title: Luettelo Marvel Cinematic Universen elokuvista

text: Elokuva julkistettiin lokakuussa 2014 nimellä "Avengers: Infinity War – Part 2". Huhtikuussa 2015 Marvel ilmoitti Anthony ja Joe Russon tulevan ohjaamaan elokuvan, ja toukokuussa Christopher Markusin ja Stephen McFeelyn käsikirjoittavan elokuvan. Heinäkuussa 2016 Marvel paljasti, että elokuvan nimeä muutetaan ja sitä kutsuttiin toistaiseksi vain "nimeämättömäksi "Avengers"-elokuvaksi". Uusi nimi, "Avengers: Endgame", paljastettiin joulukuussa 2018. Brolin palaa Thanoksen rooliin ja on osa laajaa näyttelijäkaartia, johon kuuluu muissa MCU-elokuvissa esiintyneitä näyttelijöitä. Kuvaukset alkoivat elokuussa 2017 ja kestivät tammikuuhun 2018 asti. Elokuvan suunniteltu ensi-ilta on 26. huhtikuuta 2019.


title: Renessanssifilosofia

text: Uskonpuhdistus eli reformaatio on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka alun perin pyrki muuttamaan katolisen kirkon oppia ja sen piirissä ilmenneitä käytäntöjä, kuten anekauppaa. Keskeisenä kiistana uskonpuhdistuksessa oli kysymys Raamatun oikeasta tulkinnasta, eli onko teologien hyväksyttävä paavin ja kirkolliskokousten muotoilema kirkon tulkinta Raamatusta, vai voiko Raamattua tulkita myös itse. Tässä yhteydessä uskonpuhdistajat pyrkivät myös Raamatun kansankielisten käännösten julkaisemiseen ja jumalanpalveluskielen vaihtamiseen latinasta paikalliseen kieleen.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistus (myös "reformaatio") on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä.


title: Uusi aika

text:
Uskonpuhdistus eli reformaatio on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opetuksissa näkemiään epäkohtia ja sen piirin käytäntöjä, kuten anekauppaa. Uskonpuhdistuksen aloittajana pidetään yleisesti Martti Lutheria, vaikka häntä ennen ”esiuskonpuhdistajat” esimerkiksi John Wycliffe ja Jan Hus olivat hyökänneet kirkon oppeja vastaan. Reformaatio tarjosi maallisille ruhtinaille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi Kustaa Vaasalle tilaisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen omaisuus kruunulle. Englannissa toteutettiin uskonpuhdistus Henrik VIII:n johdolla.
Lutherin vuonna 1517 kirjoittamat 95 teesiä katolisen kirkon anekauppaa vastaan aloittivat levitessään laajan liikkeen. Leviämistä helpotti Johannes Gutenbergin keksimä painokone ja irtokirjasimet. Aluksi teesit eivät kiihdyttäneet tunteita, mutta joulukuussa 1517 teesit painettiin ja sen jälkeen ne rupesivat leviämään ympäri Saksaa.


title: Uskonpuhdistus (käsite)

text: Hermann Sassen mukaan eroavaisuuksista huolimatta luterilainen ja reformoitu kirkko ovat sisarkirkkoja sellaisen opin puolesta, joka on modernin ihmisen järkeä vastaan. Saksalaisella kielialueella ne ovat harjoittaneet tiettyä kirkollista yhteistyötä tästä näkökulmasta. Mutta samalla näiden kirkkojen näkemys siitä, mikä on uskonpuhdistuksen perusolemus, on kuitenkin erilainen. Reformoidun opin mukaan uskonpuhdistus on kirkon uudistamista palaamalla Raamattuun. Luterilaiset puolestaan väittävät, ettei tämä sano olennaisinta historiallisessa uskonpuhdistuksessa. Näin käsitetty uskonpuhdistus on jatkuva prosessi, Jumalan sana uudistaa kirkkoa jatkuvasti, joka jumalanpalveluksessa, joka päivä. Sasse korostaa että iskulause ”Takaisin Raamattuun” kaikui keskiajalla monesti, mutta uskonpuhdistusta ei saatu aikaan sanan varsinaisessa merkityksessä. Käskyjen tunnustaminen ja totteleminen ei vielä synnytä uskonpuhdistusta. Sola scriptura (yksin Raamattu) ei riitä. Siihen on lisättävä myös sola fide (yksin uskon kautta)! Luterilaisessa teologiassa nämä kaksi on erottamattomasti liitetty yhteen Sasse toteaa.


title: Uskonto Suomessa

text: Alkujaan kristinusko levisi suurimpaan osaan Suomea katolisessa muodossa, mutta 1500-luvulla pantiin toimeen reformaatio eli luterilainen uskonpuhdistus, mistä lähtien valtaosa suomalaisista on ollut luterilaisia. Uskonpuhdistus myös alkoi kitkeä pakanallista alkuperää olevia uskomuksia tehokkaammin, kuin katolilaisuus oli tehnyt. Eräillä alueilla kuten osassa Laatokan Karjalaa ortodoksisuus oli valtauskontona keskiajalta toiseen maailmansotaan saakka, jolloin suuri osa Suomen ortodoksiväestöstä joutui muiden luovutetun Karjalan asukkaiden tavoin siirtymään muualle maahan.


title: Uskonpuhdistus (käsite)

text: Ilopo Perttilän mukaan Lutherin aikana tapahtunut uskonpuhdistus ja muut puhdistukset ovat vain paluuta yhteen ainoaan perususkonpuhdistukseen, Jeesuksen tekemään. Uskon puhdistaminen on kuitenkin Perttilän mukaan alati jatkuva prosessi. Kirkon itsetyytyväisyys, omaan tilaansa, asemaansa ja opilliseen itseymmärrykseensä pysähtyvä jähmettyminen, on huolestuttava merkki kirkosta, joka on kadottanut tuoreutensa sekä alkuvoimaisuutensa. Afrikassa on paikoin vain seurakunnan nimi luterilainen, sisältö helluntailainen. Makumiran seminaarissa oleva teol.tri, opettaja Mika Vähäkangas epäilee, että Afrikassa on odotettavissa uusi uskonpuhdistus, joka merkitsee uuden murroksen olevan tapahtumassa. Luterilaisen kirkon hyvästä opista ei pidetä afrikkalaisessa kontekstissa tiukkaan kiinni. Meidän oikeassa olemisemme ei vakuuta afrikkalaisia Perttilä toteaa sivuillaan.


title: Uskonpuhdistus (käsite)

text: Uskonpuhdistus on herännäisten, baptistien ja helluntailaisten teologisessa ajattelussa käsite, jossa uskonpuhdistaja ilmaisee onko ihmisen usko, ihmisille tarjottu usko tai sen harjoittaminen "puhdistamisen" eli muutoksen tarpeessa. Pyhityksessä ihminen puolestaan seuraa omaa hengellistä tilannettaan. Uskonpuhdistuksessa muutos ei ole uusi suunta vaan vanhan suunnan palauttamista, nykyisen, jo olemassa olevan rinnalle tai tilalle. Kaikkia uskonpuhdistajia yhdistää pyhitys ja Raamatun sanoman ensisijaisuus hengellisessä elämässä sekä uskoon, ja uskonpuhdistajaan kohdistuvat vainot, tai joissakin tapauksissa jopa marttyyrikuolema David Pawson mukaan.


title: Katolisen kirkon historia

text: Uskonpuhdistuksen keskeisiä henkilöitä olivat eräät saksalaiset, sveitsiläiset ja ranskalaiset teologit. Lutherin lisäksi tärkeimpiä olivat Ulrich Zwingli, Philipp Melanchthon ja Jean Calvin. Näiden hengellisten uskonpuhdistajien lisäksi myös maallisten ruhtinaiden valtatavoitteet korostuivat uskonpuhdistuksessa: reformaatio tarjosi maallisille ruhtinaille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Euroopassa oli lähes koko keskiajan käyty kiivasta valtataistelua paavin ja piispojen sekä maallisten ruhtinaiden vallanjaosta (muun muassa investituurariita). Esimerkiksi Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin täysin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi kuningas Kustaa Vaasalle mahdollisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen runsas omaisuus kruunulle. Toinen tärkeä esimerkki oli Henrik VIII:n johdolla toteutettu uskonpuhdistus Englannissa.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen kantava opillinen riita katolisen kirkon ja protestanttien välillä oli kysymys siitä, mihin kirkon oppien on etupäässä perustuttava. Lutherin ja myöhemmin muiden uskonpuhdistajien vaatimus oli saattaa opin perustaksi Raamattu ("sola scriptura"). Katolinen kirkko taas katsoi, että myös apostoliseen traditioon tuli suhtautua samalla kunnioituksella kuin Raamattuun. Kysymys oli sikäli tärkeä, että esimerkiksi paavin valta-asemaa ei ollut säädetty Raamatussa, vaan oppi Rooman piispan ylemmyydestä perustui juuri kirkon traditioon.


title: Uskonpuhdistus

text: Ruotsin tavoin uskonpuhdistus oli Englannissa pikemminkin poliittinen kuin uskonnollinen. Uskonpuhdistus levisi keskisessä Euroopassa, mutta Britteinsaarilla uudistuspaineet olivat paljon vähäisempiä. Maassa oli toki ennenkin arvosteltu kirkkoa, esimerkkinä John Wycliffe, mutta pääasiallinen uudistusvaatimus tuli humanistien puolelta. Sen sijaan vankassa asemassa oleva kuningas Henrik VIII suhtautui kielteisesti Lutherin ajatuksiin vähentää sakramentteja tai kääntää Raamattu kansankielelle. Kuninkaan toiminta oli niin katolismyönteistä, että paavi jopa antoi hänelle arvonimen "defensor fidei" ('uskon puolustaja').


title: Hollister Co.

text: Hollister Co, tunnettu myös nimillä Hollister tai HCO, on yhdysvaltalainen Abercrombie & Fitchin omistama lifestyle-brändi. Etelä-Kalifornia-teemaisten vapaa-ajan vaatteiden ympärille rakentuva konsepti oli alun perin suunniteltu houkuttelemaan 14–18-vuotiaita kuluttajia, mihin pyrittiin muun muassa emoyhtiön Abercrombie & Fitch -brändiä halvemmilla hinnoilla. Tuotteet ovat saatavilla myymälöissä ja yhtiön verkkokaupan kautta.


title: American Idol

text: Kilpailijoiden tulee olla Yhdysvaltain kansalaisia, vapaita työskentelemään kokopäiväisesti sekä iältään 16–28-vuotiaita. Yläikäraja nostettiin nykyiseen 28 ikävuoteen neljännellä kaudella, koska kilpailuun haluttiin tuomarien silloisten kommenttien mukaan kypsyyttä ja monipuolisuutta. Alkuvuodesta 2003 50-vuotias professori Drew Cummings teki valituksen ikäsyrjinnästä tasa-arvoisten työmahdollisuuksien komissioon, koska häntä ei otettu jatkoon iän perusteella. Juttua ei kuitenkaan otettu käsittelyyn. Kilpailijoiden tulee tuoda mukanaan voimassa oleva todiste syntymäajasta ja kansalaisuudesta, kuten syntymätodistus, ajokortti tai passi ja alle 18-vuotiaiden mukana tulee olla vanhempi tai huoltaja. Kaikkien koelaulajien pitää käydä americanidol.com:ssa tulostamassa kaavake, joka heidän tulee täyttää, jotta he saavat esiintyä tuomareille. Väärää tietoa antaneet hylätään.


title: Olarin Voimistelijat

text: Vuonna 2017 joukkuevoimistelun SM-sarjoissa seuraa edustaa useita joukkueita: yli 16-vuotiaissa edustusjoukkue OVO Team sekä OVO Team Esport, 14–16-vuotiaissa OVO Junior Team ja OVO Junior Team Esport, 12–14-vuotiaissa Team Atomit, Atomit04 ja Atomit 05. Kilpasarjassa kisaavat joukkueet ovat yli 16-vuotiaissa OVO Kilpa Team, 16–20-vuotiaissa OVO Kilpa Esport, 14–16-vuotiaissa OVO Kilpa junior ja Kilpa-Indiumit sekä 12-14-vuotiaissa Kilpa-Atomit ja Atomit K. 10–12-vuotiaiden sarjassa kilpailevat Team Ionit, Ionit06, Ionit K ja Ionit N. Myös tätä nuorempien joukkueita seurassa on useita. Olarin Voimistelijoiden yksilöt ja joukkueet kilpailevat kansainvälisellä ja kansallisella tasolla myös rytmisessä voimistelussa.


title: Heli Pirhonen

text: Pirhosen tiedot kilpailun aikaan: 21-vuotias, pituus 175 senttimetriä, paino 57 kilogrammaa, mitat91-63-92. Lukiossa hän oli Miss Suomi 1994 Henna Meriläisen koulukaveri. Hänen perintöprinsessoikseen vuonna 1995 valittiin Miia Puoskari, Carmen Mäkinen (luopui kruunustaan) sekä Susanne Tasa (edellisen tilalle).


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: Yleensä parempana keskimatkojen luistelijana tunnettu 24-vuotias Postma yllätti sprintterit 1 000 metrin kilpailussa viemällä kultamitalin uudella olympiakisojen ennätysajalla. Alankomaalaisten luistelumahtia vankisti Bos kakkossijallaan. Japanilainen 500 metrin voittaja Shimizu riemastutti kotiyleisöä pronssillaan. Ennakkosuosikki, maailmanennätysmies, Kanadan Jeremy Wotherspoon oli vasta kuudes ajalla 1.11,39. Postma käytti luistellessaan alankomaalaisten uutta tieteellisesti kehitettyä luisteluasua, johon on liitetty kumiraitoja vauhdittamaan menoa. Kumiraitojen tuomaksi hyödyksi arveltiin puolisen sekuntia kierrosta kohden.


title: Jane Erkko

text: Erkon tavoitteena oli saada suomalaisluistelija EM-kisoissa kymmenen parhaan joukkoon. Seuraan palkattiin itävaltalainen valmentaja Rudolf Zettelmann, joka halusi luistelijoiden aloittavan harjoittelun varhain. Alle kymmenvuotiaita lapsia kutsuttiin lehti-ilmoituksella harjoitusten pariin. Ilmoitus sai Helsingin jäähalliin 300 nuorta luistelijaa, muiden muassa Kristiina ”Tintti” Wegeliuksen. Erkon pyrkimyksenä ja saavutuksena oli tuoda alkuvaiheessa luisteluvalmentajia ulkomailta, kouluttaa suomalaisia valmentajia ja viedä suomalaisia lahjakkaita nuoria Yhdysvaltoihin huippuvalmentajien oppilaiksi.


title: Optimistijolla

text: Optimistijolla on yhdelle purjehtijalle suunniteltu purjejolla. Optimistijolla, "optari", on juniorikevytvene, jolla voi purjehtia noin 7-8 -vuotiaasta aina 15-vuotiaaksi saakka tai kunnes purjehtija alkaa saavuttaa noin 60 kilon painon. Optimisti on oivallinen alkeisharjoitusvene, jota jo nuorimmatkin purjehtijat pystyvät käsittelemään. Se tarjoaa purjehduksellisesti haasteita niin veneenkäsittelyn kuin kilpailutaktiikankin kannalta myös kasvavalle purjehtijalle ja siten pohjan myöhemmälle purjehdusuralle. Moni menestynyt kilpapurjehtija on aloittanut uransa optimistissa.


title: Finnautti

text: Yli 200 hakijan joukosta osallistujiksi valittiin viisi perustervettä aikuista, joista yksi oli nainen. Heidän ikähaitarinsa oli 24–47 vuotta. Mukaan pääsivät anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkäri Elisa Nurmi, komisario Tom Packalén, palomies-sairaankuljettaja ja pastori Kimmo Pohjalainen, ydininsinööri Jukka Rintala sekä liikunnanohjaaja Ville Vihola.


