title: HMS Ambuscade (F172)

text: Se kolaroi 1983 Intian valtamerellä Yhdysvaltain laivaston "USS Dalen" kanssa, minkä seurauksena aluksen keula katkesi. Alus oli Bombayssa telakalla kuusi viikkoa, jona aikana sen keula rakennettiin uudelleen. "HMS Ambuscade" avusti 8. kesäkuuta 1984 merihätään joutunutta kuunari "Stena of Sitoota" Pohjanmerellä.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" pelasti joulukuun alussa Pohjois-Atlantilla torpedoidun hollantilaisen kauppalaivan "SS Farmsumin" 15 miehistönjäsentä. Alus palasi keväällä 1941 Clydeen, jossa se siirrettiin telakalle 9. toukokuuta. Alus palasi palvelukseen 7. elokuuta liittyen laivueeseensa.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" sijoitettiin laivaston ilmavoimien maalilaivaksi. Palveluksen keskeytti ainoastaan 30. marraskuuta aloitettu huoltojakso, mistä se palasi maalilaivaksi 23. tammikuuta 1943. Se siirrettiin 4. kesäkuuta Portsmouthista Clydeen telakalle, missä sille asennettiin Squid-sukellusveneentorjuntaheitin kenttäkokeita varten. Uutta heitintä testattiin lähes vuosi. "HMS Ambuscade" oli huollettavana 16. kesäkuuta 1944 palaten palvelukseen elokuussa, jonka jälkeen se oli koululaivana pari kuukautta. Alus lähti 15. lokakuuta Milford Havenista Välimerelle Squid-heittimen syvänmeren testeihin ja se palasi testien päätyttyä Clydeen 9. marraskuuta.


title: Korean Airin lento 902

text: Saatuaan osuman, KAL902:n kapteeni vähensi korkeutta nopeasti 35 000 jalasta 5 000 jalkaan pilvien sekaan, jolloin neuvostoliittolaiset hävittäjät kadottivat näköyhteyden koneeseen. Tällöin kone hävisi myös Neuvostoliiton ilmatorjunnan tutkasta. Pilven alla keväisen myöhäisillan pimeydessä kapteeni miehistöineen etsi sopivaa hätälaskupaikkaa alueen lukuisten jäätyneiden järvien joukosta. Lopulta lasku suoritettiin onnistuneesti noin kello 22.17 Louhen Korpijärvelle Venäjän Karjalassa, noin 400 kilometriä Murmanskista etelään (). Sinä aikana ilmatorjuntajoukoilla ei ollut minkäänlaista tietoa lentokoneen sijainnista ja kohtalosta. Neuvostokopterit saapuivat seuraavana aamuna paikalle pelastaen hytisevät matkustajat järven jäältä. 107 matkustajaa ja miehistön jäsentä kaikista 109 koneessa olleista selviytyi turmasta elossa. Neuvostoliiton ilmavoimien helikopterit hakivat matkustajat ja miehistön ja veivät heidät Murmanskiin, josta heidät vietiin lentokoneella Helsinki-Vantaan lentoasemalle, jonne Korean Air Linesin toimitusjohtaja Cho Choong-hoo saapui viedäkseen heidät takaisin kotimaahansa. Koneen lentäjä pidätettiin ja vietiin kuulusteluihin. Hän palasi myöhemmin takaisin Souliin.


title: Ilmatila

text: Kunkin valtion yläpuolella oleva ilmatila kuuluu kyseiselle valtiolle, ja vieraan valtion ilmatilassa liikkuvan lentoliikenteen on saatava etukäteen lupa ilmatilan käyttöön. Turvallisuussyistä ja meluhaittojen vuoksi lentokoneet eivät yleensä saa laskeutua alle 150 metrin korkeuteen maan- tai vedenpinnasta, asutuskeskusten kohdalla 300 metrin. Lentoreitin ja lentokorkeuden voi valita vapaasti vain matalalla lennettäessä. Sitä ylempänä, valvotussa ilmatilassa, liikkumista varten on saatava lennonjohdon lupa.


title: Lentokenttä (Vantaan kaupunginosa)

text: Lentokenttäalueelta huuhtoutuvien hulevesien käsittelyä on suunniteltu parannettavan, jotta kenttäalueella muun muassa lentoturvallisuuden vuoksi käytettävät ympäristölle haitalliset kemikaalit kuten jäänestoaineet eivät pääsisi Keravanjoen sivupuro Kylmäojan läntiseen haaraan. Aiemmin huonoon kuntoon päässeen Kylmäojan veden laadussa on onneksi ollut parantumista, joka ilmenee myös taimenten nousukudun palautumisena puroon.


title: Veitsiluoto (lentokenttä)

text: Veitsiluoto oli ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön, Lentorykmentti 19:n, talvisodan aikana Kemin Veitsiluotoon, Ajoksen saareen perustama päälentotukikohta. Varsinainen lentokenttä sijaitsi jäällä Veitsiluodon sellutehtaan edustalla. Osaston lentokoneet oli hajasijoitettu metsään rakennettuihin lentokonesuojiin. Osaston henkilökunta oli majoitettu tehtaan tiloihin; miehistö tehtaan kokoontumistilaan ja päällystö tehtaan ympäristössä sijaitseviin huviloihin. Rykmentin esikunta sijaitsi tehtaan konttorissa. Kentälle osoitettiin ilmatorjunnaksi yksi Svenska Frivilligkåreniin kuuluva kahden 40 mm:n Bofors-ilmatorjuntatykin jaos, jota johti vänrikki Uno Engström. Jaos puolusti ensiksi Kemin rautatieasemaa, Kemijoen ylittävää siltaa sekä lentokenttää. Helmikuun lopussa se siirrettiin Rovaniemen kautta Nautsiin osasto Pennaseen kuuluvaksi.


title: Air Canadan lento 797

text: Matkustamon sisällä tuli oli tuhonnut tai vaurioittanut kaikkea lukuun ottamatta koneen lattiaa ja käytävän mattoa. Ohjaamossa kaikilla pinnoilla oli runsaasti nokea, mutta lukuun ottamatta vähäisiä katon kytkintaulun ja sulaketaulun lämpövaurioita muita vaurioita ei ollut. Koneen takakäymälä oli kärsinyt pahoja vaurioita. Sen sisäseinät ja ovi olivat suurimmalta osin tuhoutuneet, ja käymälän viereinen painelaipio oli vääntynyt ja värjäytynyt tummanruskeaksi. Metallinen käsienpesuallas ja roskakuilu olivat ehjiä, ja roska-astiassa olleet paperit olivat kärventyneet mutta eivät palaneet. Roskakuilun yhteyteen asennettu automaattinen halonisammutin oli aktivoitunut. Käymälän ilmastointiputkeen oli palanut reikä. Putkessa käytetyn alumiiniseoksen sulamispiste oli noin 540–650 °C. Käymälän huuhtelumoottori oli normaalilla paikallaan, mutta sen kotelo oli täysin sulanut. Ne osat huuhtelujärjestelmän sähköjohdoista, joista eristeet eivät olleet sulaneet palossa, testattiin virtamittarilla. Merkkejä vioista tai oikosuluista ei löytynyt. Jälkiä oikosuluista ei löytynyt myöskään painelaipion läpäisevästä vuoden 1979 onnettomuuden jäljiltä korjatusta johdotuksesta.


title: Lentosotakoulu

text: Talvisodassa Neuvostoliiton ilmavoimat aiheuttivat Kauhavalla 16 ilmahälytystä. Ilmahälytyksessä lentokoneet siirrettiin sirpalesuojiin tai lennettiin väistökentille ja lentokenttä naamioitiin asettamalla kiitotielle keveitä ”latoja”. Ainoastaan kerran 29. tammikuuta 1940 viisitoista pommikonetta lensi pilvien yllä lentokentän yli, minkä jälkeen ne pudottivat 53 pommia Alajärvelle menevän tien eteläpuolelle Lapuan Hirvijoelle metsään.Lentosotakouluun kuuluivat:Lentosotakoulun oli luovutettava vapautuneet tilat ja maa-alueet puolustusministeriölle vuoden 2015 aikana. Henkilöstöstä osalle ilmoitettiin löytyvän tehtäviä Ilmasotakoulusta (IlmaSK) Jyväskylän Tikkakoskelta. Irtisanottaville tarjottiin 12 kuukauden palkkaa irtisanomispakettina, mikäli yhtäjaksoisia palvelusvuosia oli takana vähintään 12.


title: UPS Airlinesin lento 6

text: Lentokoneen osien lisäksi myös koneessa ollutta rahtia sekä rahtikontteja ja -lavoja tutkittiin. Kaikki lennolla olleet kontit ja lavat tuhoutuivat maahansyöksyssä ja sitä seuranneessa tulipalossa. Ainoat tunnistettavissa olleet osat olivat pohjalevyjä ja muutama ovi. Kaikki konteista ja lavoista peräisin olleet osat tutkittiin lennon aikaisten palovaurioiden varalta, mutta osat olivat vaurioituneet törmäyksen jälkeisessä palossa niin, ettei lennon aikana syntyneitä jälkiä kyetty erottamaan. Rahtikonttien sisältö oli levinnyt ympäri onnettomuuspaikkaa, sekä vyöhykkeille 1 että 2. Onnettomuuspaikalta tunnistetun rahdin joukossa oli muun muassa vaatteita, koneiden ja aseiden osia, pukukoruja, muistitikkuja, espressokoneita, polkupyörän runkoja, matkapuhelimia, MP3-soittimia, mallinuken päitä ja peruukkeja. Ainoita rahdin joukosta löytyneitä mahdollisia syttymislähteitä olivat paristot sekä paristoja sisältävät laitteet.


title: Ilmailu

text: Lentäminen on paljon suurempi ilmastonmuutoksen aiheuttaja, kuin aiemmin on uskottu. Se on nopeinten kasvava hiilidioksidilähde. Lentokoneet tuottavat myös vesihöyryä, joka kondensoituu jääkristalleiksi troposfäärissä. Höyryjuova sitoo maapallon lämpöä. Lentokoneen kaikki päästöt (otsonin muodostuminen päästöistä, hiilidioksidi ja vesihöyry) ovat 2,7-kertaiset pelkkään hiilidioksidiin verrattuna. Lentämisessä ei toistaiseksi ole vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille. Tunnin lentomatka vastaa bangladeshiläisen koko vuoden kasvihuonepäästöjä. Lentoliikenteen polttoaine kerosiini on muista polttoaineista poiketen verovapaata. Toistaiseksi lentämisen kasvun rajoittamista on hidastanut Yhdysvaltojen kieltäytyminen kaikista lentämisen polttoaineveroista. Esimerkiksi jos yhteen kerosiinilitraan lisättäisiin 70 sentin polttoainevero ja lippuun 10 prosentin arvonlisävero, menopaluulento Helsingistä Phuketiin kallistuisi 639 eurosta 1030 euroon.


title: Ilmatyynyalus

text: Yksityinen ilmatyynyalus on avovedessä liikkuessaan vesikulkuneuvo, jonka kuljettajalla pitää olla olosuhteisiin nähden tarvittava ikä, kyky ja taito. Jos moottoriteho on yli 15 kilowattia, on alus rekisteröitävä veneeksi ja kuljettajan on oltava 15 vuotta täyttänyt. Talvella jäällä liikkuessaan ilmatyynyalus on maastoajoneuvo, jonka kuljettajan on oltava 15 vuotta täyttänyt. Vesistössä ja jäällä saa liikkua vapaasti tarpeetonta häiriön aiheuttamista välttäen ellei aluetta ole erikseen suljettu. Maalla liikkuessaan ilmatyynyalus on aina maastoajoneuvo, joka tarvitsee liikkumiseensa maan omistajan tai haltijan luvan. Moottorikäyttöistä ajoneuvoa saa maastossa kuljettaa 15 vuotta täyttänyt henkilö. Viranomaisten aluksilla on vapaammat liikkumisoikeudet. Avovedessä liikuttaessa ilmatyynyalus ei tarvitse vakuutusta, jäällä tai maastossa kuljettaessa aluksella pitää olla rekisteröimättömän maastoajoneuvon vakuutus kuten esim. mönkijällä.


title: Air Francen lento 447

text: Onnettomuustutkinnan loppuraportin mukaan onnettomuuden aiheuttivat tekniset ja inhimilliset syyt. Koneen kapteeni poistui lepäämään ennen kuin kone ohitti trooppisen ukkosvyöhykkeen, mutta ei antanut konetta ohjaamaan jääneelle perämiehelle minkäänlaisia ohjeita ukkosvyöhykkeen ohittamisesta. Onnettomuuteen johtavat tapahtumat alkoivat, kun koneen nopeutta mittaavat pitot-putket jäätyivät lyhytaikaisesti 54 sekunnin ajaksi koneen lennettyä alijäähtynyttä vettä sisältäneeseen pilveen. Pitot-putkien jäätyminen esti koneen ilmanopeuden tarkan mittaamisen ja kone siirtyi automaattisesti käsiohjaukseen, jolloin fly-by-wire -järjestelmän lentotilan suojaukset kytkeytyivät pois päältä. Kumpikaan konetta ohjaamaan jääneistä lentäjistä ei aloittanut "epäluotettava lentonopeus" -toimenpidesarjaa, vaikka näin kuuluu tällaisessa tilanteessa tehdä. Tämä ei aiheuttanut välitöntä vaaraa, mutta konetta ohjannut perämies ohjasi koneen tuntemattomasta syystä jyrkkään nousuun. Tällainen nousu ei ole oikea toimenpide koneen lentäessä ilman luotettavaa nopeustietoa. Nousu jatkui siihen saakka, kunnes alle minuutissa koneen nopeus laski niin alas, että kone joutui sakkaustilaan. Sakkausvaroitin hälytti yhtäjaksoisesti 54 sekunnin ajan, mutta siitä huolimatta kumpikaan koneen ohjaamossa olleista lentäjistä ei ymmärtänyt koneen sakkaavan eikä tehnyt oikeita ohjausliikkeitä sakkauksen lopettamiseksi, vaan kone putosi jatkuvassa sakkaustilassa yli kymmenen kilometriä Atlanttiin asti. Kone iskeytyi pohja edellä noin 200 km/h putoamisnopeudella meren pintaan. Kaikki koneessa olleet 228 ihmistä saivat surmansa. Koneen lepotauolla ollut kapteeni palasi ohjaamoon putoamisen aikana, mutta vasta niin myöhäisessä vaiheessa, ettei koneen pelastaminen enää onnistunut. Miehistön yhteistoiminta tilanteessa, jossa he eivät tajunneet mitä tapahtuu, petti perusteellisesti.


