väestö että kansantalous ovat jäsenmaista suurimmat. Sen ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2018 on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan noin 4,38 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Mainonta

text: Mainonnan käytännön toteutukseen osallistuvat muun muassa mainostoimistot, tutkimuslaitokset, mediatoimistot, PR- ja/tai viestintätoimistot, painolaitokset, AV-tuottajat, radio- ja televisio -yhtiöt, kuvatoimistot, mallitoimistot, messujärjestäjät, käännöstoimistot, somistamot, sanoma- ja aikakauslehdet sekä design management -toimistot. Mainontaa tekevät yleensä alan ammattilaiset, jotka ovat koulutuksen tai työn kautta perehtyneet käyttämään sekä visuaalisia, verbaalisia että psykologisia keinoja mainosten laatimisessa.


title: Röntgenhoitaja

text: Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa. Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa. Röntgenhoitajat työskentelevät yhteistyössä röntgenlääkäreiden eli radiologien kanssa.


title: Modisti

text: Modisti on ammattinimike. Modisti tekee työkseen naisten hattuja ja muita asusteita.


title: Ohjelmistoyrittäjät

text: Mimmit koodaa on Ohjelmistoyrittäjien pitkän tähtäimen ohjelma, jonka avulla ohjelmistoalasta kiinnostuneita naisia kannustetaan opiskelemaan koodaamista ja sitä kautta työllistymään alalle. Ohjelmistoyrittäjien jäsenyritysten maksuttomien koulutusten sekä verkostoitumistilaisuuksien kautta tavoitteena on helpottaa ohjelmistoalan työvoimapulaa. 28.2.2018 Helsingin Ylioppilastalolla pidetyssä Mimmit Koodaa -ohjelman lanseeraustilaisuudessa oli mukana yli 300 ohjelmistoalalla jo toimivaa sekä alasta kiinnostunutta naista. Tilaisuudessa kuultiin puheenvuoroja ohjelmistoalan työllisyysnäkymistä ja tulevista koulutustilaisuuksista sekä verkostoiduttiin. Vuonna 2018 ohjelmassa on mukana jo lähes tuhat naista, joista puolet on osallistunut kevään koulutuksiin.


title: Siivooja

text: Siivooja on henkilö, joka siivoaa työkseen. Siivoojan työtehtäviin kuuluu esimerkiksi imurointia, pölyjen pyyhkimistä, pintojen pesemistä, kokous- ja toimistopalveluja sekä asiakkaiden auttamista. Siivooja työskentelee usein siivouspalveluyrityksessä tai itsenäisenä yrittäjänä.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Merkittävimmät työntekijät ovat muun muassa Clark Kent, joka uutisten kirjoittamisen lisäksi löytää ja kuulee paremmin rikostapahtumien paikoista. Lois Lane on voittanut useita palkintoja ja hänelle on myös myönnetty Pulitzer-palkinto erinomaisesta journalistisuudesta hankkiessaan uutisensa uhkarohkeasti olemalla muun muassa paikan päällä esimerkiksi keskellä rikoksen tapahtumaa. Menestyksensä myötä Loista on pyydetty muihin uutislehtiin, mutta hän on päättänyt pysyä uskollisesti Daily Planetilla. Nuori Jimmy Olsen vietti lapsuutensa itsemurhaslummialueella, josta hänet palkattiin freelanceriksi valokuvaamaan Daily Planetille kuvia lehden uutisia varten. Hän on usein Lois Lanen mukana ja erityisesti silloin, kun kyse on slummialueiden tutkimisesta. Muita merkittäviä työntekijöitä ovat Daily Planetin juorukolumneja julkaiseva Angelca Chen, joka toimii myös televisio-ohjelman Metropolis Todayn juontajana. Lisäksi lehden toimitukseen palkattiin Ron Troupe, jolla on Kentin ja Lanen tavoin kyky saada erinomaisia uutisia julki ja myös hän on kiinnostunut Teräsmieheen liittyvien uutisten julkaisuista. Muun muassa sarjakuvataiteilija Kyle Rayner työskenteli hetken aikaa Daily Planetilla lehden sarjakuvien parissa.