title: Allison Stokke

text: Toukokuussa 2007 Stokkesta tuli yllättäen Internet-ilmiö, kun suosittu urheiluaiheinen blogi kehui hänen ulkonäköään. 29. toukokuuta Stokkesta ja hänen suosiostaan tuli etusivun uutinen "The Washington Postissa". Kaikki tämä huomio ei kuitenkaan ollut 18-vuotiaan seiväshyppääjän mieleen. Tapaus herätti keskustelua internetin voimasta, oikeudesta yksityisyyteen sekä kaksinaismoraalista, joka liittyy naisurheilijoiden arviointiin ulkonäön eikä niinkään saavutusten perusteella. "Der Spiegel" nimesi verkkosivuillaan kesäkuussa 2007 Stokken ”seksisymboliksi vasten tahtoaan”.


title: Verikoirat (salaseura)

text: Verikoiria johti Kaartinkaupungissa asuneen räätälin poika Arvi Nikolainen ja seuran jäsenet olivat Normaalilyseon, Reaalilyseon ja Nya Svenska Läroverketin oppilaita. Jäsenet olivat keskimäärin 16–17-vuotiaita ja varsinaiseen aktiivisesti toimivaan sisäpiiriin kuului noin 12 jäsentä. Sisäpiiriin kuuluivat Nikolaisen lisäksi ainakin Helge Hyrkstedt, Karl Gustaf Konrad Nyman (Karl Emil Primus-Nymanin veli), Mauritz Kiljander (arkkitehti Elna Kiljanderin veli), Bertel Rosenbröjer (myöhemmin toimmittaja-kirjailija Gurli Sevón-Rosenbröijerin puoliso), Alfons Mesterton, Siiri Tyrni (myöhemmin Aarne Orjatsalon puoliso), Martti Eklund, Kustaa Seger ja Erik Edelfelt. Jäsenet pitivät esikuvanaan kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin ampunutta Eugen Schaumania.


title: Musiikki-Fazer

text: Sveitsistä Suomeen muuttaneen turkkurin Eduard Fazerin poika Konrad Georg Fazer (1864−1940), makeiskauppias Karl Fazerin isoveli, osti yhdessä Robert Emil Westerlundin (1859−1922) kanssa vuonna 1897 Anna Melanilta musiikkikaupan, joka oli perustettu Helsingin Aleksanterinkadulle 1884. Liikkeen nimeksi tuli Helsingfors nya musikhandel – Helsingin uusi musiikkikauppa. Yritys aloitti Fredrik Paciuksen ja Jean Sibeliuksen tuotannon kustantamisen. Fazerin poika Georg Fazer (1889−1935) muutti liikkeen nimeksi vuonna 1919 Oy Fazerin musiikkikauppa. Fazerin nuotinkustannus tunnetaan yhä Fazerina oikeudenhaltijana. Liike oli aloittanut äänilevyjen vähittäismyynnin Suomessa jo vuonna 1910 ja sillä oli Suomessa useita haaraliikkeitä. Fazerin ensimmäinen äänilevytähti oli J. Alfred Tanner. Fazer ja Gramophone hallitsivatkin ennen ensimmäistä maailmansotaa Suomen pieniä markkinoita.


title: Fazerin musiikkikauppa

text: Sveitsistä Suomeen muuttaneen turkkurin Eduard Fazerin poika Konrad Georg Fazer (1864−1940), makeiskauppias Karl Fazerin isoveli, osti yhdessä Robert Emil Westerlundin (1859−1922) kanssa vuonna 1897 Anna Melanilta musiikkikaupan, joka oli perustettu Helsingin Aleksanterinkadulle 1884. Liikkeen nimeksi tuli Helsingfors nya musikhandel – Helsingin uusi musiikkikauppa. Yritys laajeni, kun Fazer ja Westerlund aloittivat kustannustoiminnan ja samalla myös Fredrik Paciuksen ja Jean Sibeliuksen tuotannon kustantamisen. Ensimmäinen sivuliike perustettiin Tampereelle 1898. Georg Fazerin veli Edvard Fazer keskittyi konserttitoimistoon ja perusti vuonna 1911 Kotimaisen oopperan, nykyisen Suomen kansallisoopperan, jota hän johti vuoteen 1938.


title: Fazer

text: Fazer-konsernin isä, Karl Fazer perusti syksyllä 1891 konditorialiikkeensä Helsingissä, isänsä omistamassa kiinteistössä Kluuvikatu 3:ssa. Naapurirakennukseen hän avasi kahvilan ja yhdisti sitten huoneistot, konditoriatila erotettiin kahvilatilasta verholla. Fazerin kahvilasta muodostui erityisesti ylioppilaiden kokouspaikka, josta sai kahvin ja leivosten lisäksi myös portviiniä. Fazerin kahviloista ja konditorioista, joita oli kaupungin keskustan lisäksi muun muassa Töölössä, tuli osa helsinkiläistä kulttuurielämää. Kluuvikadun konditoriassa alettiin vuonna 1895 valmistaa alkuperäisiä Pihlajanmarja-marmeladeja, jotka ovat vanhimipia edelleen myytäviä Fazer-tuotteita.


title: Fennica Gehrman

text: Fennica Gehrman -kustantamon tausta nivoutuu tiiviisti Fazer Musiikin satavuotiseen historiaan. Marraskuussa 1897 K. G. Fazer ja R. E. Westerlund ostivat Anna Melanin musiikkikaupan Helsingissä ja loivat perustan Fazer Musiikin pitkäikäiselle ja laajenevalle toiminnalle. Vuonna 1993 Fazer Musiikki siirtyi Warner Musicin omistukseen, ja kustannustoiminta jatkui Warner/Chappell Music Finland Oy:n organisaatiossa vuoteen 2002 asti, jolloin Warner luopui taidemusiikin kustantamisesta Pohjoismaissa ja Fennica Gehrman perustettiin. Vuonna 2007 Fennica Gehrman osti omistukseensa Warner/Chappellin suomalaisen taidemusiikkikatalogin ja jatkaa siten pitkiä Edition Fazerin perinteitä kotimaisen taidemusiikin kustantajana ja pedagogisen musiikin julkaisijana.


title: Fazer Pianotehdas

text: Fazerin pianotehdas oli Musiikki-Fazerin konserniin kuulunut yritys. Se toimi Halkiassa Pornaisten kunnassa vuosina 1963–1989. Tehdas työllisti satakunta henkilöä ja tuotti noin 8 000 pianoa vuodessa. Vuonna 1989 Fazer-musiikki myi pianotehtaan vuonna 1901 perustetulle pianotehdas Hellas-Piano Oy:lle.


title: Fazer (suku)

text: Fazer on suomalainen liikemiessuku, joka tunnetaan Fazerin makeistehtaan omistajina ja musiikkialan vaikuttajina. Suvun ensimmäinen suomalainen edustaja oli turkkuri Eduard Peter Fazer (1850-luvulle asti Fatzer), joka oli lähtöisin Thurgaun kantonista Sveitsistä, Bodenjärven rannalla olevasta Romanshornin kaupungista. Hän muutti 23-vuotiaana Hampurin kautta Suomeen vuonna 1843. Saatuaan 1849 porvarinoikeudet hän perusti Helsinkiin turkkuriliikkeen.


title: Karl Fazer

text: Fazerin kahvila- ja konditoriatoiminta menestyi hyvin, ja kahviloita avattiin myös muualle Helsinkiin, jopa Töölön kaupunginosaan saakka. Fazerin maine perustui kuitenkin makeisiin, joiden valmistusta hän oli opiskellut Euroopassa. Fazer aloitti 1897 makeisten tehdasmaisen valmistuksen, jolloin hän perusti makeistehtaan Punavuoreen. Tehdasrakennus, nykyiseltä nimeltään Mestaritalo, sijaitsi samalla tontilla, jossa oli hänen veljensä Max Fazerin tukkuliike. Karl Fazer teki veljensä kanssa sopimuksen makeisten tukkujakelusta. Tehtaan ensimmäiset tuotteet olivat Iris- ja Kiss-Kiss-karamellit. Jälkimmäiset pääsivät postimerkkiin yhtiön satavuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1991. Hieman myöhemmin lanseerattiin taiteilijoiden, kuten Eino Leinon, Jean Sibeliuksen ja Oskar Merikannon, kuvin koristeltu karamellisarja. Vähitellen Fazerin yritys kasvoi suuryritykseksi, ja se laajeni muun muassa Hankoon, josta Karl Fazer osti keksitehtaan vuonna 1928.


title: Musiikki-Fazer

text:
1966 perustettu Finnlevy on suomalainen levy-yhtiö ja levymerkki, jonka katalogiin kuuluu laajalti tunnettuja suomalaisia artisteja ja yhtyeitä.
Finnlevyn pitkäaikainen kotimaisen tuotannon päällikkö oli jo Fazerilta tuttu Toivo Kärki. Vuosina 1970–1977 Kärjen päätoimisina yhteistyökumppaneina toimivat Vexi Salmi ja Juha Vainio. Vuonna 1974 Musiikki Fazer osti Finnlevyn kokonaan toiminimekseen. Vuodesta 1994 alkaen Finnlevy on Warner Music Finlandin aputoiminimi. Finnlevy jatkoi itsenäisenä levy-yhtiönä tuotantoa kuitenkin vielä toukokuuhun 1998 asti.


title: Fazer

text: Helmikuussa 2002 Fazer Keksit Oy myytiin ranskalaiselle keksinvalmistajalle LU:lle, joka perusti suomalaisen tytäryhtiön LU Suomi Oy:n. Sen myötä muun muassa tavaramerkit Jyväshyvä, Domino, Fanipala (aik. Fasupala), Jaffa ja Carneval siirtyivät aluksi nimen LU Fazer ja sittemmin vain LU-nimen alle. Marraskuusta 2007 LU oli osa Kraftia, mutta vuoden 2012 lopulla yritys siirtyi takaisin Fazerin omistukseen.


title: Amica (lounasravintolaketju)

text: Fazerilla tehtiin vuonna 1975 päätös aloittaa henkilöstöravintolatoiminta. Seuraavana vuonna toimintansa aloitti Fazer Catering, jonka toiminnassa korostuivat asiakaslähtöisyys, laatutietoisuus ja kansainväliset trendit. Ensimmäisenä toimintavuotena asiakkaiksi saatiin muun muassa Aga, Eläketurvakeskus ja IBM. Vuonna 1978 Fazer Catering osti itseään huomattavasti isomman Työmaahuollon, jolloin henkilöstöravintoloiden määrä nousi noin sataan. 1970-luvun lopulla Fazer Cateringilla oli yli 700 työntekijää, joista noin 600 oli vakinaista henkilöstöä.


title: Vekaluhtakana

text: Vekaluhtakana on kaikkiruokainen. Ravinnosta noin 30 prosenttia on eläimiä, loput kasviravintoa. Metsissä se syö lähinnä pudonneita hedelmiä ja selkärangattomia, kuten kastematoja, hyönteisiä, nilviäisiä ja äyriäisiä. Kasviravintoon kuuluvat hedelmien lisäksi marjat, heinät, siemenet ja lehdet. Ne saalistavat myös liskoja, sammakoita, wetoja, hämähäkkejä, linnunmunia ja linnunpoikasia. Toisinaan ne tappavat myös rottia, hiiriä, kanoja, nuoria sorsia ja kaniineja. Tilaisuuden tullen ne voivat käydä haaskalla. Kivisillä ranta-alueilla ne syövät satunnaisesti myös nivelkotiloita ja muita selkärangattomia. Vekaluhtakanat vierailevat myös kaatopaikoilla ja tunkeutuvat kanaloihin syömään kananpoikia. Lisäksi ne syövät kasviksia ihmisten puutarhoista ja varastelevat leirintäalueilta kaikkea syötäväksi kelpaavaa. Ne etsivät ravintoa monin eri tavoin, kuten penkomalla kariketta, tutkimalla rantojen roskaa ja merilevää. Ne tarkastavat myös puu- ja maakoloja ja seuraavat usein villisikoja. Vahvan nokkansa avulla ne voivat rikkoa munia ja tappaa saaliin, jonka ne ovat painaneet jaloillaan maahan.


title: Vekaluhtakana

text: Joillekin saarille kuten Chathamsaarille siirretyistä vekaluhtakanoista on tullut uhka kotoperäisille lajeille. Ne ovat uhka etenkin liskoille, merilinnuille ja maassa pesiville lintulajeille. Esimerkiksi Codfishille tuodut vekaluhtakanat uhkasivat saaren pikkuviistäjäkantaa, kunnes vekat poistettiin saarelta. Chathamsaarilla vekoja on pyydetty saarten endeemisen meriharakkalajin ja tyrskyviistäjän suojelemiseksi.


title: Riitta Uosukainen

text: Riitta Maria Uosukainen (o.s. Vainikka, s. 18. kesäkuuta 1942 Jääski) on entinen kokoomuksen pitkäaikainen kansanedustaja (1983–2003), opetusministeri 1991–1994 ja eduskunnan puhemies 1994–2003. Vuoden 2000 presidentinvaalissa Uosukainen oli kokoomuksen asettama presidenttiehdokas, saaden kolmanneksi eniten ääniä. Uosukainen jätti eduskunnan ja politiikan vuoden 2003 vaaleissa. Vuonna 2004 tasavallan presidentti myönsi hänelle valtioneuvoksen arvonimen.


title: Laulurastas

text: Laulurastas on kaikkiruokainen ja syö hyönteisiä, matoja, nilviäisiä, etanoita ja kotiloita sekä marjoja ja hedelmiä.


title: Mustakaularastas

text: Mustakaularastas on kaikkiruokainen ja sille kelpaavat madot, hyönteiset ja muut maassa elävät pienet selkärangattomat sekä marjat.


title: Avimimus

text: "Avimimus" on eri yhteyksissä merkitty kasvinsyöjäksi, kaikkiruokaiseksi ja hyönteissyöjäksi. Tutkijat eivät ole kyenneet kovin helposti tekemään fossiileista johtopäätöstä "Avimimuksen" ravinnosta. Kuten muut oviraptorit, "Avimimus" oli luultavasti kaikkiruokainen. Sen suu oli hampaaton nokka, jota saatettiin käyttää kaivelemaan erilaisia ruokia. Sergei Kurzanov spekuloi, että siitä lähtien, kun nokan alaosassa oli hammastettu reuna, oli mahdollista että "Avimimus" söi hyönteisiä. Se saattoi olla hyödyllinen myös kasvien repimisessä. Toinen ajatus "Avimimuksen" ravinnoksi on, että se varasti muiden eläinten munia. Tämä teoria tulee sen statuksesta oviraptorina, mikä itse asiassa tarkoittaa "munanryöstäjää". Yksimielisyys paleontologien keskuudessa on yleensä, että "Avimimus" on kaikkiruokainen.


title: Täplärastas

text: Täplärastas on kaikkiruokainen ja syö hyönteisiä, matoja, nilviäisiä, etanoita ja kotiloita sekä marjoja ja hedelmiä.


title: Tiikerinuoliainen

text: Tiikerinuoliainen on kaikkiruokainen. Sille kelpaa sekä elävä että kuollut ravinto vesikasveista raatoihin.


title: Intianvaris

text: Kaikkiruokainen. Se on varsin riippuvainen jätteistä, kalanperkeistä, ruuantähteistä, raadoista ynnä muusta ihmisen ylijäämästä. Syö myös hyönteisiä ja muita pikkueläimiä sekä viljaa.


title: Caudipteryx

text: "Caudipteryx" oli mahdollisesti kaikkiruokainen. Suipolla nokallaan se mahdollisesti repi kasveja ja mursi siemeniä, mutta se saattoi syödä myös lihaa.