title: Lauri Törni

text: Suomesta värvättiin vuoden 1941 keväällä SS-pataljoonaan taistelemaan Saksan riveihin SS-divisioona Wikingissä. Törni oli 6. kesäkuuta 1941 alkaen kirjoilla Waffen SS:n suomalaispataljoona Nordostissa. Törni ei puhunut saksaa eikä paikalla olleiden mukaan myöskään arvostanut saksalaistyyppistä ylenmääräistä ja turhaa "pokkuroimista". Upseerinvakanssin puute johti siihen, että hän palasi Suomeen 30. heinäkuuta 1941.


title: Lauri Törni

text: Lauri Törnin vanhemmat olivat laivuri Hjalmar (Jalmari) Törni ja Rosa Maria, o.s. Kosonen. Perheen esikoispoika oli kuollut vuoden 1918 kesäkuussa isorokkoon. Perheeseen syntyi Laurin jälkeen kaksi tytärtä, Salme Kyllikki (1920–2010) ja Kaija Iiris (1922–2001).


title: Lauri Törni

text: Vuoden 1953 elokuussa Törni sai oleskeluluvan ja seuraavan vuoden tammikuussa hän värväytyi Yhdysvaltain armeijaan. Hän oli 35-vuotias alokas. Törni sai peruskoulutuksen Fort Dixissä New Yorkin osavaltiossa, vuoristo- ja kylmän sään koulutuksen Fort Carsonissa Coloradossa ja syyskuussa 1954 laskuvarjokoulutuksen Fort Benningissä Georgiassa.


title: Lauri Törni

text: Törniä ei julistettu kuolleeksi Suomessa, mutta hänen isänsä ja kaksi sisartaan järjestivät hänelle muistotilaisuuden Helsingissä ravintola Laulumiehissä 12.2.1967. Tuolloisessa muistotilaisuudessa seisoivat kunniavartiossa Osasto Törnin aseveljet, jotka järjestivät aseveli-iltoja myöhemminkin. Kerrotaan, että Mauno Koivisto oli kerran JR 56:n juhlista lähtenyt muiden Törnin miesten kanssa jatkoille ja vastannut muiden uteluun: "Ei Törnin porukka ole ennenkään ilmoittanut muille, minne se lähtee."


title: Lauri Törni

text: Joulukuussa Törni sai määräyksen perustaa vapaaehtoisista taistelijoista noin 150–160 miestä käsittäneen hyökkäystehtäviin koulutetun jääkärikomppanian, jonka rungoksi tuli kesäkuussa perustettu desanttientorjuntaosasto partisaanintorjuntaosastossa ja aikaisemmissa 1 D.:n jääkärikomppanioissa (JR 35 ja JR 56) palvelleet miehet. Näin syntyi Osasto Törni ja sen virallisena perustamispäivä oli 3. joulukuuta 1943. Jääkärikomppanian tunnukseksi tuli Törnin jääkäri Olavi Mannosen suunnittelema tunnus, jossa on sinisessä kolmiossa punaisen T-kirjaimen läpi iskevä keltainen salama.. Osasto Törnistä tuli eräänlainen divisioonan komentajan "operatiivinen nyrkki", jonka miehistöltä edellytettiin hyvää fyysistä kuntoa, valioluokan sotilastaitoja ja henkistä kestävyyttä. Törnin maine oli kova Suomessa ja Neuvostoliitossakin. "Tuokaa Törni elävänä tai kuolleena, maksamme hänestä kolme miljoonaa Suomen markkaa", Moskovan Tiltu kuulutti eetteriin.


title: Lauri Törni

text: Törni ilmoittautui vuoden 1938 kutsunnoissa vapaaehtoisena armeijaan ja astui palvelukseen saman vuoden syyskuun 3. päivänä. Hän palveli konekiväärikomppaniassa ja vannoi sotilasvalansa 8. lokakuuta. Joulukuussa Törni pääsi aliupseerikouluun ja huhtikuun 1. päivästä alkaen hänet komennettiin eläinlääkintäaliupseerikouluun. Varusmiesaika Jääkäripataljoona 4:ssä päättyi 16. marraskuuta 1939, mutta sodan uhan vuoksi talousalikersantti Törni joutui astumaan uudelleen palvelukseen seuraavana päivänä.


title: Lauri Törni

text: Törni otti tarjouksen vastaan ja nousi saksalaiseen sukellusveneeseen 22. tammikuuta 1945 yöllä Kristiinankaupungin edustalla avomerellä, jonne he matkasivat kalastusveneellä Blacksnäsin pikkukylästä. Saksaan Heringsdorfiin Törni saapui 28. tammikuuta 1945.Alava 1978, s. 172-173. Koulutuksen esijakso alkoi jo seuraavana päivänä ja kesti lähes viikon 14-tuntisine oppijaksoineen jotka jatkuivat Stettinissä järjestetyllä kaksiviikkoisella tuhotöihin suunnatulla johtajakoulutuksella. Stettinistä Törni palasi takaisin Heringsdorffiin, missä hän sai opetusta esikuntaupseerin apulaiseksi yhdessä neljän muun suomalaisen SS-upseerin kanssa. Opintojaan Törni jatkoi yhdessä muiden suomalaisten SS-upseereiden kanssa huhtikuun alussa SS-Jagd Verband täydennyskurssilla Neu-Strelizissä, joka kesti yllättäen vain viikon.


title: Lauri Törni

text: Lauri Allan Törni (vuodesta 1954 Larry A. Thorne; 28. toukokuuta 1919 Viipuri – 18. lokakuuta 1965 Kham Ducin alue, Vietnam) oli kolmen maan armeijassa palvellut suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Hän palveli Suomen armeijassa kapteenina, kansallissosialistisen Saksan Waffen-SS-joukoissa 1941 Untersturmführerinä ja 1945 Hauptsturmführerinä (kapteeni) sekä Yhdysvaltojen armeijassa kapteenina vuodesta 1960. Näin Törni tuli elämänsä aikana saavuttaneeksi taistelukentillä kolmen eri maan armeijassa kapteenin arvon. Hän kuoli helikopterionnettomuudessa Vietnamin sodassa ja hänet ylennettiin kuolemansa jälkeen postuumisti Yhdysvaltain armeijan majuriksi.


title: Lauri Törni

text: Lauri Törni haudattiin sotilaallisin huomionosoituksin 26.6.2003 Arlingtonin sotilashautausmaahan. Hautakivi sijaitsee alueella ("section") 60 ja kiven numero on 8136. Törnin muistotilaisuus Suomessa järjestettiin 17.7.2003 Säkylässä, Huovinrinteen varuskunnassa. Hänen nimensä ja syntymä- ja kuolleeksijulistamispäivänsä on myös hakattu Malmin hautausmaalla olevan sukuhaudan hautakiveen.


title: Lauri Törni

text: Ruotsissa Törni kihlautui Marja Kopsin kanssa 1. tammikuuta 1950. Edellä mainittuun tilaisuuteen Törnin asepuvun Suomesta Ruotsiin salakuljetti hänen tuleva vaimonsa. Sittemmin Marja Kops oli erittäin alla päin Törnin matkustettua hieman häiden jälkeen Göteborgista S/S Bolivialla ensin Venezuelaan, josta hän matkusti edelleen Yhdysvaltoihin. Odoteltuaan aikansa hän lopulta avioitui espanjalaisen lääkärin kanssa. Marja Kops kuoli vuonna 2000 traagisesti auto-onnettomuudessa. Hän oli jo saanut kuulla vuoden 1999 etsinnöistä Vietnamissa helikopterin maahansyöksypaikalla ja oli kirjoittanut muistokirjoituksen entisen kihlattunsa mahdollisia hautajaisia varten. Osasto Lauri Törni Perinnekillan edustaja luki muistokirjoituksen Marjan toiveen mukaisesti 26. kesäkuuta 2003 Arlingtonissa (Virginia, USA) tapahtuneessa hautajaistilaisuudessa.


title: Brighton

text: Yli kuusitoistavuotiaiden ei-yliopistollisten tutkintojen suoritus, pääasiassa ammatillisten aineiden, tapahtuu jatkokoulutusoppilaitoksessa, Brightonin ja Hoven kaupungin korkeakoulussa. 16-18-vuotiaat voivat opiskella teoreettisempia aineita Brighton Hove & Sussex Sixth Form Collegessa (BHASVIC). Pohjois-Brightonissa sijaitseva Varndean College on hallitsevassa asemassa ja sen 1920-luvulla rakennettua rakennusta on ylistetty sen julkisivun ja sisäpihan ansiosta. Varndean College tarjoaa A-tason tutkintoja, International Baccalaureate -linjan sekä ammattitutkintoja.


title: Lahden yhteiskoulu

text: Peruskoulu käsittää luokat 6–9 ja oppilaita siinä on noin 600. Kyseessä on ainoa ns. korvaava koulu Helsingin ulkopuolella. Lahden yhteiskoulun peruskoulussa on mahdollisuus opiskella painotetusti matemaattis-luonnontieteellisiä aineita, kuvataidetta tai musiikkia ja musiikki- ja kuvataideluokille pyritään valintatestien kautta viidenneltä luokalta. Suurin osa koulun oppilaista tulee koulun omalta lähikoulualueelta Kiveriöstä ja Tonttilasta. Lukuvuodesta 2016–2017 lähtien lopetettiin 6. luokkien matemaattis-luonnontieteellinen luokka siten, että kyseiselle erityislinjalle haetaan vasta 7. luokalta lähtien.


title: Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys

text: Opetusministeriön myöntämä kansanopiston ylläpitämislupa tuli voimaan 1.1.2001. Kansanlähetysopisto korostaa toiminnassaan keskeisenä asiana raamattuopetusta. Opistossa voi opiskella raamattulinjalla, teologisella linjalla, nuorisotiimilinjalla, kristillisellä taidelinjalla, kansainvälisyyslinjalla ja lähetystyöntekijälinjalla. Raamattulinjan opinnoissa luodaan yleiskuva koko Raamatusta ja perehdytään lähetystyöhön ja kristinuskoon liittyviin kysymyksiin. Teologisella linjalla opiskellaan lisäksi teologisia aineita, ja monet opiskelijat pyrkivät linjan jälkeen teologisiin tiedekuntiin Helsingin tai Joensuun yliopistoihin. Nuorisotiimilinjalla annetaan valmiuksia toimia vastuunkantajana kristillisessä nuorisotyössä. Nuorisotiimi osallistuu myös valtakunnallisten nuorisotapahtumien suunnitteluun ja toteuttamiseen. Kansainvälisyyslinjalaiset syventyvät muutamasta kuukaudesta lähes vuoteen kestävällä ulkomaan opiskelujaksollaan vieraisiin kulttuureihin ja lähetystyöhön. Taidelinjan oppiaineita ovat Raamattu, musiikki, teatteri ja tanssi. Lukuvuoden päätteeksi kukin opiskelija valmistaa taiteellisen lopputyön. Linjojen lisäksi opisto tarjoaa useita lyhytkursseja ja tapahtumia.


title: Alkio-opisto

text: Alkio-opistossa opiskellaan avoimen yliopiston ja ammattikorkeakoulun ja vapaan sivistystyön opintoja sekä valmentaudutaan pääsykokeisiin. Opiston aloja ovat kasvatustieteet ja psykologia, kielet ja historia, terveys- ja luonnontieteet sekä yhteiskunta, viestintä ja kauppatieteet. Yliopistollisia arvosanoja tarjotaan noin 30:ssä eri aineessa ja yleis-, kieli- ja viestintäopintoja noin 20 kurssin verran. Lisäksi tarjolla on kesäkursseja kädentaitojen ja liikunnan aloilta.


title: Elimäen yläaste

text: Koulussa on mahdollisuus opiskella ns. Heureka-luokalla, jolla opiskellaan tavallista enemmän englantia, maantietoa, biologiaa, matematiikkaa, kemiaa ja fysiikkaa. Jaksoittain vaihtuvat lisätunnit on sijoitettu yhdelle valinnais-aineiden tuntipaikoista 8.–9. luokkien ajaksi. Näin ollen heureka-luokkalainen saa valita vähemmän vapaaehtoisia aineita.


title: Elämänkatsomustieto

text: Elämänkatsomustietoa voi opiskella myös yliopistossa. Elämänkatsomustieto ei kuitenkaan ole itsenäinen oppiaine, eikä sitä voi opiskella pääaineena. Opinnot tähtäävät yleisesti erityisesti opettajan kelpoisuuteen, jolloin opiskelija voi opettaa elämänkatsomustietoa toisena opetettavana aineena. Tällöin opiskelijan on suoritettava sekä perus- että aineopinnot.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Liikuntatieteisiin lukeutuvia aineita voi Suomessa opiskella ainoastaan Jyväskylän yliopistossa, jossa mahdollisia pääaineita ovat liikuntapedagogiikka, liikunnan yhteiskuntatieteet (liikuntasosiologia sekä liikuntasuunnittelu ja -hallinto), biomekaniikka, liikuntafysiologia sekä valmennus- ja testausoppi. Aineet kuuluvat liikuntatieteelliseen tiedekuntaan.


title: International Baccalaureate

text: Itse Diploma Programmen aikana aineita opiskellaan usein syventävämmin kuin tavallisissa lukioissa, ja niitä voi valita vähemmän. Ohjelmaan kuuluu pakollisena kuusi kirjoitettavaa ainetta, joista vähintään kolmea opiskellaan "Higher Level" (HL) -tasolla sekä kolmea muuta "Standard Level" (SL) -tasolla.


title: United World College

text: UWC-kouluissa suoritetaan International Baccalaureate (IB) -tutkinto, joka on korkeakouluopintoihin oikeuttava tutkinto. IB-tutkinto vastaa suunnilleen suomalaista ylioppilastutkintoa. Tutkintoa varten opiskellaan kuutta ainetta, joihin syvennytään perusteellisemmin kuin suomalaisissa lukioissa. Lisäksi opiskellaan vuoden mittainen kurssi tiedonfilosofiaa sekä kirjoitetaan 4 000-sanainen essee itse valitusta aiheesta. Kaikki opetus on englanninkielistä äidinkielen ja muiden vieraiden kielten tunteja lukuun ottamatta.


