title: Aikuisen naisen joulukalenteri

text: Sarjan käsikirjoittanut ja tuottanut Anna-Maija Halonen sai idean aikuisille naisille suunnatusta joulukalenterista vuonna 2015 työpaikkalounaalla. Pian idean saamisen jälkeen alkoi tarinan kehittely, jonka apuna Halonen käytti muun muassa Facebookissa ollutta jouluaiheista ryhmää.


title: Aikuisen naisen joulukalenteri

text: Aikuisen naisen joulukalenteri on suomalainen joulukalenterisarja, joka esitetään joulukuussa 2018 Yle TV1 -kanavalla ja Yle Areenassa. Pääosassa on Mari Perankosken esittämä 47-vuotias hedelmöityshoitobiologi Maria Månsson, jonka pyrkii luomaan läheisilleen täydellisen joulun, mutta yritykset epäonnistuvat toistuvasti. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Turkuun.


title: Ilmeniitti

text: Etelä-Afrikka oli maailman suurin ilmeniitin tuottaja vuonna 2012. Jos mukaan lasketaan muiden titaanimineraalien tuotanto, Australia oli suurin titaaniraaka-aineiden tuottaja vuonna 2012. Vuoden aikana ilmeniittivaroista, samoin kuin kaikista titaanimineraalien varoista, käytettiin hyväksi alle prosentti. Ilmeniitin osuus titaaniraaka-aineen markkinoista oli noin 92 % (mukaan laskettu ilmeniittijalosteet). Mineraalien varannoiksi arvioitiin yli 2 miljardia tonnia.


title: Taiwanin talous

text: Valtavan talouskasvun aikana Taiwan oli maailman suurin televisioiden, kellojen, mikroprosessoreiden ja urheilujalkineiden valmistaja. Mikropiirien valmistuksessa maa on edelleen yksi maailman suurimpia. Valtavan talouskasvun aikana maan yhteiskunta vaurastui, ja lopulta halpatyövoiman perässä olleet yritykset siirtyivät muihin maihin. Nykyään Taiwanin teollisuuden yksi kulmakivistä on korkeasti koulutettu työvoima. Koulutus on haettu maan tärkeimmältä kauppakumppanilta Yhdysvalloilta, jonka ansiosta monet tuntevat Yhdysvaltain talouden hyvin.


title: Ashok Leyland

text: Ashok Leyland on intialainen, erityisesti linja- ja kuorma-autojen valmistajana tunnettu teollisuuskonserni. Ashok Leyland on Intian suurimpia hyötyajoneuvojen valmistaja ja maailman neljänneksi suurin linja-autojen valmistaja. Se on yhtiömuodoltaan julkinen osakeyhtiö, jonka osake noteerataan Bombayn pörssissä (BSE) ja Intian kansallisessa pörssissä (NSE). Yhtiö on osa Hinduja Automotive Limitediä (Hinduja Group) ja sen pääkonttori on Chennaissa. Lisäksi yhtiöllä on ulkomaista tuotantoa Prahassa (Tšekki) ja Ra’s al-Khaiman emiraatissa (Yhdistyneet arabiemiirikunnat).


title: Suksi

text: Suurin maastohiihtosuksien valmistaja on itävaltalainen Fischer, jonka perässä seuraavat Madshus, Atomic (& Salomon), Rossignol, Yoko ja Peltonen. Suksien valmistus työllistää relut 50 työntekijää myös Suomessa Peltosen ja KSF Sportin suksitehtailla. Useimmat suksivalmistajat teettävät tiukan hintakilpailun takia halvimmat suksiparinsa alihankijoilla, joskin muutamilla on omat tehtaansa lastensuksille ja edullisille puu-ilmakanavasuksille, kuten Fischerin tehdas Mukachevossa Ukrainassa ja Amer-konsernin Pamporovo Ski Bulgariassa. Rossginolin tehdas Barcelonan alueella Espanjassa valmistaa myös kalleimmat suksimallit. Suuria alihankintavalmistajia ovat mm. STC Venäjällä, Sporten Tšekissä ja Hasiky Sports Goods Kiinassa. Tuotekehitys ja laadukkaampien mallien, kuten Maailman Cup, kilpa- ja aktiivikuntoilijasuksien valmistus kuitenkin säilyy valmistajan omissa käsissä. Suomessa vuosittain myydystä keskimäärin noin 180 000 suksiparista noin puolet valmistetaan Venäjällä ja Kiinassa, vajaa viidesosa on Suomessa valmistettuja ja loput tulevat ulkomailta ulkomaisten suksivalmistajien tehtailta. Globaali markkina on reilut miljoona suksiparia vuodessa, kun maastohiihdon harrastajia arvellaan olevan yhteensä noin 16 miljoonaa.


title: Kanada

text: Kanada on energian suhteen omavarainen valtio. Maa oli vuonna 2009 maailman kuudenneksi suurin sähköntuottaja, ja sen vuotuinen tuotanto oli 632 miljardia kWh. Sähköä se kulutti samana vuonna 549 miljardia kWh. Suurin osa maan sähköstä tuotetaan vesivoimalla, ja maa onkin Kiinan jälkeen toiseksi suurin vesisähkön tuottaja. Vesivoiman osuus tuotannosta on 63,1 prosenttia. Hiilivoiman osuus oli 17,4 prosenttia ja ydinvoiman 14,8 prosenttia. Öljyn ja maakaasun osuus oli 4,1 prosenttia.


title: Kaivannaistoiminta

text: Ylivoimaisesti tärkein teollisuuden metalli on rauta, jonka osuus kaikista louhituista ja jalostetuista metalleista on 95 %. Se on myös halvin metalli, jota käytetään. Rauta on maankuoren yleisimpiä alkuaineita. Sen hinta määräytyy pääasiassa louhinnan ja kuljetuksen aiheuttamista kustannuksista. Eniten rautamalmia on vanhassa ja kuluneessa kallioperässä, missä sitä tavallisesti louhitaan avolouhoksissa. Parhaimmillaan malmeissa on rautaa yli 50 prosenttia. Merkittävimpiä rautamalmintuottajamaita ovat Kiina, Brasilia, Venäjä, Ukraina sekä Australia. Kivihiilen avulla pelkistämällä valmistetaan terästä. Terästeollisuudessa hiilen kulutus on erittäin suurta, minkä seurauksena edullisimmat rautamalmin esiintymät ovat kivihiiliesiintymien läheisyydessä, esimerkiksi Ukrainan itäosassa Donetsin laakiolla sekä Koillis-Yhdysvalloissa. Suurimmat teräksentuottajamaat ovat Kiina, Japani, Venäjä ja Yhdysvallat, mutta 1980-luvulla lähtien kehitysmaiden, esimerkiksi Brasilian, Intian ja Korean tasavallan terästeollisuus on kehittynyt erittäin voimakkaasti. Koska kehitysmaiden teräs on halpaa, on se aiheuttanut hankaluuksia rikkaiden teollisuusmaiden teräsyhtiöille. Viime vuosina teräksen kulutus maailmalla on laskenut ja sitä on pyritty korvaamaan muilla aineilla.


title: Rantasalmi (yritys)

text: Rantasalmi Oy on maailman vanhin teollinen hirsitalojen valmistaja. Yhtiö hakeutui konkurssiin 28. syyskuuta 2010. Vuonna 2011 varpaisjärveläinen Lameco LHT Oy osti Rantasalmi Oy:n Rantasalmi Hirsitalot-tuotemerkin ja koko sen teollisen tuotannon. Lameco LHT Oy jatkaa hirsitalotuotantoa vanhoissa Rantasalmi Oy:n tiloissa Rantasalmella.


title: Liettua

text: Liettuan sähköntuotanto koki suuria muutoksia, kun keskeisessä asemassa ollut Ignalinan ydinvoimala suljettiin vuoden 2009 lopussa. Vielä vuonna 2004 maa oli Euroopan 27 maasta toiseksi hiilidioksiditehokkain. Silloin ydinvoimalla tuotettiin 78 % ja uusiutuvilla lähteillä 15 % maan omasta energiantuotannosta. Maa tuo öljyä ja maakaasua Venäjältä. Nykyisin maan suurin voimala on raskasta polttoöljyä ja maakaasua käyttävä Elektrėnain voimala (1 800 MW). Ignalinan sulkemisen jälkeen Liettua on myös tuonut sähköä ulkomailta. Liettuan vuonna 2010 hyväksytyn, vuoteen 2050 ulottuvan energiapoliittisen strategian tavoitteena on saavuttaa energiaomavaraisuus vuoteen 2020 mennessä. Strategiapaperin mukaan energian maahantuontia monipuolistetaan, markkinoita vapautetaan ja kotimaan energiatarpeiden täyttämiseksi luodaan riittävä tuotantokapasiteetti. Tarkoituksena on strategiapaperin mukaan ryhtyä tuottamaan sähköä uudella Visaginasin ydinvoimalalla ja uudistuvilla energianlähteillä. Vuonna 2013 avattiin esimerkiksi Fortumin toimittama, yhdyskuntajätettä hyödyntämään pystyvä Klaipėdan voimalaitos. Liettua sopi myös sähkönsiirron kantaverkon yhdistämisestä Puolan kantaverkkoon vuoteen 2015 mennessä LitPolLink-siirtoyhteydellä. Tällä parannetaan sähkövarmuutta. Ennestään Liettuasta oli kantaverkkoyhteys pohjoiseen (Latviaan ja Viroon) sekä itään (Valko-Venäjän ja Venäjän suuntaan).


title: Malesia

text: 1970-luvulta lähtien maassa on pyritty vähentämään maan riippuvuutta maatalouden raaka-aineviennistä, ja käynnistetty teollistamisohjelma. Elektroniikkateollisuus onkin nykyään yksi maan tärkeimmistä vientituotteista, Malesia on maailman suurin tietokoneiden kovalevyjen valmistaja. Myös raskas teollisuus on kasvanut, Malesialaisvalmisteinen auto Proton on myös tärkeä vientituote. Merkittävimmät vientituotteet Malesiassa ovat öljy, koneet, elektroniikka ja tina.


title: Nižni Tagil

text: Nižni Tagil on merkittävä metalliteollisuuden keskus. Nižni Tagilin metallurginen kombinaatti "NTMK" on yksi Venäjän merkittävimpiä terästeollisuusyrityksiä; nykyään se on osa suurta Evraz-teräskonsernia. Vuonna 1936 perustettu Uralin vaunutehdas "UralVagonZavod" (UVZ) puolestaan valmisti aluksi junanvaunuja, mutta vuodesta 1941 siitä tuli maailman suurin panssarivaunujen valmistaja, jonka tuotteita ovat mm. T-55, T-72 ja T-90. Tehdas tuottaa myös mm. kaivinkoneita.


title: Ydinvoima

text: Suurimmat ydinvoiman tuottajamaat ovat Yhdysvallat, Ranska ja Kiina. Näissä kolmessa maassa sijaitsee lähes puolet maailman ydinreaktoreista, ja yhdessä ne tuottavat hieman yli puolet maailman ydinenergiasta. Muita suuria ydinenergiamaita ovat Japani, Venäjä ja Etelä-Korea. Suomi on 17. suurin ydinvoiman tuottaja 2 769 megawatin teholla neljässä reaktorissa. Vuodesta 1998 vuoteen 2010 maailmassa ydinvoimalla tuotetun sähkön määrä kasvoi 14 prosenttia. Seuraavien kahden vuoden aikana se laski 11 prosenttia, kun monet maat sulkivat reaktoreita Fukushiman onnettomuuden jälkeen. Vuodesta 2012 vuoteen 2017 ydinsähkön tuotanto on taas kasvanut 6 prosenttia.


title: Friedrich Engels

text: Friedrich Engels (28. marraskuuta 1820 Barmen, Preussi – 5. elokuuta 1895 Lontoo) oli sosialistinen filosofi ja toimi yhteistyössä Karl Marxin kanssa kommunistisen teorian luomisessa. Yhdessä he julkaisivat "Kommunistisen manifestin" 1848. Engels toimitti kaksi osaa "Pääomaa" Marxin kuoleman jälkeen.


title: Friedrich Engels

text: Engels oli menestyvän saksalaisen tekstiiliyrittäjän vanhin poika. Hänen isänsä lähetti nuoren Engelsin Englantiin auttamaan Manchesterissä sijaitsevan puuvillatehtaansa hoitamisessa. Järkyttyneenä työntekijöiden kammottavista työoloista hän aloitti raportin "Työväenluokan asema Englannissa" kirjoittamisen. Raportti julkaistiin 1844.


title: Friedrich Engels

text: Heinäkuussa 1845 Engels vei Marxin Englantiin, jossa he tapasivat monia chartistijohtajia, kuten George Harneyn. He palasivat Brysseliin tammikuussa 1846, jossa he perustivat kommunistisen yhteydenpito-organisaation. Heidän tavoitteenaan oli yhdistää Euroopan eri osissa asuvat sosialistijohtajat. Marxin innoittamana sosialistijohtajat pitivätkin konferenssin Lontoossa, missä muodostettiin uusi organisaatio, "kommunistiliiga". Engels osallistui konferenssiin delegaattina ja vaikutti suuresti päätettyihin toimintastrategioihin.


title: Karl Marxin elämäkerta

text: Marx tapasi vuonna 1844 elämänmittaiseksi ystäväksi muodostuneen Friedrich Engelsin. Miehet tapasivat toisensa Café de la Régencessä ja kun kahvilan sulkemisaika tuli, pyysi Marx Engelsin luokseen jatkoille. Jatkot kestivät kymmenen vuorokautta. Engels oli saksalaisen tehtaanomistajasuvun rikas vesa. Engelsiltä Marx sai tietoa kapitalismin käytännön toimintamalleista. Engels pystyi paitsi työskentelemään sukuyrityksessään ja kirjoittamaan valtavan määrän kirjeitä ja artikkeleita myös toimimaan Marxin haamukirjoittajana. Ystävykset eivät salanneet toisiltaan mitään ja heidän kirjeenvaihtonsa on sekoitus tieteellistä pohdintaa ja koulupoikahuumoria.


title: Friedrich Engels

text: Samana vuonna Engels aloitti avustajana "Deutsche-Französische Jahrbücher" -lehdessä, jota Pariisissa toimitti ja kustansi Karl Marx. Heidän ensi tapaamisellaan kävi ilmi, että heidän näkemyksensä kapitalismista olivat yhtenevät, joten he päättivät tehdä läheisempää yhteistyötä. Kun Marx karkotettiin Ranskasta tammikuussa 1845, he päättivät siirtyä Belgiaan, jossa oli suurempi mielipiteenvapaus kuin muissa Euroopan maissa.