title: Kahleissa vai vapaana

text: Stoalaiset samastivat maailmanjärjen ja luonnonlain ja katsoivat, että ihmisen on sopeutettava toimintansa tämän mukaisesti. Ihmisen tulee hallita tunteitaan, jotta voi toteuttaa hyvettä. Onni ei stoalaiselle ole itseisarvo vaan seuraus hyveestä. Elämän tarkoituksena ei ole onni vaan mielenrauha. Viisaalle mikään ei ole pahaksi: mitä ei voi välttää, se on kestettävä niin kuin olisi itse tahtonut sen, mikä tapahtui. Myöhemmin stoalaisuus läheni uskonnollisia näkemyksiä. Seneca painotti, että ihmisen tuli kaikessa alistua jumalan tahtoon. Albert Schweitzerin mukaan Senecan, Epiktetoksen ja Marcus Aureliuksen ajattelussa stoalaisuus kehittyy yleisen ihmisrakkauden etiikaksi. Schweitzer vertaa stoalaisuutta tässä suhteessa aikaisempaan kungfutselaisuuteen ja myöhempään valistusajatteluun. Stoalaisuus joutui vastakkain kristinuskon kaksijakoisen todellisuuskäsityksen ja ihmisen pahuutta korostavan opin kanssa. Voipion mukaan kristillinen etiikka peri stoalaisuuden ainesosat. Voipion mukaan kristilliset evankeliumit ovat stoalaisen ajan tuotteita, mikä näkyy Jeesuksen vuorisaarnassa ja Paavalin korinttolaiskirjeen rakkauden ylistyksessä.


title: Stoa (veistos)

text: Stoalaisuus on antiikin helleenisen filosofian suuntaus. Nykyään termi ”stoalainen” viittaa usein johonkuhun, joka on välinpitämätön nautinnon, kivun, ilon ja surun suhteen, tai joka tukahduttaa tunteet ja säilyttää aina mielenrauhansa.


title: Stoalaisuus

text: Stoalaisuus oli hellenistisen filosofian koulukunta, joka vaikutti useiden vuosisatojen ajan antiikin Kreikan ja Rooman yläluokan moraaliseen ajatteluun. Stoalaisuuteen yhdistetään mielenrauhan ("ataraksia") tavoittelu ja tunteiden hillintä ("apatheia").


title: Kategoriat (stoalaisuus)

text: Stoalaisuus, kuten myös aristotelismi, on johdettu sokraattisesta perinteestä. Stoalaiset katsoivat, että kaikki oleva (, "onta") — vaikkakaan eivät kaikki asiat (, "tina") — on aineellista. He hyväksyivät eron konkreettisten kappaleiden ja abstraktien olioiden välillä, mutta hylkäsivät Aristoteleen opetuksen siitä, että puhtaasti aineettomia asioita on olemassa. Sen sijaan he hyväksyivät Anaksagoraan ajatuksen siitä, että jos kappale on esimerkiksi kuuma, tämä johtuu siitä, että jokin osa universaalista kuumasta kappaleesta on tullut osaksi kappaletta. Päinvastoin kuin Aristoteles, stoalaiset sovelsivat tätä ajatusta kaikkiin aksidensseihin. Näin jos kappale on esimerkiksi punainen, tämäkinjohtuu siitä, että jokin osa universaalista punaisesta kappaleesta on tullut osaksi kappaletta.


title: Stoalaisuus

text: Stoalaiset katsoivat intohimoisten tunteiden olevan seurausta virheellisistä arvostelmista. Viisaalla ("sofos"), moraalisesti ja intellektuaalisesti täydellistyneellä ihmisellä, ei olisi tällaisia tunteita, koska hänellä olisi vain tosia arvostelmia. Metafysiikassa stoalaiset kannattivat sekä kosmista determinismiä että ihmisen tahdon vapautta, ja katsoivat, että ihmiselle on hyveellistä omata sellainen tahto ("prohairesis"), joka on luonnon mukainen. Tämän vuoksi stoalaiset esittivät filosofiansa elämäntapana, jossa oleellista ei ollut se, mitä henkilö sanoi, vaan se, miten hän eli. Myöhemmät roomalaiset stoalaiset, kuten Seneca ja Epiktetos, painottivat hyveen olevan ainoa asia, joka on tarpeen ihmisen onnellisuudelle. Näin stoalainen viisas oli immuuni ulkoa päin kohtaaville onnettomuuksille. Tästä on seurausta ajatus stoalaisesta mielentyyneydestä onnettomuuksien edessä, vaikkakaan yleensä ei oteta huomioon, että stoalaisuudessa vain viisaan saatettiin nähdä olevan todella vapaa, ja että kaikki moraalin huonous oli yhtä paheellista.


title: Stoalaisuus

text: Stoalaiset kannattivat tiukkaa determinismiä, jonka mukaan kaikkeus on tiukasti lakiensa mukaan määräytynyt kokonaisuus. Stoalaisen näkemyksen mukaan se ei kuitenkaan ollut ristiriidassa tahdonvapauden kanssa. Kleantheen vertauksen mukaan väärällä asenteella varustettu ihminen on kuin koira, joka on sidottu kärryihin ja raahautuu sen mukana minne se meneekin. Stoalainen sen sijaan korjaisi tahtoaan sopimaan yhteen maailman kanssa. Oikealla asenteella varustettu ihminen olisi siis kuin koira, joka juoksee omasta tahdostaan kärryjen mukana samaan suuntaan. Stoalainen olisi, Epiktetoksen sanoin, sairas, vaarassa, kuolemassa tai maanpaossa, mutta silti onnellinen — osoittaen näin täydellistä riippumattomuutta.


title: Stoalaisuus

text: Stoalainen ajatus hyveestä maailmankaikkeuden järjestykseen mukautumisena vertautuu samoin kristilliseen moraalikäsitykseen. Sekä stoalaisuus että kristinusko kannattavat askeesia suhteessa intohimoihin, mikä mahdollistaa ihmisen korkeampien mahdollisuuksien kehittämisen. Kummatkin katsovat, että ihmisellä on sisäinen vapaus ulkoisen maailman edessä, ja uskovat ihmisen olevan samankaltaisuussuhteessa Jumalan kanssa.


title: Stoalaisuus

text: Stoalaisuuden ja kristinuskon välillä on kuitenkin myös suuria eroja. Eräs ero on stoalaisuuden panteismi, jossa Jumala ei ole koskaan täydellisen tuonpuoleinen vaan aina läsnä oleva. Kristinusko henkilöi Jumalan maailman luojaksi, mutta stoalaisuus yhdistää Jumalan kaikkeuden kokonaisuuteen. Päinvastoin kuin kristinuskossa, stoalaisuudessa ei ole ajatusta kaikkeuden alusta tai lopullisesta lopusta, eikä myöskään ajatusta yksilöllisten sielujen säilymisestä kuoleman jälkeen.


title: Stoalaisuus

text: Nykyään termi ”stoalainen” viittaa usein johonkuhun, joka on välinpitämätön nautinnon, kivun, ilon ja surun suhteen, tai joka tukahduttaa tunteet ja säilyttää aina mielenrauhansa. Tässä mielessä termin käyttö ei ole yhtä harhaanjohtavaa historiallisen todellisuuden suhteen kuin esimerkiksi termin ”epikurolainen” käyttö nykyään usein on.


title: Stoalaisuus

text: Antiikin ajalla eläneet stoalaiset on usein ymmärretty väärin, koska heidän käyttämänsä termit merkitsivät heidän aikanaan eri asiaa kuin nykyään. Nimitys "stoalainen" tarkoittaa nykyään usein "tunteetonta", koska stoalaiset opettivat vapautta intohimoista ja muista tunteista. Stoalaisten tavoitteena oli "apatheia" eli "tunteeton tila", "tunteiden puuttuminen" ("a-", "epä-" + "pathos", "tunne").


title: Winona Ryder

text: Ryder voitti Golden Globen parhaasta naissivuosasta elokuvassa "Viattomuuden aika" vuonna 1993. Hän sai tästä roolista myös ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa: toinen ehdokkuus tuli seuraavana vuonna elokuvasta "Pikku naisia", jossa Ryder näytteli Jo Marchia.


title: Winona Ryder

text: Winona Ryder (oik. Winona Laura Horowitz; s. 29. lokakuuta 1971 Winona, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-ehdokkaana ollut näyttelijä. Ryder tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Beetlejuice" (1988), "Äitini on merenneito" (1990), "Saksikäsi Edward" (1990), "Bram Stokerin Dracula" (1992), "Pikku naisia" (1994), "Vuosi nuoruudestani" (1999) ja "Black Swan" (2010). Vuodesta 2016 Ryder on näytellyt jännityssarjassa "Stranger Things".


title: Winona Ryder

text: Seuraavana vuonna Ryder näytteli ohjaaja Jim Jarmuschin elokuvassa "Night on Earth". Sen jälkeen hän esiintyi kahdessa tunnettuihin romaaneihin perustuvassa elokuvassa. Ensin Ryder näytteli Newland Archerin morsianta Martin Scorsesen ohjaamassa elokuvassa "Viattomuuden aika". Hän sai roolistaan ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa ja voitti Golden Globen. Ryder on kuvaillut Scorsesea ”maailman parhaaksi ohjaajaksi”. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti, mutta sai arvostelijoilta kiitosta. "Bram Stokerin Draculassa" Ryder näytteli kaksoisroolissa Draculan rakkauden kohdetta Minaa sekä edesmennyttä rakastettua Elisabetaa. Ryder alkoi saada maineen ”Amerikan kullannuppuna”, ja hän oli hyvin suosittu.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1994 Ryder valittiin Josephine Marchin rooliin Louisa May Alcottin samannimiseen romaaniin perustuvaan elokuvaan "Pikku naisia". Kriitikot kiittivät hänen suoritustaan kautta linjan. Ryder sai roolistaan myös toisen Oscar-ehdokkuutensa. Samana vuonna ensi-iltaan tuli X-sukupolvea kuvaava draamaelokuva "Reality Bites", jossa Ryderin esittämä nuori nainen etsii suuntaa elämälleen. Elokuva ei menestynyt odotetusti, mutta Ryderia kehuttiin.


title: Winona Ryder

text: Ryderin ollessa kymmenvuotias perhe muutti Petaluman kaupunkiin, jossa Winona meni yläasteelle, mutta joutui koulukiusatuksi ja näin ollen suoritti lopun kouluvuodesta kotikoulussa. Samoihin aikoihin Winona aloitti näyttelemisen käymällä draamatunneilla American Conservatory Theaterissa San Franciscossa. 13-vuotiaana Ryder koe-esiintyi elokuvaan "Desert Bloom". Hän ei saanut osaa, mutta hänen nauhansa koe-esiintymisestä meni eteenpäin ja päätyi lopulta ohjaaja-käsikirjoittaja David Seltzerin käsiin. Näin Ryder pääsi ensimmäiseen elokuvarooliinsa Seltzerin vuoden 1986 elokuvassa "Lucas". Tällöin Winona päätti käyttää elokuvissa nimeä ”Ryder” oikean sukunimensä sijasta. Nimi on peräisin muusikko Mitch Ryderilta, jonka ihailija hänen isänsä oli. Ryderin seuraava elokuva oli "Ensimmäinen rakkaus" vuodelta 1987. Elokuvat menestyivät kohtalaisesti, mutta eivät vielä tuoneet Ryderille suosiota.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1997 ilmestynyt Sigourney Weaverin tähdittämä tieteiselokuva "Alien – ylösnousemus" on "Alien"-elokuvasarjan neljäs osa ja se sai suuret lipputulot, vaikka olikin yksi sarjan heikoiten menestyneistä elokuvista. Ryderin veli Uri oli elokuvien suuri fani, joten Ryder suostui pyydettäessä elokuvaan androidin rooliin. Seuraavaksi Ryder näytteli Woody Allenin komediassa "Celebrity". Vuonna 1999 hän esiintyi pääosassa elokuvassa "Vuosi nuoruudestani", joka oli myös hänen ensimmäinen työnsä elokuvatuottajana. Angelina Jolie palkittiin sivuroolistaan Oscar-palkinnolla.


title: Winona Ryder

text: Ryder piti hiljaiseloa varkaudesta johtuneen skandaalin jälkeen eikä tehnyt vuosina 2001–2005 merkittäviä elokuvarooleja. Vuonna 2006 hän teki paluun esiintyen ensiksi tieteiselokuvassa "Hämärän vartija" ja sen jälkeen komediassa "Darwin Awards". Vuonna 2007 seurasivat roolit elokuvissa "The Ten" ja "101 naista". Edellä mainitut elokuvat eivät kuitenkaan menestyneet. Todellisen paluuroolinsa Ryder teki vuoden 2009 tieteiselokuvassa "Star Trek", jossa hän näytteli Amanda Graysonia. Vuonna 2010 hän näytteli sivuroolissa ikääntyvää balettitanssijaa suurhitiksi nousseessa elokuvassa "Black Swan".


title: Winona Ryder

text: Ryderin läpimurtorooli oli Tim Burtonin vuoden 1988 kauhukomediassa "Beetlejuice", jossa hän esitti rikkaan perheen goottitytärtä Lydiaa. Kriitikot kehuivat sekä elokuvaa että Ryderin suoritusta. "Beetlejuice" menestyi hyvin myös kaupallisesti. Läpimurron myötä Ryder sai pian osat satiirisesta nuorisoelokuvasta "Heathers" ja Jerry Lee Lewisin elämästä kertovasta elokuvasta "Great Balls Of Fire!". Ensin mainittu on independent-elokuva, jossa kuvataan satiirisesti kapinallista teinielämää. Arvostelijoiden reaktio oli laajalti positiivinen, mutta elokuva oli kaupallinen floppi. Sittemmin se on kuitenkin noussut kulttielokuvaksi.


title: Teresa Wright

text: Wrightista tuli ensimmäinen näyttelijä, joka oli ehdolla Oscar-palkinnon voittajaksi kolmesta ensimmäisestä elokuvaroolistaan. Hän oli myös nuorin kolme Oscar-ehdokkuutta saanut näyttelijä, kunnes vuonna 2014 Jennifer Lawrence sai kolmannen ehdokkuutensa vuotta nuorempana eli 23-vuotiaana. Kolmesta ehdokkuudesta yksi päättyi voittoon, sillä Wright palkittiin vuonna 1943 parhaan naissivuosan Oscarilla roolistaan elokuvassa "Rouva Miniver".


title: Barbara Stanwyck

text: Vuonna 1937 Stanwyck teki elokuvan "Äidin uhraus" ja sai siitä ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa parhaasta naispääosasta. "Äidin uhraus" kertoi Stella Dallas -nimisestä äidistä. Vuonna 1939 Stanwyck niitti menestystä nyrkkeilyaiheisessa elokuvassa "Kultapoika", jossa miespääosassa oli William Holden. Toinen ehdokkuus tuli elokuvasta "Nainen Eeva" (1941), jossa Stanwyck esiintyi yhdessä Henry Fondan kanssa. Vuonna 1994 "Nainen Eeva" valittiin "kulttuurisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittävänä" elokuvana säilytettäväksi Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Film Registryssä. Elokuva sai myös paikat American Film Instituten listoilla: "100 romanttisinta elokuvaa" (#26) ja "100 hauskinta komediaa" (#55) -listoilla. Vuonna 1941 ilmestyi Stanwyckiltä myös kaksi hyvin menestynyttä elokuvaa "He uskoivat elämään" ja "Jään tänne yöksi", jonka naispääosan Stanwyck nappasi Ginger Rogersin hylättyä tämän.


title: Muilutus

text: Muilutus tarkoittaa yhdistettyä sieppausta ja pahoinpitelyä. "Nykysuomen sanakirjan" mukaan sillä tarkoitetaan henkilön väkivaltaista kuljettamista toiselle paikkakunnalle tai valtakunnan rajan taakse. Sana yhdistetään Suomessa kommunisminvastaisen Lapuan liikkeeseen (1929–1932), joka käytti muilutuksia kommunisteja ja vasemmistoa vastaan suunnattuna painostus- ja pelottelukeinona kesällä 1930. Muilutuksiin liittyi usein kyyditys eli siepatun henkilön kuljettaminen ja jättäminen toiselle paikkakunnalle, tyypillisesti Suomen itärajalle tai sen taakse. Joskus muilutettavat pakotettiin vannomaan luopuvansa politiikasta tai olemaan palaamatta takaisin.