title: Sotatieteet

text: Suomen Maanpuolustuskorkeakoulun sotatieteidenalat ovat operaatiotaito ja taktiikka, strategia, sotahistoria, johtaminen, sotilaspedagogiikka, sotatekniikka, sotilaspsykologia ja sotilassosiologia. Maanpuolustuskorkeakoulussa voi opiskella useita sotatieteellisiä aineita, jotka voivat olla sekä tutkintojen pääaineena että sivuaineena. Näitä aineita ovat sotataito, sotilaspedagogiikka, johtaminen ja sotatekniikka.


title: Ilola (Vantaa)

text: 4 667 asukkaan Ilola on pientalovaltainen asuinalue, jossa pien- ja rivitalojen ohella on pienkerrostaloja (viidennes kaikista asunnoista). Suurin osa asunnoista on omistusasuntoja ja niiden keskikoko on Vantaan mittakaavassa varsin suuri, 90 neliömetriä. Ilola on rakennettu sotavuosien jälkeisenä jälleenrakennuskautena sekä 1980–1990-luvuilla, jolloin Ilola oli Vantaan nopeimmin kasvavia kaupunginosia.


title: Isolahti (Muurame)

text: Isolahti on noin 450 asukkaan kylä Muuramessa. Kylä on 15 kilometrin päässä Jyväskylästä ja Muuramen keskustasta. Isolahdella on koulu vuosiluokille 1-6, jossa on yhteensä noin 40 oppilasta, minkä ympärille kylä on kehittynyt. Kylässä on ollut palveluina muun muassa kyläkauppa, joka lopetti toimintansa vuonna 2007, mutta koulun pihapiirissä käy yhä edelleen kirjastoauto kahdesti viikossa. Isolahden läheisyydessä sijaitsee Rannankylän omakotitaloalue. Jyväskylän Liikenteen vuoro 13 kulkee Jyväskylä–Isolahti–Tikkala-väliä sekä Jyväskylä–Isolahti–Muurame-väliä.


title: Nauru

text: Naurussa elää yli 9 000 ihmistä, joista 58 prosenttia on naurulaisia ja 26 prosenttia kotoisin muilta Tyynenmeren saarilta. Kiinalaisia ja eurooppalaisia on molempia kahdeksan prosenttia väestöstä. Naurun väestö on maailman lihavinta, sillä WHO:n vuonna 2007 julkaisemien tietojen mukaan 94,5 prosenttia maan väestöstä (yli 15 vuotta) on ylipainoisia. Myös diabetes on Naurulla erittäin yleinen. Fosfaattivarojen ehtymisen myötä saari luultavasti autioituu, sillä ilman fosfaattivaroja saari on käytännössä elinkelvoton, kun se on louhittu rannikkokaistaletta lukuun ottamatta asumiskelvottomaksi. Suurimmat uskonnot ovat Naurun kongregationaalikirkko ja roomalaiskatolilaisuus.


title: Suur-Matinkylä

text: Suur-Matinkylässä asuu 40 389 henkilöä (2016), josta Matinkylän alueella asuu 20 867 henkeä (51,7 % väestöstä), Olarin alueella 15 680 henkeä (38,8 %) ja Henttaan alueella 3 842 henkeä (9,5 %). Pinta-alaa suuralueella on 15,2 km (31.12.2004), ja se on 4,9 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 57,7 %.


title: Ihala (Lumivaara)

text: Ihala () on taajama Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Iijoen itäpuolella 9,5 kilometriä Lahdenpohjasta länteen. Taajamassa on 800 asukasta (vuonna 2012).


title: Ivalo

text: Ivalossa joen rantamilla kasvaa vielä metsäkuusi harvoina suurina yksilöinä. Kuusiraja on noin 10 kilometriä Ivalon pohjoispuolella lähellä Ukonjärveä, josta löytyvät viimeiset luonnonvaraiset korpikuuset. Pohjoisempana kuuset ovat istutettuja.


title: Amerikan Samoa

text: Vuodesta 1951 lähtien amerikansamoalaiset ovat muuttaneet Yhdysvaltoihin kasvavassa määrin. Siirtolaiset ovat perustaneet omia kirkkoja ja säilyttäneet samoalaiset elintapansa. Arviolta 20 000 amerikansamoalaista asuu Havaijilla. Kymmeniätuhansia asuu Kaliforniassa ja Washingtonin osavaltiossa. 93 prosenttia amerikansamoalaisista asuu kaupungissa ja noin 95 prosenttia pääsaarella. Kolme neljännestä väestöstä on lihavia (2007) ja lähes kolmannes työttömiä (2005). Työvoimasta 34 prosenttia työskentelee maataloudessa, 33 prosenttia teollisuudessa ja 33 palvelualalla (1990). Odotettavissa oleva elinikä on 74,44 vuotta. Kokonaishedelmällisyysluku on 3,1 lasta naista kohden (2012, arvio).


title: Ilpoinen

text:
Ilpoinen on 1960–70-luvuilla rakennettu kaupunginosa. Siellä on myös vanhempaa puutaloaluetta, joka syntyi 1930–40-luvuilla sotien jälkeisen asuttamisen tuloksena. Asukkaita Ilpoisissa on noin 2 795 (2008).
Asukkaista suomenkielisiä on 89,9 %, ruotsinkielisiä 6,7 % ja muunkielisiä 3,3 %. Vuonna 1978 asukkaita oli 4 170.


title: Ivalo

text: Ivalo (, ja ) on Inarin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus Inarijärven eteläpuolella. Taajaman väkiluku oli vuoden 2016 lopulla 3 036. Ivalon maapinta-ala on 7,40 neliökilometriä.


title: Ruuhka-Suomi

text: Kolmella kaupunkiseudulla ja kolmion sisällä olevissa seutukeskuksissa (muun muassa Hämeenlinna, Lohja, Salo, Riihimäki) asuu yhteensä noin kaksi miljoonaa ihmistä, eli 40 prosenttia suomalaisista. Ruuhka-Suomi on taloudellisesti maan merkittävin keskittymä, ja alueella sijaitsee suuri osa työpaikoista. Helsingin ja Tampereen välinen alue on ainutlaatuinen Suomen oloissa, sillä kahden kaupungin välillä on Suomen pääradan linjausta mukaileva nauhakaupunki, ja nämä kaksi kaupunkiseutua ja nauhakaupunki ovat ennusteiden mukaan tulevaisuudessa tärkein väestönkasvualue. Radan varren kunnat kaavoittavat uutta asutusta tukeutumaan ympäristöystävälliseen rautatiehen.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvien kasvutapa on varsijatkoinen eli monopodiaalinen ja haarautuminen tapahtuu edellisen vuoden versoista. Limasolut ovat tavallisia ja kasveissa on kalsiumoksalaattia. Lehdet ovat sulka- tai kourasuonisia, tavallisesti ehytlaitaisia ja niissä on erityskarvoja. Erityisesti ruohovartisilla lajeilla on luonteenomainen korvaketuppi (ochrea) ja turvonneet nivelet. Kukkaryhmät sijaitsevat terttumaisessa kukinnossa, ja kukat ovat pieniä, perät nivelikkäitä. Pohjusmalja eli hypanthium on enemmän tai vähemmän hyvin kehittynyt. Kehälehdet sijaitsevat yhdessä kiehkurassa ja ovat tyveltään vaihtelevasti yhtyneitä. Heteiden määrä vaihtelee yhtä monesta kuin on kehälehtiä kolminkertaiseen määrään. Mesiäinen on kiekkomainen tai sijaitsee heteiden väleissä; harvoin kukka on mesiäisetön. Kehänalainen ja yhdislehtinen sikiäin muodostuu tavallisesti kolmesta, joskus kahdesta tai neljästä emilehdestä, ja siinä on suoria, lyhytvartisia siemenaiheita. Luotti on enemmän tai vähemmän pensselimäinen tai pallomainen. Hedelmä on kolmikulmainen tai harvemmin linssimäinen pähkylä. Siemenessä on kirjava endospermi ja suora tai käyrä alkio.


title: Kris

text: Nykyisen kaltaisia kris-tikareja on alettu valmistaa 900- tai 1200-luvun paikkeilla Keski-Jaavalla. Valmistuksen alkuajankohta on ajoitettu kivireliefien kautta. Alun perin tikareilla lienee ollut käyttöä taisteluvälineinä, mutta ajan kuluessa niistä tuli rituaalisia ja maagisia amuletin tapaisia arvoesineitä. Varhaisimmat Pajajaran- ja Majapahit-krisit valmistettiin takomalla yhdestä metallikappaleesta. Myöhemmin tikareihin on liitetty myös esimerkiksi puusta tai kullasta valmistettu kahva. Tikarit levisivät Jaavalta muualle ja tikarien muunnelmia esiintyy Malakan niemimaalla, muilla Indonesian saarilla ja Filippiineillä. Tikarien merkitys on huvennut huomattavasti viime vuosikymmenien aikana. Ammattitaitoisia tikarin takojia eli "empuja" on edelleen, mutta heidänkin määränsä on vähentynyt huomattavasti historiallisista lukemista. Kris lisättiin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon Indonesialaisena kohteena vuonna 2008.


title: Laurinlähde

text: Laurinlähde on vanha uhrilähde Janakkalan Pyhän Laurin kirkon läheisyydessä Kanta-Hämeessä. Lähdettä on aiemmin nimitetty myös "Janakkalan lähteeksi" ja "Taaran lähteeksi". Lähdettä on käytetty Taara-jumalan palvontaan. Gananderin Mythologia Fennica vuodelta 1789 kertoo siellä pidetyn "bakkanaaleja", jonka takia sinne meneminen on ollut sakon uhalla kielletty. Lähde ei enää muistuta alkuperäistä muotoaan, sillä 1900-luvun alussa se on rajattu kivillä kaivomaiseksi. Lähteen koko on nykyisin 80×80 senttimetriä ja syvyys runsaan metrin.


title: Siaminkratomi

text: Siaminkratomi ("Mitragyna speciosa") on kaakkoisaasialainen kratomien sukuun ja matarakasvien heimoon kuuluva kasvi. Siaminkratomi on runsaslehtinen puu, joka kasvaa noin 3–15 metrin korkuiseksi. Sen lehdet sisältävät mitragyniinia, joka on keskushermostoon vaikuttava aine. Lehtiä käytetään päihteenä mm. pureskelemalla. Vaikutukset ovat jokseenkin opioidien kaltaisia. Thaimassa (ent. Siam) ja Kaakkois-Aasiassa kasvilla on pitkät perinteet. Kratomia on historiallisesti käytetty thaimaalaisessa kansanlääkinnässä oopiumin sijasta tai lieventämään eri aineiden aiheuttamia riippuvuusoireita vieroitushoidossa. Kratomia on käytetty myös sen vaikutusten vuoksi potenssilääkkeenä.


title: Siniyökönlehti

text: Siniyökönlehti kasvaa niukkaravinteisilla paikoilla, jossa on puutetta typpi- ja fosfaattiravinteista. Lisäravinteita kasvi saa saalistamalla hyönteisiä. Kiiltävät mutta tahmeat lehdet houkuttelevat pieniä hyönteisiä, jotka jäävät niihin kiinni. Kun hyönteinen on kuollut, lehden pinnalla olevat entsyymit sulattavat sen vähitellen kasvin ravinnoksi.


title: Taarna

text: Kookas ja roteva taarna kasvaa 100–150 cm korkeaksi. Suikertavan, vaakasuoran juurakkonsa avulla kasvi muodostaa kasvustoja. Varsi on noin senttimetrin paksuinen, liereä ja lehdekäs. Talvehtivat lehdet ovat lähes varren pituisia, 6–10 mm:n levyisiä, pitkäsuippuisia, harmaanvihreitä ja jäykkiä. Lehtien paras tuntomerkki on lehden alapuolen keskisuonessa ja reunoissa oleva viiltävän terävä ja karhea sahalaita. Kukinto on korkea, 30–50 cm pitkä, kerroksikas ja muodostuu 5–10 erillisestä palleromaisesta tähkäryhmästä. Tähkät ovat 4–5 mm pitkiä, kaksi- tai kolmekukkaisia ja muodoltaan leveän sukkulamaisia. Tähkäsuomut ovat väriltään ruskeita, kapeahkoja, alin suomu 2,5 mm ja ylemmät 4 mm pitkiä. Taarna kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Kiiltävänruskea pähkylä on 3 mm pitkä. Laji on monivuotinen.


title: Ahosilmäruoho

text: Ahosilmäruoho kasvaa 10–20 senttimetriä korkeaksi. Lähes koko kasvissa on runsaasti pitkiä, monisoluisia ja kähäriä nystykarvoja. Lehdet ovat vastakkain, varren yläosassa osin myös kierteisesti. Lehdet ovat yleensä ruodittomia, soikeahkoja ja saha- tai nyhälaitaisia. Lehtihampaat suipohkoja. Kukkien tukilehdet ovat lähes varsilehtien kaltaisia. Alempien tukilehtien molemmissa laidoissa 5–8 hammasta. Kukat ovat pienikokoisia ja sijaitsevat yksittäin tukilehtien hangassa. Kukan verhiö on neliliuskainen, teriö lyhytorvinen ja valkoinen. Teriön takasivu on 7–8 mm. Lyhyt ylähuuli on kaksihalkoinen, pidempi alahuuli kolmiliuskainen ja sen tyvellä on keltainen täplä. Ahosilmäruoho kukkii heinä-elokuussa.


title: Keltapeippi

text: Monivuotisen keltapeipin pystyt kukintovarret kasvavat 20–40 senttimetriä korkeiksi. Kukkaversojen lisäksi kasvilla on runsaasti isolehtisiä, kukattomia pintarönsyjä. Varret ovat nelisärmäisiä. Vastakkain olevat lehdet ovat leveänpuikeita, tylppä- tai matalaan herttatyvisiä ja hammaslaitaisia. Ainakin rönsyjen lehdissä esiintyy vaaleita laikkuja. Kukinnon tukilehdet ovat varsilehtien kaltaisia. Keltapeipin kukat ovat melko suuria ja ne sijaitsevat kehässä verson ympärillä. Kukan säteittäinen verhiö on 7–10 mm pitkä, 5–10-suoninen ja sen liuskat ovat 1/4–1/3 torven pituudesta. Kirkkaankeltainen teriö on 15–25 mm pitkä ja selvästi vastakohtainen. Ylähuuli on korkea ja kupera, alahuuli on kolmeliuskainen, sivuliuskat ovat lähes yhtä isoja kuin kolmiomainen, suippo keskiliuska. Emin luotin liuskat ovat lähes tai aivan samanpituisia. Suomessa keltapeippi kukkii alkukesästä touko-kesäkuussa. Hedelmä on nelilohkoinen lohkohedelmä.