title: The Good Night

text:
Gary Shallerilla (Martin Freeman) on menestyksekäs popmuusikon ura kaukana takanapäin. Hän tekee työkseen mainosmusiikkia, mutta työ tuntuu tarkoituksettomalta ja on päivä päivältä yhä tylsempää. Hän on parisuhteessa Doran (Gwyneth Paltrow) kanssa, mutta heidän parisuhteensa on mennyt pahasti alamäkeen. Hänen entinen bändikaverinsa, nykyinen pomonsa ja paras ystävänsä Paul (Simon Pegg) sen sijaan tuntuu menestyvän kaikessa mihin ryhtyy. Gary on masentunut, epätoivoinen ja kärsii univaikeuksista, kunnes hän tapaa eräänä yönä unessaan unelmiensa naisen, Annan (Penélope Cruz). Annan seurassa Gary löytää kaiken minkä on elämästään kadottanut: rakkauden, intohimon ja oman miehisyytensä. Kun hän alkaa paeta ankeasta arjestaan ja etsiä lohtua unimaailmastaan, hänen todellinen elämänsä alkaa ajautua yhä totaalisempaan kaaokseen. Pian uni ja valve alkavat hiljalleen sekoittua yliväsyneen miehen mielessä, eikä hän enää hahmota hämärtynyttä rajaa unen ja todellisuuden välillä.
"The Good Night" kuvattiin 15 miljoonan dollarin budjetilla Lontoossa ja Kentin Horsmondenissa Englannissa sekä New Yorkissa vuoden 2005 lopulla. Lontoossa elokuvan kuvauspaikkana oli Ealing Studios ja Horsmondenissa Capel Manor House -talo.


title: Koulupojan päiväkirjat

text: Alik osallistuu osaltaan vastuuntuntoisesti perheen toimeentulon hankkimiseen. Hän nuohoaa työkseen ja kaupustelee marjoja, sieniä tai puutarhatuotteita rautatieasemalla ohikulkeville matkalaisille. Jossain vaiheessa hän käy vaihtokauppaa koulutovereidensa kanssa kuvistaan ja keksii lopulta käyttää kirjoitus- ja piirustustaitojaan mainoskilpien (ven. vuiveskojen) tekemiseen. Lisäksi hän suunnitteli koulun sisustusta pulpeteista kaappeihin, näyttämöön ja lopulta uuden koulun rakennukseen asti.


title: Mestarit (elokuva)

text: Gordon Bombay (Estevez) on uransa huipulla oleva puolustusasianajaja, joka vapauttaa työkseen syyttettyjä, usein jopa syyllisiä, rankalta tuomiolta. Moraalia hän ei tunne, vaan raha on tärkeintä. Gordon ei pidä jääkiekosta saatikka lapsista, mutta viinasta kyllä. Hän käryää usein rattijuopumuksista ja joutuu yhdyskuntapalveluun. Hän joutuu palaamaan vanhaan kotikaupunkiinsa valmentamaan hyljeksittyä lasten jääkiekkojoukkuetta. Pian alkaa kiekkopeli sujua ja myös Gordon alkaa nauttia elämästä.


title: Tim Powers

text: Powers valmistui kandidaatiksi California State Universitystä vuonna 1976. Työkseen Powers opettaa kirjoittamista oman kirjallisen työnsä ohella. Hän oli kuuluisan tieteiskirjailija Philip K. Dickin läheinen ystävä ja luottomies. Heidän tyylinsä eivät muistuta toisiaan, mutta molemmilla on taipumus muuttaa nykypäivän todellisuutta omakseen.


title: Etnografia

text: Tiedonkeruun menetelmänä etnografia tarkoittaa tietyn yhteiskunnallisen tilanteen osallistujien käyttäytymisen tutkimista ja myös sellaisen käyttäytymisen tulkintaa. Dewan (2018) täsmentää, että käyttäytyminen voi muokata osallistujien tuntemia rajoituksia niiden tilanteiden mukaan joissa he ovat, tai sen yhteiskunnan mukaan, johon he kuuluvat. Etnografia ihmisen yhteiskuntia ja kulttuureja koskevana empiiristen tietojen esittelynä oli edelläkävijä antropologian biologisilla, yhteiskunnallisilla ja kulttuurisilla aloilla, mutta se on myös yleistynyt yhteiskuntatieteissä yleisesti - sosiologiassa, viestintätutkimuksissa, historiassa - missä ihmiset tutkivat etnisiä ryhmiä, kokoonpanoja, koostumuksia, uudelleensijoittamisia, sosiaalisen hyvinvoinnin ominaisuuksia, olennaisuutta, henkisyyttä ja kansan etnogenesistä. Tyypillinen etnografia on kokonaisvaltainen tutkimus, ja siihen sisältyy lyhyt historia ja analyysi maastosta, ilmastosta ja elinympäristöstä. Kaikissa tapauksissa sen pitäisi olla pohtiva, antaa merkittävä panos ihmisten sosiaalisen elämän ymmärtämiseen, vaikuttaa esteettisesti lukijaan ja ilmaista uskottavaa todellisuutta. Etnografia tallentaa kaiken havaitun käyttäytymisen ja kuvaa kaikkia symbolien merkityssuhteita käyttäen käsitteitä, jotka välttävät kausaalista selittämistä. Perinteisesti etnografia keskittyi ”läntiseen katseeseen” kohti "eksoottista" itää, mutta nykyisin tutkijat harjoittavat etnografiaa omassa sosiaalisessa ympäristössään. Dewanin (2018) mukaan, vaikka olisimme toinen, "muu" tai "syntyperäinen", olemme silti "toinen", koska on monia julkisivuja itestämme, jotka yhdistävät meitä ihmisiin ja muihin julkisivuihin, jotka korostavat eroavaisuuksiamme.