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens syntyi vuonna 1845 Pärnussa, joka tuolloin oli osa Venäjän keisarikuntaa ja Liivinmaan kuvernementtia. Martensin lapsuudesta tiedetään hyvin vähän, mutta se oli todennäköisesti hänelle vaikeaa aikaa. Sitä kuvaa se, että hän ei myöhemmin esiin tulleissa päiväkirjoissaan kirjoittanut mitään vanhemmistaan, perheestään tai lapsuudestaan. Martens menetti räätälinä työskennelleen isänsä neljävuotiaana ja äitinsä yhdeksänvuotiaana, minkä jälkeen sukulaiset lähettivät hänet Pietariin Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilaisen kirkon yhteydessä toimineeseen orpokotiin. Martens kasvatettiin ja hän kävi koulunsa saksan kielellä.


title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Nietzsche syntyi pappissukuun 15. lokakuuta 1844 Röckenin kaupungissa, silloisessa Preussissa. Häntä kasvattivat naiset, sillä hänen isänsä, protestanttinen pappi, kuoli pojan ollessa viisivuotias. Perhe muutti Naumburgiin, jonka lähellä sijaitsevassa Pfortan oppikoulussa Nietzsche oppi kreikkaa ja latinaa. Hän menestyi koulussa niin, että hän pääsi Bonnin yliopistoon vuonna 1864 opiskelemaan klassista kielitiedettä ja teologiaa. Myöhemmin hän kuitenkin jätti teologian ja keskittyi kielitieteeseen. Vuoden päästä hän vaihtoi, opettajaansa ja tukijaansa Friedrich Ritschliä seuraten, Leipzigin yliopistoon. Siellä hän kiinnostui Arthur Schopenhauerin filosofiasta ja metafysiikasta. Vuonna 1868 hän tapasi säveltäjä Richard Wagnerin. Nietzsche saavutti opinnoissaan jo varhaisella iällä sellaisen tason, että pääsi professoriksi Baselin yliopistoon 24-vuotiaana. Hän hoiti virkaansa vuodesta 1869 vuoteen 1879, jolloin hän luopui yliopistonopettajan urasta psykofyysisten vaivojen pakottamana. Sen jälkeen hän omistautui lopullisesti filosofialle. Viimeiset luovat vuotensa Nietzsche vietti Sveitsissä, Italiassa ja Etelä-Ranskassa. Kiihkeä luomiskausi edelsi Nietzschen lopullista henkistä sortumista, mikä tapahtui Torinossa vuodenvaihteessa 1888–1889.


title: Friedrich Karl

text:
Hessenin prinssi Friedrich Karl syntyi Gut Pankerin kartanossa Pankerissa, Schleswig-Holsteinissa Pohjois-Saksassa Hessenin prinssi Friedrichin ja hänen toisen vaimonsa prinsessa Annan kolmantena poikana. Perhe eli paljon Tanskassa, jossa Hessenien tämä sukuhaara oli elänyt 1760-luvulta lähtien. Friedrich Karl lienee siis osannut tanskaa, mikä olisi saattanut helpottaa myös ruotsin kielen ymmärtämistä Suomen hallitsijana.
Friedrich Karl sai perinteisen preussilaisen kasvatuksen ja opiskeltuaan kaksi vuotta saksalaista kielitiedettä, historiaa, taidehistoriaa ja arkeologiaa Freiburgin yliopistossa hän siirtyi sotilasuralle, jota pidettiin hänen asemassaan itsestäänselvyytenä. Friedrich Karl ylennettiin majuriksi vuonna 1901, everstiluutnantiksi 1905 ja kenraalimajuriksi 1911, minkä ohella hänestä tuli 1908 jalkaväkirykmenttinsä komentaja. Rykmentti nimettiin myöhemmin hänen mukaansa, joten hän joutui jäämään sen komentajaksi, eikä päässyt sotilasarvoaan vastaaviin komentajantehtäviin. Siksi hän erosi myöhemmin armeijasta.


title: Friedrich Engels

text: Vuonna 1849 heidät karkotettiin Saksasta, eikä jäljellä ollut enää kuin Lontoo. Preussin viranomaiset yrittivät painostaa Englannin viranomaisia karkottamaan miehet Britteinsaarilta todennäköisimmin Yhdysvaltoihin, mutta tuloksetta. Engels jatkoi Englannissa puuvillateollisuuden harjoittamista, eläen varsin rikkaasti, mutta nipistäen aina silloin tällöin avustuksia Marxille, joka eli perheineen yli varojensa, kovassa köyhyydessä.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel syntyi Stuttgartissa Saksassa vuonna 1770. Lapsena hän luki innokkaasti kaikenlaista kirjallisuutta, sanomalehtiä ja filosofisia esseitä. Ansio hänen kirjallisesta lapsuudestaan kuuluu osittain hänen äidilleen, joka ruokki aktiivisesti lapsensa älyllistä kehitystä. Hegelit olivat vauras keskiluokkainen perhe. Hänen isänsä toimi valtion virkamiehenä hallinnossa Württembergissä.


title: Nintendo

text: 1989 Nintendo julkaisi Game Boy -käsikonsolinsa, jonka mukana tuli "Tetris". Game Boy menestyi markkinoilla kilpailukykyisellä hinnalla, suosituilla peleillä ja kilpailijoita alhaisemmalla virrankulutuksella. Myöhemmin laitteelle julkaistiin "Super Mario Land", jota myytiin 14 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Vuonna 1989 Nintendo myös paljasti Famicomin seuraajan, jota kutsuttiin nimellä Super Famicom.


title: Game Boy -konsolisarja

text: Alkuperäinen Game Boy julkaistiin 21. huhtikuuta 1989 Japanissa. Siinä oli nestekidenäyttö ja se pyöritti pelejä vaihdettavilta erikseen ostettavilta pelimoduuleilta. Se saavutti suuren suosion osittain sen mukana tulleen Tetris-pelin ansiosta, joka oli silloin jo tunnettu. Game Boy oli ensimmäinen pelimoduuleja käyttänyt konsoli, jolla neljä pelaajaa saattoi pelata samaan aikaan.


title: Game Boy

text: Game Boy on Nintendon kaupallisesti yksi menestyneimmistä ja pitkäikäisin pelikonsoli. Se julkaistiin Japanissa ja Yhdysvalloissa vuonna 1989 ja Euroopassa vuonna 1990. Game Boyn suosituimpia pelejä ovat "Tetris" ja Pokémon-pelit. Game Boyta ja sen seuraajaa Game Boy Coloria on myyty maailmanlaajuisesti yhteensä noin 118,69 miljoonaa kappaletta.


title: Game Boy -konsolisarja

text: Game Boy Light on ainoa Game Boy -sarjan tuote, joka on julkaistu ainoastaan Japanissa. Nintendo päätti, etteivät Yhdysvaltojen pelaajat kaipaa valoa vaan väriä. Light on samankokoinen kuin Pocket mutta sen näytössä on taustavalo. Konsoli kuluttaa myös huomattavasti vähemmän paristoja. Nyt kahdella AA-paristolla pystyi pelaamaan jopa 20 tuntia.


title: Game Boy Color

text: Game Boy Color () on Nintendon valmistama ja julkaisema käsipelikonsoli, jonka edeltäjä oli suosittu Game Boy. Se julkaistiin Japanissa 21. lokakuuta 1998, Pohjois-Amerikassa 19. marraskuuta 1998, Euroopassa 23. marraskuuta 1998 ja Isossa-Britanniassa 27. marraskuuta 1998. Game Boy Color on ohuempi kuin Game Boy Pocket ja siinä on värinäyttö. Kuten alkuperäisessä Game Boyssa, siinä on 8-bittinen suoritin. Laitteessa toimivat myös alkuperäisen Game Boy -mallin pelit, joihin on jopa joissakin tapauksissa suunniteltu värit etukäteen. Game Boyta ja Game Boy Coloria on myyty yhteensä 118,7 miljoonaa yksikköä.


title: Nintendo

text: Vuonna 1996 Japanissa julkaistiin menestyneesti "Pokémon" (Japanissa Pocket Monsters). Satoshi Tajirin luoma "Pokémon" on ollut todella suosittu ja sarjan pelejä on myyty maailmanlaajuisesti 23. huhtikuuta 2008 mennessä yli 175 miljoonaa kappaletta. Lokakuussa 1998 julkaistiin Game Boy Color Euroopan ja Yhdysvaltojen julkaisujen tullessa kuukautta myöhemmin. "Pokémon" auttoi Game Boyta pysymään käsikonsolimarkkinoiden huipulla ja Game Boyn eri variaatioiden myynti on ylittänyt maailmanlaajuisesti 200 miljoonaa yksikköä . Noin vuosi ennen Game Boy Colorin julkaisua Gunpei Yokoi, alkuperäisen Game Boyn suunnittelija, menehtyi 57-vuotiaana auto-onnettomuudessa.


title: Mega Man 5 (Game Boy)

text: Mega Man 5 (myös nimellä Rockman World 5) on Capcomin kehittämä ja julkaisema tasohyppely, joka on julkaistu vuonna Game Boylle. Peli on yhteensopiva myös Super Game Boyn kanssa. Peli jäi viimeiseksi Game Boy:lle julkaistuksi "Mega Man"-peliksi. Pelin robottimestarit ovat nimetty planeettojen mukaan. Muista Mega Man -peleistä poiketen pelissä ei ole viimeisenä vastuksena tri. Wilya vaan uusi hahmo Sunstar.


title: Game Boy Micro

text: Game Boy Micro on Nintendon valmistama ja Game Boy -konsolisarjaan kuuluva käsikonsoli, jonka kehittely alkoi vuonna 2004 Game Boyn päivitettynä versiona. Game Boy Micro julkistettiin vuoden 2005 E3-messuilla ja julkaistiin vuoden 2005 lopulla.


title: Super Game Boy

text:
Super Game Boy on adapterimoduuli Nintendon Super Nintendo Entertainment System -konsolille, joka julkaistiin vuonna 1994. Lisälaite mahdollistaa Game Boyn pelien pelaamisen TV-ruudulla käyttäen hyödyksi SNES:iä ja sen ohjaimia. Laite muuntaa Game Boy -pelien neljää eri harmaata sisältävän värimaailman värikkääksi TV-ruudulla. Myös äänimaailma on joissain peleissä, kuten "Donkey Kongissa", parempi pelattaessa Super Game Boylla. Kaksinpeli oli mahdollista muun muassa Game Boyn versiossa pelistä "Killer Instinct".
Super Game Boyta myytiin Amerikassa 60 dollarin hintaan. Nintendo julkaisi myös Super Game Boy 2 -adapterin vuonna 1998.


title: Game Boy Advance SP

text: Vuoden 2005 loppupuolella julkaistun Game Boy Micron yhteydessä Nintendo päivitti myös kaikessa hiljaisuudessa SP:n sivuvalaistun näytön uudella taustavalaistulla näytöllä. Koska kaikki markkinointi ja mainonta kohdistettiin uuteen Microon, SP:n merkittävä parannus on saattanut mennä moneltakin kuluttajalta täysin ohi. SP:hen laitettiin alun perin sivuvalaistu näyttö taustavalaistun sijaan, koska se kuluttaa vähemmän virtaa. Nyt kun Micro ja DS Lite on kuitenkin varustettu tarkalla taustavalaistulla näytöllä, oli vain ajan kysymys, milloin sellainen tuli myös Game Boy Advance SP:hen.


title: Linnunrata

text: Linnunradan halon läpimitta on 300 000 valovuotta. Halossa on yksittäisiä tähtiä aina halon ulkolaidoilla saakka jopa 100 kpc päässä Linnunradasta. Tähdistä uloimpia ovat niin sanotut hypernopeat tähdet, joiden nopeus ulospäin on jopa 700 kilometriä sekunnissa eli ne ovat karkaamassa Linnunradasta galaksienväliseen avaruuteen. Nämä tähdet ovat syntyneet kaksoistähtijärjestelmistä, joista musta aukko on singonnut tähden ulos Linnunradasta.


title: Linnunrata

text: Linnunradan tähtien kiertonopeus on noin 200 kilometriä sekunnissa, eikä se vaihtele sen mukaan, kuinka kaukana tähti on Linnunradan keskustasta. Kiertonopeus säilyy samana myös Linnunradan näkyvän kiekon ulkopuolelle.


title: Aurinkokunta

text: Aurinkokunta sijaitsee noin 25 000–28 000 valovuoden päässä kotigalaksimme Linnunradan keskustasta galaksin kierteishaarojen välissä. Aurinkokunta kiertää Linnunradan keskustaa 220 kilometrin sekuntivauhdilla, ja yksi galaktinen kierros kestää 226 miljoonaa vuotta. Kiertorata Linnunradan keskuksen ympäri on poikkeuksellinen, sillä se on lähes ympyrän muotoinen ja sijaitsee sellaisella etäisyydellä, että aurinkokunnan ratanopeus vastaa Linnunradan kierteishaarat muodostavan tiheysaallon nopeutta. Siten Aurinkokunta on pysynyt spiraalihaarojen ulkopuolella jopa useita miljardeja vuosia välttyen supernovien säteilyltä, jota tiheämmissä kierteishaaroissa tapahtuu useammin ja estää siten muun kuin pienimuotoisen elämän synnyn planeetoilla.


title: Linnunrata

text: Aurinkokuntamme kiertää Linnunradan ympäri 250 miljoonassa vuodessa.


title: Kierteisgalaksi

text: Valtaosa kierteisgalaksin tähdistä kiertää galaksin keskusta samansuuntaisesti. Siten galaksi itsessäänkin kiertää – kiertoaika tosin on hyvin pitkä, esimerkiksi Linnunradalla 226 miljoonaa vuotta (niin sanottu galaktinen vuosi) Auringon kohdalla. Tyypillinen kierteisgalaksi jakautuu seuraaviin osiin:


title: Jyväskylän suurajot 1988

text: Reitin pituus oli 1445,95 km, josta erikoiskokeita 496,33 km . Erikoiskokeita oli yhteensä 39 eikä yhtäkään ajettu kahteen kertaan, toisin kuin edellisinä vuosina oli usein tehty. Ralli oli lyhentynyt edellisvuodesta kolmipäiväiseksi. Ralli käynnistyi nyt ensimmäistä kertaa aamulla. Perjantain reitti alkoi edellisvuoden perjantain tapaan: aluksi Laajavuoren erikoiskoe, jota seurasi lenkki Päijänteen itäpuolelle . Illaksi palattiin Harjun erikoiskokeelle, jonka jälkeen ajettiin vielä kaksi erikoiskoetta Jyväskylän länsipuolella. Lauantain reittikin noudatti edellisvuoden suuntaa Valkeakoskelle, mutta sunnuntain ohjelmassa oli vuosien 1986–1987 reiteiltä puuttuneita erikoiskokeita Jyväskylästä itään mm. Juha Kankkusen kotiseudulla Laukaassa. Sunnuntaiaamu alkoi myös uudella yleisöerikoiskokeella Vaajakoskella.


title: Rantarata

text: Rantaradan pituus Helsingistä Turun satamaan on nykyään 195,8 km. Radalla käytetään 54 ja 60 kg:n painoisia kiskoja, betonipölkkyjä ja tukikerroksessa raidesepeliä. Suurin nopeus Helsingin ja Kirkkonummen välillä on kaikilla junilla 120 km/h radan kaarteisuuden ja lukuisten laitureiden, laituripolkujen ja tasoristeyksien takia. Kirkkonummen ja Turun välillä suurin nopeus on veturijunilla 160 km/h ja moottorijunilla 200 km/h. Monet tunnelit ja pehmeiköt aiheuttavat kuitenkin paikallisia nopeusrajoituksia. Rataosa on suojastettu ja kauko-ohjattu ja se on varustettu JKV-laittein. Suurin nousu radalla on 12,7 mm/m.


title: Jyväskylän suurajot 1990

text: Reitin pituus oli 1 604,11 km, joista erikoiskoekilometrejä 527,61. Erikoiskokeita oli yhteensä 42. Ralli alkoi edellisvuodesta poiketen jo torstai-iltana. Torstain reitti oli vuoden 1987 kaltainen: Harjun kaupunkierikoiskoe sekä muutama erikoiskoe lähellä Petäjävettä ja Jämsää, joista viimeiset yön pimeydessä. Vastaavasti edellisenä vuonna kilpailun aloittanut Laajavuoren erikoiskoe oli siirretty perjantaipäivän viimeiseksi. Aiempina vuosina Valkeakoskella ajettu yleisöerikoiskoe oli korvattu tänä vuonna uudella Tampereen Ratinassa ajetulla yleisöerikoiskokeella. Myös Vaajakosken yleisöerikoiskoe oli jätetty pois tällä kertaa. Muilta osin reitti oli pääpiirteittäin samanlainen kuin edellisenä vuonna.