title: Muilutus

text: Aina ei muilutettu vain kommunisteja, vaan myös sosialidemokraatteja, joita ei kuitenkaan viety itärajalle. Muilutuksista tuli sittemmin eräänlainen joukkoilmiö. Kosolasta eli Lapuan liikkeen pääesikunnasta ei annettu kaikkia muilutuskäskyjä, mutta yleensä päämaja oli tietoinen muilutuksista tai siltä oli kysytty lupa niihin. Eri paikkakunnilla ja maakunnissa paikalliset Lapuan liikettä kannattaneet henkilöt saattoivat kyyditä kenet tahansa paikallisen kommunistin tai vasemmistolaiseksi mielletyn henkilön. Muilutus tehtiin siis Lapuan liikkeen nimissä. Rannikolla muilutettavia saatettiin viedä myös saariston yksittäisille saarille.


title: Muoti-ilmiö

text: Muoti-ilmiö (myös "muotivillitys") tarkoittaa jonkin esineen, asian, harrastuksen, vaatemuodin tai kielellisen ilmauksen leviämistä laajalle ihmisjoukolle niin, että sen suosio vähenee nopeasti uutuudenviehätyksensä myötä, ja tämän jälkeen muoti-ilmiö katoaa käytännössä lopullisesti. Uuden ilmiön omaksuminen voi olla eräänlainen joukkoon kuulumisen merkki. Villitykset voivat esiintyä pienissä tai suurissa piireissä, esimerkiksi koululuokan kesken tai koko maan laajuisesti.


title: Muuli (rikollisuus)

text: Muuli on rikollisuudessa henkilö, joka vastaanottaa laittomasti hankittua omaisuutta ja välittää sitä eteenpäin. Muuli nimitys sai alkunsa huumeita maasta toiseen kuljettaneista huumekuriireista. Nimitys on laajentunut käytettäväksi myös esimerkiksi tietotekniikkarikollisuudessa, jossa muuleja käytetään laittomasti hankittujen tavaroiden ja varojen siirtämiseen. Muulina toimiminen on monien maiden lainsäädännöissä kiellettyä. Suomessa muulina toimimisesta rangaistaan yleensä joko rahanpesuna tai törkeänä rahanpesuna.


title: Suuttumus

text: Suuttumus eli kiukku tai vihaisuus on tunnetila, joka ilmenee useimminen reaktiona tilanteessa, jossa ihminen kokee tulleensa loukatuksi tai kohdelluksi kaltoin. Sheila Videbeck on kuvannut suuttumuksen olevan tavanomainen ja normaali tunne, johon liittyy kuitenkin selkeästi epämukava ja sentimentaalinen reaktio. Suuttumus voi ilmetä monissa eri muodoissa, ja ihmiset kokevat suuttumuksen eri tavoin.


title: Muilutus

text: Tunnetut kommunistit etsittiin, vietiin mustaan umpikoppiseen autoon, yleensä Fordiin, jota kutsuttiin ”lissuksi” tai ”muilutuspakuksi”, ja kyyditettiin. Matkalla muiluttajat monesti lauloivat isänmaallisia lauluja, kuten eteläpohjalaisten suojeluskuntalaisten kunniamarssia ”Vilppulan urhojen muistolle”, ja uhkailivat muilutettavaa. Monia tapauksia oli, joissa muilutettava vietiin ”ikitielle” eli itärajalle ja katsottiin, että muilutettava todella ylitti rajan. Yleensä muilutettava kyyditettiin toiseen maakuntaan. Vaikka muilutettavien laittomat rajanylitystapaukset kiristivät maiden välejä, liikkeen tarkoituksena ei ollut suunnata iskujaan Neuvostoliittoa vastaan.


title: Lunastus (teologia)

text: Kristillisessä teologiassa lunastus tarkoittaa vapautusta synnin vallasta. Apostoli Paavalin kirjoituksissa se on keskeinen termi, jolla hän selittää Jeesuksen Kristuksen kuoleman pelastavaa vaikutusta. Uudessa testamentissa sanaa lunastus käytetään tarkoittamaan sekä vapautumista synnin vallasta että vapautumista konkreettisesta orjuudesta. Kyseessä on siis teologinen metafora, jonka mukaan Jeesus maksoi kuolemallaan lunastusmaksun vapauttaakseen kristityt synnin ja kuoleman orjuudesta. Protestanttisten kirkkojen piirissä ei kuitenkaan useimmiten kannateta Origeneen oppia, jonka mukaan Jumala olisi ostanut ihmisen Saatanalta Jeesuksen kuoleman avulla.


title: Monitoteutuvuus

text: Monitoteutuvuus ("moninainen toteutuvuus", "vaihteleva toteutuvuus") tarkoittaa mielenfilosofiassa ajatusta siitä, että samat henkiset tilat, tapahtumat tai ominaisuudet voivat toteutua erilaisten fysikaalisten tilojen, tapahtumien tai ominaisuuksien kautta mahdollisesti hyvinkin erilaisissa organismeissa tai fysikaalisissa rakenteissa. Ihmisten lisäksi mielenfilosofisessa kirjallisuudessa mainitaan usein esimerkkeinä muun muassa muut eläinlajit, biokemialtaan maan asujaimistosta poikkeavat ulkoavaruuden oliot sekä sähkömekaaniset järjestelmät, kuten tietokoneet.


title: Mystiikka

text: Mystiikka (kreikan sanasta "μυω", "muo", ’vaikeneminen’) on jumaluuden välittömään yhteyteen pyrkivä uskonnollisen elämän muoto. Mystiikka tarkoittaa elämäntapaa, jossa pyritään saavuttamaan välitön yhteys Jumalaan tai jumalaan, perimmäinen todellisuus tai henkinen totuus.Uskonnolliset mystikot yleensä ajattelevat, että jokapäiväisten ilmiöiden takana on olemassa syvempi, perustavampi olemassaolon taso. Tästä tasosta voidaan käyttää useita eri nimityksiä, kuten jumala, äärimmäinen todellisuus, universaali läsnäolo, voima tai prinsiippi, ja se on mahdollista kokea suoraan. Tämä kokemus voi olla ekstaattinen ilmestys, theosis, jumaluuden tai universaalin prinsiipin suora kokeminen, nirvana, valaistuminen, satori, samadhi ja niin edelleen. Usein tähän liittyy myös tuntemus itsen kadottamisesta ja yhteydestä kaikkeuteen, sekä tunne rauhasta, ilosta ja siunauksesta.


title: Murtovarkaus

text: Käsitteenä "murto" tai "murtautuminen" tarkoittaa sitä, että tekijä erikseen väkivalloin rikkoo lukon, ikkunan tai jonkin muun esteen päästäkseen oikeudettomasti sisään (toisen hallinnassa olevaan) suljettuun tilaan. Mikäli ovi on lukitsematon tai pääsy tilaan on muuten vapaa, niin luvatonta sisäänmenoa kutsutaan tunkeutumiseksi erotuksena murtautumisesta. Omaan kotiinsa voi myös murtautua, mutta tällöin kyseessä ei ole rikos.


title: Jean Monnet

text: Tämän ensimmäisen eurooppalaisen vakavan kriisin seurauksena Jean Monnet erosi "Korkean viranomaisen" puheenjohtajan tehtävästä ja perusti samalla "Comité d'action pour les État-Unis d'Europe", jotta hän voisi jatkaa toimintaansa Euroopan yhdentymisen syventämiseksi. Tämä komitea kokosi yhteen ammattiyhdistysihmisiä, poliitikkoja kuudesta jäsenmaasta ja edusti siten yli kymmentä miljoonaa ihmistä. Hän suunnitteli eurooppalaista federaatiota, jonka yhteiset instituutiot olisi ollut tarkoitus eräänlaiselle yhteiselle alueelle, jotta vältettäisiin kansallisvaltioiden suvereniteettien läsnäolo. Tätä ajatustaan ja suunnitelmaansa Monnet ylläpiti aina kuolemaansa saakka. Oman kädenjälkensä Monnet jätti Euroopan talousyhteisön (EEC) ja Euratomin perustamiseen, jotka toteutuivat Rooman sopimuksella 25. maaliskuuta 1957. Myös Yhteisön laajeneminen Ison-Britannian jäsenyydellä oli hänen toimintansa keskeisiä kohteita.


title: Jean Monnet

text: Jean Omer Marie Gabriel Monnet (9. marraskuuta 1888 Cognac, Ranska – 16. maaliskuuta 1979 Montfort-l'Amaury, Île-de-France, Ranska) oli ranskalainen viranhaltija, jota pidetään yhtenä Euroopan unionin perustajista. Hän oli yksi liittoutuneiden sodankäynnin suunnittelijoista toisessa maailmansodassa, ranskalaisen yhteiskunnallisen suunnitelmallisuuden perustaja sekä yksi Euroopan yhdentymisen käynnistäjistä. Monnetia ei koskaan valittu vaaleilla valtaan, mutta hänestä tuli merkittävä kansainvälinen poliittinen vaikuttaja.


title: Jean Monnet

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä vuonna 1914 Monnet vapautettiin sotapalveluksesta terveydellisistä syistä. Hän kuitenkin ryhtyi auttamaan liittoutuneita näiden yhteistyöstä aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseksi. Vuoden 1916 aikana hänestä tuli korkea virkamies liittoutuneiden palvelukseen. Hän esittikin Ranskan pääministerille liittoutuneiden valtioiden voimavarojen koordinoinnin syventämistä sodankäynnin tehostamiseksi.


title: Jean Monnet

text: Monnet pettyi hyvin nopeasti Kansainliiton kyvyttömyyteen toimia tehokkaasti ja etenkin sen päätöksentekojärjestelmään, jossa vaadittiin yksimielisyyttä. Siksi hän erosi Kansainliiton palveluksesta vuonna 1923 ja siirtyi hoitamaan perheensä liiketoimintaa, joka oli sodan seurauksena yhä suurissa vaikeuksissa. Lisäksi hän ryhtyi kansainväliseksi yrittäjäksi, käyttäen hyväkseen ennen maailmansotaa saamaansa kokemusta perheyrittäjän toiminnasta. Hän osallistui useiden Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen ja oli mm. vakauttamassa Puolan złotya vuonna 1927 ja Romanian leuta vuonna 1928. Hänen kokemuksensa kansainvälisestä pankkitoiminnasta johti hänet perustamaan ja toisena johtajana johtamaan yhdysvaltalaista "Bancamerica-Blais"-pankkia San Franciscossa. Vuosina 1934–1936 Monnet toimi Kiinassa, jonne hänet oli kutsunut silloinen valtionjohtaja Tšiang Kai-šek ja tarkoituksena oli uudistaa Kiinaa. Eritoten Monnet'n tehtäväksi tuli rautatiejärjestelmän uusiminen ja rakentaminen.


title: Jean Joseph Mounier

text: Mounier oli grenoblelaisen vaatetehtailijan poika. Hän valmistui vuonna 1779 lakimieheksi ja pääsi vuonna 1783 tuomariksi. Hän tutustui opiskeluaikanaan tulevaan kollegaansa Antoine Barnaveen. Mounier työskenteli Grenoblen maistraatissa ennen vallankumousta ja esiintyi esivallankumouksen aikana vuosina 1788–1789 parlamenttien (uudistuksia jarruttaneiden tuomioistuinten) arvostelijana. Hän laati paikallisten asukkaiden puolesta valituskirjelmiä ("cahiers de doléances") vuoden 1789 säätyjen yleiskokouksen käsiteltäviksi, ja hänet myös valittiin itse kolmannen säädyn edustajaksi. Kolmannen säädyn edustajien julistauduttua kansalliskokoukseksi juuri Mounier ehdotti 20. kesäkuuta 1789 Versailles’ssa kuuluisan pallohuoneen valan vannomista, jotta Ranskalle saataisiin säädettyä perustuslaki. Hänet valittiinkin kansalliskokouksen perustuslakikomitean puheenjohtajaksi.


title: Diego Martínez Barrio

text: Martínez Barrio aloitti poliittisen uransa vuonna 1903 "Unión Republicana" -nimisessä tasavaltalaisessa puolueessa, joka hajosi jo muutamaa vuotta myöhemmin. Sen jälkeen hän liittyi Alejandro Lerroux’n perustamaan Radikaalipuolueeseen. Kenraali Miguel Primo de Riveran diktatuurin aikana hän oli oppositiossa. Martínez Barrio oli elokuussa 1930 yksi tasavaltalaisten niin sanotun San Sebastiánin sopimuksen allekirjoittajista. Toisen tasavallan ensimmäisessä hallituksessa vuonna 1931 hän toimi viestintäministerinä. Manuel Azañan hallituksen kaaduttua Martínez Barrio toimi syksyllä 1933 parin kuukauden ajan pääministerinä ja hänen hallituksensa määräsi hajotusvaalit. Vaalien jälkeen hän oli hetken sisäministerinä Lerroux’n hallituksessa, mutta erosi pian ja perusti uuden "Unión Republicana" -puolueen, koska ei hyväksynyt Lerroux’n ja Radikaalipuolueen siirtymistä oikealle. Myöhemmin hän siirtyi yhteistyöhön Azañan ja kansanrintaman kanssa.


title: Georges Bonnet

text: Bonnet opiskeli oikeus- ja valtiotiedettä Sorbonnen yliopistossa. Hänen poliittisen uransa varsinaisena sytykkeenä toimi avioliitto tunnetun poliitikon veljentyttären kanssa. Hän työskenteli alkuun virkamiehenä, kunnes tuli valituksi Ranskan edustajainkamariin, jonka jäsenenä toimi 1924–1928 ja 1929–1940. Hallitukseen Bonnet tuli ensi kerran vuonna 1925 alivaltiosihteeriksi ja oli 1930-luvulla useasti ministerinä. Hän kohosi yhdeksi radikaalisosialistien johtajista. Bonnet nimitettiin Ranskan suurlähettilääksi Yhdysvaltoihin vuonna 1936. Seuraavana vuonna hänet kuitenkin kutsuttiin valtiovarainministeriksi Camille Chautempsin hallitukseen ja huhtikuussa 1938 ulkoministeriksi Édouard Daladierin hallitukseen. Bonnet tuki Münchenin sopimusta ja ajoi myönnytyslinjaa Saksan suuntaan aina maailmansodan puhkeamiseen asti. Sodan sytyttyä syyskuussa 1939 hänet siirrettiin oikeusministeriksi, missä tehtävässä hän toimi Daladierin hallituksen kaatumiseen maaliskuussa 1940 saakka.


title: Jean Monnet

text: Elokuussa 1940 Britannian hallitus lähetti Jean Monnet’n Yhdysvaltoihin, jossa hänen tehtävänsä oli neuvotella sotatarvikkeiden toimittamisesta Britanniaan. Vaikka Yhdysvallat eristäytyi poliittisesti, niin Monnet onnistui vakuuttamaan presidentti Franklin D. Rooseveltin tarpeesta tehostaa Yhdysvaltain asetuotantoa, jotta valtio voisi tilaisuuden tulleen iskeä takaisin nopeasti ja vahvalla voimalla. Siitä muodostui Yhdysvaltain sotaan valmistautuva ”Victory programme”. Vuoteen 1945 asti Monnet työskenteli Yhdysvaltain ja Ison-Britannian sotavoimien yhteen sovittamiseksi. Olihan hän jo vuonna 1942 nähnyt tarpeelliseksi rakentaa 60 000 lentokonetta, 45 000 panssarivaunua ja kahdeksan miljoonaa tonnia sota-aluksia. Brittiläinen taloustieteilijä John Maynard Keynes onkin todennut, että toiminnallaan Monnet lyhensi sotaa ainakin yhdellä vuodella.