title: Rahapelitutkimus

text: Yhteiskunnallista ympäristöä ja sosiaalisia verkostoja kuvataan etnografisella lähestymistavalla. Etnografisen tutkimuksen tarkoituksena on selittää, kuinka ryhmä tai yksilö ymmärtää itsensä ja ympäristönsä. Sitä tutkittaessa tutkijat osallistuvat tutkittavien elämään aktiivisena toimijana sekä havainnoivana tarkkailijana. Tutkijan osallistuminen vaihtelevat tilanteesta, tutkijasta ja tutkittavasta ryhmästä.


title: Etnografia

text: Etnografia on kansojen ja kultuureiden systemaattista tutkimusta. Se on suunniteltu sellaisten kultuuristen ilmiöiden tutkimiseksi, joissa tutkija tarkkailee yhteisöä tutkimuksen aiheen näkökulmasta. Etnografia on keino, jolla voidaan esittää graafisesti ja kirjallisesti jonkin ryhmän kulttuuri. Sanalla voidaan sanoa olevan kaksoismerkitys, joka riippuu osaksi siitä, käytetäänkö sitä jaottomana vai jaollisena substantiivina.. Tuloksena oleva kenttätutkimus tai tapausraportti heijastaa kulttuuriryhmän elämässä olevaa tietoa ja merkitysjärjestelmää.


title: Rahapelitutkimus

text: Suomessa etnografisia tutkimuksia on tehty maahanmuuttajista ja mikroetnografia nettipokerin pelaajista. Maahanmuuttajien määrä on kasvanut 1990-luvulta lähtien, mutta rahapelitutkijat ovat kiinnostuneet heistä vasta hiljattain. Ensimmäinen tehtävä oli selvittää, miten maahanmuuttajat pelaavat ja mitä he siitä ajattelevat. Tutkimusta suoritettiin satunnaisille vastaajille suoritetuilla kyselyillä, haastatteluilla ja havainnoimalla. Tutkittavilta kysyttiin esimerkiksi pelaamisen motiiveista, pelaamisen herättämistä tuntemuksista ja suhtautumisesta pelaamisen.


title: Musiikkitiede

text:
Etnomusikologia tutkii musiikkia sen kulttuurisessa kontekstissa; toisin sanoen musiikkia tutkitaan kulttuurina ja kulttuurissa. Perinteisesti etnomusikologia on keskittynyt ulkoeurooppalaisiin musiikkikulttuureihin ja kansanomaisen musiikin tutkimukseen. Etnomusikologia ei kuitenkaan sulje pois mitään tiettyä musiikkia tutkimuksensa piiristä, ja viime aikoina myös länsimaisen taidemusiikin ja populaarimusiikin tutkimuksia on tehty etnomusikologian parissa.
Musiikinteoria tarkastelee erityisesti taidemusiikin sävellysteosten taiteellis-teknisiä lainalaisuuksia. Tutkimuskohteena ovat esimerkiksi sävelistöt, intervallit, asteikot ja soinnut sekä teoksen melodinen, rytminen, harmoninen ja kontrapunktinen muoto ja arkkitehtoninen rakenne. Tutkimuksessa on tavoiteltu yleisiä lainalaisuuksia, jotka pätisivät kaikkeen musiikkiin. 1900-luvun lopulla on kuitenkin omaksuttu relativistisempia näkökantoja, joissa otetaan huomioon tyylihistorialliset näkökohdat, eikä enää uskota, että olisi olemassa esimerkiksi "ajatonta" harmoniaoppia. Musiikinteoria on läheisessä yhteydessä musiikkiestetiikkaan.
Musiikkiestetiikka tutkii musiikin erityisominaisuuksia, vaikutustapaa ja tarkoitusta. Antiikissa ja keskiajalla musiikkiesteettinen tutkimus oli filosofis-spekulatiivista, mutta empiirinen ja psykologinen tarkastelu on tullut 1700-luvulta alkaen yhä keskeisemmäksi. 1900-luvulla tuli keskeiseksi niin sanottu fenomenologinen musiikkiestetiikka, jonka mukaan musiikillisilla tapahtumilla on oma, puhtaasti musiikillinen logiikkansa: musiikin ”sisältö” muodostuu musiikillisten voimien – melodisten, harmonisten ja rytmisten jännitysten ja niiden purkautumisen – objektiivisista vaikutuksista. Tämä suuntaus keskittyy kuitenkin absoluuttiseen soitinmusiikkiin.