title: Helsingin seudun lähijunaliikenteen linjat

text: Junamatka Helsingin päärautatieasemalta lentoasemalle kestää noin puoli tuntia. P-junan matka-aika on hieman pidempi kuin I-junan. Vuoroväli on arkisin ja lauantaisin 10 minuuttia, sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaisempina aikoina 30 minuuttia. Linjalla on käytetty alusta asti yksinomaan Sm5-junia, sillä radan pituuskaltevuus ja tunnelien turvallisuusvaatimukset estävät liikennöinnin vanhemmilla junilla. Liikennöinti Kehäradalla alkoi 1. heinäkuuta 2015. Vantaankosken radalla liikennöineen M-junan kirjaintunnus poistui käytöstä, sillä etenkin turistit saattoivat sekoittaa M-junan ja Helsingin metron tunnukset keskenään.


title: Lahden oikorata

text: Matka-aika Helsingistä Lahteen oikorataa pitkin on Allegro-junalla 47 minuuttia (Allegrolla tosin ei voi matkustaa Suomen sisäisiä matkoja), 48 minuuttia Pendolinolla, 54 minuuttia InterCity²:lla, 54 minuuttia InterCityllä ja 61 minuuttia lähijunalla. Ennen oikoradan avautumista liikenteelle matka-aika oli Riihimäen kautta matkustettaessa lyhimmillään tunti ja 21 minuuttia. Uusia asemia ovat Järvenpään Haarajoki ja Mäntsälä. Näillä asemilla pysähtyvät tunnin välein kulkevat lähijunat. Oikorata kuuluu kansainväliseen TEN-väylään (Euroopan laajuinen verkko, "Trans-European network"), joka kulkee Kööpenhaminasta ja Oslosta Tukholman, Turun ja Helsingin kautta Pietariin.


title: Kehärata

text: Rata on noin 18 kilometriä pitkä. Se alittaa Helsinki-Vantaan lentoaseman kahdeksan kilometrin pituisessa tunnelissa. Rata liittyy päärataan Koivukylän ja Hiekkaharjun asemien välillä ja jatkaa Tikkurilaan. Ensimmäisen rakennusvaiheen asemia olivat Vehkala, Kivistö, Aviapolis, Lentoasema ja Leinelä, joista Aviapolis ja Lentoasema ovat tunneliasemia. Lisäksi rataosuudella on neljä asemavarausta: Petas, Lapinkylä sekä tunneliasemat Viinikkala ja Ruskeasanta. Näiden toteuttamiseen myöhemmin on varauduttu tunnelia louhittaessa. Lentoasemalla junat alkoivat pysähtyä vasta 10. heinäkuuta, jolloin avattiin Tietotien sisäänkäynti. Terminaalin sisäänkäynti avattiin 18. joulukuuta 2015. 10 kilometriä pitkällä maanpäällisellä rataosuudella on 23 siltaa. Lentoaseman liukuportaat otettiin käyttöön 17. maaliskuuta 2016.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: ITU:n päämaja on Genevessä Sveitsissä. ITU:n pääsihteeri 1. tammikuuta 2007 alkaen on malilainen Hamadoun Touré. ITU:lla on myös ollut suomalainen pääsihteeri Pekka Tarjanne toimi tässä tehtävässä 1. marraskuuta 1989 – 31. tammikuuta 1999 välisenä aikana.


title: Seppo Sisättö

text: Vuonna 1989 Sisättö siirtyi takaisin Tampereelle Aamulehti-yhtymän viestintäjohtajaksi. Vuonna 1991 hän organisoi yhdessä International Institute of Communication'in (IIC) kanssa Tampereelle merkittävän kansainvälisen konferenssin 'Conference on Disaster Communication', jonka tuottamasta Tampereen julistuksesta tuli vuonna 1998 ITU:n alainen kriisiviestintää koskeva 'Tampere Convention'. Tuossa vuoden 1998 ITU:n Tampereella olleessa ICET -konferenssissa hänet nimettiin yhdessä Victoria Rubensohnin ja Fred Caten kanssa yhdeksi kyseisen sopimuksen isistä. Lontoossa päämajaansa pitävä IIC oli pitkään Sisätön yhteistyökumppani. Vuonna 1982 hän vastasi järjestön maailmankonferenssin järjestelyistä Helsinkiin ja 1994 Tampereelle. Sisättö jatkoi kriisiviestintäaktiviteettejä mm. organisoimalla suuren valtakunnallisen radioamatöörien kriisiviestintäharjoituksen Turva 2003:n, johon osallistui yli tuhat suomalaista radioamatööriä. Vuonna 2005 hän organisoi Tampereella ensimmäisen GAREC (=Global Amateur Radion Emergency Communications Conference), joka on sen jälkeen organisoitu kaikissa maanosissa. Hänelle on näin kertynyt yli kahden vuosikymmenen aktiviteetti kriisiviestinnän edistämisessä niin kansallisesti kuin kansainvälisesti.


title: Yhdistyneiden kansakuntien päämaja

text: Yhdistyneiden kansakuntien päämaja on Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa sijaitseva rakennuskompleksi. Se rakennettiin vuosina 1949–1950 ja se on toiminut päämajana vuodesta 1950 alkaen. Vaikka se on Yhdysvaltain maaperällä, päämajaa pidetään kansainvälisenä alueena. Vuosina 1946 -1952 YK:n päämaja sijaitsi Lake Success'ssa Long Islandilla ennen muuttoa Manhattanille.


title: Itis (kauppakeskus)

text: Itis (entiseltä nimeltään Itäkeskus) on kauppakeskus, joka sijaitsee Itä-Helsingissä Vartiokylän kaupunginosan Itäkeskuksen osa-alueella Kehä I:n ja Itäväylän risteyksessä. Kauppakeskusta rajaavat Kehä I:n lisäksi Itäkatu ja Turunlinnantie. Itiksen vuokrattava pinta-ala ("Gross Leasable Area, GLA") on 115 300 neliömetriä ja kokonaispinta-ala noin 200 000 neliömetriä. Myymälöitä, ravintoloita ja erilaisia palveluita on yhteensä yli 200, ravintoloita näistä on 30 ja myymälöitä yli sata. Niissä työskentelee yli 2 000 henkilöä, pysäköintipaikkoja on noin 3 000.


title: Wasa Station

text: YIT on valittu Vaasan vanhan linja-autoaseman alueen kehittäjäksi. YIT:n Wasa Station -suunnitelma voitti Vaasan kaupungin järjestämän kilpailun. YIT suunnitelmassa Wasa Stationin tapahtumakeskukseen kuuluu kongressi- ja musiikkikeskus, monitoimitila, hotelli- ja ravintolamaailma, kauppakeskus, asuntoja sekä autohalli. Torni osuudesta tulee noin 90 metriä korkea ja koostuu 25 maanpäällisestä kerroksesta johon sijoitetaan hotelli sekä asuntoja. Asuinhuoneistot olisivat tornin yläosassa (kerrokset 16.-25.). Korttelin pihakannen alle sijoittuisi pysäköintihalli. Suunnitelmassa on bruttoalaa noin 68 000 ja kerrosalaa noin 37 500 neliöä. Musiikki- ja kongressikeskuksen pinta-ala olisi 8000 neliömetriä ja liiketiloja olisi 21000 neliömetriä.


title: ITE-museo

text: ITE-museon näyttelytilat sijaitsevat Kokkolassa Museokorttelissa osoitteessa Pitkänsillankatu 28. Siellä esitellään mm. ITE-kokoelman suomalaista nykykansantaidetta, Dallmeier-kokoelman kansainvälistä naiivia ja outsider-taidetta sekä vaihtuvia vierailevia näyttelyitä. ITE-museo toteuttaa Kokkolassa myös erityistaiteen toimintaa. Museo osallistui vuosina 2012–2013 erityistaiteen valtakunnalliseen "Luovat erot" -hankkeeseen.


title: Kansainvälinen televiestintäliitto

text: Kansainvälinen televiestintäliitto (, lyhenne ITU, , UIT, alkuperäinen nimi "International Telegraph Union") on YK:n alainen televiestintäverkkoja ja -palveluja kansainvälisesti koordinoiva järjestö. ITU:n päätehtäviä ovat standardointi, radiotaajuuksien jakaminen ja puhelinverkkojen yhteyskäytäntöjen organisointi maiden välillä siten, että ulkomaanpuhelut ovat mahdollisia.


title: Unescon päämaja

text: Unescon päämaja () on Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon päätoimipaikka Pariisissa. Se sijaitsee osoitteessa Place de Fontenoy 7, Pariisin 7. arrondissementin alueella aivan École Militairen eteläpuolella.


title: Suomen Messut

text: Suomen Messut Osuuskunta on vuonna 1919 perustettu osuuskuntamuotoinen tapahtumajärjestäjä. Osuuskunta omistaa Messukeskuksen, joka on Suomen suurin messu-, kokous- ja kongressikeskus. Messukeskus sijaitsee Helsingin Itä-Pasilassa, Pasilan rautatieaseman läheisyydessä. Messukeskus järjestää messuja, kokouksia, kongresseja, juhlia ja muita tapahtumia sekä vuokraa tilojaan muille tapahtumajärjestäjille. Messukeskuksessa järjestetään vuosittain noin sata eri alojen messutapahtumaa ja noin 1500 kokousta ja kongressia. Tapahtumiin osallistuu vuosittain noin 10 000 yritystä ja yli miljoona kävijää.


title: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus

text: Tampereen Messu- ja Urheilukeskus (, TESC) on vuonna 1985 avattu, nykyisin viisi hallia käsittävä monitoimikeskus, joka sijaitsee Tampereella Härmälän kaupunginosassa entisen Härmälän lentokentän alueella ja Pirkkalan rajan tuntumassa. Messu- ja Urheilukeskus toimii yleisurheilun ja jalkapallon harjoittelu- ja kilpailuareenana sekä messujen, kokousten ja konserttien pitopaikkana. Keskuksessa harjoittelevat mm. SPL:n Tampereen piirin seurat ja Tampereen Pyrintö ry. Tampereen kaupunki omistaa hallin osakkeista noin 65 prosenttia ja Tampereen Messut loput.


title: Datiivi

text: Datiivi on sijamuoto, joka viittaa mille tai kenelle jokin kuuluu tai tehdään jotakin. Datiivissa olevan nominin referentin semanttinen rooli lauseessa on siis vastaanottaja. Datiivi esiintyy useissa kielissä, erityisesti indoeurooppalaisissa. Sana "datiivi" tulee alun perin latinan sanasta "dativus", ja esimerkiksi saksassa sana saa muodon "Dativ" ja englannissa "dative". "Dativus" tarkoittaa ’annettavaa’, ja se on muodostettu latinan verbistä "dare", ’antaa’.


title: Datiivi

text: Datiivi vastaa useimmiten kysymyksiin mille tai kenelle. Tällöin tekeminen voi kohdistua joko abstraktiin tai konkreettiseen asiaan. Lisäksi datiivia käytetään usein epäsuoran objektin kanssa, esimerkiksi saksassa ”auttaa jotakuta” ilmaistaan datiivilla: "jemandem helfen". Samoin myös latinan auttaa "adesse" järjestyy datiivilla. Joissakin kielissä, esimerkiksi saksassa, useat prepositiot vaativat datiivia.


title: Datiivi

text: Toinen tärkeä käyttö datiiville on "dativus possessoris". Sitä käytetään ilmaisemaan omistusta, kuten suomessa adessiivilla. Esimerkiksi "Laurae servus novus est", ’Lauralla on uusi orja’. "Dativus possessoris" käy myös ilmaisemaan omistusta, vaikka sitä ei suomessa ilmaistaisikaan adessiivilla vaan possessiivisuffiksilla. Esimerkiksi ”Mihi nomen est Q.” tarkoittaa ’nimeni on Quintus’ eli ’minulle nimi on Quintus’, jos datiivi käännetään suoraan suomen allatiivilla.


title: Datiivi

text: Venäjän kielen datiivi on yksi kuudesta sijamuodosta ja niistä kenties vähämerkityksisin. Useimmiten se vastaa kysymykseen mille tai kenelle. Datiivia käytetään myös iän ilmauksissa, esimerkiksi: Мне 36 лет. (Olen 36 vuotta.) Prepositioiden к (k) ja по (po) jälkeen sekä joidenkin antamista tai lahjoittamista kuvaavien verbien jälkeen on käytettävä datiivimuotoa.


title: Sija

text: Datiivi (latinan verbistä "dare" ’antaa’) ilmaisee tekemisen vaikutusaluetta. Suomessa ei ole erillistä datiivia, vaan sen tilalla käytetään tavallisesti allatiivia ("annoin ruokaa" kissalle) tai genetiiviä (sinun "täytyy lukea"). Datiivi kuuluu muun muassa liivin, saksan, unkarin ja venäjän sijamuotoihin.


title: Datiivi

text: Saksassa datiivi vastaa kysymyksiin kenelle ja mille. Sitä vaaditaan myös joidenkin prepositiorakenteiden sekä tiettyjen verbien kanssa.


title: Predikatiivi

text: Predikatiivi on lauseenjäsen, joka täydentää lauseen predikaattia ja viittaa yleensä subjektiin ja joskus objektiin. Predikatiivi on nomini; substantiivi tai adjektiivi ja sen sija nominatiivi, partitiivi tai genetiivi. Predikatiivi liittyy yleensä "olla"-verbiin, joka on lauseen kopula. Predikatiivi kuvailee, luonnehtii ja luokittelee subjektia.


title: Datiivi

text: Suomen kielessä datiivia vastaa yleensä allatiivi. Suomen allatiivi ilmaisee kuitenkin myös määränpään semanttista roolia, esim. "Menin yliopistolle." On sinänsä arbitraarinen valinta, että suomen sija on nimetty nimen omaan tämän funktionsa mukaan eikä datiiviksi. Myös turkin datiiviksi nimettyä sijaa käytetään myös määränpään ilmaisemiseen.


title: Divisi

text:
Divisi [-vi’-] (italiaa = 'jaetut') on musiikkitermi ja tarkoittaa orkesterisävellyksissä viulujen tai muitten
jousisoittimien jakautumista kahdeksi tai useammaksi eri ääneksi.


title: Situatiivi

text: Situatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka rajoittuu pieneen määrään substantiiveja ja adverbivartaloita. Situatiivi ilmaisee kahden esineen sijaintia toisiinsa nähden. Situatiivin pääte on yksikössä "-kkain/-kkäin". Monikkomuotoja ei käytetä.


title: Lyhenne

text: Poimintalyhenteeseen poimitaan yleensä sanan alkukirjain ja vähintään yksi kirjain sanan sisältä: ks. (’katso’), vrt. (’vertaa’), mrd. (’miljardi)’. Poimintalyhenteitä voidaan kutsua myös sisä-loppulyhenteiksi, koska kirjaimia jätetään pois sekä sanan sisältä että lopusta. Kuten katkaisulyhenteissäkin, sanan loppuosan puuttuminen osoitetaan tavallisesti pisteellä, paitsi jos kyseessä on mittayksikkö: 10 ltk (’kymmenen laatikkoa’), 10 kpl (’kymmenen kappaletta’); kuitenkin pisteellisenä, jos lyhenne esiintyy muuten kuin mittayksikkönä: kpl. 10 (’kappale kymmenen’ puhuttaessa tekstin tai oppikirjan jaksosta).