title: Ernest Monis

text: Monis oli alun perin lakimies ja maanomistaja Cognacin seudulla. Hän kuului edustajainkamariin 1885–1889 ja senaattiin vuodesta 1891 alkaen Gironden edustajana. Hän toimi oikeusministerinä 1899–1902 ja sen jälkeen yhtenä senaatin varapuhemiehistä. Monis tuli maaliskuussa 1911 pääministeriksi hallitukseen, jota dominoivat useat radikaalipuolueen johtajat. Hallituksen tärkein päätös oli ranskalaisten joukkojen lähettäminen Fèsin kaupunkiin Marokossa huhtikuussa 1911. Monis loukkaantui vakavasti ja sotaministeri Maurice Berteaux kuoli lentonäytöksessä tapahtuneessa onnettomuudessa Issy-les-Moulineauxissa 20. toukokuuta 1911. Hallitus jatkoi tämän jälkeen kuukauden ajan vt. pääministeri Antoine Perrierin johdolla, kunnes se sai epäluottamuslauseen edustajainkamarilta ja erosi muutamaa päivää ennen Marokon tapahtumien kriisiytymistä. Monis oli myöhemmin vielä meriministerinä 1913–1914.


title: Jon Michelet

text: Michelet oli 1970-luvun puolivälistä alkaen aktiivinen yhteiskunnallinen keskustelija ja kirjoittanut runsaasti rikos- ja jännityskirjoja. Hän suoritti perämiehen tutkinnon ja opiskeli sen jälkeen journalistiikkaa. Hän astui tromsøläisen Nordlysin palvelukseen. Osloon muutettuaan hän työskenteli Oktober-kustantamossa ja kirjoitti kolumnia Klassekampeniin, jonka toimittajakin hän oli 1997–2002, ja sinä aikana hän pyrki kehittämään siitä koko vasemmiston avoimen äänitorven. Hän osallistui politiikkaan käytännössä Østfoldissa, jossa hän oli 1987–1995 valtuustossa valittuna Rød Valgalliansenista.


title: Jean Monnet

text: Jean Monnet'lle käyty sota edusti suunnitelmallista taloutta. Ajatusmaailman mukaisesti jälleenrakennuskauden talous tulisi myös olla suunnitelmallista, ei kuitenkaan filosofisesti samanlaisen suunnitelmatalouden rakentamisen, kuin oli sodan voittajana esiintyneessä Neuvostoliitossa toteutettu tiukka kommunistinen suunnitelmatalous. Eritoten Monnet vierasti Neuvostoliiton itsevaltaisuuden tuomista mukaan ranskalaiseen poliittiseen elämään. Hänen tarkoituksenaan oli puhaltaa talouselämään enemmän virtaa, ei suinkaan asettaa vaatimuksia ja tavoitteita.


title: Juutalaiskielet

text: Juutalaisten puhekieli Palestiinassa Raamatun syntyaikoina oli muinaisheprea, ja Raamatun vanhimmat kirjat on kirjoitettu hepreaksi. Hepreaa kirjoitettiin aluksi länsiseemiläisen aakkoskirjoituksen muinaisheprealaisella muodolla, mutta ensimmäisen vuosituhannen lopulla juutalaiset siirtyivät aramealaisten kehittämiin neliökirjaimiin. Aiemmin hallinto- ja yleiskielenä käytetty aramean kieli alkoi syrjäyttää hepreaa Israelin juutalaisten yleiskielenä Babylonian pakkosiirtolaisuuden jälkeen 500-luvulla eaa. Samalla hepreaan tuli vaikutteita arameasta, mikä näkyy myöhäisten Raamatun kirjojen kielessä. Palestiinan juutalaiset puhuivat hellenistisenä aikana myös laajalti kreikan kieltä. Raamatun heprea kuoli puhuttuna kielenä noin 200 eaa. jolloin sen oli korvannut aramean kieli tai niin sanottu Mišnan heprea, jossa oli eurooppalaisten kielten vaikutteita. Heprea kuoli kokonaan puhuttuna kielenä noin 200 jaa. kun juutalaiset joutuivat siirtymään Juudeasta muualle Palestiinaan.


title: Heprea

text: Heprea kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläiseen haaraan, ja se oli alkujaan erittäin läheistä sukua foinikian kielelle ja roomalaisten hävittämässä Karthagossa puhutulle puunin kielelle. Arabia on kaukaisempaa sukua, mutta sukulaisuus näkyy esimerkiksi sellaisissa sanoissa kun ar. "salām", he. "šalom" "rauha" tai ar. "maġrib", he. "maʿarav" "länsi", ar. "Miṣr", he. "Mitzrajim" "Egypti".Heprea ei välttämättä ollut alun perin juutalaisten oma kieli, vaan jotkut olettavat heidän omaksuneen sen vasta kanaanilaisilta heimoilta asettuessaan ensimmäisen kerran asumaan Israeliin. Aiemmin he ovat saattaneet puhua hyvinkin erilaista kieltä. Tavallisimmin oletetaan sen olleen seemiläinen kieli, mutta lähempänä arameaa tai akkadia.Heprean kieltä puhuttiin yli 2000 vuotta sitten juutalaisten keskuudessa, mutta aramean kieli korvasi sen muissa kuin uskonnollisissa yhteyksissä. Heprean kieli on elvytetty 1900-luvulla.


title: Jiddiš

text: Jiddiš sai alkunsa 900–1200-lukujen välillä, kun Ranskan juutalaiset muuttivat saksankielisille alueille Reinin laaksoon ja omaksuivat keskiyläsaksan murteen, johon sekoittui hepreaa, juutalaisranskaa ja juutalaisitaliaa. Heprean kieltä ei hyväksytty arkikieleksi, sillä se oli juutalaisille pyhä kieli, jota käytettiin vain uskonnollisissa yhteyksissä; lisäksi hepreasta puuttui paljon arkielämässä tarvittavaa sanastoa. Reininmaalta juutalaiset siirtyivät ristiretkiä pakoon idemmäksi Saksaan ja muualle Keski-Eurooppaan. On myös esitetty, että jiddiš on voinut syntyä idempänä: Baijerissa, Unkarissa ja Tšekissä, mistä se olisi levinnyt sekä länteen että idemmässä jo asuneille juutalaisille.


title: Juutalaiset

text: Nykyisen Israelin juutalaiset puhuvat uudelleen henkiin herätettyä hepreaa, ja muiden maiden juutalaiset puhuvat yleensä oman maansa kieltä, kuten englantia ja venäjää. Vielä 1900-luvun alussa Itä-Euroopan juutalaisten kielenä oli jiddiš, mutta holokaustin myötä sen käyttö väheni huomattavasti. Sefardijuutalaiset ovat puhuneet ladinoa, ja monilla pienemmillä juutalaisyhteisöillä on myös ollut omat kielensä. Juutalaiskielet ovat yleensä syntyneet asuinmaan kielen ja heprean sekoituksena.


title: Jiddiš

text: Keskijiddiš alkoi vuonna 1500, ja tuossa vaiheessa puhujia oli myös Alsacessa, Alankomaissa ja Pohjois-Saksassa. Itäjiddišin murteet syntyivät myös vaiheen aikana, mutta kirjakieli oli yhä länsijiddišiä. Vuonna 1534–1535 painettiin ensimmäiset jiddišinkieliset kirjat. Uuden jiddišin aikana, joka alkoi 1750, kieli taantui Länsi-Euroopassa, mutta levisi edelleen Itä-Euroopassa sekä Palestiinassa ja Amerikassa. Kieli rikastui huomattavasti juutalaisten poliittisen ja muun yhteiskunnallisen toiminnan laajetessa. Itäjiddiš sai kirjakielensä.


title: Jiddiš

text: Jiddiš, tarkemmin sen koillisjiddišin alamurre, oli 1880-luvulla lähes kaikkien Suomen juutalaisten äidinkieli. Saksan kielellä oli suuri vaikutus Suomessa käytettyyn jiddišiin. Jiddišin käyttö Suomessa väheni 1900-luvulla, kunnes vuonna 1930 jiddišin ilmoitti puhekielekseen enää seitsemän prosenttia suomenjuutalaisista. Jiddišistä oli tullut statukseltaan alhainen kieli niin juutalaisten kuin suomalaistenkin mielissä. Virallisista tilastoista huolimatta jiddišin kielellä oli keskeinen sija juutalaisen yhteisön niin uskonnollisessa kuin kulttuurielämässäkin vielä toisen maailmansodan jälkeen, etenkin vanhemman sukupolven keskuudessa. Nykyisin jiddišiä ei enää liiemmin käytetä Suomessa, vaikka vuonna 2003 kieltä ilmoitti osaavansa 24 prosenttia ja ymmärtävänsä 40 prosenttia suomenjuutalaisista aikuisista.


title: Juutalaiset

text: Juutalaisuus on juutalaisten perinteinen uskonto. Se on yksi maailman ensimmäisistä monoteistisista uskonnoista, ja yksi vanhimmista vielä nykyaikana harjoitetuista uskonnoista. Kristinusko ja islam ovat syntyneet juutalaisuuden pohjalta. Rabbiinisen lain mukaan juutalaisuus on Israelin kansan uskonnollinen yhteisö. Perimätiedon mukaan ensimmäinen juutalainen oli Kaldean (nykyinen Irak) Ur’issa syntynyt Abraham, joka sai Jumalalta käskyn muuttaa kotimaastaan Kanaanin maahan (nykyisen Israelin alue). Juutalaisuuden alkuperäiset ja tähän päivään asti periytyvät erityispiirteet ovat usko yhteen Jumalaan sekä miespuolisten jäsenten ympärileikkaus kahdeksantena päivänä syntymästä. Talmudin mukaan juutalainen on jokainen juutalaisesta äidistä syntynyt tai juutalaisuuteen kääntynyt henkilö. Juutalaisuuden mukaisesti uskova ei siis ole automaattisesti juutalainen; seurakuntaan ja yhteisöön joko synnytään tai liitytään kääntymällä. Talmudin mukaan koko ihmiskuntaa sitoo Nooan Liitto ja se on Israelin liiton edelläkävijä.


title: Heprea

text: Sen jälkeen kun heprea jäi käytöstä puhekielenä, sitä käytettiin yhä juutalaisten sivistyskielenä ennen muuta talmudistisessa kirjallisuudessa. Tällöin hepreaan vaikutti voimakkaasti muun muassa arabian kieli, eikä vähiten siksi, että arabien valtaama Pyreneiden niemimaa oli tärkeä juutalainen kulttuurikeskus. Valistuksen aikakaudella juutalaisten keskuudessa syntyi Haskala, sivistysliike, joka nosti yhdeksi tavoitteekseen heprean maallistamisen ja nykyaikaistamisen. Haskala ei johtanut pysyviin seurauksiin, mutta nationalismin aikakaudella venäjänjuutalainen Eliezer Jitzhak Perlman, sittemmin Eliezer Ben-Jehuda, muutti Israeliin, silloiselle brittien hallitsemalle Palestiinan mandaattialueelle luodakseen heprean uudelleen Israelin kansan puhekieleksi Israelissa. Hän ryhtyi kehittämään sanastoa nykyaikaisen elämän tarpeisiin ja toimi heikosta terveydestään huolimatta aktiivisesti muun muassa lehtimiehenä ja opettajana edistääkseen heprean kielen asiaa.


title: Suomen juutalaiset

text: Juutalaiset joutuivat vuodesta 1827 suorittamaan asepalveluksen Venäjän armeijassa, jonka mukana juutalaisia saapui 1830-luvun alussa myös Suomeen. Suomessa asui jonkin verran juutalaisia kolmella paikkakunnalla: Viipurissa, Helsingissä ja Turussa. Juutalaisten muutto muuten Suomeen estettiin Venäjän senaatin päätöksellä olla antamatta juutalaisille passeja Suomeen vuonna 1831. Silloisen kenraalikuvernööri Arseni Zakrevskin tilaaman selvityksen mukaan Suomessa asui yhdeksän juutalaisperhettä, joista Turussa asui yksi, Helsingissä kuusi ja Viipurissa kaksi. Selvityksen jälkeen lähes kaikki karkotettiin lukuun ottamatta muutamaa, jotka saivat erityisluvan jäädä. Ensimmäinen juutalainen synagoga perustettiin Suomenlinnaan 1830-luvulla. Vuonna 1837 syntynyt Rohel Lea Anker oli ensimmäinen Helsingissä syntynyt juutalainen.


title: Jiddiš

text: Jiddišiä pidetään kielenä, joka on täynnä huumoria, ja monet tunnetut jiddišinkieliset kirjailijat ovatkin kansanhumoristeja. Jiddiš kehittyi juutalaisten kieleksi aikana, jolloin juutalaisten elämä Euroopassa oli erittäin raskasta – kielellä ja kirjallisuudella pyrittiin keventämään vaikeuksien taakkaa. Jiddiš toimi myös juutalaisten salakielenä, jota saksalaisten ei haluttu ymmärtävän. Juutalaisten tuntema epäluulo vihamielistä kristittyä ympäristöä kohtaan toi kieleen paljon kristinuskoon kohdistuvia pilkallisia vertauksia. Näistä tunnetuimpia on ”hölynpölyä” tarkoittava yleinen ilmaisu "nisht geshtoygn un nisht gefloygn" (suom. ’ei kiivennyt eikä lentänyt’), joka viittasi Jeesuksen ylösnousemukseen.


title: Eliezer Ben-Jehuda

text: Ben-Jehuda muutti 1881 Palestiinaan, missä hän ajoi modernia hepreaa maata asuttaneiden juutalaisten yhteiseksi kieleksi. Heikosta terveydestään huolimatta Ben-Jehuda toimi opettajana ja muun muassa julkaisi sionistista sanomalehteä. Kouluissa hän opettaisi kielen lapsille ja lehdet tekisivät sitä tunnetuksi aikuisten parissa. Maaperä hepreankielen uudelle synnylle oli otollinen Israelissa, missä kielien kirjo oli laaja. Yhteinen kieli nähtiin pian sionistisen aatteen ja syntyvän valtion edellytyksenä.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Framin retkikunta Jäämerelle oli norjalaisen Fridtjof Nansenin yritys purjehtia jäitä kestävällä erikoisrakenteisella "Fram"-laivalla pohjoisnavalle. Retkikunta lähti liikkeelle 24. kesäkuuta 1893, ja sen tarkoituksena oli purjehtia "Framilla" kiinni jäihin ja kulkeutua pohjoisnavalle jäiden kuljettamana. Parissa vuodessa selvisi, että yritys kestäisi liian kauan ja jäät saattaisivat viedä aluksen sivuun pohjoisnavasta. Nansen ja Hjalmar Johansen lähtivät 14. maaliskuuta 1895 reillä kohti pohjoisnapaa. Matka oli kuitenkin vaikea, eivätkä he päässeet pohjoisnavalle. Paluumatkalla he rakensivat talvimajan Frans Joosefin maahan. Keväällä he lähtivät etelään ja törmäsivät 17. kesäkuuta 1896 Frederick George Jacksonin johtamaan brittiretkikuntaan, jonka avulla he pääsivät takaisin Norjaan. Nansen ja Johansen olivat Norjassa elokuussa ja jäistä vapautunut "Fram" vain viisi päivää myöhemmin.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Keväällä retkikunta lähti reillä ja kajakeilla liikkeelle kohti Frans Joosefin maan eteläisempiä saaria. He kohtasivat sattumalta 17. kesäkuuta 1896 Frederick George Jacksonin johtaman brittiläisen naparetkikunnan. He sopivat, että Nansen ja Johansen palaisivat brittien mukana Norjaan. He olivat takaisin Norjassa elokuussa 1896, jolloin oli myös jo tiedossa, että "Fram" oli turvassa. Se oli ajautunut lähelle Spitsbergeniä ja lähtenyt purjehtimaan takaisin Norjaan vapauduttuaan jäistä. "Fram" ja koko sen miehistö olivat Norjassa vain viisi päivää Nansenin ja Johansenin jälkeen.