title: Arkeologia

text: Arkeologia tutkii menneisyyttä kuten historiankin tieteenala. Nämä erottaa toisistaan niiden lähdeaineistojen erilaisuus: historia käyttää kirjallisia lähteitä ja arkeologia muinaisjäännöksiä. Tästä on seurannut molemmille omanlaiset tutkimusongelmat, painopisteet ja tutkimustraditiot. Arkeologian voi katsoa jatkavan siitä, mihin historialliset muistiinpanot loppuvat. Arkeologia voi tutkia myös kirjallisten yhteisöjen vaiheita, jolloin sen antama kuva vahvistaa, valaisee tai muuttaa yhteisöstä kirjallisen ja kuvallisen aineiston pohjalta muodostunutta kokonaiskuvaa. Yhdysvalloissa arkeologia on liittynyt Eurooppaa enemmän antropologiaan. Amerikan eurooppalaisella väestöllä ei ollut menneisyyttä, jota tutkia, ja intiaanien kulttuureja ja niiden jatkumoa voitiin tutkia elävinä paikan päällä antropologisin tutkimusmenetelmin.


title: Etologia

text: Lukuisat luonnontieteilijät ovat tutkineet eläinten käyttäytymistä kautta aikojen. Yleinen mielipide on, että modernin etologian tieteenhaara alkoi 1930-luvulla hollantilaisen biologin Nikolaas Tinbergenin ja itävaltalaisten biologien Konrad Lorenzin ja Karl von Frischin työn johdosta, josta he saivat Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1973. Etologia on yhdistelmä laboratorio- ja kenttätutkimusta, jolla on vahvat siteet neuroanatomian, ekologian ja evoluution kaltaisiin tieteenhaaroihin. Etologit ovat tyypillisesti kiinnostuneita tietystä käyttäytymismallista (tietyn eläinlajin sijaan) ja usein tutkivat yhden tyyppistä käyttäytymistä (esimerkiksi aggressiota) lukuisissa toisiinsa liittymättömissä eläinlajeissa.


title: Paul Willis

text: Homologioiden sosio-symbolinen tutkimus tapahtuu yleensä etnografisesti eläen tutkimuksen tapahtumapaikoilla ja osallistuen tutkimuksen kohteena oleviin tapahtumiin. Willisin etnografinen tutkimusmenetelmä pitää sisällään kolme vaihetta. "Indeksikaalisessa" vaiheessa kerätään määrällisiä havaintoja (kuinka usein ihmiset katselivat televisiota, pelaavat tietokonepelejä, lähettävät tekstiviestejä yms.). "Homologisessa" vaiheessa tutkitaan tiettyjen kulttuurituotteiden tai -tapahtumien merkityksiä ja sitä, miten ihmiset, kulttuuristen valintojensa avulla (mitä musiikkia kuuntelen, miten pukeudun, miten puhun), luovat identiteettejään ja merkityksellistävät asioita rakenteellisina vastaavuussuhteina (koulu  tehdas, opettaja  työnjohtaja). "Integraalisessa" vaiheessa kulttuurisia merkityksiä ja kulttuurisia ilmiöitä tarkastellaan pitkittäisesti ja dialektisesti; miten ne ovat vaikuttaneet ja muovannet toisiaan. Willis väittää, etteivät kulttuuriset valinnat ole sattumanvaraisia, vaan perustuvat joillekin kulttuurisille tunnusmerkeille, usein esimerkiksi ihmisten luokkataustan juurruttamille tavoille ja tottumuksilla, joista on mahdollista tehdä etnografisesti selkoa..


title: Tutkimusetiikka

text: Tutkimuksessa on noudatettava erityistä huolellisuutta käsiteltäessä henkilöä koskevia arkaluonteisia tietoja. Arkaluonteisiksi katsotaan tiedot, jotka kuvaavat tai on tarkoitettu kuvaamaan rotua tai etnistä alkuperää, henkilön yhteiskunnallista, poliittista tai uskonnollista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista, rikollista tekoa, rangaistusta tai muuta rikoksen seuraamusta, henkilön terveydentilaa, sairautta tai vammaisuutta taikka häneen kohdistuneita hoitotoimenpiteitä tai niihin verrattavia toimia, henkilön seksuaalista suuntautumista tai käyttäytymistä, ja henkilön sosiaalihuollon tarvetta tai hänen saamiaan sosiaalihuollon palveluja, tukitoimia ja muita sosiaalihuollon etuuksia.


title: Kulttuuriantropologia

text: Antropologian keskeinen menetelmä on ollut etnografia 1900-luvulla. Etnografia on ollut teos, joka kuvaa jonkin kansan elintapoja mahdollisimman tarkasti ja laajasti. Siten etnografioissa on käsitelty mm. sellaisia aiheita, kuin kansojen käyttämät sukulaisuustermistöt, uskonnolliset ajatukset ja myytit sekä muut tavat.