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailmassa talitiaisilla ("Parus major") on saaliinvalintatehtävä: ne etsivät ja syövät laboratorioon rakennetussa aviaariossa keinotekoisia saaliita. Saaliit ovat mantelinpaloja paperikuorissa, joissa yleensä on signaalina tutkijoiden suunnittelema mustavalkoinen kuvio värin sijasta. Saaliit on myös aseteltu mustavalkoiselle taustalle. Keinomaailmakokeet ovat “teoreettisia kokeita”, joissa manipuloidaan esimerkiksi eri saaliistyyppien puolustustehoa (pahaa makua), signaalien näkyvyyttä, yhdenmukaisuutta sekä absoluuttista ja suhteellista runsautta. Näillä kokeilla testataan hypoteeseja siitä, miten saalistajat oppivat yrityksen ja erehdyksen kautta välttämään syömäkelvottomia saaliita, mitkä tekijät nopeuttavat oppimista ja kuinka ne vastaavasti vaikuttavat saalistyyppien kuolleisuuteen ja sitä kautta niiden varoitussignaalien evoluutioon (ks. esim.


title: Puheviestintä

text: Puheviestintä on tieteenala, joka tarkastelee ihmisten keskinäistä vuorovaikutusta. Tieteenalan tavoitteena on ymmärtää ja selittää puhe- ja viestintäkäyttäytymistä sekä vuorovaikutuksen dynamiikkaa kasvokkais- ja verkkoviestinnässä sekä medioidussa viestinnässä. Tarkastelun kohteina ovat esimerkiksi ystävyys-, pari- ja perhesuhteet, tiimit, ryhmät ja verkostot, työyhteisön ja organisaation sisäisen vuorovaikutuksen kysymykset, vuorovaikutuksen ja hyvinvoinnin yhteydet, vaikuttamisen ja argumentoinnin keinot, puhe- ja esiintymistilanteet sekä viestinnän eettiset kysymykset.


title: Puheentunnistus

text: Puheentunnistus on joukko kieli- ja puheteknologian alaan kuuluvia hahmontunnistusmenetelmiä, joiden avulla tietokone voi tunnistaa ihmisten puhetta. Puheentunnistusmenetelmien avulla voidaan esimerkiksi valmistaa puheohjattavia laitteita tai taltioida puhetta tekstimuotoiseksi.Puhe onääntä ja ääni on ilmanpaineen nopeata värähtelyä, jonka laatu riippuu siitä, miten puhujan hengitys, kurkunpää, kieli, huulet ja muu ääntöväylä äänteitä muodostavat. Todellisuudessa äänisignaalissa on paljon vaihtelua eli samat äänteet ääntyvät eri kerroilla ja eri puhujilla eri tavalla. Signaalissa ei myöskään aina ole niin selvästi fysikaalisesti tunnistettavissa olevia äänteitä toisin kuin ihmiskuulija ne aistii.


title: Rakennuksen tietomalli

text: Tuotemallia käyttävät ohjelmat ovat oliopohjaisia. Oliot ovat ennalta määriteltyjä tietopaketteja, joita käsitellään yhtenä kokonaisuutena. Oliot vertautuvat käytettyihin rakennusosiin, esimerkiksi pilari, ovi, ikkuna tai seinä. Olioille on määritelty tietoa määrätyssä formaatissa, jonka useat ohjelmistot ymmärtävät. Olioon voidaan myös määrittää käyttäytymistä joissakin erityisissä tilanteissa. Olion sisältämät tiedot sisältävät useita eri näkökulmia: muun muassa visualisointi, mitat, materiaaliominaisuudet, lämpötekniset ominaisuudet jne. Tuotetieto sisältyy tällöin olioon ja sitä kautta itse mallitiedostoon. Esimerkiksi laskentaohjelma saa tuotemallista suoraan rakennusosan mitat, materiaalin ja muut tarvittavat ominaisuudet, joiden avulla se voi laskea voimasuureet rakennusrunkoon. Samaten esimerkiksi teräsrungon palkin suunnittelutiedot voidaan saada mallista tiedostona ja syöttää suoraan tuotteen valmistuksesta huolehtivalle koneelle.


title: Kahvi

text: Vuorenrinteillä poiminta tapahtuu käsin ja tasangoilla koneellisesti. Sato voidaan kerätä kahdella tavalla: joko yhdellä kertaa kokonaan, tai valikoivasti. Sarkapoiminnassa kaikki hedelmät poimitaan yhdellä kertaa koneellisesti tai käsin. Koneellisessa korjuussa niittokoneet kaartelevat ympäri peltoja, ja niiden pyörivät terät pudottavat kaikki hedelmät maahan, josta poimijat keräävät ne. Hedelmät voidaan irrottaa myös kiskomalla ne käsin alas pressun päälle tai kassiin. Jalostamossa kone poimii sen jälkeen kypsät ja terveet yksilöt sekä hylkää ylikypsät, raa’at, vahingoittuneet ja mädäntyneet.


title: Pakkokeinot Suomessa

text: Poliisimiehellä on oikeus poliisitutkinnan suorittamiseksi päästä paikkaan tai alueelle, missä tutkinnan kohteena oleva tapahtuma on sattunut, tarkastaa esineitä tai asiakirjoja, joilla voi olla merkitystä tutkinnan suorittamiselle, tehdä tutkinnan suorittamiseksi tarvittavia kokeita sekä ottaa tutkimuksia varten tarvittavia näytteitä (poliisilain 6:4.1). Toimenpiteen edellytyksenä on lisäksi, että sillä voidaan perustellusti olettaa olevan suuri merkitys asian selvittämisessä. Pakkokeinolain 7 luvun 3 §:ssä säädetyt takavarikoimis- ja jäljentämiskiellot on poliisilain 6 luvun 4 §:n 1 momentin mukaan soveltuvin osin otettava huomioon asiakirjoja tarkasteltaessa. Vaikka kysymys ei ole rikostutkinnasta, salassapitovelvollisuuteen ja oikeuteen liittyvät näkökohdat on perusteltua ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon myös poliisitutkinnassa. Toimenpiteistä on laadittava pöytäkirja tai tehtävä merkintä muuhun asiakirjaan.


title: Metso-ohjelma

text: Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten lajien tutkimukseen keskittynyt PUTTE-ohjelma on myös osa METSOa. PUTTE-ohjelman tavoitteena on lisätä tieteellisesti korkeatasoista metsiensuojelua ja uhanalaisuusarviointeja tukevaa lajistotutkimusta. Yksi päätavoitteista on tuottaa laadukkaita määritysoppaita, jotka palvelevat ympäristöhallintoa, lisäävät luontoharrastamisen mahdollisuuksia ja laajentavat harrastusta uusiin eliöryhmiin. Lisäksi parannetaan tiedonkulkua lajistoasioissa metsien- ja maankäytön suunnittelusta vastaaville.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen käsittelylle on useita syitä kuten lietemäärän pienentäminen, hajujen hallinta, energian tuottaminen tai lietteen stabilointi ja hygienisointi hyötykäytön mahdollistamiseksi. Puhdistamolietteen käsittelyssä on muun muassa seuraavia yksikköprosesseja: sakeutus, tiivistäminen, kuivaaminen, mädätys, kemialliset menetelmät, kompostointi ja poltto. Menetelmien käyttö vaihtelee puhdistamoittain. Suomen Vesilaitosyhdistyksen vuonna 2005 tekemän jäsenkyselyn perusteella kompostointi oli ylivoimaisesti yleisin lietteenkäsittelymenetelmä . Vuoden 2011 lopussa 16 yhdyskuntajätevedenpuhdistamolla oli käytössä mädättämö ja jätevedenpuhdistamoilla tuotetun ja hyödynnetyn biokaasun määrä on kasvanyt selvästi 90-luvun puolivälin tilanteesta .


title: Puhelias

text: Puhelias on itsenäinen sähkölaite, joka kytketään tietoverkkoon tietokoneen tapaan. Siinä on sisäänrakennettu kaiutin sekä suuret, selkeät näppäimet, joilla käyttäjä pystyy ohjaamaan laitteen toimintaa. Käyttäjän niin pyytäessä laite ottaa automaattisesti yhteyttä ennalta sovittuun sisällöntuottajaan, esimerkiksi lehden julkaisijaan tai näkövammaisten kirjastoon ja lataa kuunneltavaksi ennalta tilatun aineiston, vaikkapa uusimman sanomalehden. Lataustekniikkana on Internet audio streaming, kuten esimerkiksi nettiradioissa. Tiedostomuotona on Daisy, jota useimmat näkövammaisille informaatiota tuottavat nykyään käyttävät. Haluttaessa laite voidaan kytkeä myös tietokoneeseen USB-portin kautta. Langattomia verkkoyhteyksiä varten siihen on saatavissa erillinen sovitin.


title: Synnytyksenjälkeinen verenvuoto

text: Yleisin syy on kohdun heikko supistuminen synnytyksen jälkeen. Muita mahdollisia syitä ovat istukan osan jääminen kohtuun, kohdun repeämä tai veren hyytymisen puutteet. Tila on yleisempi naisilla, joilla on anemia, aasialainen syntyperä, keskimääräistä kookkaampia tai useampia lapsia, runsaasti ylipainoa tai jotka ovat yli 40-vuotiaita. Myös keisarinleikkaus, synnytyksen käynnistäminen lääkkeillä ja episiotomia lisäävät taipumusta synnytyksenjälkeinen verenvuotoon.


title: Synnytyksenjälkeinen verenvuoto

text: Synnytyksen jälkeinen verenvuoto tarkoittaa useimmiten enemmän kuin 500 tai 1000 millilitran verenvuotoa ensimmäisen 24 tunnin kuluessa synnytyksestä. Diagnoosikriteeristö voi myös edellyttää alhaisen vesimäärän oireita. Alkuvaiheen oireita voivat olla sydämen tiheälyöntisyys, pyörtymisen tunne seisoessa sekä tihentynyt hengitys. Verenvuodon jatkuessa potilasta voi alkaa paleltaa, verenpaine saattaa laskea ja hänestä voi tulla levoton tai hän voi menettää tajuntansa. Synnytyksen jälkeinen verenvuoto voi alkaa jopa kuusi viikkoa synnytyksen jälkeen.


title: NASG-pukine

text: Raskauteen ja synnytykseen liittyvien kuolemien tärkein syy on runsas verenvuoto useimmiten välittömästi synnytyksen jälkeen. Tämänkaltaisen syyn vuoksi kuolee yksi äiti joka neljäs minuutti. Nainen voi vuotaa kuoliaaksi vähemmässä kuin kahdessa tunnissa; niinpä maaseudulla, jossa sairaalaan voi olla usean päivän matka, verenvuodon saaneella on kovin vähän toivoa. Varattomilla alueilla toimivilla klinikoilla tai sairaaloilla ei ehkä myöskään ole henkilökuntaa tai tarvittavia välineitä verenvuotopotilaan hengen pelastamiseen. Naisia kuolee odottaessaan hoitoa.


title: Synnytyksenjälkeinen verenvuoto

text: Kehittyvissä maissa noin 1,2%:iin synnytyksistä liittyy synnytyksenjälkeinen verenvuoto ja kun sitä esiintyi, noin 3% naisista kuolee. Koko maailmassa tämä johtaa vuosittain 44 000 - 86 000 kuolemaan ja on raskaudenaikaisten kuolemien pääasiallinen syy. Yhdistyneessä Kuningaskunnassa 100 000 synnytystä kohden kuolee noin 0,4 naista synnytyksenjälkeiseen verenvuotoon, kun vastaava luku on noin 150 Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa. Yhdistyneessä Kuningaskunnassa nämä luvut ovat laskeneet merkittävästi ainakin 1800-luvun jälkipuoliskolta alkaen.


title: Synnytyksenjälkeinen verenvuoto

text:
"California Maternity Quality Care Collaborative" on kehittänyt yksityiskohtaisen, asteittain etenevän hoitomenettelyn. Se kuvaa 4 synnytykseen liittyvän ja sitä seuraavan verenvuodon astetta ja sen noudattaminen vähentää äitien kuolleisuutta.
Eräs Cochrane-verkoston julkaisu antaa ymmärtää, että aktiiviset hoitotoimet (kohtua supistavien lääkkeiden käyttö, napanuoran ummistus ja varovainen napanuoran vetäminen) synnytyksen kolmannen vaiheen aikana vähentää vakavaa verenvuotoa ja anemiaa. Julkaisussa kuitenkin todettiin, että aktiiviset hoitotoimet nostivat äidin verenpainetta sekä lisäsivät pahoinvoinnin tunnetta, oksentelua ja kipua. Aktiivitoimia saaneiden ryhmästä useampi nainen palasi kotiuttamisen jälkeen sairaalaan verenvuodon vuoksi, ja heidän lastensa syntymäpaino aleni vastasyntyneiden vähemmän verimäärän vuoksi. Toisessa Cocharane-verkoston julkaisussa tarkasteltiin oksitosilääkityksen ajoitusta osana aktiivisia toimenpiteitä. Siinä todettiin sama hyöty annettiinpa ainetta ennen istukan syntymistä tai sen jälkeen.


title: Vaihdevuodet

text: Sympaattisen hermoston reaktiot vaihdevuosiin liittyviin hormonitason heilahteluihin, veren testosteronipitoisuuden laskuun ja harmaan aivoaineen katoon ovat yksilöllisiä. Kuumat aallot ja yölliset hikoilupuuskat ovat yleisiä oireita. Muita vaihdevuosien mahdollisia oireita ovat unihäiriöt, väsymys, heikotus, huimaus, palelu, pahoinvointi, päänsärky, huonovointisuus fyysisen rasituksen aikana tai jälkeen, verensokerin säätelyhäiriöt, vatsan rasvakerroksen kasvu, hermostuneisuus, ärtyneisyys, aggressiivisuus, ahdistuneisuus, masentuneisuus, rintakivut, puristava tunne rinnassa, sydämen tykytys, päänsärky, nivel- ja lihaskivut, tuntohäiriöt käsissä ja jaloissa, haluttomuus, painonnousu, ummetus, virtsaamisvaivat ja -karkailu. Vaihdevuosi-ikäinen nainen saattaa jopa havahtua hereille keskellä yötä edellä mainittujen oireiden herättämänä.


title: Synnytyksenjälkeinen verenvuoto

text: Oksitosiinia käytetään yleisesti heti synnytyksen jälkeen estämään synnytyksenjälkeistä verenvuotoa. Misoprostolia voidaan käyttää alueilla, jossa oksitosiinia ei ole saatavana. Napanuoran nopea ummistus ei vähennä riskiä ja voi aiheuttaa vauvalle anemiaa, eikä sitä tämän vuoksi yleensä suositella. Vuonna 2018 raportoitiin laajasta kliinisesta kokeesta, jolla osoitettiin karbetosiinin sopivuusa synnytyksen jälkeisen verenvuodon hoitoon myös tropiikissa. Erotuksena jääkaappisäilytystä vaativan oksitosiiniin, karbetosiini säilyy 30 asteen lämpötilassa käyttökelpoisena vähintään kolme vuotta, joten se soveltuu paremmin haastaviin oloihin kehitysmaiden pienille terveysasemille tai muualle, jossa ei ole kylmäsäilytystiloja.


title: Synnytyksenjälkeinen verenvuoto

text:
Käytetystä määritelmästä riippuen synnytyksenjälkeisellä verenvuodolla tarkoitetaan enemmän kuin 500 ml tai enemmän kuin 1000 ml verimäärän vuotamista synnytystä seuraavan vuorokauden aikana.
Alkuoireita voivat olla esimerkiksi sydämen tiheälyöntisyys, pyörryttävä tunne seisoessa ja tihentynyt hengitys. Kun verenvuoto jatkuu, potilasta voi alkaa paleltaa, verenpaine voi laskea ja hän voi menettää tajuntansa.


title: NASG-pukine

text: Pukineen kykyä estää synnytykseen liittyvän verenvuodon aiheuttamia kuolemia tutkitaan. Synnytykseen liittyvällä verenvuodolla tarkoitetaan kovaa verenvuotoa joko raskauden aikana tai pian sen jälkeen. Tuoreiden arvioiden mukaan yli 300 000 naista kuolee siihen vuosittain, näistä 99% kehittyvissä maissa, ja kuitenkin suurin osa näistä kuolemista olisi voitu estää.