title: Pikkutalvikki

text: Pikkutalvikilla on luikerteleva maavarsi, josta nousee 5–20 cm korkeita lehdettömiä kukkavarsia. Varsien juurella on vihreinä talvehtivia ruusukelehtiä. Ohuet, hieman kurttuiset lehdet ovat 2–5 cm pitkiä, leveänsoikeita ja kärjestä pyöreitä tai hyvin lyhytsuippuisia. Lehti on väriltään usein punertava. Lehden ruoti on tavallisesti lapaa lyhyempi ja siipipalteinen. Pikkutalvikin kukinto on pysty terttu. Se kukkii kesä-heinäkuussa nuokkuvin, pallomaisin, vaaleanpunertavin tai aivan valkoisin kukin, joita on 7–16 kappaletta kukinnossa. Pikkutalvikin emin luotti näkyy juuri ja juuri terälehtien muodostaman kellon sisältä, kun isotalvikilla ("Pyrola rotundifolia") se on selvästi esillä.


title: Lakka (kasvi)

text: Lakka on monivuotinen kasvi, jonka juurakon kärkisilmuista kasvaa keväällä 10–25 senttimetrin korkuisia karvojen ja lyhytperäisten nystyjen verhoamia varsia. Kussakin varressa on kahdesta neljään lehteä ja yksi kukka. Munuaismaiset ja kurttuiset lehdet ovat 5–7-liuskaiset. Liuskat ovat laidaltaan sahalaitaiset ja muodoltaan kolmiomaiset tai pyöreähköt. Lehtiruoti on pitkä. Suomessa kesäkuussa puhkeava kukka on valkoinen ja 2–3 senttimetrin kokoinen. Terälehdet, joita on tavallisesti 5–6, ovat muodoltaan vastapuikeat ja joskus lanttopäiset.


title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.


title: Melvin Jones

text: Vuonna 1917, 7. kesäkuuta, 27 liikemieskerhon 20 edustajaa eri puolilta maata kokoontui Chicagossa ja he päättivät perustaa liikemiesyhdistyksen, joka omistautuisi yhteiskunnan palvelemiseen. Ryhmä otti nimekseen erään kerhon nimen, "the Association of Lions Clubs". Myöhemmin samana vuonna Jones valittiin yhdistyksen sihteeriksi. Hän oli mukana muotoilemassa toiminta-ajatusta ja vaati alusta alkaen, ettei minkään klubin tulisi toimia jäsentensä taloudellisen edun kasvattamiseen. Ajatus oli kehittynyt varsin kauaksi alkuperäisestä liikemiespiirin toiminnasta.


title: Millwall FC

text: Millwallin historian tunnetuin kotikenttä oli New Crossissa sijainnut The Den, jolle seura muutti vuonna 1910. Aikaisemmin se oli pelannut kotiottelunsa 25 vuoden ajan neljällä eri kentällä Isle of Dogs -niemellä. The Denin rakennuttaminen maksoi arviolta noin 10 000 puntaa. Sen suunnitteli arkkitehti Archibald Leitch. Stadionin ensimmäinen ottelu pelattiin Brighton & Hove Albionia vastaan, joka voitti kamppailun maalein 0–1. Tuolloin esiteltiin seuran uusi tunnus, karjuva leijona, jonka johdosta seura sai myös uuden lempinimen ""The Lions"", "leijonat". Noilta ajoilta on peräisin myös seuran raivokas kannattajajoukko, jonka takia The Den ei ollut mieluisa paikka pelata vierasotteluita. Toisessa maailmansodassa The Den vaurioitui pommituksissa, joten seura joutui pelaamaan otteluitaan naapurijoukkueidensa kentillä. 24. helmikuuta 1944 se pääsi palaamaan Denille, jonka kaikki katsomopaikat olivat seisomapaikkoja katsomoiden tuhouduttua.


title: McLean Hospital

text: McLean perustettiin vuonna 1811 Charlestownin osaan, joka on nykyään osa naapuroivaa Somervilleä. Sairaalan alkuperäinen nimi oli Asylum for the Insane ja se oli ensimmäinen instituutio, joka oli organisoitu yhteistyössä tunnettujen bostonialaisten, jotka olivat huolissaan kodittomista henkisesti sairaista ihmisistä, joita "oli tulvillaan kaduilla ja teillä ympäri Bostonia". Sairaala rakennettiin Charles Bulfinchin kartanon ympärille, josta tuli sairaalan hallinnollinen rakennus. Suurin osa sairaalan rakennuksista valmistui vuoteen 1818 mennessä. Laitokselle annettiin myöhemmin nimeksi The McLean Asylum for the Insane kunnianosoitukseksi yhdelle sairaalan varhaisimmista lahjoittajista, John McLeanille, jonka lahjoitukset mahdollistivat useiden tällaisten sairaaloiden rakentamisen 1818 hintaluokan mukaan. McLeanin muotokuva on nykyään nykyisessä Administration Buildingissa muiden alkuperäisessä sairaalassa olleiden maalausten joukossa. Vuonna 1892 laitos nimettiin uudelleen McLean Hospitaliksi tunnustuksena mielen sairauksien hoidon laajemmista näkemyksistä.


title: AC Milan

text:
Joukkue voitti ensimmäisen mestaruutensa 1901. Vuonna 1908 joukko joukkueen johtoportaaseen tyytymättömiä jäseniä perusti kilpailevan seuran Internazionalen.
Milan jäi tämän jälkeen pitkiksi ajoiksi Interin varjoon. Uudelle stadionille, San Sirolle joukkue muutti vuonna 1926.
Vuonna 1949 Milaniin värvättiin ruotsalaistrio Gunnar Gren, Gunnar Nordahl ja Nils Liedholm. Kyseiset hyökkääjät olivat johdattaneet Ruotsin olympiakultaan vuonna 1948 ja Italiassa heidät opittiin tuntemaan yhteisnimellä ”Gre-No-Li”. Jälki oli murskaavaa myös Italiassa ja 1950-luvusta muodostui Milanin ensimmäinen kultainen vuosikymmen joukkueen voittaessa scudetton viidesti. Lisäksi Gunnar Nordahl voitti neljä kertaa maalikuninkuuden.
Myös 1960-luvulla tuli menestystä ja joukkue voitti Euroopan cupin vuonna 1963, ensimmäisenä italialaisseurana. Aikakauden tähtiin kuuluivat muun muassa keskushyökkääjä Gianni Rivera, sekä keskikentän Giovanni Trapattoni. Vuonna 1969 joukkue voitti Euroopan cupin toistamiseen, kun Ajax kaatui loppuottelussa selvästi 4–1.


title: Millwall FC

text:
"Millwall "Roversin"" perustivat Millwallissa, Lontoon East Endissä, sijainneen skotlantilaisen J.T. Mortonin tehtaan työntekijät vuonna 1885. Seuran tuolloinen lempinimi ""The Dockers"", "Satamatyöntekijät", johtui seuran kannattajien ammatista.
Ensimmäisen ottelunsa Millwall pelasi perustamisvuonnaan Fillebrookin joukkuetta vastaan ja hävisi maalein 0–5. Seuraavissa kahdessatoista ottelussaan se ei kuitenkaan kärsinyt yhtään tappiota ennen ottelua Itä-Lontoon tuolloista huippujoukkuetta "Old St Paulsia" vastaan.


title: Feeniläisveljeskunta

text: Feeniläisveljeskunnan perusti New Yorkissa vuonna 1858 John O’Mahony, entinen Nuori Irlanti -liikkeen kannattaja, joka oli vuoden 1848 epäonnistuneen kapinan jälkeen joutunut pakenemaan Irlannista Ranskaan ja tutustunut Pariisissa saman kohtalon kokeneeseen James Stephensiin. O’Mahony muutti vuonna 1854 Yhdysvaltoihin ja ryhtyi organisoimaan siellä irlantilaisemigranttien salaista toimintaa. Hänen ensimmäinen salaseurahankkeensa, Emmetin muistomerkkiyhdistys (EMA) ei johtanut tuloksiin. Kun Irlantiin palannut Stephens vuonna 1857 pyysi häntä keräämään Yhdysvalloista rahaa muistomerkkiin Philip Gray -nimiselle kuolleelle kapinalliselle, O’Mahony tarjoutui rahoittamaan ja aseistamaan salaista kumousjärjestöä, jos Stephens perustaisi Irlantiin sellaisen. Yhteisymmärrys syntyi,ja Stephens perusti Dublinissa IRB:n ja O’Mahony samanaikaisesti New Yorkissa oman järjestönsä. Vuoden 1859 alussa O’Mahony otti käyttöön nimen feeniläisveljeskunta. Nimessä esiintynyt sana "fenian" viittasi pakana-aikaiseen myyttiseen irlantilaiseen soturijoukkoon, joka tunnettiin nimellä "fianna" ja jota oli legendan mukaan johtanut kuuluisa Finn mac Cumhaill.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: Andrew W. Mellon

text: Mellon opiskeli Western Universityssä (nyk. Pittsburghin yliopisto) ja työskenteli vuodesta 1874 isänsä Thomas Mellonin viisi vuotta aiemmin perustamassa T. Mellon and Sons -pankissa. Vuonna 1882 isä luovutti pankin omistuksen hänelle. Mellon loi taloudellisen mahtinsa tarjoamalla pääomia Pittsburghin kasvavalle teräs-, alumiini-, öljy-, hiili-, koksi- ja kemianteollisuudelle. Hän lainasi pääomaa monien sittemmin menestyksiksi muodostuneiden teollisuusyritysten perustamiseen, joukossa muun muassa Aluminum Company of America (Alcoa) ja Gulf Oil. Yhdessä Henry Clay Frickin kanssa Mellon perusti Union Steel Company -teräsyhtiön ja vuonna 1889 Union Trust Companyn, josta tuli sen jälkeen hänen rahoitustoimintansa keskus. 1920-luvun alussa Mellonin oli yksi Yhdysvaltain rikkaimmista ihmisistä.


title: Roger Milla

text: Milla aloitti uransa 13-vuotiaana Doualan joukkueessa. Vuonna 1976 hän voitti liigamestaruuden Tonnerre Yaoundéssa. Vuonna 1977 hän siirtyi Ranskaan Valenciennesin joukkueeseen, mutta ei päässyt seurassa vietetyn kahden vuoden aikana edustusjoukkueeseen. Vuonna 1979 hän siirtyi AS Monacoon, mutta istui sielläkin pääosan ajasta penkillä ja kärsi loukkaantumisista. Vuonna 1980 hän voitti joukkueessa Ranskan cupin. Hän oli myös Bastian riveissä, mutta ei sielläkään onnistunut tekemään läpimurtoa, vaikka voittikin toisen kerran peräkkäin Ranskan Cup -mestaruuden. Vuonna 1984 hän siirtyi kakkosdivisioonan Saint-Étienneen, missä pelit sujuivat paremmin. Vuonna 1986 hän siirtyi Montpellier’hen ja sen jälkeen vielä Réunionille, missä voitti paikallisen mestaruuden JS Saint-Pierroisen riveissä. Ranskasta Milla palasi 1990 takaisin Kameruniin Tonnerre Yaoundéen. Hän päätti pelaajauransa pelaamalla Indonesian liigassa 1994–1996.


title: Lautapelikulttuuri Suomessa

text: Ennen 1980-lukua suomalainen lautapelikulttuuri perustui suurelta osin peleihin, jotka oli suunnattu lapsille ja heidän vanhemmilleen. Suosittuja pelejä olivat erilaiset korttipelit sekä klassikkolautapelit kuten "Afrikan tähti", "Kimble" ja "Monopoly". 1980-luvulla markkinoille alkoi tulla enemmän liikkuvia osia sisältäviä pelejä, mutta peleissä menestyminen pohjautui edelleen tuuriin. Myös rooli-, miniatyyri- ja strategiapelit saapuivat Suomeen, mutta niiden harrastajia oli vähän. Videopelaaminen alkoi kuitenkin kasvattaa suosiotaan, mikä johti pelaamisen hyväksyttävyyden ja arvostuksen kasvuun 1990-luvulla.


title: Susanna Pöykiö

text: Susanna Kristiina Pöykiö (s. 22. helmikuuta 1982 Oulu) on suomalainen kilpauransa lopettanut taitoluistelija. Hän voitti hopeaa vuoden 2005 taitoluistelun EM-kisoissa ja on siten ensimmäinen suomalainen nainen, joka on päässyt mitaleille yksinluistelussa kansainvälisissä arvokisoissa. Helsingin EM-kilpailuissa 2009 hän sai Laura Lepistön ja Carolina Kostnerin jälkeen pronssia. Lisäksi hän on sijoittunut EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007, kuudenneksi 2002 ja 2004, seitsemänneksi 2006 ja yhdeksänneksi 2003.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Kirves (korttipeli)

text: Kirves on perinteisesti Itä-Suomessa pelattu taitoa ja taktikointia vaativa korttipeli. Kirveessä voi olla 2–10 pelaajaa, mutta suositeltava pelaajamäärä on noin 3–5 pelaajaa. Kirveessä käytetään normaalia 52 pelikortin pakkaa ja sen lisäksi kahta jokeria, jotka ovat yleensä korttipakoissa musta ja punainen jokeri. Suomessa on myös järjestetty Kultainen kirves -niminen kirvespeliturnaus. Kymmenes turnaus järjestettiin 7.2.2009. Eri alueilla voi korttipelin säännöistä olla käytössä hieman erilaisia versioita.


title: Kasino (korttipeli)

text: Kasino on korttipeli, jota pelataan paljon Suomessa. Kasinossa nostetaan kortteja pöydältä sääntöjen mukaisesti ja tietyistä nostetuista korteista saa pisteitä. Pelaaja saa vuorollaan ottaa kortteja pöydältä yhdellä käsikortillaan siten että pöydästä otettavien korttien summa on sen kortin arvo, jolla kortit otetaan: esimerkiksi kädessä olevalla kahdeksikolla voi nostaa kolmosen ja viitosen tai kaksi nelosta. Ei tarvitse ottaa ja voi ottaa myös osan mahdollisista otettavista. Jos pöydässä on 8, voi lyödä 8:n ja jättää molemmat pöytään, (jos vaikka yrittää säästää ruutu 10:lle. Tai jos pöydässä on 3, 5, 8 ja 9, voi ottaa 8:lla 3:n ja 5:n ja jättää 8:n ottamatta, niin seuraava ei saisi mahdollisella 9:llä mökkiä.) Ensimmäiseksi 16 pistettä kerännyt pelaaja on voittaja. Pisteitä saa seuraavasti:Yhteensä pelissä on siis 11 varsinaista pistettä. Lisäksi jos pelaaja nostaa kaikki kortit pöydästä omalla vuorollaan, syntyy mökki, josta saa yhden ylimääräisen pisteen. On sovittava erikseen, saako ylimääräistä pistettä, jos viimeisessä otossa (ks. yllä) on ottanut kaikki loput kortit.