title: Fridtjof Nansen

text: Nansen johti vuonna 1893 retkikuntaa, jonka tavoitteena oli päästä Pohjoisnavalle ajelehtimalla merivirtojen mukana Pohjoisen jäämeren yli. Tähän tehtävään suunniteltiin jään puristuksen kestävä laiva "Fram". Mukaan otettiin myös rekien vetämiseen tarkoitettuja koiria siltä varalta, että laiva ajautuisi sivuun pohjoisnavalta. Syksyllä meri jäätyi, ja miehet jännittivät kestäisikö heidän laivansa jäiden puserruksen. Fram kesti ahtojäiden puristuksen. Kun parin vuoden päästä helmikuussa 1895 kävi selväksi ettei Fram saavuttaisi pohjoisnapaa, Nansen lähti Johansenin kanssa rekiretkelle kohti pohjoisnapaa. Koirat vetivät rekiä, ja mukana oli myös kajakkeja avovesirailojen ylitystä varten. Jääröykkiöt hidastivat matkantekoa, joka hidastui myös vastaan puskevan jäänalaisen merivirran takia. Niinpä Nansen päätti kääntyä huhtikuussa 1895 takaisin leveyspiiriltä 86° 14′ N. Vielä vaikeammalla paluumatkalla iski ruokapula, ja miehet söivät vetokoiriaan. Nansen onnistui löytämään talvehtimispaikan Frans Joosefin maasta, jonne miehet rakensivat talvimajan. Miehet ampuivat hylkeitä ja jääkarhuja ravinnoksi ja rasvatuikun polttoaineeksi. Napayö kului pääosin majassa oleskellen. Tällä välin Fram oli vapautunut jäistä ja purjehtinut kotiin. Kun kevät koitti, Nansen ja Johansen alkoivat matkata rekien ja kajakkien kanssa kohti Frans Joosefin maan eteläosaa, missä törmäsivät ihmisiin, jotka kuljettivat heidät kotiin.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Nansen lähti purjehtimaan "Framilla" kohti pohjoisnapaa 24. kesäkuuta 1893. Syksyllä meri alkoi jäätyä, ja miehet jännittivät sitä, miten alukselle kävisi. Kasautuva ahtojää puristi metelin säestämänä päiväkaupalla alusta, ja sen pelättiin särkyvän. "Fram" kesti jään puristuksen niin kuin oli suunniteltukin ja nousi jään pinnalle.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Laiva eteni välillä hyvin hitaasti kohti pohjoisnapaa ja välillä jopa täysin päinvastaiseen suuntaan. Joulun aikaan 1894 Nansen laski, että heillä menisi 7–8 vuotta pohjoisnavalle pääsemiseksi ja oli mahdollista, että he kulkisivat jopa kokonaan sivuun pohjoisnavasta. Nansen teki lopulta päätöksen, että hän lähtisi yrittäämään pohjoisnavalle suksin. Hän tiesi pystyvänsä jättämään aluksen Otto Sverdrupin johtoon, kun hän itse lähtisi Hjalmar Johansenin kanssa kohti napaa. He lähtivät alukselta 26. helmikuuta 1895.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Lopulta he etenivät vain muutamia kilometrejä päivässä alkuperäisen 20 kilometrin sijaan. Päivä päivältä Nansenia alkoi epäilyttää yhä enemmän päästäisiinkö pohjoisnavalle. Miehet kulkivat kohti pohjoista 26 päivässä yhteensä 200 kilometriä, ja olivat lopulta 8. huhtikuuta 1895 leveysasteella 86° 4’, 360 km päässä pohjoisnavasta..


title: Nansenin hiihto Grönlannin halki

text:
Norjalainen tiedemies ja naparetkeilijä Fridtjof Nansen hiihti ensimmäisenä Grönlannin mannerjään halki syksyllä 1888. Nansenin johtama retkikunta oli kuusimiehinen. Nansen purjehti Grönlantiin laivalla, joka ei jäiden takia päässyt määräsatamaansa pohjoiseen. Lisäksi jäät ja merivirrat viivyttivät pitkään laivasta laskettuja veneitä, joissa Nansenin retkikunta souti maihin.
Viivytysten takia kesä meni ohi. Ruokavarojen huvettua jo soutumatkalla Nansen päätti aloittaa hiihdon aiottua etelämpää Umivikistä ja myöhemmin suunnata aiottua etelämmäs Nuukiin. Matkanteko rekiä vetäen ilman koiravaljakoita oli melko hidasta. Ylittäessään napaylängön retkikunta kävi noin 2500 metrin korkeudessa. Retkikunta kohtasi äärimmäisiä lämpötilaeroja, myrskyjä sekä alku- ja loppuosalla railojen rikkomia jääkenttiä. He laskeutuivat jäätiköltä lähellä Nuukia (Godthåb), missä he talvehtivat viimeisen laivan jo lähdettyä etelämmäksi ja edelleen Tanskaan.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Ensimmäinen yritys epäonnistui, kun reet olivat liian painavia ja olosuhteet turhan vaativat. Toinenkin yritys epäonnistui, mutta he pääsivät lopulta matkaan 14. maaliskuuta. Aluksi matkanteko oli helppoa, kun jää oli tasaista, mutta sitten he tulivat alueelle, jossa oli ahtojäätä röykkiöinä. Jääröykkiöt, tuuli ja pakkanen alkoivat hidastaa matkaa. Jääsolia, harjanteita ja lohkareita oli loputtomiin. Reet kaatuivat ja niitä oli kannettava jäälohkareiden yli, mikä oli äärimmäisen väsyttävää. Koirat uupuivat ja miehet vetivät itse rekensä. Ruumiista haihtunut kosteus muutti vaatteet koviksi panssareiksi, ja vaatteet hiersivät hihansuihin syvät haavat. Päivällä syntyi yöllä jäätyviä jään läpi tunkeutuvia porevesiä, joiden kohdalla ei ollut jäätä tai se oli ohutta. Jää paheni pohjoista kohti mennessä. Kaiken lisäksi matkaajat huomasivat jäänalaisen merivirran puskevan heitä vastaan.


title: Fram (laiva)

text: Fram ("Eteenpäin") on norjalainen, naparetkillä käytetty kuunarilaiva. Colin Archerin suunnittelema laiva rakennettiin Fridtjof Nansenin käyttöön pohjoisnaparetkelle. Vuosina 1893–1896 se ajelehti jään mukana Pohjoisella jäämerellä. Vuosina 1910–1912 laiva oli Roald Amundsenin käytössä retkellä Etelämantereelle. Nykyään se on esillä Fram-museossa Oslossa, Norjassa.


title: Framin retkikunta Jäämerelle

text: Paluumatka reillä aallokkoa muistuttavien jääröykkiöiden keskellä oli menomatkaa pahempi. Nyt kaiken lisäksi kevät sulatti jäätä. Uusi lumi oli sohjoa, ja suuria railoja avautui joskus jäälauttojen väliin. Railoihin jäätynyt uusi jää oli liian ohutta reille, mutta pystyisi repimään kajakit. Ruokatarpeet ja erityisesti koiranruoka alkoivat loppua. Heikoimpia koiria jouduttiin tappamaan vahvemmille ruoaksi. Kesäkuun puolivälissä oli jäljellä enää kolme koiraa, ja miehet vetivät rekiään itse tekemillään valjailla. Naparetkeilijät onnistuivat löytämään talvehtimispaikan Frans Joosefin maan pohjoisosasta, minne he purjehtivat kajakeilla, kun viimeisetkin koirat oli ammuttu ja syöty.


title: Sylvia Likens

text: Sylvia Likens syntyi Lebanonissa, Indianan osavaltiossa, Yhdysvalloissa, tammikuun 3. päivä vuonna 1949. Hän oli vanhempiensa kolmas lapsi, jota ennen ja jonka jälkeen syntyivät kaksoset. Sylvia ja hänen nuorempi siskonsa Jenny asuivat äitinsä, Bettyn, kanssa Indianapolisissa, kun heidän äitinsä pidätettiin ja vangittiin näpistyksestä. Heidän isänsä Lester Likens järjesti tyttäriensä majoituksen Gertrude Baniszewskin luona. Sylvia ja Jenny olivat tutustuneet aiemmin Baniszewskin vanhimman lapsen, Paulan, kanssa. Baniszewski oli satunnaisia töitä tekevä seitsemän lapsen yksinhuoltaja ja asui kaupungin köyhällä alueella ja suostui ottamaan Sylvian ja Jennyn luokseen kahdenkymmenen dollarin viikkokorvausta vastaan.


title: Sylvia Likens

text: Sylvia Marie Likens (3. tammikuuta 1949 – 26. lokakuuta 1965) oli yhdysvaltalainen murhan uhri Indianasta, Yhdysvalloista. Likens kidutettiin kuoliaaksi hänen ollessaan 16-vuotias, tekijöinä Likensin ja tämän siskon Jennyn huoltaja Gertrude Baniszewski, Gertruden lapset ja useita naapuruston lapsia ja nuoria. Mukana pahoinpitelyssä oli myös pakotettuna Sylvian sisko Jenny. Likensin vanhemmat työskentelivät sirkuksessa ja isä jätti Sylvian ja Jennyn Baniszewskin hoitoon kolme kuukautta ennen Sylvian kuolemaa. Gertrude Baniszewski (37), tämän kaksi lasta Paula (18) ja John (13) sekä kaksi naapuruston nuorta, Coy Hubbard (15) ja Richard Hobbs (15), tuomittiin rikoksesta, jota tapauksen syyttäjä Leroy K. New kuvasi oikeudenkäynnin aikana "Indianan osavaltion karmivimmaksi rikokseksi".


title: Sylvia Likens

text:
Vähitellen Sylvian elämä normaalista koulua käyvästä nuoresta muuttui pahemmaksi. Sylviaa lyötiin ja syytettiin milloin mistäkin. Kun selvisi, että Sylvia oli sanonut koulussa Baniszewskin kahden vanhimman tyttären, Paulan ja Stephanien, olevan
prostituoituja. 6. lokakuuta oli Sylvian viimeinen päivä koulussa. Elokuun aikana Sylvia paljasti antaneensa
poikaystävänsä kerran olla hänen kanssaan sängyllä. Baniszewski väitti Sylvian olevan sen seurauksena raskaana ja potkaisi tätä hävylle, mitä hän ja muut tekivät monta kertaa myöhemmin. Oikeasti raskaana ollut Paula Baniszewski raivostui Sylvian kuvitellusta raskaudesta ja heitti Sylvian tuolilta lattialle sanoen, ettei tämä ollut tuolilla istumisen arvoinen. Sylvia uskoi ennen pitkää olevansa raskaana ja ilmaisi huolensa vauvaansa kohtaa moneen kertaan kidutuksensa aikana. Sylvian ruumiinavaus kuitenkin osoitti murskaantuneesta ja pahoin runnellusta genitaalialueesta huolimatta, ettei Sylvia ollut koskaan ollut raskaana. Sylviaa ei patologien mukaan raiskattu, vaikka Baniszewski kumppaneineen käyttivätkin kaikkia muita mahdollisia keinoja kiduttaakseen Sylviaa. Seksuaalisuus oli kuitenkin yksi yleisimmistä teemoista Sylvian kidutuksessa, alkaen kevytkenkäisyydellä vihjailusta Sylvian genitaalialueen potkimiseen. Seksuaalinen kidutus kulminoitui, kun Baniszewski epäili Sylviaa prostituutiosta tämän selittäessä rahojen tulleen tyhjien pullojen keräämisestä ja palauttamisesta. Gertrude Baniszewski pakotti Sylvian riisuutumaan striptease-tyylillä muiden lasten edessä ja kun Sylvia oli alasti, hän pakotti Sylvia työntämään limsapullon vaginaansa. Viimeisenä viikonloppuna ennen Sylvian kuolemaa Baniszewski toteutti saman rituaalin uudelleen.


title: Sylvia Likens

text:
On jäänyt mysteeriksi, miksi Sylvia ei karannut Baniszewskin luota, kun hän siihen olisi vielä pystynyt. Jotkut ovat ehdottaneet syyksi
masokismia, mutta todennäköisempiä selityksiä on annettu. Vanhempiensa epäjohdonmukaisen kasvatuksen seurauksena Sylvialla ja Jennylla
oli vain hämärä käsitys siitä, mikä on hyväksyttävää kurinpitoa. Jenny ja Sylvia ilmoittivat kerran huonosta kohtelustaan isosiskolleen
Dianalle, mutta hän ei uskonut heitä;
epäilemättä Sylviaan oli juurtunut syvälle pelko siitä, ettei häntä uskottaisi ja mahdollisesti saisi rangaistuksen, kun häntä
syytettäisiin valehtelusta. Vielä varmemmin Sylvian piti paikallaan pelko häpeästä. Koska Sylvia oli läheinen siskonsa kanssa, hän
luultavasti myös pelkäsi, että Jenny joutuisi kostona pahoinpitelyn kohteeksi, jos hän kertoisi mitä hänelle tehtiin. Myöhemmin Sylvia
oli lukittuna kellariin, ajoittain sidottuna, joten karkaaminen ei enää onnistunut.
Sylvian onnistui kerran päästä illalla ulko-ovelle asti, mutta Baniszewski lukitsi hänet takaisin kellariin. Kuolemaansa edeltävänä yönä
Sylvia, suljettuna kellariin, hakkasi kellarivankilansa ovea lapiolle ja sai naapurit harkitsemaan poliisille soittoa saadakseen
metelin loppumaan. Kukaan ei kuitenkaan tehnyt melusta ilmoitusta.


title: Sylvia Likens

text:
Baniszewskin rangaistuksissa oli useimmiten oma käänteinen logiikkansa. Hän syytti Sylviaa muun muassa likaisuudesta ja seksuaalisesta
moraalittomuudesta, mikä kuvasi lähinnä Baniszewskia itseään. Baniszeskilla oli itsellään kaksi avioliiton ulkopuolista lasta ja Likensin
tyttöjen holhokkiaikana myös Baniszewskin vanhin tytär Paula, silloin 17-vuotias, oli raskaana, muttei naimisissa. Baniszewskin voinee
olettaa yrittäneen opettaa rangaistuksillaan jotain; kun Sylvia esimerkiksi pinnasi kirkon illallisilta, Baniszewski laittoi Sylvian
ruoan kiertämään pöydässä ja täytettiin mausteilla, minkä jälkeen Sylvia pakotettiin syömään ensin lautaseltaan ja sen seurauksena
oksennuksensa. Vastaavasti varastamissyytösten rangaistuksena oli Sylvian sormien polttaminen tulitikun liekillä
ja likaisuudesta rangaistuksena oli muun muassa sitominen polttavan kuumaa vettä täynnä olevaan kylpyammeeseen ja suolan hierominen Sylvian
avoimiin haavoihin. Kun kellarissa nälkiintyneelle Sylvialle annettiin keittoa ja tämä ei pystynyt syömään sitä
sormillaan, hänet pakotettiin syömään ulosteita ja juomaan virtsaa.


title: Sylvia Likens

text:
Todistaessaan oikeudessa Gertrude Baniszewski todisti samalla Sylviaa vastaan. Monet oikeudenkäyntikatkelmat kuvaavat kuinka Baniszewski
yritti siirtää vastuun Sylvialle, että tämä "ansaitsi" kohtelunsa epämoraalisen käyttäytymisensä vuoksi. Oikeudenkäynnin aikaan
kymmenvuotias Marie Baniszewski todisti alun perin äitinsä puolesta sanoen tämän olleen sairaana ja tietämätön Sylvian kidutuksesta, mutta
syyttäjän kuulustelun aikana todisti nähneensä äitinsä potkineen ja lyöneen Sylviaa ja sanoi tämän olleen paikalla aloittamassa Sylvia
prostituoitu-"tatuointia".