title: Synnytys

text: Äidin hyvinvointia koskevia riskejä ovat lähinnä eritasoiset repeytymät, jotka voivat johtaa alapään tunnottomuuteen, pidätyskyvyn ongelmiin, virtsaamis- ja ulostamiskipuihin sekä seksielämän ongelmiin. Vauriot voivat olla sisäisiä tai ulkoisia ja niiden aiheuttamat haavat voivat tulehtua aiheuttaen lisäkomplikaatioita. Lisäksi pitkittynyt tai ongelmallinen alatiesynnytys johtaa usein sektioon, mikä voi aiheuttaa äidille traumoja. Noin 20–30 % ensisynnytyksistä päätyy keisarileikkaukseen. Alatiesynnytyksen harvinaisempia komplikaatioita ovat muun muassa suolen repeytyminen ja muut vakavat alapään komplikaatiot, lantion tai häpyluiden repeäminen, napanuoran esiinluiskahdus, lapsivesiembolia ja raskauskouristus.


title: Shark Bay

text: Dirk Hartog saapui vuonna 1616 todennäköisesti ensimmäisenä eurooppalaisena Länsi-Australiaan. Sen kunniaksi Dirk Hartogin saaren pohjoisosaan on pystetty muistolaatta. Englantilainen merirosvo William Dampier nimesi lahden vuonna 1699. Ranska lähetti vuonna 1800 Nicolas Baudinin johtaman "Géographen" ja Jacques Hamelinin "Naturalisten" tutkimaan eteläistä pallonpuoliskoa. Jälkimmäinen niistä kartoitti Shark Bayn aluetta 49 päivän ajan. Louis de Freycinet ja François Péron tutkivat Dirk Hartogin saaren lahdelmia ja Peronin niemimaata ja Pierre Faure läntistä lahtea. Suurin osa Shark Bayn luonnonkohteista on saanut nimensä tämän retkikunnan jäsenistön mukaan.


title: Shark Bay

text: Dirk Hartog saapui vuonna 1616 ensimmäisenä eurooppalaisena alueelle. Nimensä se sai William Dampierilta vuonna 1699. Monet maantieteelliset piirteet puolestaan on nimetty 1800-luvun alussa kymmenien päivien ajan lahtea kartoittaneen retkikunnan mukaan. Helmenpyynti oli pitkän alueen merkittävin elinkeino. Turismi on kuitenkin kehittynyt 1960-luvun jälkeen, ja alueella vierailee vuosittain noin 170 000 turistia. Monkey Miassa on syötetty delfiinejä jo 1960-luvulta lähtien.


title: Catalan Bay

text: Catalan Bay tunnettiin ennen yleisemmin nimellä La Caleta. Nimi mainitaan lähteessä vuodelta 1634, jolloin paikan mainittiin kuuluvan Granadan kuningaskuntaan. Catalan Bayn nimen alkuperä ei ole selvillä. Erään tarinan mukaan paikka sai nimensä katalaaneista, joita olisi tullut asuttamaan paikkaa Gibraltarin valtauksen jälkeen. Tästä ei kuitenkaan ole mitään todisteita. Katalaanien sijaan alueella tiedetään asuneen genovalaisia, jotka asuttivat Gibraltarin rannikkoa 1700-luvulla. Genovan murretta puhuttiin Catalan Baylla vielä 1800-luvulla. Samalla vuosisadalla paikalla saivat asua vain kalastajat, joiden täytyi heidänkin hankkia kuvernöörin lupa. Catalan Bayn kohdalta lähtee Gibraltarinvuoren läpi kulkeva Dudley Ward -tunneli, joka nimettiin vuosina 1962–1965 Gibraltarin kuvernöörinä toimineen Alfred Dudley Wardin mukaan.


title: Shark Bay

text: Shark Bayn alueelle muutti vuoden 1850 jälkeen guanonkerääjiä, helmenpyytäjiä, kalastajia, puunhakkaajia ja paimenia. Helmenpyynti oli 1940-luvulle saakka merkittävin elinkeino. Kalastuksen suosio oli huipussaan 1960-luvulla, mutta sen jälkeen ala alkoi taantua tiukempien pyyntikiintiöiden takia. Lisäksi Carnarvonin valaanpyyntiasemalta pyydettiin vuosien 1950–1962 aikana 7 852 ryhävalasta, kunnes toiminta kaatui valaiden häviämiseen alueelta. Rannikon valtatie saavutti Shark Bayn 1960-luvulla, jolloin alkoi turistien tuleminen alueelle.


title: Shark Bay

text: Shark Bayn monipuoliseen linnustoon kuuluu yli 230 lajia, eli noin 35 prosenttia Australian linnuista. Pesiviä merilintuja on 11 lajia, ja niihin kuuluvat muun muassa sääksi ja räyskä. Alueen sammakko- ja matelijalajisto on myös monipuolinen, ja siellä elää lähes sata lajia, joista yhdeksän on kotoperäisiä. Uhanalaiset liemikilpikonnat ja valekarettikilpikonnat pesivät lahden hiekkarannoilla.


title: Selviytyjät: Borneo

text:
Kuusitoista kilpailijaa jaettiin kahteen heimoon, joiden nimet olivat Tagi ja Pagong. Kun jäljellä oli kymmenen kilpailijaa, he yhdistyivät yhteen heimoon, jonka nimi oli Rattana. Kun Tagin ja Pagongin nimet valitsivat työntekijät niin Rattanan nimesivät kilpailijat Sean Kennif ja Jenna Lewis, koska saarilla oli paljon rottinkipalmuja (englanniksi Rattan). 39 päivän kisan jälkeen Richard Hatch, 39-vuotias yritysohjaaja nimettiin voittajaksi, kukistaen Kelly Wiglesworthin, 23-vuotiaan jokioppaan 4-3 jury äänestyksellä saaden äänet Gregilta, Seanilta, Susanilta ja Rudylta. Vuonna 2006 kerrottiin että Hatch ei ollut maksanut voittojensa veroja ja hänet tuomittiin 51 kuukauden vankeuteen.
Richard Hatch, Jenna Lewis, Rudy Boesch, Susan Hawk ja Collen Haskellia pyydettiin osallistumaan uudestaan sarjan kahdeksanteen kauteen, Selviytyjät All Starsiin. Haskell oli ainoa joka kieltäytyi osallistumisesta. Samalla Hatch, Lewis, Boesch ja Hawk sijoittuivat neljänneksitoista, kolmanneksi, seitsemänneksitoista ja kolmanneksitoista.
Richard Hatchia ja Colleen Haskellia pyydettiin myös sarjan kahdententeenkymmenteneen kauteen Heroes vs Villainsiin. Hatch jota ajateltiin pahikseksi ei päästetty sillä hän oli kotiarestissa ensimmäisen kauden veropulmien takia. Haskell jota ajateltiin sankariksi sanoi "Olen siirtynyt jo elämässäni." joka oli sama syy miksi hän ei halunnut All Starsiin.


title: SS Shark

text: Aluksen valmisti Grimsbyssä The Great Grimsby Company Co-operative Box and Fish Carrying Company, ja se valmistui lokakuussa 1891 Steam Trawling Company of Bostonille "SS Sharkiksi" nimettynä kalastusaluksena. Omistajayhtiö vaihtoi nimensä myöhemmin Boston Deep Sea Fishing & Ice Companyksi. Alus myytiin 1913 F. Palmerille Bostoniin ja edelleen 1925 S. Palmerille Ringaskiddyyn Corkiin, jolloin sen kotisatamaksi rekisteröitiin seuraavana vuonna Cork ja omistajiksi Palmer Bros. Alusta käytettiin erityisesti pelastamaan tavaraa "SS Celticistä", joka oli uponnut 9. joulukuuta 1928 Roche's Pointin edustalla.


title: Shark Bay

text: Shark Bayn ympäristössä asuu noin tuhat ihmistä. Alueen keskellä sijaitsevassa Denhamin kylässä on noin 450 asukasta. Alueen pääasiallisin elinkeino on turismi, mutta Carnarvonin kylässä on myös kalastusta. Turismi on lisääntynyt paljon vuoden 1985 jälkeen, kun Denhamiin ulottui ensimmäinen päällystetty tie. Nykyään siellä vierailee vuosittain noin 170 000 turistia, jotka tulevat paikalle kalastamaan tai tapaamaan delfiinejä, joita on ruokittu Monkey Miassa jo 1960-luvulta lähtien.


title: Shark Bay

text: Shark Bay on kuulunut vuodesta 1991 sen luontoarvojen takia Unescon maailmanperintöluetteloon. Perintökohde käsittää noin 2,2 miljoonan hehtaarin laajuisen alueen. Siitä noin miljoona hehtaaria kuuluu erilaisiin suojelualueisiin. Shark Bayn merensuojelualue on luonnonsuojelualueista suurin; se on noin 749 000 hehtaarin laajuinen. Lisäksi alueella on muun muassa François Péronin kansallispuisto. Kaikkiaan Shark Bayn alueella on 12 erilaista suojelualuetta.


title: Shark Bay

text: Lahden eteläosassa Hamelin Poolin alueella mikrobit rakentavat noin 2 000–3 000 vuotta vanhoja stromatoliittejä, jotka ovat syanobakteerien rakentamia kivimuodostelmia. Vaikka Shark Bayn stromatoliitit ovatkin nuoria, niitä pidetään yleisesti Maan varhaisimpina elämänmuotoina. Ensimmäiset stromatoliitit ilmestyivät todennäköisesti 3,5 miljardia vuotta sitten. Shark Bayn lisäksi nykyään eläviä stromatoliitteja löytyy vain kahdesta paikasta Bahamalla.


title: Itäkeskus

text: Itäkeskus tunnetaan ennen kaikkea 1980-luvulla rakennetusta Itiksen kauppakeskuksesta, jonka nimi ennen oli myös Itäkeskus ja joka mainostaa itseään Pohjoismaiden suurimpana. Maaliskuussa 2009 kauppakeskuksen naapuriin Kehä I:n vastakkaiselle puolelle avattiin uusi Prisma-hypermarketti. Itäväylän toisella puolella kauppakeskus Itistä vastapäätä sijaitsee lokakuussa 2017 valmistunut kauppakeskus Easton Helsinki, jossa toimii muun muassa suuri K-Citymarket.


title: Itäkeskus

text: Itäkeskus () on Helsingin 45. kaupunginosaan eli Vartiokylään kuuluva osa-alue Itä-Helsingissä. Se on samalla huomattava aluekeskus metroasemineen ja kauppakeskuksineen. Itäkeskus rajoittuu etelässä Marjaniemeen, idässä Puotilaan, pohjoisessa Puotinharjuun ja lännessä Roihuvuoreen. Viralliseksi osa-alueeksi se erotettiin Puotinharjusta vuonna 1996.


title: Itis (kauppakeskus)

text: Itis (entiseltä nimeltään Itäkeskus) on kauppakeskus, joka sijaitsee Itä-Helsingissä Vartiokylän kaupunginosan Itäkeskuksen osa-alueella Kehä I:n ja Itäväylän risteyksessä. Kauppakeskusta rajaavat Kehä I:n lisäksi Itäkatu ja Turunlinnantie. Itiksen vuokrattava pinta-ala ("Gross Leasable Area, GLA") on 115 300 neliömetriä ja kokonaispinta-ala noin 200 000 neliömetriä. Myymälöitä, ravintoloita ja erilaisia palveluita on yhteensä yli 200, ravintoloita näistä on 30 ja myymälöitä yli sata. Niissä työskentelee yli 2 000 henkilöä, pysäköintipaikkoja on noin 3 000.


title: Itäkeskus (Pori)

text: Itäkeskus on Porissa, Mikkolan kaupunginosassa sijaitseva Satakunnan Osuuskaupan kauppakeskittymä. Suurin liikkeistä on Prisma. Prismassa sijaitsee mm. Hesburger, Presso, Pizza Buffa ja pienliikkeitä kuten Alko, Lindex ja DNA Kauppa. Lisäksi alueella on mm. Agrimarket, Byggmax, Hong Kong, Erätukku ja S-ryhmän autoliike, sekä entisen, lakkautetun Prisman kiinteistöstä tehty liikerakennus jossa on mm. useita huonekaluliikkeitä.


title: Itäkeskus

text: Kaupunginosassa sijaitsevat myös Näkövammaisten palvelu- ja toimintakeskus Iiris ja Marjaniemen siirtolapuutarha, jonka itäreunalla virtaa Mustapuro. Itäkeskuksen eteläreunalla sijaitsee Ystävyydenpuisto. 19-kerroksinen Itäkeskuksen maamerkki on Helsingin toiseksi korkein tornitalo.


title: Itäkeskuksen metroasema

text: Itäkeskus on yksi Helsingin metron ensimmäisenä avatuista asemista, 1. kesäkuuta 1982, ja sen suunnitteli Arkkitehtitoimisto Juhani Katainen. Se sijaitsee 2,064 kilometrin etäisyydellä Siilitien metroasemasta, 1,922 kilometrin päässä Myllypuron metroasemasta ja 1,042 kilometriä Puotilan metroasemasta. Asemalla on metroasemalle tyypillisen kahden raiteen sijasta kolme raidetta. Keskimmäistä raidetta käytetään ainoastaan poikkeustapauksissa.


title: Puotilan metroasema

text: Puotilan asema avattiin 31. elokuuta 1998. Sen suunnitteli arkkitehtitoimisto "Kaupunkisuunnittelu Oy Jarmo Maunula". Asema sijaitsee 1,042 kilometrin etäisyydellä Itäkeskuksen metroasemasta ja 1,955 kilometrin päässä Rastilan metroasemasta. Sen läheisyyteen on rakennettu useita kerrostaloja, ja uusia on suunnitteilla Itäkeskuksen laajentumisen yhteydessä. 2009 avattu Prisma Itäkeskus sijaitsee Puotinharjussa lähellä metroaseman läntistä sisäänkäyntiä. Lisäksi Puotilan ostoskeskus, Puotilan urheilukenttä, Puotilan ala-aste sekä Vartiokylän yläaste sijaitsevat aseman välittömässä läheisyydessä.


title: Itäkeskuksen metroasema

text: Itäkeskuksen metroasema () on yksi Helsingin metron maanpäällisistä asemista. Se sijaitsee Suomen suurimman kauppakeskuksen, Itiksen kyljessä. Asemalla on kolme raidetta ja vilkas bussiterminaali. Asema palvelee Itäkeskuksen ja Puotinharjun osa-alueita Vartiokylän kaupunginosassa Itä-Helsingissä sekä liityntäliikenteen välityksellä monia muitakin alueita. Asemalta on suora käynti Kauppakeskus Itikseen ja Tallinnanaukiolle. Itäkeskuksessa metro haarautuu kahteen suuntaan: Mellunmäkeen ja Vuosaareen.


title: Itäkeskus

text: Myös Puotinharjun palvelut ovat kivenheiton päässä: Puotinharjun ostoskeskus eli Puhos sijaitsee aivan Itiksen vierellä - sekin oli aikanaan valmistuessaan Pohjoismaiden suurin lajissaan. Sitä on myöhemmin laajennettu Kehä I:n suuntaan. Puhoksen vieressä sijaitsevat myös Matteuksenkirkko sekä kulttuurikeskus Stoa, jossa toimii muun muassa kirjasto ja musiikkisali.