title: Ristiseiska

text: Ristiseiska on korttipeli, jossa pelaajat pyrkivät pääsemään eroon käsikorteistaan asettamalla niitä vuorollaan pöydälle pinoihin arvojärjestyksessä seiskoista alas- ja ylöspäin. Ristiseiska kuuluu Suomen suosituimpiin korttipeleihin. Pelin muita nimityksiä ovat seiska, kiusa, pihistys ja fan-tan.


title: Haloo Helsinki!

text: Haloo Helsinki! on suomalainen yhtye, joka perustettiin Helsingissä vuonna 2006. Yhtyeen albumit "III" (2011), "Maailma on tehty meitä varten" (2013) ja "Kiitos ei ole kirosana" (2014) ovat myyneet platinalevyn verran. Yhtyeen singleistä ”Maailman toisella puolen” on myynyt platinaa ja ”Vapaus käteen jää” kultaa. Yhtye on myös ensimmäinen suomalainen artisti, jonka neljä peräkkäistä singleä (”Maailman toisella puolen”, ”Huuda!”, ”Vapaus käteen jää” ja ”Maailma on tehty meitä varten”) ovat nousseet Suomen radiolistan kärkeen.


title: Paskahousu

text: Paskahousu tai Paska on suomalainen korttipeli, jossa tavoitteena on päästä ensimmäisenä eroon kädessä olevista korteista. Se pelaaja, jolla on viimeisenä kortteja kädessä, häviää ja on ”paskahousu”. Pelin säännöistä on olemassa useita erilaisia muunnelmia.


title: Ristikontra

text: Ristikontra tai ristilappi on neljän pelaajan pareittain pelattava suomalainen korttipeli, jossa on tavoitteena kerätä pistekortteja tikeistä. Lisäksi tavoitteena on saada vastustajat nostamaan kuningatar ja sen jälkeen estää heitä voittamasta kuningasta. Pelistä on olemassa lukuisia muunnelmia.


title: Suomi-Soffa

text: Suomen Sänkytukku (viralliselta toiminimeltään Eurolla Oy ) on Harri Toivaisen omistama suomalainen huonekaluketju. Suomen Sänkytukulla on tällä hetkellä myymälät Hämeenlinnassa, Lahdessa, Mikkelissä, Pirkkalassa, Porvoossa, Turussa, Vantaalla ja Ylöjärvellä. Ketju kutsuu nopeasti vaihtuvia liikkeitään pop-up-myymälöiksi. Sänkytukkuakin on syytetty jatkuvista alekampanjoista.


title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.


title: John O’Mahony

text: John O’Mahony (12. tammikuuta 1815 (mahdollisesti) lähellä Mitchelstownia, Corkin kreivikunta, Irlanti – 6. helmikuuta 1877 New York, Yhdysvallat) oli amerikanirlantilainen vallankumouksellinen nationalisti, joka perusti vuonna 1858 feeniläisveljeskunnan ("Fenian Brotherhood") eli Irlannin itsenäisyyttä tavoitelleen militantin feeniläisliikkeen amerikkalaisen haaran. Hän oli alkujaan Irlannin menneisyydestä kiinnostunut gaelilaisen perinteen tutkija.


title: Helsingin NMKY

text: NMKY-liike (Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys) sai alkunsa Lontoossa 1844. Liikkeen perustaja oli George Williams, joka oli huolestunut aikansa nuorten kasvupohjasta ja vapaa-ajan harrastus- ja toimintamahdollisuuksista. Nykyisin NMKY:n toimintaan osallistuu noin 58 miljoonaa ihmistä 11.220 paikallisyhdistyksessä yli 130 maassa.


title: Millwall FC

text:
"Millwall "Roversin"" perustivat Millwallissa, Lontoon East Endissä, sijainneen skotlantilaisen J.T. Mortonin tehtaan työntekijät vuonna 1885. Seuran tuolloinen lempinimi ""The Dockers"", "Satamatyöntekijät", johtui seuran kannattajien ammatista.
Ensimmäisen ottelunsa Millwall pelasi perustamisvuonnaan Fillebrookin joukkuetta vastaan ja hävisi maalein 0–5. Seuraavissa kahdessatoista ottelussaan se ei kuitenkaan kärsinyt yhtään tappiota ennen ottelua Itä-Lontoon tuolloista huippujoukkuetta "Old St Paulsia" vastaan.


title: San Millán

text:
San Millán on kahden luostarin paikkakunta Riojan alueella Espanjan pohjoisosassa. Luostareista tuli pyhiinvaelluskohde 500-luvun puolessavälissä. Suson luostarin sanotaan olevan paikka, jossa espanjan ja baskin kieliä on ensi kerran kirjoitettu. Susossa on jäljellä romaanista tyyliä edustava kirkko tuolta ajalta. 1500-luvulla lluostarin veljestö muutti uudempiin tiloihin Yuson luostariin, alamäkeen edellisestä luostarista. Yhteisö on oedelleen elinvoimainen.
Luostarit ovat Unescon maailmanperintökohde esimerkkinä puolitoista vuosituhatta jatkuneesta luostariperinteestä, ja eräänä espanjan kielen kehittymisen ja vaalimisen tyyssijana.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: Feeniläisveljeskunta

text: Feeniläisveljeskunnan perusti New Yorkissa vuonna 1858 John O’Mahony, entinen Nuori Irlanti -liikkeen kannattaja, joka oli vuoden 1848 epäonnistuneen kapinan jälkeen joutunut pakenemaan Irlannista Ranskaan ja tutustunut Pariisissa saman kohtalon kokeneeseen James Stephensiin. O’Mahony muutti vuonna 1854 Yhdysvaltoihin ja ryhtyi organisoimaan siellä irlantilaisemigranttien salaista toimintaa. Hänen ensimmäinen salaseurahankkeensa, Emmetin muistomerkkiyhdistys (EMA) ei johtanut tuloksiin. Kun Irlantiin palannut Stephens vuonna 1857 pyysi häntä keräämään Yhdysvalloista rahaa muistomerkkiin Philip Gray -nimiselle kuolleelle kapinalliselle, O’Mahony tarjoutui rahoittamaan ja aseistamaan salaista kumousjärjestöä, jos Stephens perustaisi Irlantiin sellaisen. Yhteisymmärrys syntyi,ja Stephens perusti Dublinissa IRB:n ja O’Mahony samanaikaisesti New Yorkissa oman järjestönsä. Vuoden 1859 alussa O’Mahony otti käyttöön nimen feeniläisveljeskunta. Nimessä esiintynyt sana "fenian" viittasi pakana-aikaiseen myyttiseen irlantilaiseen soturijoukkoon, joka tunnettiin nimellä "fianna" ja jota oli legendan mukaan johtanut kuuluisa Finn mac Cumhaill.


title: Mahlu

text:
Vuonna 1894 perustettu Mahlun nuorisoseura ry on perustettu vuonna 1894, aloitteen tekijänä Mahlun koulun opettajaksi tullut Niilo Lampinen. Uusi seura liitettiin Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuraan, koska Keski-Suomen nuorisoseuraa ei ollut vielä perustettu. Oma nuorisoseurantalo valmistui 1919. Seuran tärkein toimintamuoto on ollut näytelmätoiminta, toiseksi tärkeimpänä urheilu- ja liikuntaharrastukset. Sotien jälkeen järjestettiin vuosittain Mahlun hiihtoja, ja 1980-luvulla Mahlun Mahtihölkkä oli maamme tunnetuimpia hölkkätapahtumia.
Pesäpallotoiminta yhdistettiin 1980-luvulla Saarijärven Pullistuksen kanssa, ja pelit siirtyivät Saarijärven keskustaan.
Mahlun Nuorisoseura oli Suomen suosituin tanssipaikka sunnuntaisin vuosina 1975–1985. Nykyisin nuorisoseurantalon näyttämö on toiminnassa talvi- ja kevätaikaan, ja siellä esitetään vuosittainen näytelmä. Mahlun nuorisoseurantalolla on monenlaista toimintaa: 4H-kerho, bingo ja kuntosali. Kesällä nuorisoseurantalolla on mahdollista harrastaa mölkyn peluuta.


title: Millog

text:
Millog Oy on vuoden 2009 alussa perustettu yritys, jolta Suomen maavoimat hankkii vaativat kunnossapito- ja elinkaaren tukipalvelut. Lisäksi Millog Oy tuottaa kunnossapitopalveluja merivoimille, ilmavoimille ja puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskukselle. Yhtiö on puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen strateginen kumppani.
Millogin pääomistajat ovat Patria Oyj, ja Insta Group. Senop Oy on Millog Oy:n tytäryhtiö, jonka toimipaikat ovat Oulussa, Lievestuoreella, Orivedellä ja Kangasalla.


title: Roger Milla

text: Milla aloitti uransa 13-vuotiaana Doualan joukkueessa. Vuonna 1976 hän voitti liigamestaruuden Tonnerre Yaoundéssa. Vuonna 1977 hän siirtyi Ranskaan Valenciennesin joukkueeseen, mutta ei päässyt seurassa vietetyn kahden vuoden aikana edustusjoukkueeseen. Vuonna 1979 hän siirtyi AS Monacoon, mutta istui sielläkin pääosan ajasta penkillä ja kärsi loukkaantumisista. Vuonna 1980 hän voitti joukkueessa Ranskan cupin. Hän oli myös Bastian riveissä, mutta ei sielläkään onnistunut tekemään läpimurtoa, vaikka voittikin toisen kerran peräkkäin Ranskan Cup -mestaruuden. Vuonna 1984 hän siirtyi kakkosdivisioonan Saint-Étienneen, missä pelit sujuivat paremmin. Vuonna 1986 hän siirtyi Montpellier’hen ja sen jälkeen vielä Réunionille, missä voitti paikallisen mestaruuden JS Saint-Pierroisen riveissä. Ranskasta Milla palasi 1990 takaisin Kameruniin Tonnerre Yaoundéen. Hän päätti pelaajauransa pelaamalla Indonesian liigassa 1994–1996.


title: Arvoitus

text: Koska arvoituksen rakenne tarjoaa hyvän alustan merkitysten piilottamiselle, niin se soveltuu myös yllätysten tekemiseen pilanteon hengessä. Joskus arvoitukseen lisätään hupia piilotetuilla seksuaalisilla sivumerkityksillä. Yhtäältä vihjeet voivat olla tällä tavalla kaksimielisiä, kuten ”Punainen pää, karvainen varsi, syvälle menee, hyvää tekee. Mikä se on? –Mansikka". Toisaalta vastaus voi olla seksuaalinen merkitykseltään, kuten "Harakka hautaa kaivaa, kaks kelloa kaulassa". Tällä tavalla piilottamalla lisämerkityksiä jompaan kumpaan arvoituksen puoliskoon, joko kysymykseen tai vastaukseen, saadaan arvoitukseen osallistuva henkilö puijattua mahdollisesti häveliäisyyttä ja hämmennystä herättävien aiheiden äärelle, ja näin siis kepposen kohteeksi.


title: Arvaa kuinka paljon sinua rakastan (televisiosarja)

text: Arvaa kuinka paljon sinua rakastan (engl. "Guess How Much I Love You") on vuosina 2011-2015 julkaistu lapsille suunnattu animaatio. Pikku Pupu ja hänen isänsä Iso Pupu seikkailevat varsinkin Yhdysvalloissa suosittuun Sam McBratneyn kirjoittamaan kuvakirjaan perustuvassa animaatiosarjassa. Puput ja muut eläimet vaeltavat kauniissa metsässä, josta voi löytyä perhosia, kukkia, marjoja, terhoja tai vaikka aarteita. Vuodenaikojen vaihtuessa metsäkin muuttaa luonnettaan. Alun perin australialaisen SLK productionsin tuottamaa ohjelmaa on tehty kaksi kautta ja ne on julkaistu yli 180 maassa.


title: Pahe

text: Pahe voidaan määritellä hyveiden turmeltumisena, mikä voi tarkoittaa sitä, ettei käytä hyvettä, väärinkäyttää sitä tai käyttää liikaa. Täten Antiikin Kreikan pääpaheet (katso Antiikin Kreikan neljä hyvettä) olisivat:Kristillisessä etiikassa on määritelty seitsemän kuolemansyntiä, mutta niiden luettelo ei aina ole samanlainen. Siihen kuuluvat vaihtelevasti ylpeys, ahneus, irstaus, kateus, kohtuuttomuus, viha, laiskuus, epäusko, epätoivo, mielettömyys, panettelu ja pelkuruus.


title: Shakkisiirtojen merkintätavat

text: Numeerista merkintätapaa käytetään lähinnä kirjeshakissa. Laudan ruudut on merkitty numeroilla oheisen kuvan mukaan ja siirto merkitään siirron alkuruudun ja loppuruudun mukaan. Siirtyvää nappulaa ei nimetä. Myöskään ei merkitä lyöntejä eikä shakkeja. Esimerkiksi edellä kuvattu koulumatti merkitään:


title: Pasila (televisiosarja)

text: Pöystin toimintatapa on psykologinen: hän etsii rikollisten ”kipupisteet” ja käyttää niitä hyväkseen kunnes pahantekijät murtuvat – tai sitten eivät. Pöysti sortuu joskus ylilyönteihin, kuten provosoimalla ihmisiä hyppäämään katolta tai pidättämällä syyttömiä ihmisiä ilman perusteita. Syyksi saattaa riittää komisarion hermoille käyminen esimerkiksi krapulapäivänä. Pöysti vihaa lukuisia asioita, kuten elokuvaa "Amélie" ja Juhani Kontiovaaraa sekä tämän "Huomenta ihmiset" -aamu-TV-ohjelmaa. Hän pelaa väkivaltapelejä työajalla ja hänen suosikkikappaleensa on Black Sabbathin Paranoid. Pöystin lempitelevisiosarjoja ovat "Madventures" ja "Sopranos". Hän myöhästyy usein töistä nukkumisen tai krapulansa vuoksi. Hän on horoskoopiltaan oinas, eli hän on syntynyt 21. maaliskuuta - 20. huhtikuuta välisenä aikana.