title: Sylvia Plath

text: Plath syntyi Bostonissa, Massachusettsissa. Hänen isänsä Otto Plath oli saksalaista ja äiti Aurelia Plath itävaltalaista syntyperää. Plath osoitti jo nuorena poikkeuksellista lahjakkuutta: hän sai ensimmäisen runonsa julkaistuksi 8-vuotiaana. Plathin lapsuutta varjosti hänen isänsä kuolema (hoitamattomasta diabeteksesta aiheutuneeseen kuolioon) 5. lokakuuta 1940, mistä Sylvia ei tiettävästi koskaan täysin toipunut.


title: Sylvia Likens

text: Sylvian ja Jennyn oleskelu Baniszewskin luona sujui hyvin ensimmäisen viikon. Kun Lester Likensin 20 dollarin viikkomaksu ei saapunut ajoissa, Baniszewski piiskasi hoidokkejaan. Baniszewskin sanotaan huutaneen Sylvialle ja Jennylle hoitaneensa "kahta narttua ilmaiseksi". Maksu saapui perille seuraavana päivänä. Väkivalta jatkui seuraavalla viikolla, kun Sylviaa syytettiin muiden lasten houkuttelusta varastamiseen. Sylviaa syytettiin myös useaan kertaan epärehellisyydestä, likaisuudesta sekä flirttailusta ja kevytkenkäisyydestä. Sylvia tunnusti varastaneensa kerran jumppapuvun koulun liikuntatuntia varten. Häntä kuitenkin rangaistiin varastamisesta silloinkin, kun siihen ei ollut mitään syytä.


title: Sylvia Likens

text:
Itse oikeudenkäynti alkoi toukokuussa 1966, vuosi Sylvian kuoleman jälkeen. Gertrude Baniszewski kielsi tietäneensä Sylvian kidutuksesta
ja väitti lasten tehneen kaiken. Hän väitti olevansa syytön ja vetosi myös mielenterveyteensä. Baniszewski sanoi
olleensa liian sairas ja kroonisesti väsynyt seitsemän lapsen yksinhuoltajana huomatakseen mitä hänen ympärillään tapahtuu. Hän myös
väitti olleensa fyysisesti liian heikko pystyäkseen lyömään tai potkimaan Sylviaa.
Oikeuden määräämät kolme psykiatria kuitenkin totesivat Baniszewskin olevan täysjärkinen.
Gertruden lisäksi murhasta syytettynä pidätettiin Baniszewskin lapset Paula, Stephenie ja John sekä Richard Hobbs ja Coy Hubbard.
Pahoinpitelysyytteen saivat kidutukseen osallistuneet Anna Siscoe, Judy Duke, Randy Lepper ja Mike Monroe. Suurin osa alaikäisistä
syytetyistä myönsivät nopeasti syyllisyytensä, mutta antoivat tekojensa selitykseksi ainosataan sen, että "Gertie" oli käskenyt heitä
tekemään niin.


title: Wesley Willis

text: Wesley Willis syntyi Chicagossa 31. toukokuuta 1963. Hänellä oli kuusi veljeä ja kolme siskoa. Willisin ollessa kuusivuotias perhe hajosi useiden kaltoinkohtelusta tulleiden valitusten jälkeen. Osa sisaruksista meni orpokoteihin ja toiset, kuten Willis, lähetettiin sukulaisten luo. Vuonna 1968 Willis päätyi asumaan setänsä luokse Phoenixiin. Hän asui setänsä luona kymmenen vuotta, kunnes hänen setänsä pidätettiin ja tuomittiin lapsen raiskaamisesta. Vuonna 1978 Willis palasi Chicagoon ja asui jonkin aikaa orpokodissa. 1980 hän muutti äitinsä ja tämän silloisen aviomiehen luokse. Mies pahoinpiteli sekä Wesleyä että hänen äitiään. Wesley alkoi piirtää ja myydä tekemiään piirustuksia kaupungilla. Vuoteen 1989 mennessä hän oli säästänyt 600 dollaria muuttaakseen pois kotoa, mutta hänen isäpuolensa ryösti rahat aseella uhaten 21. lokakuuta. Samana päivänä hän alkoi kuulla ääniä ja myöhemmin hänellä todettiin skitsofrenia. Äänet kiroilivat ja pilkkasivat häntä, ja hän nimesi ne Heartbreakeriksi, Nervewreckeriksi ja Meansuckeriksi. Hänen mukaansa musiikin harrastaminen auttoi häntä psykoottisten jaksojen aikana. Skitsofrenian toteamisen jälkeen hänen isäpuolensa ajoi hänet pois ja hän siirtyi isänsä luokse.


title: Stephen Hendry

text: Stephen Hendry, MBE, (s. 13. tammikuuta 1969) on skotlantilainen entinen snooker-ammattilainen. Jos katsotaan turnaustilastoja, Hendry on lajin kaikkien aikojen menestynein pelaaja. Kuitenkin toinen todella menestyksekäs pelaaja Ronnie O’Sullivan, on ohittanut jo Hendryn voitetussa rahamäärässä, johon kuitenkin vaikuttaa se, että turnauksien palkintorahan suuruus vaihtelee, ja yleensä muuttuu vuosien varrella. Hendrystä tuli snooker-ammattilainen jo 16-vuotiaana. Hendry on voittanut seitsemän maailmanmestaruutta vuosina 1990, 1992–1996 ja 1999. Ranking-turnauksia Hendry on voittanut yhteensä 36, joista viimeisimpänä "Malta Cup" vuonna 2005. Hendryn kulta-aikaa oli 1990-luku, mutta hän menestyi myös 2000-luvulla, mistä osoituksena Hendryn ykkössija virallisella maailmanlistalla kaudella 2006/2007. Hendry pitää yhä hallussaan useita lajin ennätyksiä. Hän on voittanut eniten maailmanmestaruuksia ja ranking-turnauksia, sekä tehnyt toiseksi eniten yli sadan pisteen lyöntisarjoja, joista peräti 11 on 147 pisteen "maksimibreikkejä" .


title: Stephen Hendry

text: Pelityyliltään Hendry on erittäin hyökkäävä, vaikka taitaa myös turvapelin. Hendryn vahvuuksiksi pitää luetella erittäin pehmeä kosketus valkoiseen palloon, josta on paljon hyötyä päällevedoissa. Hendry on taitava pelaaja ja hyvä "break builder" (sarjan tekijä). Varsinaisia heikkouksia ei Hendryllä pelillisesti ole, joskin pitkä peli oli alkanut tökkiä uran viimeisien vuosien aikana. Suurimmat heikkoudet Hendryllä löytyvät taktiselta puolelta. Hendry on hävinnyt useita freimejä siksi, että hän on hyökännyt liian rohkeasti. Myös Hendryn hermot ovat välillä pettäneet kesken tiukan ottelun. Hendrylle saattaa välillä tulla päiviä, jolloin peli ei suju lainkaan. Stephen Hendry on edelleen huippupelaaja, muttei samanlainen taituri kuin mitä vielä 1990-luvulla.


title: Stephen Hendry

text: Hendry on siis selvästi kaikkien aikojen menestyksekkäin snooker-pelaaja. Hänellä on nimissään myös eniten ennätyksiä, esimerkiksi nuorin maailmanmestari (21) ja eniten MM-titteleitä (7) sekä eniten -turnausvoittoja (36).


title: Stephen Hendry

text: Kaudella 2007/2008 Hendry pelasi ajoittain hyvin säilyttäen edelleen paikkansa 10 parhaan joukossa ranking-listalla. Parhaiten hän pelasi kauden päättävässä maailmanmestaruusturnauksessa Sheffieldin "Crucible"-teatterissa, jossa hän kaadettuaan nuoren Mark Allenin tiukassa ensimmäisen kierroksen ottelussa, eteni toiselle kierrokselle, jossa hän vakuuttavasti kaatoi Kiinan superlupauksen Ding Junhuin, ja tämän jälkeen vielä yhden kauden tasaisimman nousijan, walesiläisen Ryan Dayn, neljännesfinaalissa. Semifinaaliparikseen Hendry sai Ronnie O'Sullivanin, joka omassa neljännesfinaalissaan oli tehnyt jo kolmannen 147 pisteen "maksimibreikin" "Crucible"-teatterissa. Tämä oli "The Rocketin" yhdeksäs 147 ja hän ohitti näin Hendryn ennätystilastossa. Hendry oli lähellä itsekin omassa neljännesfinaaliottelussaan yltää samaan, mutta viimeinen punainen pallo ei uponnut. Semifinaali päättyi O'Sullivanin selkeään voittoon 17-6.


title: Stephen Hendry

text: Kausi 2008/2009 ei käynnistynyt Hendryn osalta hyvin, sillä kahdessa ensimmäisessä turnauksessa hän hävisi jo ensimmäisen ottelunsa. "Grand Prix"-turnaus oli Hendryn osalta jo hieman parempi, mutta tässäkin Hendry putosi ennen neljännesfinaaleita. "Bahrain Championship"-turnauksessa nähtiin pitkästä aikaa "vanhaa" Hendryä, sillä hän pelasi hyvän ja tasaisen turnauksen edeten semifinaaliin asti, jossa Matthew Stevens kuitenkin eteni finaaliin, hävitäkseen tämän kuitenkin 26-vuotiaalle australialaiselle Neil Robertsonille. Loppukauden turnauksetkaan eivät onnistuneet "The Maestrolta" hyvin ja listasijoitus kauden pääteeksi oli 10.


title: Stephen Hendry

text: Hendry aloitti uransa vuonna 1985 ja jo ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan 1986/1987 nousi 32:n parhaan joukkoon ranking-listalla. Ensimmäisellä kaudellaan Hendry saavutti kaksi neljännesfinaalipaikkaa ja semifinaalipaikan turnauksissa. Aloittaessaan ammattilaisena hän oli 16-vuotias ja kaikkien aikojen nuorin laatuaan.


title: Jordan Hendry

text: Heinäkuussa 2006 Hendry teki kaksivuotisen tulokassopimuksen NHL-joukkue Chicago Blackhawksin kanssa. Hän pelasi kauden 2006–2007 kokonaan farmijoukkue Admiralsissa, jonka sisäisen tehotilaston Hendry voitti lukemalla +20. Kaudella 2007–2008 Hendry debytoi Blackhawksin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi 40 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4. Reilut puolet kaudestaan Hendry pelasi Blackhawksin uudessa farmijoukkue Rockford IceHogsissa. Kesäkuussa 2008 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Blackhawksin kanssa. Kaudella 2008–2009 Hendry pelasi yhdeksän NHL-ottelua. Kaudella 2009–2010 hän pelasi kaikki ottelunsa Blackhawksissa tehden 43 runkosarja- ja 15-playoff-ottelussa tehot 2+6=8. Hendry voitti kauden päätteeksi Stanley Cupin. Kausi 2010–2011 hänellä päättyi polvivamman vuoksi 37 ottelun jälkeen helmikuussa 2011.


title: Stephen Hendry

text: Kauden 1999/2000 alun jälkeen Hendry on voittanut vain viisi turnausta: "British Open" 1999, "European Open" 2001, "Welsh Open" 2003, "British Open" 2003 sekä "Malta Cup" 2005. Vuonna 2002 Hendry kuitenkin oli lähellä kahdeksatta maailmanmestaruuttaan häviten kuitenkin finaalin niukasti Peter Ebdonille erin 17-18. Vaikka 1990-luvun kaltainen menestys ei ole jatkunut, on Hendry silti kyennyt tekemään neljä 147-lyöntisarjaa, eikä ole kertaakaan pudonnut ranking-listalla 16 parhaan joukosta. Lisäksi kaudelle 2006/2007 Hendry valtasi uudelleen maailman ykköspelaajan paikan tasaisten pelisuoritusten avittamana edellisellä kaudella. Hendry voitti vielä vuosina 2000 ja 2004 "Premier Leaguen", vaikka 2000-luvun alku onkin tämän turnauksen osalta ollut Ronnie O'Sullivanin hallintaa .


title: Snookerin yli 100 pisteen lyöntisarjat

text: Yksi selkeästi aggressiivisemman pelityylin edelläkävijöitä on ehdottomasti seitsenkertainen maailmanmestari Stephen Hendry , joka tunnetaan erittäin hyökkäävänä pelaajana pienenkin tilaisuuden tullen. Hendry on myös kaikkien aikojen eniten ammattilaisturnaustasolla "yli sadan pisteen breikkejä" suorittanut pelaaja huikealla yli 750 ennätyksellään . Hendryä nuorempi, ja myös erittäin hyökkäävä viisinkertainen maailmanmestari Ronnie O'Sullivan, jota monet asiantuntijat pitävät kaikkien aikojen lahjakkaimpana pelaajana , on myös saavuttanut jo yli 900 sadan pisteen ylittävää lyöntisarjaa. Yli 700 on yltänyt kolminkertainen maailmanmestari John Higgins, ja yli 350 1980-lukua hallinnut kuusinkertainen maailmanmestari Steve Davis.


title: Allan Hendry

text:
Allan Hendry (s. 1950) on yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja ufotutkija. Ufohistorioitsija Jerome Clark pitää häntä yhtenä taitavimmista ufotutkijoista. Allan Hendryn vaimo Elaine Hendry on fyysikko ja ufotutkija. Vuonna 1972 tähtitieteilijäksi valmistunut Hendry liittyi Hynekin ufotutkimusryhmään CUFOS:iin, joka etsi avomielistä ufotutkijaa, joka ei ollut ufouskovainen tai ufojen vastustaja, "debunker". Hendry tutki 1970-luvulla 1000 ufotapausta. Hendry ei halunnut spekuloida tunnistamattomien tapausten alkuperästä, ja sen takia jotkut ufotutkijat pitivät häntä "kaappiskeptikkona".
Mutta samaan aikaan skeptikot jotka arvostivat Hendryn tieteellistä kurinalaisuutta, arvostelivat Hendryn väitettä jonka mukaan muutamat ufotapaukset jäisivät tunnistamattomiksi. Hendryn pääteos oli "The UFO Handbook" joka oli tarkoitettu opaskirjaksi ufotutkijoille. Kirjaa ylisti ufojen kiivas vastustaja, ankara skeptikko Philip J. Klass, yhdeksi parhaimmista ufokirjoista. 1980-luvulla CUFOS:n ajauduttua rahavaikeuksiin Hendry jätti järjestön.


title: Johannes Karhapää

text: Johannes Vasilinpoika Karhapää (kirkonkirjoissa , kanonisoituna Johannes Ilomantsilainen, 13. heinäkuuta 1884 Ilomantsi – 7. maaliskuuta 1918 Joensuu) oli suomalainen uskonnonopettaja ja ortodoksinen lähetystyöntekijä. Hän oli kotipaikkakunnallaan merkittävä sivistystyön edistäjä, jonka ”ryssänuskon”, eli ortodoksisuuden levittämisenä pidetty toiminta kuitenkin herätti vihaa suomalaissa nationalisteissa. Lopulta valkoiset teloittivat Karhapään Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918.


title: Johannes Karhapää

text: Maalis-huhtikuun vaihteessa 1918 Karhapää kuljetettiin Joensuun Siilaisten kaupunginosaan, missä hänet teloitettiin. Teloituksia suoritettiin tuolloin sattumanvaraisesti, usein viinan voimalla ja ilman oikeudenkäyntiä. Sotilaspiiri ei monestikaan kyennyt hillitsemään teloitushaluja. Karhapää ja muut teloitettavat komennettiin riviin, ja viisi teloittajaa ampuivat yhteislaukauksen. Kerrotaan, että Karhapää ei kuollut heti, vaan jouduttiin ampumaan uusi yhteislaukaus. Kuolinpäiväksi on hautakivessä merkitty elokuun 8. päivä.


title: Johannes Karhapää

text: Karhapää syntyi Ilomantsin Sonkajanrannan kylässä Nissisen tilalla. Hänen vanhempansa olivat Vasili ja Anastasia Karhapää. Hänellä oli nuorempi veli Jaakko sekä kaksi velipuolta, Feodor ja Ilja. Hän avioitui Katri Timolan kanssa ja sai kaksi poikaa, Sergein, joka kuoli alle vuoden ikäisenä, sekä Aleksin. Vaimo kuitenkin kuoli vuonna 1910, ja Johannes avioitui toistamiseen, nyt Anna Ivanintytär Palviaisen kanssa.