title: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

text: Stockmann Itis (aiemmin Stockmann Itäkeskus) on Stockmann-ketjun tavaratalo kauppakeskus Itiksessä Helsingin Itäkeskuksessa. Se sijaitsee kauppakeskuksen päädyssä entisen Piazzan tilalla. Vuonna 1992 avattu tavaratalo sijaitsi aiemmin kauppakeskuksen Bulevardilla. Nykyisiin tiloihinsa se siirtyi marraskuussa 2013.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö oli 1920-luvulta alkaen suunniteltu ja 1930 alkanut Suomen ja Viron sotilaallinen yhteistyö Neuvostoliiton hyökkäyksen uhkan varalta. Yhteistyö päättyi suurimmilta osin 1939 Neuvostoliiton painostettua Viroa, mutta jatkui talvisodan ajan tiedusteluyhteistyönä.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text:
Viron tultua osaksi Neuvostoliittoa ei 1930–1939 suunniteltu yhteistyö koskaan toteutunut. Talvisodan aikana kuitenkin muodollisesti puolueeton, mutta tukikohtia Neuvostoliiton haltuun antanut Viro kuitenkin jatkoi tiedusteluyhteistyötä Suomenlahden tulenjohtoa varten rakennettuja merenalaisia kaapeleita pitkin. Puolustussuunnitelmien mukaan virolaisia sukellusveneitä olisi voitu käyttää koordinoidusti samaan tarkoitukseen kuin suomalaisiakin.Vetehinen (sukellusvene) Vetehinen-luokan veneiden uppouma oli 500 tn.
Osana rannikkotykistöyhteistyötä laskettiin yhteistä tulenjohtoa varten Suomenlahden pohjaan merikaapeleita, joita käytettiin vielä talvisodan ajan Viron ollessa muodollisesti puolueettomana, vaikka se oli jo luovuttanut Neuvostoliitolle tukikohtia, muun muassa lentokenttiä, joista käsin Neuvostoliitto suoritti ilmapommituksia Suomeen.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö haki muotoa Viron vapaussodasta lähtien. Viron pääministeri Konstantin Päts ehdotti Suomelle ensimmäisen kerran tammikuussa 1919 Suomenlahden sulkua Viron ja Suomen rannikkotykistöjen yhteistyönä. Viro oli itsenäistyttyään kunnostanut vetäytyneiden venäläisten jättämät Pietari Suuren merilinnoituksen tuliasemat muutamassa vuodessa. Suomessa vastaavaan ei kuitenkaan ryhdytty kuin vasta 1930-luvulla.


title: Vilho Pentikäinen

text: Suomen ja Viron suunnitelma Pietari Suuren merilinnoituksen hyödyntämisestä yhdistämällä rannikkotykistöjen tulenjohto Suomenlahden yli Neuvostoliiton Itämeren laivaston sulkemiseksi Suomenlahden pohjukkaan pyrittiin pitämään Suomessa salassa ja sotilasyhteistyö Viron kanssa jatkui, vaikka Suomi 1935 virallisesti luopui reunavaltiopolitiikasta ja ryhtyi kannattamaan pohjoismaista suuntausta. Tästä Suomen ulkopoliittisesta erosta Vironkin tukemaan Baltian reunavaltiopolitiikkaan nähden huolimatta jatkui sotilasyhteistyö Suomen ja Viron välillä kesään 1940, jolloin Neuvostoliitto otti haltuunsa Viron puolustusvoimat ja liitti ne osaksi puna-armeijaa.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Viron sosialistisen neuvostotasavallan lakattua olemasta olemassa Neuvostoliiton hajottua 1991 sekä Viron tasavallan tultua tunnustetuksi itsenäisenä valtiona Suomessa noin 90 ei-vakinaisessa palveluksessa olevaa upseeria alkoi omin kustannuksin 1992–1994 tukea Viron puolustusvoimien uudelleen perustamista Venäjän federaation asevoimien poistuttua Viron valtioalueelta. Tukea Viron puolustusvoimille sen palveluksesta eronneille tai eläkkeelle siirtyneille pidettiin sallittuna, koska toiminta ei vaikuttanut asianomaisten asemaan reservissä sodanajan sijoituksen poistamisena tai heikentämisenä. Toisaalta selkiytymättömässä ulkopoliittisessa tilanteessa ei haluttu, että Suomen valtio ryhtyisi näkyvästi tukemaan Viron tasavaltaa. Venäjän federaatiolla ja Viron tasavallalla oli ja on edelleen eräitä avoimia kysymyksiä, muun muassa valtioiden rajan lailliselta pohjalta määrittävää rajasopimusta ei ole määritelty vielä loppuun.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: 1930-luvulla sotilasyhteistyö perustui Suomen, Puolan ja Baltian maiden reunavaltiopolitiikkaan alkujaan perustuneen sotilasasiamiesyhteistyön heiketessä Suomen ja Viron käytännöllisiin tarpeisiin, mitä maiden puolueettomuuksien ja Suomen pohjoismaisen suuntauksen vuoksi salattiin. Ruotsiin tukeutuva pohjoismainen suuntaus ei olisi kestänyt Ruotsin kannalta osallistumista Baltian turvallisuuteen Suomenlahden hallitsemiseksi.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Vuonna 1996 Suomen ulkoasiainministeriö alkoi tukea taloudellisesti Viro-hanketta lähialuevaroista 2 500 000 eurolla, jolloin asia virallistui valtioiden väliseksi. Viralliseen hankkeeseen osallistui 1996–2003 kaikkiaan 40 suomalaista, joita oli samanaikaisesti eniten vuonna 1998, jolloin heitä oli yhteensä 30 henkilöä.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Suomi ja Ruotsi neuvottelivat salaa asiasta vuonna 1929 ja niiden tuloksena Ruotsi teki Suomenlahden sulusta aloitteen Virolle vuonna 1930. Ruotsi ei voinut osallistua puolustusyhteistyöhön, mutta se lupasi Neuvostoliiton hyökätessä sotilasmateriaalia ja apujoukkoja.


title: 305 mm/52 -merikanuuna vm. 1907

text: Vastaitsenäistyneiden Viron ja Suomen välille alkoi kehittyä huomattavaa puolustusyhteistyötä 1920- ja 1930-lukujen kuluessa. Yhteistyön ytimessä oli Suomenlahden tykistösulkuna tunnettu strateginen meripuolustusjärjestelmä, jonka tarkoituksena oli sulkea Neuvostolaivasto Suomenlahden pohjukkaan. Järjestelmän selkärangan muodostivat sen pääaseena toimineet 12 tuuman patterit Viron Aegnassa sekä Suomen Mäkiluodossa ja Kuivasaaressa. Tykistösulun patterit integroitiin myös vahvasti toisiinsa Suomenlahden ylittäneillä yhteyskaapeleilla, jotka mahdollistivat lahden molempien puolten asemien yhdenaikaisen tulenjohdon joko Suomen tai Viron puolelta. Suomi ja Viro eivät missään vaiheessa virallisesti liittoutuneet sotilaallisesti, mutta tykistösulun pitävyyttä harjoiteltiin maiden välisissä yhteisissä sotaharjoituksissa.


title: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö

text: Sukellusveneyhteistyön tarkoituksena oli lisäksi se, että Helsingin ja Tallinnan ohi mahdollisesti länteen läpi yrittäviä laivoja pyritään estämään suomalaisten sukellusveneiden ja virolaisten ja suomalaisten kenttätykkien lisäksi myös virolaisilla sukellusveneillä. Viron sukellusveneohjelma oli maalle kallis; sen laivasto jopa joutui myymään vuonna 1934 hävittäjänsä osarahoitukseksi kahdesta Britanniassa valmistetusta sukellusveneestä. Virolaisiin sukellusveneisiin päätettiin ottaa samanlaiset torpedot ja miinat kuin oli suomalaisissa. Näin ollen suomalaisten ja virolaisten sukellusveneiden yhteinen huolto mahdollisen sodan sattuessa olisi voitu järjestää helposti.


title: Länsimetro

text: Länsimetron rakennustyöt alkoivat marraskuussa 2009, ja ensimmäisen vaiheen louhintatyöt valmistuivat helmikuun 2014 lopulla. Toisen vaiheen hankesuunnitelma valmistui vuoden 2012 keväällä, ja rakennustyöt käynnistyivät Suomenojalla joulukuussa 2014. Toisen vaiheen oli alun perin tarkoitus valmistua vuonna 2020, mutta sittemmin ajankohtaa lykättiin vuoteen 2023, ja liikennöinti voisi alkaa joko vuonna 2023 tai 2024. Kun toinen rakennusvaihe valmistuu, on koko Etelä-Espoo (Suur-Tapiola, Suur-Matinkylä ja Suur-Espoonlahti) raideliikenteen piirissä.


title: Länsimetro

text: Länsimetron kaikille kahdeksalle asemalle suunniteltiin alun perin taideteokset. Alustavissa teosluonnoksissa oli ehdotuksia muun muassa Marja Kanervolta, Tuula Närhiseltä ja Kari Cavénilta. Syksyllä 2016 kävi ilmi, että ehdotuksista on toteutettu kolme, Tapiolan metroasemalla Kim Simonssonin teos, Niittykummun asemalla Mari Rantasen teos ja Keilaniemessä Tommi Grönlundin ja Petteri Nisusen teos.


title: Sammalvuoren metrovarikko

text: Varikko suunniteltiin aluksi rakennettavaksi joko Sammalvuoreen tai Harmaakallioon, mutta paikaksi valittiin lopulta Sammalvuori Harmaakallion osoittauduttua kelvottomaksi rakennuspaikaksi. Varikon rakentaminen alkoi marraskuun 2014 lopulla osana länsimetron toista rakennusvaihetta.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetro () on Helsingin metron marraskuussa 2017 osittain valmistunut jatko Espooseen. Länsimetron linja kulkee ensimmäisen vaiheen valmistuttua nykyisen metroradan pääteasemalta Ruoholahdesta Lauttasaaren, Otaniemen ja Tapiolan kautta Matinkylään ja sieltä eteenpäin Kivenlahteen toisen vaiheen valmistuttua. Ensimmäinen rakennusvaihe avattiin matkustajaliikenteelle 18. marraskuuta 2017, ja toinen rakennusvaihe valmistuu aikaisintaan 2020.


title: Helsingin metro

text: Länsimetro on Helsingin metron jatko Espooseen. 13,9 kilometriä pitkä ensimmäinen vaihe Ruoholahdesta Matinkylään otettiin käyttöön 18. marraskuuta 2017. Toinen vaihe jatkaa ensimmäisen vaiheen päätepysäkiltä Matinkylästä Kivenlahteen asti. Länsimetron rakentamiseen päädyttiin pitkän poliittisen kiistelyn jälkeen, kun Espoon kaupunginvaltuusto päätyi kannattamaan länsimetroa syyskuussa 2006 äänin 45–19. Metron rakennustyöt alkoivat marraskuussa 2009 Ruoholahdesta, ja liikennöinnin länsimetron ensimmäisellä osuudella tähdättiin alkavan elokuussa 2016. Hanke viivästyi, ja liikenne voitiin aloittaa vasta marraskuussa 2017. Matinkylä–Kivenlahti-osuuden hankesuunnitelma hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 2012. Sen rahoitus hyväksyttiin Espoon kaupunginhallituksessa syyskuussa 2014, ja sen rakennustyöt käynnistyivät Finnoon työmaalla joulukuussa 2014.


title: Matinkylän metroasema

text: Matinkylän metroasema () on yksi vuonna 2017 valmistuneen Länsimetron metroasemista ja ensimmäisen rakennusvaiheen pääteasema. Asema on rakennettu maan alle Ison Omenan eteläiseen päätyyn, ja sieltä on suora yhteys Ison Omenan kauppakeskukseen ja bussiterminaaliin. Kun länsimetron toinen vaihe valmistuu arviolta vuonna 2023, jatkaa linja Matinkylästä Kivenlahteen saakka. Matinkylän asema palvelee ennusteen mukaan arkipäivisin jopa 30 000 ihmistä.


title: Länsimetron historia

text: Helsingin seudun liikenteen vuoden 2011 liikennejärjestelmäsuunnitelmassa (HLJ 2011) länsimetron toinen rakennusvaihe oli määritelty aloitettavaksi vuoteen 2020 mennessä. Suunnitelma asetti myös sen samalle prioriteettitasolle Mellunmäestä Majvikiin suunnitellun itämetron kanssa. HLJ 2011 -raportti arvioi länsimetron jatkeen hinnaksi 400 miljoonaa euroa. Länsimetron jatkeen alustava yleissuunnitelma Matinkylästä Kivenlahteen valmistui keväällä 2011. Projektin hankesuunnitelman laatiminen alkoi syyskuussa 2011, ja se valmistui seuraavan vuoden toukokuussa. Siinä esitettiin metron rakentamista Matinkylästä aina Saunalahteen asti. Saunalahden aseman rakentamisesta päätettiin luopua yli vuotta ennen rakennustöiden käynnistymistä. Saunalahden asemalle ja sen lähelle suunnitellulle Harmaakallion metrovarikolle jätettiin tilaa Espoon maanalaiseen asemakaavaan mahdollista myöhempää toteutusta varten. Saunalahden aseman jäätyä pois metron jatke supistui viiteen uuteen asemaan. Metrovarikko päätettiin sijoittaa Sammalvuoreen. Toisen vaiheen valmistuttua metroa on myös mahdollista jatkaa Kirkkonummelle tai rantaradan varteen Kauklahteen. Kauklahden suunnalla radalle voitaisiin rakentaa kaksi uutta pysäkkiä Saunalahteen ja Kauklahteen. Kirkkonummen suunnalla metroa voitaisiin jatkaa esimerkiksi Sundsbergin kautta Jorvakseen tai Masalaan. Kirkkonummen kunta piti parhaana linjauksena Jorvaksen suunnan metroa, kun taas kunnan itäosien suurimmat maanomistajat EKE-Yhtiöt, YIT ja Sato kannattivat radan jatkamista Masalaan länsimetron toisen rakennusvaiheen rakentamispäätöksen aikoihin. Matinkylä–Kivenlahti-osuuden hankesuunnitelma hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 2012 ja sen rahoitus kaupunginhallituksessa syyskuussa 2014. Saman vuoden syyskuussa Länsimetro Oy valittiin vastaamaan metron toteuttamisesta. Rakentamispäätöksen ehtona oli valtion osallistuminen hankkeeseen 240 miljoonalla eurolla. Rakennustöiden alkaessa metron jatkeen kustannuksiksi arvioitiin 800 miljoonaa euroa.


title: Länsimetro

text: Espoon kaupunginhallitus päätyi elokuussa 2006 kannattamaan länsimetron toteuttamista Ruoholahdesta Matinkylään. Kaupunginvaltuusto kallistui kannattamaan länsimetron toteutusta saman vuoden syyskuussa. Länsimetron yleissuunnitelma valmistui vuonna 2007. Espoon ja Helsingin kaupungit perustivat Länsimetro Oy:n, jonka vastuulle tuli länsimetron ensimmäisen ja toisen rakennusvaiheen toteuttaminen. Yhtiön omistavat Espoon kaupunki 72 prosentin osuudella ja Helsinki 28 prosentin osuudella.


title: Länsimetro

text: HSL:n vuoden 2011 liikennejärjestelmäsuunnitelmassa (HLJ 2011) länsimetron toinen rakennusvaihe oli määritelty aloitettavaksi vuoteen 2020 mennessä. Raportti arvioi länsimetron jatkeen hinnaksi 400 miljoonaa euroa. Länsimetron jatkeen alustava yleissuunnitelma Matinkylästä Kivenlahteen valmistui keväällä 2011. Projektin hankesuunnitelma valmistui toukokuussa 2012. Siinä esitettiin metron rakentamista Matinkylästä aina Saunalahteen asti. Saunalahden aseman rakentamisesta päätettiin luopua runsas vuosi ennen rakennustöiden käynnistymistä. Saunalahden aseman jäätyä pois metron jatke supistui viiteen uuteen asemaan. Metrovarikko päätettiin sijoittaa Sammalvuoreen. Toisen vaiheen valmistuttua metroa on myös mahdollista jatkaa Kirkkonummelle tai rantaradan varteen Kauklahteen. Matinkylä–Kivenlahti-osuuden hankesuunnitelma hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 2012 ja sen rahoitus kaupunginhallituksessa syyskuussa 2014. Rakentamispäätöksen ehtona oli valtion osallistuminen hankkeeseen 240 miljoonalla eurolla. Rakennustöiden alkaessa metron jatkeen kustannuksiksi arvioitiin 800 miljoonaa euroa. Maaliskuussa 2018 julkaistun tarkennetun hankesuunnitelman mukaan toisen vaiheen kustannukset nousevat ensimmäisen vaiheen tavoin noin 1,2 miljardiin euroon. Lisäksi toisen vaiheen liikennöinnin alkaminen lykättiin vuoteen 2023.