title: Pekka Puupää

text: Pekka Puupää on sarjakuvapiirtäjä Ola Fogelbergin luoma hahmo, joka esiintyi 1925–1975 samannimisessä suositussa sarjakuvassa. Ola Fogelbergin eli Fogelin kuoltua vuonna 1952 sarjan piirtämistä jatkoi hänen tyttärensä Toto Fogelberg-Kaila. Sarjasta koottiin vuosina 1943–1976 yhteensä 34 albumia. Pekka Puupää on hyväntahtoinen mutta jokseenkin tyhmä miekkonen, jota muiden on helppo jymäyttää ja käyttää hyväkseen. Sarjan tärkeimmät sivuhenkilöt ovat Pekan pirttihirmuvaimo Justiina ja hänen ovela kaverinsa Pätkä. Tämä kolmikko esiintyi myös vuosina 1953–1960 kolmessatoista Suomen Filmiteollisuuden tuottamassa "Pekka ja Pätkä" -elokuvassa, joissa heitä näyttelivät Esa Pakarinen, Siiri Angerkoski ja Masa Niemi. Lisäksi 1980-luvulla ohjaaja Visa Mäkinen teki Pekka Puupäästä televisiosarjan ja kaksi elokuvaa. Suomen sarjakuvaseuran vuosittain jakama Puupäähattu-palkinto perustuu Pekka Puupään tunnusomaiseen hattuun.


title: Liitepartikkeli

text: "-pA"–partikkelia voi käyttää tilanteissa, jossa se vahvistaa vastakohtaista merkitystä, esimerkiksi "Minä menen ensin – Minäpäs. ~ Etpäs". Kun "–pA" liittyy verbiin, lausuma voi merkitä päivittelyä tai toivomusta ("Onpa täällä kuuma! Saisipa ruokaa!"), tai se saa ehdottavan sävyn: "Kokeilkaapa vaikka näitä". -pA sävyttää koko lausumaa eikä vain sitä sanaa, johon se on kiinnittynyt, mutta se esiintyy tavallisesti päälauseessa. Epäsymmetrisissä vuorovaikutustilanteissa "–pA" esiintyy sosiaalisesti katsoen ylhäältä alaspäin. Ikä-, ammatti- tms. hierarkiassa ylempänä oleva käyttää partikkelia kehotuksensa merkitsemiseen sellaiseksi, että sen voi toteuttaa ongelmitta.


title: Paksunahka

text: Elokuva on koottu vanhoista aineksista. Sen teemat ovat peräisin menestysjännäristä "Radio tekee murron" ja sota-ajan vakoilutarinoista. Sen komediallinen kestävyys ei kanna, mutta kritiikin mukaan siinä katsotaan olevan nostalgista viehätysvoimaa. Myös etsiväkaksikko Ripatti ja Koukku saa kiitosta. Tarkaksen elokuvien hölmöläiskarikatyyrit poliiseista ovat suomalaiselokuvien joukossa aivan poikkeuksellisen voimakkain vedoin piirrettyjä.


title: Pekka ja Pätkä mestarimaalareina

text: Aikalaisarvioissa ei juuri käsitelty itse elokuvaa vaan asioita sen liepeiltä. Ohjaaja-käsikirjoittaja sai vastuun siitä, ettei Pakarisen näyttelijänlahjoja hyödynnetty ilmaisemaan "tavallisen ihmisen epäilyjä maailman menosta ja nykytaiteesta, mistä tällä kertaa on kysymys" (Inkeri Lius, Suomen Sosialidemokraatti). Greta Brotherus (Hufvudstadsbladet) totesi, että Puupää-elokuvat saattoivat vaikuttaa haitallisesti koko suomalaiseen elokuvaan.


title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Vaikka elokuvakriitikot haukkuivat Puupää-elokuvat, niistä tuli suuria kansansuosikkeja, joita näytetään yhä säännöllisesti televisiossa. Kritiikki oli tyrmäävää elokuvien valmistumishetkestä useita vuosikymmeniä eteenpäin mutta vaimentui kuitenkin ajan mittaan. Kritiikkiin pettynyt ohjaaja Armand Lohikoski, jota loukkasi etenkin väite elokuvien tekemisestä huitaisten, kutsui – turhaan – kriitikot seuraamaan elokuvan tekoa. Esimerkiksi "Pekka ja Pätkä pahassa pulassa" -elokuvan ensi-illan jälkeen eräs arvostelija kirjoitti otsikolla ”Yhä niitä vain riittää”: ”Pahinta on, että kun nämä Pekka ja Pätkä -filmit kerran tuottajankin taholta tahdotaan leimata lapsi-filmeiksi (jota ne eivät suinkaan ole), niiden käsikirjoitukseen kuitenkin sijoitetaan naimailmoituksia ja höökiviä, miehenkipeitä vaimonpuolia.” Toisaalta katsauksen vuoden 1957 kotimaisiin elokuviin laatinut Kari Uusitalo mainitsee toimitusjohtaja T. J. Särkän sanoneen, ettei SF:n kannattanut tehdä muita kuin rahasammoksi muodostuneita Puupää-elokuvia. Uusitalo toteaa "Pekka ja Pätkä salapoliiseina" -elokuvan tuottaneen Oulussa viikon aikana enemmän lipputuloja kuin Aarne Tarkaksen elokuva "Herra sotaministeri" Helsingissä koko kesän aikana. Eräs syy yleisösuosiolle oli se, että Puupää-elokuvat ovat olleet määrällisesti merkittävä osa suomalaista lastenelokuvaa, mutta samalla ne kuitenkin olivat koko perheen elokuvia.


title: Olemassaolo

text: Filosofian historiassa on kuitenkin esiintynyt useita näkemyksiä siitä, onko olemassaolo ominaisuus, joka voidaan predikoida olioille (katso jäljempänä: Olemassaolo filosofian historiassa). Muun muassa Anselm Canterburylaisen tunnettu ontologinen jumalatodistus perustui ajatukseen olemassaolosta ominaisuutena. Viimeistään Immanuel Kantista lähtien on kuitenkin yleisesti katsottu, ettei olemassaolo ole ominaisuus. Tästä seuraa kuitenkin uusi ongelma. Jos olemassaolo ei ole ominaisuus, joka lisäisi jotain olion ominaisuuksien joukkoon, mitä se sitten on? Tuntuu kuitenkin luontevalta ajatella, että jos lauseeseen ”omena on punainen” lisätään olemassaolon käsite ja sanotaan ”omena on punainen ja olemassa”, jälkimmäinen lause sanoo jotain enemmän kuin ensimmäinen lause.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: The Sims 2: Autiosaari

text: The Sims 2: Autiosaari on Maxisin julkaisema The Sims -pelisarjaan kuuluva PlayStation 2:lle julkaistu peli. Peli on myös julkaistu tietokoneelle nimellä "The Sims 2: Selviytymistarinat". Pelissä simit haaksirikkoutuvat tuntemattoman saaren rantaan. Heidän täytyy poimia luonnon ravintoa ja valmistaa työkaluja, vaatteita sekä kerätä kaikkea hyödyllistä. Myös joihinkin paikkoihin kätkeytyy muinainen tarina ja niiden salaisuudet pitää selvittää. Pelissä on kolme saarta. Tarkoituksena on auttaa haaksirikkoutuneet simit pois autiolta saarelta etsimällä vihjeitä sivilisaation löytöön. On myös mahdollista, että simit tottuvat uuteen elämäänsä saarella. Pelin NDS-, PSP- ja Wii-versiot ovat englanninkielisiä ja nimeltään "The Sims 2 Castaway". PS2:n versio The Sims 2: Autiosaari on täysin suomenkielinen.


title: Anaksagoras

text: Anaksagoraan mukaan maailman on luonut äärettömästä ainemassasta jonkinlainen jumaluus, jota hän kutsuu Järjeksi (kreikaksi "nous"). Massa on ollut olemassa jo kaiken alussa. Alun perin eri kappaleet kuitenkin olivat olemassa mittaamattoman pieninä, lukumäärältään loputtomina osasina ja sekoitettuna eri tavalla tässä kaoottisessa ainemassassa. Nämä osaset muodostivat siemenet ("spermata") tai pienoiskuvat kaikista kappaleista, joita myöhemmin tuli olemaan, mutta ne piti erottaa massasta ennen kuin ne saattoivat saada nimen ja luonteen.


title: Eksergia

text: Vuonna 1824 Sadi Carnot tutki mm. James Wattin tekemiä höyrykoneen parannuksia. Carnot sovelsi teoreettista lähestymistapaa ja löysi uusia ideoita. Hän halusi selvittää, onko lämpövoimakoneen hyötysuhteelle olemassa fysikaalista ylärajaa (pienempi kuin 1). Tätä varten hänen oli kehitettävä todellisesta konekonstruktiosta riippumaton konstruktio. Hän käytti käsitteitä A ja B. Nämä ovat kaksi vakiolämpötilassa olevaan järjestelmää siten, että A:n lämpötila on korkeampi kuin B:n. A:sta voidaan ottaa ja B:hen voidaan lisätä lämpöä ilman, että niiden lämpötila muuttuu.


title: Aurora (lentokone)

text: Yhdysvallat kiistää "Auroran" olemassaolon. Tutkalle näkymätön, alhaalta katsellen kolmion mallinen lentokone olisi kuitenkin hyvä selitys UFO-havainnoille. Vuonna 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö kuitenkin julkaisi viitetietoja USAFin käytössä mahdollisesti olevasta uudesta huippunopeasta lentokoneesta. Tiedot ovat näköhavaintotietoja, ja brittiviranomaiset kiistävät tietävänsä koneesta.


title: Heroes of Might and Magic III: The Restoration of Erathia

text:
Sankarien armeijat ja muut joukot koostuvat olennoista. Olentoja saadaan pääosin kaupungeista värväämällä. Lähes jokaisesta olennosta on olemassa tavallinen ja paranneltu tyyppi. Jokaisella kaupungeista värvättävällä olentotyypillä on oma rakennuksensa, joka on rakennettava ennen kuin olennon värvääminen on mahdollista. Olentoja on saatavilla vain rajoitettu määrä viikossa ja jokaisella olentotypillä on oma kaupungin linnan tasosta riippuva viikoittainen kasvumääränsä. Kasvumäärät voivat satunnaisesti kohota tai laskea joinakin viikkoina ja kuukausina. Värvättyjä olentoja voidaan pitää kaupungeissa ja sankarit voivat siirtää armeijoidensa olentoja toisilleen. Maastosta saattaa löytyä neutraaleja olentojoukkoja, joita vastaan sankarin olentoarmeijan on yleensä taisteltava päästäkseen ohi, mutta ne saattavat myös paeta tai antautua sankarille joukkojen voimasuhteista ja sankarin diplomatiataidosta riippuen. Resursseja tarvitaan rakennusten rakentamiseen ja joukkojen värväämiseen. Resursseja saadaan pääosin maastossa sijaitsevista resurssikätköistä ja tuotantorakennuksista. Pelissä saattaa olla myös vuoden mittaan satunnaisia tapahtumia, joiden johdosta pelaaja joko luovuttaa tai ottaa vastaan resursseja.
Sankarin hyökätessä vihollisjoukkoja vastaan tai joutuessa hyökkäyksen kohteeksi, peliruutu siirtyy taistelukenttänäkymään. Taistelukenttä koostuu 165 (15×11) kuusikulmion muotoisesta ruudusta. Ruudussa voi sijaita esteitä, joita maata pitkin kulkevat yksiköt eivät voi läpäistä. Taistelukenttä sisältää taistelun osapuolten kaikki yksiköt. Armeijaan mahtuu seitsemän yksikköä. Yksikkö koostuu yhdestä tai useammasta saman olentotyypin olennosta. Taistelu tapahtuu yksiköitä taistelukentällä siirtäen ja hyökäten niiden avulla vastustajan yksiköitä vastaan. Sankarit eivät suoraan osallistu taistelemiseen, mutta vaikuttavat esimerkiksi kyvyillään ja taidoillaan yksiköiden taistelutehoon ja voivat heittää loitsuja taistelun kulkuun vaikuttaakseen. Taistelun voittaa se osapuoli, jonka vastustajan armeija tuhoutuu ensin tai jonka vastustaja antautuu tai pakenee. Armeijan tuhoutuessa taistelussa sankari katoaa ja menettää voittajalleen kaikki omistamansa taikaesineet. Sankarin paetessa sankarin armeija tuhoutuu, mutta sankarin voi värvätä uudelleen.


title: Epikuros

text: Epikuros ja hänen seuraajansa vastustivat yliluonnollisen todellisuuden periaatetta. Kaikki, mitä ihmiset aistivat, on heidän mielestään myös olemassa. Tästä he joutuvat (myöhempien aikojen materialistien käsitysten kanssa ristiriidassa olevaan) päätelmään, että jumalia on olemassa, koska kokemus on osoittanut ihmisten pitävän niitä olemassa olevina. Jumalat ovat kuitenkin aineellisia olioita eivätkä yliluonnollisia henkiä. He eivät puutu ihmisten asioihin, eivät edes maailmantapahtumiin, sillä he asustavat omissa erityisissä ”välimaailmoissaan”. Luonnontutkimus on kiistatta osoittanut, etteivät jumalat voi olla todellisuuden ja historian tapahtumien syynä. Siksi viisas ei pelkää jumalaa eikä välttämättä harjoita mitään uskonnollisia menoja.


title: Aisara

text: Aisara tunnetaan ainoastaan Johannes Stobaioksen kautta. Tällä on säilynyt katkelma teoksesta "Ihmisluonnosta", joka on laitettu Aisaran nimiin. Kyseessä on ainoa teoksesta säilynyt katkelma. Se sisältää eräänlaisen luonnollisen lain teorian sekä käsityksen ihmisen sielun jakaantumisesta kolmeen osaan. Aisaran mukaan ihmisluonto tarjoaa itsessään lain ja oikeudenmukaisuuden perustan. Sielun kolme osaa hoitavat eri toimintoja: yksi osa arvostelukykyä (mieli), yksi voimaa ja taitoja (ylempi henki), ja yksi osa rakkautta ja ystävyyttä (halu).