title: Johannes Karhapää

text: Suomen sotasurmat -tietokantaan Karhapään kuolinpäiväksi on merkitty 7. maaliskuuta. Joidenkin tietojen mukaan hänet olisi kuitenkin teloitettu kolme viikkoa myöhemmin pääsiäisenä, ja joidenkin taas vasta 14. huhtikuuta yhdessä 99 Raudun taistelun jälkeen vangitun venäläisen kanssa.


title: Johannes Karhapää

text: Maaliskuussa 1918 Karhapää ja hänen veljensä Jaakko määrättiin valkoisen armeijan kutsuntoihin Tuupovaaran kansakoululle. Siellä heidät pidätettiin ilmiannon perusteella. Raskauttavaa oli muun muassa Karhapään takin taskusta löytynyt, kouluopetukseen tarkoitettu matkaikoni. Karhapään sallittiin käydä kotonaan hyvästelemässä kotiväkensä, mutta sitten häntä lähdettiin kuljettamaan Joensuuhun, aseen piippu niskassa. Eräässä lähitalossa käydessä Karhapää totesi talon emännälle elinpäiviensä olevan luetut. Joensuussa Karhapää ja hänen veljensä suljettiin kaupungintalon kellariin muiden vankien joukkoon.


title: Johannes Karhapää

text: Karhapään vaimo yritti saada haltuunsa miehensä ruumiin, mutta tämä onnistui vasta useiden kuukausien päästä. Ruumis tunnistettiin villasukkien raitojen perusteella. Karhapää haudattiin Ilomantsin Kokonniemen hautausmaalle suuren saattojoukon todistamana, joukossa sekä ortodokseja ja luterilaisia.


title: Paavo Haanpää

text: Talvi- ja jatkosotaan Haanpää osallistui Merikarvialla nostoväen kouluttajana ja Suojeluskunnan harjoituspäällikkönä. Sotien jälkeen hän jatkoi maanviljelyä tilallaan. Haanpää kuoli 92 vuoden iässä 4. maaliskuuta 1985 Satakunnan viimeisenä jääkärinä, ja hänet haudattiin Merikarvialle.


title: Johannes Karhapää

text: Vuonna 1958 Karhapään veljen Jaakon luo tuli vanha mies, sarkatakkiin pukeutunut. Hän kertoi olleensa yksi ampujista. Vanhan ja sairaan miehen omatunto soimasi häntä teostaan. Jaakko Karhapää keskusteli miehen kanssa ja salli hänen yöpyä luonaan.


title: Johannes Karhapää

text: Karhapään osuus koulu- ja kirkkohankkeissa oli merkittävä, ja hänelle myönnettiin esimerkillisen kirkollisen ja sivistyksellisen toimintansa vuoksi lukuisia huomionosoituksia. Hänestä kuitenkin myös levitettiin uusia ilkeämielisiä huhuja, ja paikallisten fennomaanien keskuudessa hänen toimintansa herätti vihaa, kun Karhapäätä pidettiin ”ryssän uskon” levittäjänä. Erityistä närää herätti se, että hän oli vuonna 1912 vastaanottanut kotonaan yksityisesti kenraalikuvernööri Frans Seynin. Vierailun yhteydessä Seyn oli kehottanut Karhapäätä anomaan valtiovallalta varoja kunnollisen tien rakentamiseksi kylälle. Venäjän vallankumouksen jälkeen 1917 venäläistämiskouluina pidetyt ortodoksien koulut suljettiin ja Karhapäätä alettiin yhä kiivaammin nimitellä sekä tsaarivallan kätyriksi ja nuuskijaksi että bolševikiksi. Väitettiinpä hänen vaikutusvaltansa ulottuvan jopa ortodoksisten pappien nimityksiin. Lisäksi Karhapää oli tsaarinvallan kannattaja.


title: Johannes Karhapää

text: Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen Karhapään panettelu kiihtyi entisestään. Pohjois-Karjalan kansallismielisissä lehdissä, muun muassa Karjalan Sanomissa, häntä kutsuttiin muun muassa ”erääksi Pohjois-Karjalan pimeistä voimista”, ja myös hänen herätys- ja lähetysmatkoja sekä hänelle myönnettyjä huomionosoituksia pilkattiin. Hänen väitettiin kylväneen vihaa ja erimielisyyttä Karjalan väestöön, joka ei väitteiden mukaan ollut selvillä uskonnostaan ja kansallisuudestaan. Lisäksi häntä nimiteltiin venäläistämistyön tiukaksi ja häikäilemättömäksi edistäjäksi, joka väitteiden mukaan tahtoi johtaa suomalaiset Venäjän alaisuuteen. Hänen väitettiin myös pitäneen itseään marttyyrina, herättäneen pelkoa paikallisessa väestössä, pilkkaavan uskoa ja pyhiä asioita ja petkuttavan yksinkertaisia ihmisiä. Myös hänen isäänsä ja veljeään syyteltiin samalla tavoin. Karhapää kuitenkin itse vaikeni eikä vastannut syytöksiin tai herjauksiin. Kirkkohistorian professori Kauko Pirisen mukaan arvostelu oli kuitenkin kohtuutonta, sillä Karhapään toimintaa ohjasi vain hänen syvä uskonnollinen vakaumuksensa.


title: Rooman keisarikunta

text: Konstantinus I:n valtakaudelle saakka valtakunnan kristittyä vähemmistöä oli syrjitty, mutta vuonna 320 uskonto otettiin valtion suojelukseen. 300-luvulla kuitenkin Rooman jatkuvista hyökkäyksistä kärsivät länsiosat heikkenivät suhteessa vakaaseen ja vauraaseen Itä-Roomaan: viimeinen yhtenäistä imperiumia hallinnut keisari oli Theodosius I (379–395). Hänen kuoltuaan valtakunta hajosi kahtia. Länsi-Rooman viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen syrjäytti germaanipäällikko Odovakar vuonna 476.


title: Rooman valtakunta

text: Tradition mukaan Rooman viimeinen kuningas Tarquinius Superbus syrjäytettiin vuonna 509 eaa. Tarinat kertovat pienen joukon vallankumouksesta. Kyseessä saattoi olla myös roomalaisten ja etruskien välinen yhteenotto tai kuninkaan ja ylimysten välinen konflikti. Siirtymä saattoi olla myös vähittäinen. Toisaalta tasavaltaan saatettiin siirtyä vasta 400-luvulla eaa. plebeijien ja patriisien konfliktissa.


title: Justinianus I

text: Justinianus I eli Justinianus Suuri (; ; 11. toukokuuta 483 Tauresium – 13./14. marraskuuta 565) oli Itä-Rooman keisari 1. elokuuta 527 lähtien aina kuolemaansa saakka. Justinianuksen arvioidaan yleisesti kuuluvan myöhäisantiikin tai jopa koko keskiajan merkittävimpiin hallitsijoihin. Hänen merkittävimpänä saavutuksenaan pidetään Rooman lakien kokoelmaa, "Corpus Juris Civilis", joka oli tärkeä lakikokoelma Itä-Rooman keisarikunnalle vuosisatojen ajan ja joka loi pohjan useiden muiden Euroopan maiden lainsäädännölle. Justinianuksesta käytetään joskus lempinimeä "viimeinen roomalainen", sillä hän oli viimeinen äidinkielenään latinaa puhunut keisari ja valloitti Rooman kaupungin.


title: Romulus Augustulus

text: Romulus Augustulus tai Romulus Augustus (noin 460 – 507 tai myöhemmin) oli Länsi-Rooman viimeinen keisari. Hänen isänsä, hunni Attilan entinen sihteeri Orestes kohotti hänet valtaan 31. lokakuuta 475, kun oli ensin ajanut edellisen keisarin Julius Nepoksen Italiasta. Romulus oli tuolloin 14-vuotias, ja Orestes käytti poikaansa nukkehallitsijana. Itä-Rooman keisari ei koskaan tunnustanut hänen keisariuttaan. Tyytymättömien sotilaiden Italiaan kutsuma germaani Odovakar tappoi Oresteen ja syrjäytti Romuluksen syyskuun alussa vuonna 476. Romulus muutti huvilalle Napolin rannikolla ja nautti vuosittaista eläkettä. Odovakar jäi Italiaan kuninkaaksi muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Hän palautti keisarin tunnusmerkit Itä-Roomaan.


title: Luettelo Bysantin keisareista

text:
Konstantinus Suuri yhdisti Rooman valtakunnan yhden hallitsijan alaiseksi ja perusti uuden pääkaupungin Konstantinopolin.Julianus Apostatan kuoleman jälkeen armeija valisti keisariksi Jovianuksen, joka oli keisarin henkivartioston komentaja.Jovianuksen kuoleman jälkeen Länsi-Rooman keisari Valentinianus I nimitti veljensä Valensin Itä-Rooman keisariksi.Kun Valens kuoli vuonna 378 nimitti Länsi-Rooman keisari Gratianus Theodosiuksen Itä-Rooman keisariksi. Theodosius oli viimeinen keisari joka hallitsi koko Rooman valtakuntaa. Hänen poikansa Arkadius ja Honorius jakoivat valtakunnan keskenään, tällä kertaa jaosta tuli lopullinen.Marcianuksen kuoleman jälkeen "magister militum" Aspar teki Leosta keisarin.Zenonin kuoleman jälkeen hänen vaimonsa Ariadne meni naimisiin Anastasioksen kanssa ja nimitti hänet keisariksi.Anastasioksen kuoleman jälkeen keisarillisen kaartin komentaja Justinus nousi keisariksi.Fokas kaappasi vallan Maurikiokselta vuonna 602.Herakleios kaappasi vallan Fokakselta vuonna 610.Leontios kaappasi vallan Justianianukselta ja pakotti tämän maanpakoon. Apsimaros kaappasi puolestaan vallan Leontiokselta ja hallitsi nimellä Tiberius III.Justinianus palasi maanpaosta vuonna 705 ja syrjäytti Tiberius III:n.Justinianus syrjäytettiin toisen kerran vuonna 711. Hänen seuraajakseen tuli armenialainen Filippikos.Filippikoksen kuoleman jälkeen hänen kirjurinsa Artemios nousi keisariksi nimellä Anastasios II.Anastasios syrjäytettiin ja hänen tilalleen nousi verojen kerääjän aikaisemmin toiminut Theodosios III.Anatolian teeman komentaja Leo syrjäytti Theodosius III:n ja perusti isaurialaisen eli syyrialaisen dynastian.Valtionvarainministeri Nikeforos syrjäytti Irenen ja nousi tämän jälkeen valtaistuimelle.Leo syrjäytti Mikeal I:n vuonna 813.Fryygian Amorionista kotoisin oleva Mikeal syrjäytti Leo V:n ja perusti amorionilainen eli fryygialaisen dynastian.
Isaak Komnenos syrjäytti Mikael VI:n ja perusti Komnenosten hallitsijasuvun. Isaak erosi kuitenkin virastaan, mutta Komnenoksen pääsivät valtaan uudelleen vuonna 1081.Mikael Pselloksen ansiosta uudeksi keisariksi nousi Konstantinos Dukas.
Maanpaossa Nikaiassa Latinalaisen keisarikunnan aikana.


title: Keisari

text: Länsi-Rooman valtakunnan murentumisen ja Romulus Augustuluksen viraltapanon (476) myötä läntinen keisaritraditio katkesi. Itä-Rooman keisarit katsoivat nyt olevansa koko Rooman valtakunnan laillisia hallitsijoita. Tätä Justinianus I (527–566) pyrki myös saattamaan käytäntöön valloittamalla laajoja alueita Italiassa, Espanjassa ja Pohjois-Afrikassa. 600- ja 700-luvuilla nämä vaatimukset jäivät kuitenkin teoreettisiksi frankki- ja langobardivaltakuntien noustessa sekä arabien valloittaessa Pohjois-Afrikan ja suuria osia Espanjassa. Ensimmäiseksi länsieurooppalaiseksi keisariksi nousi Kaarle Suuri, joka yhdisti jatkuvilla, uutterilla sodilla suuren osan Länsi-Eurooppaa valtansa alle ja kehitti monipuolisesti oloja ja infrastruktuuria.


title: Rooman keisarikunta

text: Rooman keisarikunta () oli muinainen laajoja alueita Välimeren ympäristössä hallinnut valtio. Keisariaika on yksi antiikin Rooman aikakausista: se alkoi vuonna 27 eaa. Rooman tasavallan kaatuessa ja jatkui vuoteen 395, kun valtakunta jakautui Länsi-Roomaksi ja Itä-Roomaksi; Länsi-Rooman viimeinen keisari syrjäytettiin vuonna 476, mutta Itä-Rooma jatkoi kukoistustaan Bysantin valtakuntana pitkälle keskiajalle.


title: Flavius Orestes

text:
Flavius Orestes oli ylhäistä syntyperää. Hän toimi diplomaattina ja Rooman edustajana Attilan hovissa. Vuonna 475 Länsi-Rooman keisari Julius Nepos nimitti hänet magister militumiksi, asevoimien komentajaksi. Flavius Orestes kuitenkin petti Neposin ja valtasi foederati-joukkojen avulla Ravennan, joka oli tuolloin Länsi-Rooman hallintokeskus. Julius Nepos joutui pakenemaan Dalmatiaan.
Flavius Orestes nimitti poikansa Romuluksen Augustukseksi, ja tästä tuli Länsi-Rooman viimeinen keisari Romulus Augustus. Itä-Rooman keisari Zenon ja hänen kilpailijansa Basiliscus eivät kuitenkaan tunnustaneet vallankaappaajia. He eivät silti lähteneet sotimaan Flavius Orestesta vastaan, sillä Itä-Rooman sisällissota esti sen.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Julius Marcus Agrippa (27–100) eli Herodes Agrippa II oli Herodesten hallitsijasuvun viimeinen hallitsija. Hän toimi Chalkidan tetrarkkina 48–53 ja Batanean kuninkaana 53–100. Hän osallistui vuosina 66–73 Rooman puolella juutalaissotaan. Hän oli Herodes Agrippan poika ja Herodes Suuren lapsenlapsenlapsi ja syntyi Roomassa.


title: Keisari

text: Otto I Suuri valloitti Pohjois-Italian 951/952 ja elvytti Rooman keisariuden tradition tullessaan kruunatuksi Roomassa 962. Hänestä alkaen itäfrankkilaiset ja Saksan kuninkaat pitivät itseään aina vuoteen 1806 ainoina oikeutettuina Rooman keisareiden seuraajina sekä kristikunnan maallisina hallitsijoina. Keskiajalla keisariksi kruunaaminen edellytti kuitenkin sekä taloudellisesti että sotilaallisesti vaativaa matkaa Roomaan. Tämän vuoksi monet kuninkaat eivät koskaan tulleet kruunatuksi keisariksi. Varsinkin 1250–1313 ja 1378–1433 oli vuosikymmenien mittaisia keisarittomia kausia. Viimeiset Rooman keisariksi Roomassa kruunatut Saksan kuninkaat olivat Sigismund Luxemburgilainen (1433) ja Fredrik III (1462).


title: Gratianus (keisari)

text: Gratianus antoi Valentinianus II:lle ja tämän äidille Justinalle hallittavaksi Italian, Illyrian ja Afrikan. Itse hän piti Gallian. Todellisuudessa valta kuitenkin pysyi Gratianuksen käsissä. Itä-Roomaa taas hallitsi Gratianuksen setä Valens, mutta tämä sai surmansa 9. elokuuta 378 kohtalokkaassa Adrianopolin taistelussa. Itä-Rooman keisarius siirtyi Gratianukselle, muuta hän ei luullut pystyvänsä puolustamaan laajaa valtakuntaa yksin barbaarien hyökkäyksiltä. Hän nimitti Itä-Rooman keisariksi erään upseerin, Theodosiuksen.