title: Itämetro

text: Itämetron varhaisimmissa suunnitelmissa vuonna 2007 siitä suunniteltiin noin kuuden kilometrin mittaista ja siihen oli määrä rakentaa kolmesta neljään uutta asemaa. Metron hinnaksi arvoitiin tuolloin vain 150 miljoonaa euroa. Rakentamista suunniteltiin aloitettavaksi 2013, jolloin länsimetron olisi alun perin ollut tarkoitus valmistua. Mellunmäki–Majvik-metroradan esiselvitys valmistui 2010. Vuotta myöhemmin julkaistussa Helsingin seudun liikenteen HLJ 2011 -raportissa sen rakennustöitä esitettiin aloitettavaksi vuoteen 2020 mennessä. Neljä vuotta myöhemmin julkaistu HLJ 2015 -raportti siirsi itämetron toteutustavoitetta vasta vuosille 2025–2040. Östersundomin yleiskaavan alustavassa toteutusaikataulussa metron toteutus on ajoitettu 2020-luvun puolivälistä 2030-luvun alkuun.


title: Suomen Matkatoimisto

text: Suomen Matkatoimisto Oy (SMT) oli Suomen ensimmäinen, vuonna 1909 perustettu, aikaisemmin Finnair-konserniin kuulunut, nykyään kokonaan American Express Global Business Travelin omistama liikematka- ja tapahtumatoimisto. Yhtiöllä on liikematkatoimistot Helsinki-Vantaalla, Turussa, Vaasassa ja Oulussa.


title: MatkaKaleva

text:
Joukko Eteläsuomalaisen osakunnan ylioppilaita halusi saada Suomeen suomenkielisen matkatoimiston. Perustava yhtiökokous pidettiin 29. huhtikuuta 1935 ja nimeksi valittiin Kaleva, koska kansalliseepos Kalevalalla oli 100-vuotisjuhlavuosi. Yhtiön osakkeita merkitsi 18 yksityishenkilöä sekä irolainen säätiö "Turismi Keskkorraldus Eestis". Ensimmäiseksi toimitusjohtaksi valittiin Erkki Virmaila.
Matkatoimistotoiminta alkoi 2. joulukuuta 1935 Ylioppilaskunnan omistamassa katutasomyymälässä Heikinkatu 2. Myyntitoimintaa harjoitettiin niiden liikenneyrityksien kanssa, joilta saatiin myynti- ja lipunkirjoitusoikeudet. Liput tilitettiin ja maksettiin kuukausittain. Toiminnan vakiinnuttua muiden palveluntuottajien myydyistä palveluista MatkaKaleva kirjoitti todisteeksi oman voucherin. Valtionrautateiden myyntioikeudet saatiin osakepääoman korotuksen jälkeen. Seuraavat lipunmyyntioikeudet saatiin Euroopan ja Baltian maiden rautatieyhtiöiltä, Suomen sisävesilaivoilta, Finlands Ångfartygs Aktiebolagilta (FÅA), Aerolta, Matkahuollolta, Posti- ja lennätinhallitukselta postiautoliput ja Suomen Pankilta saatiin myös oikeus harjoittaa valuuttakauppaa. Matkatoimistolle oli elintärkeää aktiivisesti hankkia lippujen ja hotellikuponkien myyntioikeuksia. Inturist oli itse ehdotti MatkaKalevaa heidän edustajakseen. Varsinaista sopimusta ei tehty, mutta yhteistyö alkoi.


title: Seuramatka

text: Seuramatkat syntyivät Suomessa 1950-luvun alussa. Muutamat matkatoimistot mm. Suomen Matkatoimisto, MatkaKaleva, Area, Turistipalvelu ja Koulumatkailutoimisto tekivät paketti- ja campingmatkoja linja-autoilla ja laivoilla. Tärkeimmät matkakohteet olivat Pariisi, Kööpenhamina, Tukholma sekä Italia ja Espanja yleisesti. Matkatoimistot myivät yksittäismatkoina myös Ruotsista tai Tanskasta lähteviä bussi- tai lentomatkoja. Suomen Turistiauto teki oman matkaohjelman ja oli suuri toimija seuramatkustuksen alkuaikoina. Olympia Auto (myöhemmin Olympia Lentomatkatoimisto) oli poikkeus matkanjärjestäjän joukossa. He tekivät usein lentomatkoja pienelle asiakaskunnalle Kar Airin koneilla erikoisiin kohteisiin. Ensimmäiset matkat suuntautuivat Lähi-Itään.


title: Matkatoimisto

text:
Nettivarausmahdollisuuksia itsevarausportaalien kautta tarjoilivat suurimmat liikematkatoimistot jo asiakkailleen jo 2000 -luvun alkuvuosina. Samalla ne myös kehittivät vapaa-ajan matkustajille online -varaustyökaluja. Vuonna 2007 Kaleva Travel oli Suomen suurin matkapalvelujen nettimyyjä, vuosimyynti oli 100 milj euroa. Pieniä ja erikoistuneita suureksi kasvaneita nettimatkatoimistoja on tullut markkinoille. Ne myyvät omaa tuotantoa tai välittävät lentoja, hotelleita ja autonvuokrauksia kuluttajille.
Matkatoimistoasetuksen 442/1968 tultua voimaan, toimilupia myönnettiin 65:
Ageba, AK:n Matkatoimisto Oy, Matkatoimisto Oy Area, Oy Aurinkomatkat, Oy Matkatoimisto Canarias, Etelä-Suomen Matkatoimisto Oy, Oy Fenal Touring Ltd, Finntourist Oy, Hyvinkään Matkatoimisto Oy, Ihannematkat, Imatran Matkatoimisto Oy, IT-Matkat, Jorma Kaakkolahti, Matkatoimisto Kaleva Oy, Kansan Matkatoimisto Oy, Kar-Air Oy, Keihäsmatkat, Keski-Töölön Matkatoimisto Oy, Kielipalvelu ARB Oy, Koulumatkailutoimisto Oy, Kuopion Matkatoimisto Oy, Lahden Matkakeskus, Lahden Matkapalvelu T Hoikkanen kommandiittiyhtiö, Lahtitours Oy, Lentomatkat Oy, Oy Lentomatkatoimisto Olympia, Liikenneneuvos Onni Vilkas Matkapalvelu, LL Touristservice, Loimaan Matkatoimisto, Matkatoimisto Oy Lomamatka, Lounais-Hämeen Matkat Oy, Länsimatkat Ketonen & Ketonen, Matka-Rasila Oy, Matkatoimisto Matka-Sampo Oy, Matkatoimisto Matkayhtymä Oy, Mikkelin Matkatoimisto, Närpes Resetjänst, Pieksämäen Matkatoimisto Oy, Pohjanmaan Matkatoimisto Oy, Oy Matkatoimisto Polaris Resebyrå Ab, Porin Matkatoimisto Oy, Saimaan Matkailijayhdistys (Lappeenrannan Matkatoimisto), Savonlinnan Matkatoimisto Oy, Scandinavian Express International, Skandinavian Matkapalvelu Oy, Spies-Matkat Kommandiittiyhtiö, Simon Spies Oy Ab, Suomen Matkailuliitto ry , Suomen Matkatoimisto Oy, Oy Suomi-Finland International Summer Schools Ab, O. Swanljung Oy, Sveres Resebureau Ab, Tammer-Matkat Oy, Teljän Matkatoimisto Oy, Oy Matkatoimisto Travek, Oy TR-Matkat - TR-Resor Ab, Turistipalvelu Oy, Uudenmaan Seuramatkat Oy, Varkauden Matkatoimisto Oy, Ving-Matkat Oy – Vingresor Ab, Ylioppilaspalvelu – Studentservice ry, Oy Nykymatkat Ab, Salon Matkatoimisto, EK Eurooppalainen Kielikoulu Oy, Kurirens Resebyrå kommanditbolag, Taksikuljetus Oy.


title: Osuusliike Voima

text: Tampere on Suomen osuustoiminnan kehto. Sinne perustettiin Suomen ensimmäiset osuuskaupat. Osuustoimintaliikkeen uranuurtaja oli Finlaysonin osuuskauppa, joka avasi ovensa Puutarhakadulla 1. syyskuuta 1900. Ei kestänyt kuukautta kauempaa, kun sen rinnalle ilmestyi Pellavatehtaan Työväen Osuuskauppa. Näiden kahden osuuskaupan jäseniksi pääsivät vain kyseisten tehtaiden työntekijät. Niinpä Tampereen työväenyhdistys perustikin vielä Tampereen Työväen Osuuskaupan keväällä 1901. Ensimmäisen maailmansodan aattona Tampereella oli siis kolme osuuskauppaa, ja kussakin oli jäseniä noin tuhat. Vuonna 1916 Työväen Osuuskauppa päätettiin myydä Finlaysonin osuuskaupalle. Pian sen jälkeen alettiin puuhata myös jäljelle jääneiden osuusliikkeiden yhdistämistä. Se toteutui, kun Osuusliike Voima perustettiin 3. syyskuuta 1917 Finlaysonin, Pellavatehtaan ja viime vaiheessa mukaan tulleen Teiskon Viitapohjan osuuskaupan yhteenliittymänä.


title: Matkailu

text: Suomen Matkatoimisto aloitti seuramatkojen järjestämisen vuonna 1949. Vielä 1950-luvun alussa harvalla suomalaisella oli varaa matkailla etelässä, sillä matkat olivat pitkiä ja kalliita. Tyypillisiä olivat linja-autoilla tehdyt, jopa 2–3 viikkoa kestäneet kiertomatkat Länsi- ja Etelä-Euroopassa. Lentokoneiden myötä etelänmatkat helpottuivat, nopeutuivat ja halpenivat, ja matkailu alkoi vähitellen tulla tavallisen suomalaisen ulottuville. 1950-luvulla suomalaisten suosikkimatkailukohteiksi muodostuivat Italia ja Espanja. Seuramatkoilla suomalaisen turistin ei tarvinnut enää osata kieliä, sillä kaikki oli valmiiksi järjestettyä ja opastettua. Vuonna 1963 perustettu Aurinkomatkat on koko toiminta-aikansa ollut Suomen suurimpia matkanjärjestäjiä.


title: Töölön Matkatoimisto

text:
Töölön Matkatoimisto oli vuonna 1966 perustettu suomalainen matkatoimisto. Yhtiö oli Suomen suurin yksityinen matkatoimisto ja matkanjärjestäjä. 2000-luvulla yhtiö hankki omistukseensa Matkatoimisto Tourneen ja Diana Huntingin.
Vuonna 2003 Töölön Matkatoimisto oli MTV:n Brand Tracking -tutkimuksen mukaan suomalaisten eniten arvostama matkailubrändi ennen Silja Linea ja Aurinkomatkoja.


title: Matkatoimisto

text: Vuonna 1994 Suomen liikematkamarkkinoiden volyymi oli noin 2,5 mrd markkaa ja kolmella suurimman matkatoimiston; Arean, Suomen Matkatoimiston ja MatkaKalevan yhteinen markkinaosuus oli 60% liikematkavolyymistä. Matkatoimistot kehittivät asiakashallintaansa ja -hankintaansa varten Travel management konseptin. Sähköposti 1990-luvun puolessa välissä mullisti kommunikaation ja jo 1995 Kohdematkat toi Suomeen ensimmäisen itsevarausjärjestelmän (Travelogix).


title: Mediatoimisto

text: Suomen ensimmäinen mediatoimisto oli vuonna 1973 Salomaa-yhtiöiden perustama Oy Dagmar Ab. Siihen asti mediasuunnittelun ja mainostilan ostot olivat hoitaneet mainostajat itse tai niin sanottujen auktorisoitujen eli täyden palvelun mainostoimistojen mediaosastot . Auktorisoidut mainostoimistot saivat valtaosan tuloistaan mediaostoista lohkaistuista palvelupalkkioista, niin sanotuista mainostoimistoalennuksista. Dagmarin ja toisena mediatoimistona perustetun Datumin tulo markkinoille vaikutti siihen, että isoista täyden palvelun mainostoimistoista alkoi irrota pieniä suunnitteluvetoisia mainostoimistoja, jotka laskuttivat lähinnä vain luovasta työstä. Täyden palvelun toimistot menestyivät kuitenkin hyvin aina 1990-luvulle, jolloin mainostoimistoalennus poistettiin mediamyynnistä Kilpailuviraston päätöksellä, ja mediat saivat vallan päättää hinnoittelustaan itse.


title: MatkaKaleva

text: Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajat (EOL) lähti 1936 konsertoimaan Tallinnaan, Tarttoon, Kaunakseen ja Riikaan. Tämä ensimmäinen ryhmämatka myytiin juuri avatulle Tallinna-Berliini pikajunavuorolle. Neuvostoliittoon MatkaKaleva järjesti helmikuussa 1936 ensimmäiset matkat yhdessä Suomen Matkatoimiston ja Työväen Matkailuyhdistyksen kanssa. Erillinen seuramatkaosasto perustettiin 1938, ja se hoiti ryhmä-, koululais- ja opintoretkeilyliikennettä. Ensimmäinen charter lento USA:han myytiin Suomen Keilailuliitolle 1959.


title: Jack Nicholson

text: Jack Nicholson syntyi New Jerseyssä 1937. Hänen biologinen äitinsä oli newjerseyläinen tanssija ja showtyttö June Frances Nicholson, joka oli Jackin syntyessä vain 17-vuotias ja epävarma lapsen isän henkilöllisyydestä. Välttääkseen Jackia saamasta aviottoman lapsen leimaa, Junen omat vanhemmat suostuivat kasvattamaan tyttärenpoikansa omanaan. Jackille kerrottiin, että hänen isoäitinsä Ethel May Nicholson oli hänen oikea äitinsä. Hänelle selvisi vasta 1975, että siskona esiintynyt June Nicholson oli todellisuudessa hänen äitinsä. June sekä isoäiti Ethel olivat tuolloin jo kuolleet. Jack Nicholsonin isästä ei ole varmuutta, mutta todennäköisesti se oli joko June Nicholsonin aviomies Donald Furcillo tai manageri Eddie King.


title: Jack Nicholson

text: John Joseph ”Jack” Nicholson (s. 22. huhtikuuta 1937 Neptune City, New Jersey) on yhdysvaltalainen kolmesti Oscar-palkittu elokuvanäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten neuroottisten, usein aggressiivisten henkilöhahmojen tulkitsijana useimmiten antisankarin tai häviäjän roolissa. Nicholsonista tuli ajan myötä myös kuuluisa metodinäyttelemisen harjoittaja. Hän on tehnyt tunnetuimmat roolisuorituksensa muun muassa elokuvissa "Easy Rider – matkalla" (1969), "Chinatown" (1974), "Yksi lensi yli käenpesän" (1975), "The Shining – Hohto" (1980), "Batman" (1989) ja "Elämä on ihanaa" (1997). Nicholson teki tähän asti viimeisen roolinsa elokuvassa "How Do You Know" (2010).