title: Uraanin esiintyminen

text: Uraanivarantojen hyödyntämisen esteeksi voivat muodostua myös sosiaaliset, ekologiset ja poliittiset syyt. Esimerkiksi Australiassa, jossa arvioidaan olevan maailman suurimmat uraanivarat, on vain kolme uraanikaivosta, sillä toinen maan pääpuolueista, Australian työväenpuolue, vastusti vuoteen 2007 saakka uusia kaivoshankkeita. Lisäksi maan alkuperäisväestön perinteisillä asuma-alueilla, joilla monet uraaniesiintymät sijaitsevat, alkuperäisasukkaat voivat nykyisin kieltää luonnonvarojen etsinnän ja hyödyntämisen. Alkuperäisväestön kannat ovat vaihdelleet: joissain tapauksissa lupa on myönnetty, toisissa ei. Esimerkki nykykäytännöstä on Kakadun kansallispuisto, jossa tällä hetkellä toimivan Rangerin uraanikaivoksen lähistöllä olisi erittäin huomattavia lisävaroja. Niiden hyödyntäminen ei kuitenkaan voi alkaa ilman alkuperäisasukkaiden lupaa, jota kaivosyhtiö ei toistaiseksi ole saanut.


title: Ovatio

text: Ovatio (lat., < "ovare", riemuita) oli antiikin Roomassa kulkue, joka järjestettiin sodassa voiton saavuttaneen sotapäällikön kunniaksi, jos tämän saavutusta ei katsottu niin merkittäväksi, että sen takia olisi järjestetty triumfi, jota pidettiin juhlallisempana kuin ovatiota. Toisin kuin triumfissa, viettäjä oli pukeutunut myrttiseppeleeseen ja kulki jalan tai ratsain huilun säestyksellä. Ovatio vietettiin Rooman sijaan Mons Albanuksella. Oikeuden sen järjestämiseen myönsi senaatti ja kustannukset maksoi viettäjä itse. Ovatio saatettiin myöntää triumfin sijaan esimerkiksi, jos sodassa ei ollut tapettu tarpeeksi vihollisia, muodollista sotaa ei ollut julistettu tai vastustajana ei ollut valtakunnan tasoinen organisaatio, vaan kyseessä oli esimerkiksi sisällissota tai kapina. Esimerkiksi Marcus Licinius Crassus vietti ovatiota kukistettuaan Spartacuksen johtaman orjakapinan.


title: Korvamato

text:
Korvamato tarkoittaa musiikkikappaletta tai sävelmää, joka toistuu mielessä vastoin tahtoa, pakonomaisesti ja jota on vaikeaa lakata ajattelemasta. Sana on käännöslaina, ja sen alkuperä on saksan kielessä, jossa käytetään nimitystä "Ohrwurm". Suomessa ilmiö tunnetaan yleisemmin nimellä "musiikin soiminen päässä".
Virallisesti ilmiö on "tahdosta riippumatonta musiikin kuuntelua".
Ilmiön tieteellinen tutkimus on alkutekijöissään, eikä siitä ole julkaistu paljonkaan tieteellisiä artikkeleita. Kognitiivisen psykologian näkökulmasta ilmiö liittyy ihmisen muistijärjestelmän toimintaan. Musiikkikatkelman toistuminen muistuttaa laajemmin tutkittua musiikinkuvittelua, jossa musiikillisten mielikuvien oletetaan muistuttavan monin tavoin normaalia havaintoa. Tästä näkökulmasta suurin arvoitus on minkä takia mato iskee, toisin sanoen melodian toistuminen ylipäänsä alkaa.


title: Infuusio

text: Infuusio eli tiputus tarkoittaa nesteen antamista verisuoneen (tavallisesti laskimoon). Tiputus on menetelmä, jolla toteutetaan suonensisäinen eli parenteraalinen (’suolen ohittava’) nestehoito. Arkikielessä infuusiota kutsutaan nimellä tippa. Nesteinfuusiolla voidaan esimerkiksi korjata hypovolemiaa. Lääkkeitä voidaan myös annostella pitkän ajan kuluessa sekoittamalla infuusioliuokseen. Esimerkiksi metanolimyrkytyksessä hoitona käytetään infuusiona annettavaa etanolia.


title: Vyö

text: Sanalle ”vyö” on kehittynyt myös kuvaannollinen merkitys ilmaisussa ”kiristää vyötä” (tai nälkävyötä/suolivyötä). Ilmaisulla tarkoitetaan voimavarojen, esimerkiksi ruoan tai rahan säästämistä usein pakottavista syistä. Ilmaisu viittaa konkreettisen tapahtumaan, jossa kiristetään asuun kuuluvaa, lantion ympärille kiedottua vyötä joko siksi, että nälän takia on laihduttu tai siksi, että sillä halutaan lieventää nälän tunnetta ts. painaa suolia sisäänpäin. Nykyisin sitä käytetään useimmiten kuvaannollisessa merkityksessä.


title: Prekessio (tähtitiede)

text: Vuorovesivoiman, jolla Aurinko, Kuu tai planeetta vaikuttaa Maahan, ilmaisee Newtonin gravitaatiolaki, jonka mukaan gravitaatiovoima sillä puolella Maata, joka on kauempana kyseisen häiriön aiheuttavalta taivaankappaleesta, on hieman pienempi kuin sitä kohti kääntyneellä puolella. Tämä erotus on verrannollinen Maan halkaisijan kuutioon. Vuorovesivoima saadaan vähentämällä taivaankappaleen aiheuttamasta gravitaatiovoimasta Maan keskipisteessä vastaava voima tietyssä kohdassa Maan pinnalla. Prekession kannalta tätä vuorovesivoimaa voidaan käsitellä ikään kuin kyseessä olisi kaksi voimaa, jotka vaikuttavat vastakkaisiin kohtiin Maan päiväntasaajan pullistuman kohdalla. Ne muodostavat voimaparin, joka voidaan jakaa kahteen komponenttipariin, joista toisen voimat ovat Maan päiväntasaajan tason suuntaisia, suuntautuvat voiman aiheuttavaa kappaletta kohti ja siitä poispäin ja kumoavat toistensa vaikutuksen, kun taas toisen voimaparin voimat ovat Maan pyörimisakselin suuntaisia ja vaikuttavat sen suunnassa kohti ekliptikan tasoa. Jälkimmäinen voimapari aiheuttaa Maan päiväntasaajan pullistumaan vääntömomentin, jonka suuruus on:


title: Bifurkaatio (hydrologia)

text: Bifurkaatio tarkoittaa hydrologiassa joen virtauksen haaroittumista kahtaalle niin, etteivät haarat heti yhdisty, tai järven purkautumista kahta lasku-uomaa pitkin eri suuntiin niin, etteivät lasku-uomat heti yhdisty. Bifurkaatioita voi olla sekä vesistöjen sisällä että vesistöjen välillä, riippuen siitä, yhtyvätkö eri suuntiin virtaavat haarat ennen mereen laskemistaan vai eivät. Jos haarat yhtyvät alempana, voi kyseessä olla joko varsinainen bifurkaatio tai näennäisbifurkaatio riippuen siitä muuttuuko jommankumman haaran virtaama merkittävästi ennen haarojen yhtymistä. Jos merkittävää virtaaman muutosta ei ole, on kyseessä näennäisbifurkaatio. Jos virtaama muuttuu kun jompaankumpaan tai molempiin haaroihin yhtyy merkittäviä sivuhaaroja matkan varrelta, on kyseessä varsinainen bifurkaatio. Toinen esimerkki näennäisbifurkaatioista ovat jokien suistot haaroineen. Muuten bifurkaatiot voidaan jakaa kahteen päätyyppiin myös sijaintinsa mukaan: järvibifurkaatioihin ja jokibifurkaatioihin.


title: Hiatus

text: Hiatus ( ’aukko’) eli diereesi ( ’jako’) on fonetiikassa kahden peräkkäisen vokaalin välinen tavu- tai sanaraja. Päinvastoin kuin diftongissa, vokaalit eivät muodosta äännejatkumoa vaan sijaitsevat joko eri tavuissa tai eri sanoissa. Peräkkäisiä vokaaleja, joiden välissä on tavuraja, kutsutaan vokaaliyhtymäksi. Esimerkki vokaaliyhtymästä sisältyy suomalaisittain äännettäessä itse sanaan "hiatus" , jossa "i"- ja "a"-vokaalien välissä on siis hiatus. Arkisempi esimerkki on vaikkapa sanassa "pian" . Kahden sanan välinen hiatus esiintyy esimerkiksi ilmauksessa "hyvä on".


title: Immissio

text: "Immissio"-käsite on siirtynyt yksityisoikeudesta myös ympäristönsuojeluoikeuteen, jossa se ei kuitenkaan liity kiinteistöihin, vaan haitat kohdistuvat ympäristöön yleensä. Immissio merkitsee päästön mitattavaa vaikutusta tietyllä etäisyydellä päästölähteestä. Nimitystä "immissio" käytetään myös tekniikassa, jossa se kuvaa kohteessa mitattua epäpuhtauksien pitoisuutta tai melutasoa. Tällöin immission vastinparina on emissio, joka tarkoittaa esimerkiksi massavirran voimakkuutta tai äänilähteestä säteilevää energiaa.


title: Inversio (meteorologia)

text: Inversio on ilmakehässä tilanne, jossa lämpötila kasvaa ylemmäs mentäessä. Ilmakehän alaosassa eli troposfäärissä lämpötila yleisimmin laskee ylöspäin mentäessä – kuten helposti ymmärrämme lumihuippuisista vuorista tai lentokoneen matkustamossa näytetyistä yläilmojen säätiedotuksista. Inversio on siis normaaliin verrattuna päinvastainen tilanne. Inversiolla tarkoitetaan lähes aina lämpötilainversiota: yleisemmin inversio tarkoittaa jonkin suureen päinvastaista käyttäytymistä.


title: Vokaatio

text: Vokaatio (lat. "vocatio", kutsu) tarkoittaa kristillisessä kirkossa hengellisen työn tekijän, erityisesti papin, Jumalalta saamaa kutsua työhönsä. Jumalan kutsu ilmenee yhtäältä sisäisenä kutsumuksena (lat. "vocatio interna"), joka saa henkilön hakeutumaan hengelliseen työhön. Toisaalta Jumalan kutsu ilmenee ulkoisena (lat. "vocatio externa") eli seurakunnan tai muun kirkollisen tahon esittämänä kutsuna tiettyyn papilliseen työtehtävään. Ulkoinen kutsu realisoituu pappisvihkimyksessä, jossa piispa kutsuu henkilön pappisvirkaan. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa pappisvihkimys edellyttää seurakunnan, kristillisen järjestön tai muun papin tehtäviin.


title: Sukuvaakuna

text: Klassisen selityksen mukaan keskiajan haarniskoidut ritarit alkoivat käyttää kilvissään vaakunatunnuksia, jotta heidät olisi mahdollista tunnistaa taistelukentällä. Myöhemmin on tosin epäilty, että kilven merkitys yksittäisten ystävien ja vihollisten erottamisessa toisistaan taistelun keskellä lienee ollut vähäinen. Ritarien tunnistautumisella oli kuitenkin keskiajan kunniakulttuurissa tärkeä sosiaalinen merkitys ja siten he myös pystyivät erottautumaan alempisäätyisistä sotilaista. Vaakunoiden käyttö alkoi muuttua systemaattiseksi noin vuodesta 1130 alkaen ja tällöin alkoi kehittyä myös vaakunoihin liittyvä heraldiikka. Vaakunoista alkoi vähitellen tulla perinnöllisiä, mutta aluksi oli mahdollista, että esimerkiksi mies saattoi käyttää vaimonsa tai vasalli herransa vaakunaa. Vaakunoiden käyttö levisi nopeasti ritareilta alempien yhteiskuntaryhmien ja yhteisöiden käyttöön.


title: Tunnustuskirjat

text: Tunnustuskirjat määrittelevät luterilaisen kirkon opin. Tunnustuskirjat on kokoelma oppia selittäviä teoksia, jotka ovat syntyneet erilaisista lähtökohdista eri aikoina. Tunnustuskirjat on koottu yhteen "Yksimielisyyden kirjassa" ("Liber concordiae"). Kaikki luterilaiset eivät tunnusta Yksimielisyyden kirjaa tunnustuksenaan. Esimerkiksi Tanskan ja Norjan luterilaiset kirkot ovat hyväksyneet tunnustuksikseen vain Augsburgin tunnustuksen ja katekismukset. Suomen ja Ruotsin kirkot tunnustavat koko Yksimielisyyden kirjan. Luterilainen maailmanliitto vaatii jäsenkirkoiltaan yhtymistä erityisesti Augsburgin tunnustukseen ja katekismuksiin.


title: Tunnusmerkistö

text: Tunnusmerkistö on oikeudellinen käsite, joka tarkoittaa ominaisuuksia, jotka teon tulee täyttää, jotta oikeusseuraamukset tulisivat voimaan. Oikeussääntöä sovellettaessa tunnusmerkistöä verrataan oikeustapauksen tosiasioihin ja tunnusmerkistön täyttyessä oikeussäännön mukaiset seuraamukset on asetettava. Jos tunnusmerkistö ei täyty, ei oikeussääntöä voi soveltaa tapaukseen.


title: Suomen muinaiset kuninkaat

text: Arvokkaiden ase- ja korulöytöjen leviäminen Lounais-Suomeen ja Etelä-Pohjanmaalle ja vauraat ruumis- ja polttohautaukset näillä alueilla on tulkittu merkiksi yläluokan muodostumisesta roomalaiselta rautakaudelta (0–400 jaa.) lähtien. Varhaisena esimerkkinä mahdollisesta paikallisen ”ruhtinaan” tai ”kuninkaan” haudasta on mainittu muun muassa Laitilan Soukaisten röykkiöhauta 200-luvulta. Suurempi määrä tällaisia hautauksia tunnetaan merovingiajalta, kuten Euran Pappilanmäen sekä Isonkyrön Pukkilan ja Vähänkyrön Kaavontönkän haudat. Euran Käräjämäen 500-luvun jälkipuoliskolle ajoitetusta haudasta löydetty hioin on tulkittu viitanneen vainajan korkeaan asemaan. Sutton Hoon laivahaudasta löytynyt vastaavanlainen hioin on tulkittu kuninkaan valtikaksi. Suomessa oli käynnissä kehitys, joka olisi ajan myötä voinut muodostaa yhtenäisen kuningaskunnan. Omavarainen kehitys hidastui, kun Suomen läntiset asutusalueet 1200-luvulta lähtien liitettiin osaksi Svean- ja Göötanmaan vaikutuspiiriä. Norjalainen arkeologi Björn Myhre katsoo Suomessa olleen rautakaudella päällikkökuntia ja ”pienkuningaskuntia”.