title: Jack Nicholson

text: Nicholson tunnetaan elokuviensa lisäksi useista suhteistaan, ja hänet on yhdistetty useisiin näyttelijöihin ja malleihin, kuten Susan Anspachiin, Lara Flynn Boyleen, Rachel Wardiin ja Candice Bergeniin. Nicholsonilla onkin viisi lasta neljän eri naisen kanssa. Nicholsonin ensimmäinen lapsi Jennifer Nicholson syntyi 1964 Nicholsonin ja hänen ainoan aviovaimonsa Sandra Knightin liitosta. Poika Caleb Goddard Anspach syntyi 1970 suhteesta Anspachiin ja tyttö Honey Duffy (o.s. Hollman) 1981 suhteesta malli Winnie Hollmaniin. Nicholsonin pitkäaikaisin suhde on näyttelijä Anjelica Hustoniin, jonka kanssa hän asui 1973–1983. Vaikka pari asuikin erillään vuodesta 1983, suhde jatkui vuoteen 1989, jolloin Huston sai tietää, että näyttelijä Rebecca Broussard odotti Nicholsonille lasta. Broussardin kanssa hän sai kaksi lasta, Lorrainen (s. 1990) ja Raymondin (s. 1992). Näyttelijän omaisuuden arvo on noin 400 miljoonaa dollaria. Nicholson keräilee myös taidetta. Hänen kokoelmansa arvoksi on veikkailtu yli 100:aa miljoonaa euroa. Näyttelijän kotoa löytyy muun muassa Pablo Picasson, Henri Matissen,Tamara de Lempickan sekä Andy Warholin taidetta.


title: Jack Nicholson

text: Nicholson kasvoi Neptune Cityssä, New Jerseyssä ja muutti ennen lukion alkamista perheineen Spring Lakeen. High schoolin jälkeen Nicholson muutti Los Angelesiin. Hän sai työpaikan Hanna-Barberan toimistosta MGM:n sarjakuvastudiolla. Hänelle tarjottiin vakiopaikkaa sarjakuvantekijänä, mutta kiinnostus näyttelemiseen sai Nicholsonin kieltäytymään kunniasta. Hän alkoi ensimmäisen kerran näytellä Players Ring Theater -nimisessä ryhmässä. Nicholson sai pian ensimmäisen elokuvaroolinsa Roger Cormanin elokuvasta "The Cry Baby Killer" (1958). Hän esiintyi muissakin Cormanin elokuvissa, joista merkittävin oli vuoden 1960 "Pieni kauhukauppa". Nicholson alkoi olla jo tunnettu nimi b-elokuvissa, ja hän oli myös näyttämöharjoittelijana ja esiintyi pienissä rooleissa saippuasarjoissa.


title: Jack Nicholson

text: Vuonna 1971 ilmestynyt "Sähinää, se sanoi" oli Nicholsonin ensimmäinen ohjaustyö. Elokuva ei saanut kovin hyvää vastaanottoa kriitikoilta, ja Nicholson palasi seuraavana vuonna näyttelijäksi elokuvassa "Vain unelmilla on siivet". "Saattokeikasta" (1973) Nicholson oli jälleen Oscar-ehdokkaana ja hänet palkittiin Cannesin elokuvajuhlien parhaan miesnäyttelijän palkinnolla. Hän sai jälleen Oscar-ehdokkuuden Roman Polańskin neo-noirista "Chinatown" (1974), jossa hän esitti etsivä Jack Gittesiä. Seuraavana vuonna Nicholson esiintyi Michelangelo Antonionin elokuvassa "", musikaalissa "Tommy", komediassa "Akka jota ei saatu hengiltä" ja Miloš Formanin elokuvassa "Yksi lensi yli käenpesän", josta Nicholson sai lopulta parhaan miespääosan Oscar-palkinnon. Hän esitti siinä Randall Patrick McMurphyä, rauhatonta mielisairaalaan lähetettyä vankia.


title: Ben Nicholson

text: Nicholson syntyi taidemaalari Sir William Nicholsonin perheeseen ja hän kävi lyhyen aikaa Slade School of Fine Art -taidekoulua Lontoossa 1910-11. Muutoin hän oli maalarina valtaosin itseoppinut. Hän matkusteli laajalti Euroopassa vuosina 1911 ja 1914 sekä vieraili Kaliforniassa 1917, pitäen matkoillaan näkemästä arkkitehtuurista ja maisemista yksityiskohtaista luonnospäiväkirjaa. Nicholson ryhtyi maalaamaan päätoimisesti 1920, aloittaen perinteisellä, realistisella tyylillä. Aluksi hän kuvasi lähinnä asetelmia ja maisemia.


title: Jack Nicholson

text: Nicholsonille myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1994. Roolit elokuvissa "Wolf" ja "Emily on poissa" seurasivat 1994 ja 1995. Nicholson palasi 1997 "Iltatähdessä" elokuvan "Hellyyden ehdoilla" rooliin. Samana vuonna ilmestyi Tim Burtonin ohjaama tieteisparodia "Mars hyökkää!", jossa Nicholson esitti Yhdysvaltain presidenttiä. James L. Brooksin ohjaamassa romanttisessa komediassa "Elämä on ihanaa" Nicholson esitti pakko-oireista ja homofobista kirjailijaa, joka ihastuu Helen Huntin esittämään yksinhuoltajatarjoilijaan. Hänet palkittiin siitä uransa kolmannella Oscar-palkinnolla, ja hän nousi palkinnon myötä eniten Oscareita saaneeksi miesnäyttelijäksi. Samalla hän ohitti myös Laurence Olivierin eniten ehdokkuuksia saaneena miesnäyttelijänä.


title: Jack Nicholson

text: Nicholson laajensi nopeasti elokuvauraansa käsikirjoittamiseen ja ohjaamiseen. Hänen ensimmäinen käsikirjoituksensa oli vuoden 1963 "Thunder Island". Ohjaaja Monte Hellman teki Nicholsonin kanssa neljä elokuvaa 1960-luvun puolivälissä, ja niistä lännenelokuvan "He ratsastivat läpi luotisateen" Nicholson oli sekä käsikirjoittamassa että tuottamassa. Seuraavaksi hän käsikirjoitti Cormanin psykedeelisen "Tripin" ja juonettoman musiikkiteollisuussatiirin "Head", jossa esiintyi The Monkees. Tähdeksi Nicholsonin nosti sivuosarooli klassikkoelokuvassa "Easy Rider – matkalla" (1969). Alkoholisoituneen lakimiehen rooli toi hänelle myös Oscar-ehdokkuden parhaasta miessivuosasta.


title: Jack Osbourne

text: Jack Joseph Osbourne (s. 8. marraskuuta 1985 Lontoo, Englanti) on Ozzy ja Sharon Osbournen kolmas ja nuorin lapsi. Isänsä ja siskonsa tavoin hänkin on joutunut vieroitushoitoon mm. erilaisten kipulääkkeiden riippuvuuden takia. Hän kuitenkin lopetti juomisen ja huumeiden käytön vuonna 2003. Jack tuli tunnetuksi perheestään kertoneen The Osbournes -televisiosarjan ansiosta. Hänellä on kaksi siskoa, Aimee Osbourne ja Kelly Osbourne sekä kaksi puolisisarusta, isänsä edellisestä liitosta. Hän avioitui Lisa Stellyn kanssa vuonna 2012 ja heille syntyi vuoden 2012 huhtikuussa Pearl-niminen tytär, vuonna 2015 Andy Rose -niminen toinen tytär ja vuoden 2018 helmikuussa kolmas, Minnie Theodora -niminen tytär. Lehtitietojen mukaan Lisa haki toukokuussa avieroa miehestään.


title: Jack Nicholson

text: "Hohdon" jälkeen Nicholsonin seuraavia elokuvia olivat "Postimies soittaa aina kahdesti", "Punaiset", josta hän oli Oscar-ehdokkaana, "Raja" ja "Hellyyden ehdoilla", jossa hän esittää entistä astronauttia, joka itsepintaisesti yrittää leskinaapuriaan (Shirley MacLaine). Nicholson palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla elokuvasta. Hän oli jälleen ehdolla miespääosaan Oscariin mustasta komediasta "Prizzin kunnia". "Sydän karrella" ei pärjännyt niin hyvin, mutta "Karhiaisesta" hän oli jälleen Oscar-ehdokkaana. Vuosikymmenen lopulla Nicholson esiintyi Jokerina Tim Burtonin "Batmanissa".


title: Metrijärjestelmä

text: Suomessa järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1887. Käyttöön jätettiin kuitenkin vielä myös muutamia vanhoja, alkuperäiseen metrijärjestelmään kuulumattomia yksiköitä, joiden suuruutta hieman muutettiin uuteen järjestelmään sopivaksi; esimerkiksi peninkulma oli ennestään ollut 10 688 m, mutta kauan tämän jälkeen tasan 10 km.


title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Yhdysvalloissa metrijärjestelmä laillistettiin jo vuonna 1866, mutta sitä ei ole otettu virallisesti käyttöön. SI-järjestelmä on silti alkanut saada jalansijaa luonnontieteiden ja lääketieteen sekä valtionhallinnon ja useiden teollisuusalojen piirissä. Yhdysvaltain lisäksi Liberia ja Myanmar (aiemmin Burma) ovat tiettävästi ainoat maat, joissa SI-järjestelmää ei ole virallistettu.


title: Giovanni Giorgi

text: Vuonna 1935 kansainvälinen sähkötekninen komissio IEC otti käyttöön tämän "Giorgin järjestelmän", joka tunnettiin myös MKSΩ-järjestelmänä, koska neljäntenä perusyksikkönä oli resistanssin yksikkö ohmi (Ω). Vuonna 1960 yhdestoista kansainvälinen mittojen ja painojen konferenssi vahvisti käyttöön SI-järjestelmän, jossa on seitsemän perusyksikköä: metri, kilogramma, sekunti, ampeeri, kelvin, mooli ja kandela.


title: QWERTY

text: Suomessa oli pitkään käytössä kaksi kilpailevaa näppäimistöjärjestelmää. Tilanteesta päästiin vuonna 1959, kun Suomen Standardisoimisliitto SFS vahvisti standardin kirjoituskoneiden näppäimistöstä. Kirjainten järjestys näppäimistöllä muuttui Suomessa 1970-luvulla, kun pohjoismaiset kirjaimet å, ä ja ö siirrettiin vuoden 1959 standardissa sovituilta paikoiltaan alariviltä nykyisille paikoilleen vuonna 1976.  Tilalle tulivat pilkku, piste ja väliviiva. Syynä oli se, että 1971 ensimmäisessä kansainvälisessä näppäimistön ISO-standardissa oli standardisoitu pilkku ja piste nykyisille paikoilleen. Vuonna 2008 SFS vahvisti uuden standardin näppäimistöstä (SFS 5966). Tällä kertaa minkään näppäimen paikkaa ei vaihdettu. Sen sijaan uusien merkkien tuottamisessa käytetään hyväksi Alt Gr -näppäintä. Esimerkiksi asteen ja promillen merkki syntyvät aiempaan helpommin uudella näppäimistöllä.


title: Suomen talous

text: Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. Ennen sitä Suomi oli mukana tammikuun 1. päivästä 1994 Euroopan talousalueessa (ETA). Vuonna 2002 käyttöön tuli yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen. Liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon poisti Suomelta mahdollisuuden itsenäiseen rahapolitiikkaan, ja Suomen Pankille jäi tehtäväksi ensisijaisesti hintavakauden ylläpitäminen. Koska monista muista asioista oli sovittu jo ETA-neuvotteluissa, EU-liittymisneuvottelujen keskeinen osa oli maatalouden asema. Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin.


title: Ruotsi-Suomi

text: Osmo Jussilan tutkimuksen mukaan käsitteen "Ruotsi-Suomi" käyttöönotto liittyy Suomen itsenäistymisen jälkeiseen Ahvenanmaan kysymykseen, jossa Suomi ja Ruotsi kiistelivät saarten omistuksesta. Ruotsi pyrki tällöin osoittamaan myös historian avulla saarten kuuluvan Ruotsille sillä perusteella, että käsite "Suomi" oli vain maantieteellinen. Suomalaisten puolesta Carl von Bonsdorff todisti monin historiallisin esimerkein, miten Suomi-sanaa oli käytetty myös aktiivisesti toimivana yhteisönä. Samasta syystä historioitsija E. G. Palmén otti teoksessaan "Oma maa" vuonna 1920 käyttöön termin Ruotsi-Suomi.


title: Suomi–Neuvostoliitto-Seura

text: SNS:n edeltäjä oli talvisodan jälkeen toukokuussa 1940 perustettu ja pian kielletty Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seura (eli niin sanottu SNS I). Välirauhan aikana seura koettiin turvallisuusriskiksi, kun Suomi alkoi liittouduttuaan käytännössä Natsi-Saksan kanssa valmistautua jatkosotaan. Suomi–Neuvostoliitto-Seurasta tuli Suomen Moskovan välirauhan jälkeisen uuden ulkopolitiikan vertauskuva Neuvostoliittoon päin. Vastaavanlainen Suur-Saksan valtakunnasta tapahtunut irtautuminen länteen päin oli Suomi–Amerikka-seuran perustaminen jatkosodan vielä kestäessä.


title: Suomen Sisu

text: Milla Hannulan mukaan kansallisen samastumisen luomiseen kuuluu myyttien korostus. Nuorilla tähän liittyy alakulttuurikäyttäytyminen, joka näkyy esimerkiksi vaatetuksessa. 2000-luvun alkupuolella Sisu myi t-paitoja, joiden kuva-aiheina oli muun muassa Suomen leijona miekan ja kilven kanssa. Paitojen, rintamerkkien ja tarrojen iskulauseina olivat ”Säilytä Suomi suomalaisena”, ”Pois pakkoruotsi”, ”Isänmaanystävä” ja lasten hankintaan kannustava ”Loppusijoita oikein – panostasi tarvitaan”.


title: Suomen Sisu

text:
Itävallan vapauspuolueen ja Jean-Marie Le Penin Kansallisen rintaman vaalimenestys herätti jäsenissä kiinnostusta. Sisun edustajia on vieraillut Ruotsissa muun muassa Kansallisdemokraattien tilaisuuksissa. Järjestön 10-vuotishistoriikin mukaan ”Ruotsi on maa, jossa monikulttuurisuus ja poliittinen korrektius ovat menneet pelottavan pitkälle, ja se sopii mainiosti varoittavaksi esimerkiksi virheistä, joita ei tule tehdä.”
Milla Hannulan mukaan Suomen Sisun keskustelusivuilla keskusteltiin paljon rodun käsitteestä ja väitetyistä rotujen välisistä älykkyyseroista. Hannulan mukaan kysyttiin, ”onko valkoisilla oikeus pyrkiä säilymään maapallolla tilanteessa, jossa muut rodut lisääntyvät voimakkaasti”. Keskusteluun tuolloin osallistunut Hannula koki, että älykkyyskeskustelu sai liikaa huomiota. Hänen mielestään myös palstan linja myös mustamaalasi koko ajatuksen suvaitsevuudesta ja syrjinnän vastaisuudesta. ”Rotukysymyksen merkitystä sisulaiselle nationalismille ei siis voida sivuuttaa”, Hannula totesi.


title: Suomen Kansallissosialistit

text: SKS:n ohjelma julkaistiin Kansallissosialistin 24. heinäkuuta 1942 ilmestyneessä numerossa. Ohjelma otti vaikutteita NSDAP:n vuoden 1920 ohjelmasta, mutta yhtäläisyydet eivät olleet aivan yhtä suuria kuin joillakin muilla suomalaisilla natsipuolueilla. Suomen kansalaisiksi SKS oli valmis kelpuuttamaan vain ne, jotka ”veri-, kohtalo- ja kulttuurisitein” kuuluivat ”Suomen kansan kohtalonyhteyteen”. Suomalainen rotu tuli SKS:n mukaan pitää puhtaana muun muassa siten, että "epäterveet avioliitot" estettäisiin. SKS vaati myös elintilaa, joka suomalaisille ”terveen veren ja vaiston oikeudelle” kuului, ja se halusi Suomen liittyvän saksalaisjohtoiseen ”uuteen Eurooppaan”. Suomi haluttiin valtion ainoaksi viralliseksi kieleksi.