title: Torinon papyrus

text: Torinon papyrus on merkittävä myös siksi, että se luettelee kaikki hallinneet kuninkaat. Monet faaraot (mm. Seti I ja Ramses II) laativat luetteloita "esi-isistään". Näillä luetteloilla oli kuitenkin enemmänkin poliittinen merkitys, sillä niihin valittiin vain vahvat ja kuuluisat kuninkaat ja vähemmän merkittävät tai muuten "epämieluisat" jätettiin kokonaan pois (mm. Akhenaten ja Tutankhamon). Torinon papyruksessa on mainittu jopa hyksokuninkaat, joita yleisesti vihattiin muinaisessa Egyptissä. Papyrus eroaa muista luetteloista myös siten, että siinä kuninkaat on ryhmitelty ja heidän hallitusaikansa on mainittu. Ryhmittely perustuu kuninkaiden hallituskaupunkeihin, eivätkä ryhmät vastaa Manethon käyttämiä dynastioita. Hallitusajat on ajoittain mainittu jopa kuukausien ja päivien tarkkuudella. 1. ja 2. dynastian kuninkaille on tosin annettu niin pitkiä hallitusaikoja, että ne tuskin pitävät paikkaansa.


title: Kunniamerkki

text: Kunniamerkin ”virallisuus” on vaikeasti määriteltävä käsite. Rajanvetoa tehdään etenkin vapaaehtoisen maanpuolustustyön piirissä sillä perusteella, onko kyseinen kunniamerkki hyväksytty kannettavaksi sotilaspuvussa. Määritelmissä on joskus vahvojakin ristiriitaisuuksia. Esimerkiksi Suomen ritarikuntien verkkosivuilla todetaan ”vapaussodan, talvisodan ja jatkosodan muistoristit ja -mitalit, sekä muun isänmaallisen toiminnan ansioristit ja -mitalit kuuluvat virallisiin kunniamerkkeihin”. Käsitettä ”muun isänmaallisen toiminnan ansioristit” ei ole kuitenkaan missään määritelty. Ainoastaan eräs käytös- ja tapakulttuuriin liittyvä kunniamerkkiteos on aikoinaan listannut muutamia kyseiseen luokkaan kuuluvia merkkejä. Samasta teoksesta peräisin oleva termi ”puolivirallinen” on kyseenalainen: ”puolivirallisuuden” sisältöä ei myöskään ole missään mainittu. Kyseinen termi on korvattavissa muilla ilmaisuilla.


title: Hallinta

text: Hallinnan oikeudellinen merkitys on tärkeintä esineoikeudessa, erityisesti irtaimistoesineiden kohdalla. Sen merkitys on vähäisempää kiinteistöoikeudessa, jossa oikeudelliset vaikutukset liittyvät kirjoihinmerkitsemiseen, kuten lainhuudon tai kiinnityksen kohdalla. Kiinteistö asetetaan pantiksi kiinnittämällä, mutta irtaimen esineen panttioikeus edellyttää hallinnan luovutusta velkojalle.


title: Kunnia (kirja)

text: "Nuori voima" -lehden päätoimittajan ja kriitikon Maaria Ylikankaan mukaan "Kunnian" luonnehdinnat miesten ja naisten sukupuolisista ominaisuuksista ovat varsin patinoituneita. Hännikäinen liioittelee naisten valtaa miehiin ja tosiasiassa yhteiskunnan valtavirta ihailee miehistä menestystä. Hännikäinen on vahvimmillaan tunnustuksellisessa ja omaelämäkerrallisessa esseessä. Esseistinä Hännikäinen ei ole Ylikankaan mukaan itsekriittinen, vaan tekstit ovat ”julistavia ja saarnaavia”.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Kuninkaan valinnan aiheuttamat vaikeudet johtivat lopulta vaaliruhtinaiden ("kurfürst") kollegion muodostumiseen. Sen kokoonpano ja toimintatavat päätettiin vuoden 1356 kultaisessa bullassa. Kehitys on merkki siitä, että keisari ja valtakunta eivät enää olleet sama asia. Hohenstaufenin suvun jälkeisten kuninkaiden valta perustui myös eri asioihin kuin aikaisempien hallitsijoiden. Aiemmin keisareiden valta perustui valtakunnan maihin ("Reichsgut"), jotka kuuluivat aina kulloisellekin keisarille. 1200-luvun jälkeen "Reichsgutin" merkitys kutistui, ja valtakunnan maita annettiin pantiksi paikallisille ruhtinaille joko rahaa tai kuuliaisuutta vastaan tai palkintoina.


title: Kirkkoisä

text: Kirkkoisien merkittävin aikaansaannos on heidän edustamansa kristinuskon haaran (joka oli suhteellisen yhtenäinen vuoteen 1054, jolloin se jakautui läntiseen katoliseen ja itäiseen ortodoksiseen kirkkoon) määrittely suhteessa antiikin filosofiaan, monijumalisiin uskontoihin sekä muihin kilpaileviin kristinuskon tulkintoihin. Tämä määrittely on tapahtunut kirkon opin täsmennys- ja määrittelytyön kautta (saarnat, teologiset kirjoitukset, kirkolliskokoukset), julkisissa sekä yksityisissä elämänohjeissa (saarnat, kirjeet, moraaliset kirjoitukset) sekä kristinuskoa puolustavissa kirjoituksissa (apologiat). Ekumeenisten kirkolliskokousten päätöksiin ja Raamatun kaanonin muodostumiseen kirkkoisien vaikutus on ollut ratkaiseva.


title: Normiavaruus

text: Normiavaruus on matematiikassa lineaariavaruus, joka on varustettu normilla. Normi on matemaattinen yleistys kaksi- tai kolmiulotteisten Euklidisten avaruuksien intuitiivisesta "pituuden" käsitteestä, ja siten normiavaruuden yhteydessä voidaan puhua vektorien pituudesta tai koosta (jotka siis ovat kyseisten vektorien normeja), sekä niiden välisestä etäisyydestä. Tarpeen mukaan tietyn lineaariavaruuden voi varustaa erilaisilla normeilla, ja siksi normiavaruuden määrittämiseksi täytyykin esittää pari ("V",||formula_1||), missä formula_2 on lineaariavaruus ja ||formula_1|| normi. Itseisarvo |formula_1| on erikoistapaus normista, ja myös itseisarvoa vastaavaa merkintää käytetään joistakin normeista. Jos normi on asiayhteydestä selvä, tai sen valinta ei ole tärkeää, voidaan se jättää mainitsematta.


title: Formula 1

text: Mikäli kilpailu keskeytetään ennen kuin 75 % kierrosten kokonaismäärästä on ajettu, pisteet puolitetaan. Näin on jouduttu toimimaan viimeksi Malesian GP:ssä 2009 rankkasateen vuoksi. Maailmanmestaruuden voittaa se kuljettaja, joka on kauden päätteeksi kerännyt eniten pisteitä. Mikäli kahdella tai useammalla kärkikuljettajalla on yhtä paljon pisteitä, mestaruuden voittaa se kuljettaja, jolla on eniten osakilpailuvoittoja. Jos voitotkin ovat tasan, mitataan toisten sijojen määrä ja niin edelleen. Jos kuljettajilta löytyy täysin identtiset tulokset, FIA valitsee maailmanmestarin valitsemillaan perusteilla. Kausina 1950–1990 ei kaikkia osakilpailuja laskettu mukaan loppupisteisiin; kilpailuiden määrästä riippuen 4–11 parasta tulosta laskettiin mukaan. Vuodesta 1991 alkaen on kaikki kilpailut laskettu mukaan pisteisiin.


title: Purjelauta

text: Suomessa suositumpi Formula Funboard on vauhdikas kilpaluokka, jossa kilpaillaan kansainvälisten Formula Windsurfing tai IFAC:in Slalom-sääntöjä mukaillen riippuen tuuliolosuhteista. Kilpailujen edellytyksenä ovat plaanattavat tuuliolosuhteet koko rata-alueella. Keski- ja navakoissa tuulissa (3,7-7 m/s) tuulissa purjehditaan kolmioradalla nk. Formula-laudalla, mikä tarkoittaa enintään 105 cm leveää lautaa ja suurimmillaan 12,5 m2 purjetta. Nopeudet kolmioradalla vaihtelevat yleensä noin 14-25 solmun välillä. Kovassa eli yli 7 m/s tuulessa siirrytään Slalom-kilpailuun, mikä tarkoittaa sivu- tai avotuulirataa ilman välinerajoituksia. Slalom-kilpailussa saavutetaan myös suurimmat nopeudet, parhaimmillaan jopa yli 30 solmua.


title: Murtoluku

text: "Yksikkömurtoluvuiksi" kutsutaan murtolukuja, joiden osoittaja on 1. Suomen kielessä yksikkömurtolukujen nimet muodostetaan lisäämällä nimittäjää vastaavan järjestyslukusanan jälkeen sana -osa. Esimerkiksi formula_6 on kolmasosa (tai yksi kolmasosa). Pieniä nimittäjiä vastaaville yksikkömurtoluvuille käytetään myös nimityksiä, joissa nimittäjää vastaavaan kardinaalilukusanaan lisätään johdin "-nnes", esimerkiksi formula_6 on "kolmannes". Luku formula_8 on kuitenkin nimeltään "puoli".


title: Formula 1 -kausi 1975

text: Formula 1 -kausi 1975 oli 26. Formula 1 -kausi. Se alkoi 12. tammikuuta ja päättyi 5. lokakuuta 1975 14:n kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti Niki Lauda, ja valmistajien mestaruuden Ferrari. Mestaruus oli Laudalle ensimmäinen. Valmistajien mestaruus oli Ferrarille ensimmäinen sitten vuoden 1964.


title: Formula E

text: Formula E -sarjaa on käsitelty pitkälti vain positiivisena asiana esimerkiksi ympäristön, ilmansaasteiden vähenemisen ja tulevaisuuden autourheilun kannalta. Yhtenä kritiikin kohteena on kuitenkin nostettu esiin sähköautojen sähkön tuotannossa käytettyjen menetelmien ja raaka-aineiden puhtauskysymys. Argumentilla viitataan esimerkiksi maihin, joissa suurin osa sähköntuotannosta saadaan polttamalla hiilivoimalassa kivihiiltä.Vakavan onnettomuuden sattuessa, eli keltaisen tai tuplakeltaisten lippujen aikana, radalle on mahdollista kutsua erityinen turva-auto. Turva-auto voidaan kutsua radalle myös pahan rankkasateen vuoksi, jos kuljettajien turvallisuus ei olisi muuten turvattu. Turva-auto ajaa aina jonon ensimmäisenä keskinopeudella. Tällöin ohitukset eivät ole sallittuja. Formula E -sarjan turva-auto on sähköauto.


title: Formula 1

text: Vuonna 2009 FIA halusi korostaa lisää voittojen arvoa. Esitettiin ehdotus, jonka mukaan maailmanmestaruus ratkaistaisiin kuljettajien voittojen määrällä. Jos voitot olisivat kahden tai useamman kuljettajan kesken tasan, ratkaistaisiin mestaruus siinä tilanteessa kauden aikana kerättyjen pisteiden perusteella. Pisteet laskettaisiin vanhalla kaavalla 10-8-6-5-4-3-2-1. Tallit kuitenkin vastustivat ideaa, joten se päätettiin toistaiseksi hyllyttää. Kaudeksi pistejärjestelmää muutettiin jälleen. Pisteet jaetaan 10 parhaalle kuljettajalle järjestyksessä 25-18-15-12-10-8-6-4-2-1.


title: Mestis

text: Mestis eli jääkiekkoliiton mestaruussarja on Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, joka perustettiin keväällä 2000 korvaamaan jääkiekon I-divisioona. Vuosina 2000–2008 mestisjoukkueiden ei ollut käytännössä mahdollista nousta vuonna 2000 suljettuun SM-liigaan, mutta putoaminen alemmas Suomi-sarjaan oli sen sijaan mahdollista. KalPa tosin nostettiin keväällä 2005 SM-liigaan, kun liigan joukkuemäärää kasvatettiin 13 joukkueesta 14 joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat muutaman kauden ajaksi, mutta kaudella 2013–2014 karsinnat poistuivat uudelleen. Kuitenkin kaudella 2014–2015 kabinettipäätöksellä Vaasan Sport nostettiin Liigaan paikkaamaan KHL:ään lähtenyttä Jokereita. Kaudeksi 2015–2016 KooKoo nousi Liigaan voitettuaan Mestiksen kaudella 2013–2014, Jukurit puolestaan nousi Liigaan kaudeksi 2016–2017 oltuaan Mestiksen mestari 2014–2015.


title: Kiistaton mestari

text:
Kiistaton mestari () on ammattinyrkkeilyssä nimitys henkilölle, joka on kaikkien merkittävien liittojen tunnustama senhetkisen painoluokkansa mestari.
Ennen 1960-lukua useimmat mestareista olivat kiistattomia mestareita. Termiä käytettiin kuitenkin harvoin. Kun mestareita oli vain yksi, piti hänet kukistaa, että tuli kiistattomaksi mestariksi. NYSAC (New York State Athletic Commission) ryhtyi tunnustamaan nyrkkeilijöitä kiistattomiksi mestareiksi vuodesta 1920 lähtien. National Boxing Association (NBA) perustettiin vuonna 1921 ja alkoi tunnustaa mestareita vuonna 1927.


title: Formula 1

text: Formula 1 -radat koostuvat suorista ja erilaisista mutkista ja niiden yhdistelmistä. Tyypillisesti yksi suora on lähtösuora, jolla sijaitsee lähtöruudukko ja lähtö/maaliviiva. Lähtösuoran vieressä on varikkosuora, jossa sijaitsevat varikkopilttuut. Varikkosuoran ja lähtösuoran toisistaan erottavaa seinämää kutsutaan "varikkomuuriksi". Radan kiertosuunta vaihtelee, mutta tavallisesti radat kulkevat myötäpäivään. Vielä 3-6 vuotta sitten harvinaisemmat vastapäivään kulkevat radat tuottivatkin kuljettajille usein ongelmia, koska vasemmalle kääntyvät mutkat rasittavat niihin tottumatonta niskaa. Nykyään tätä ongelmaa ei ole, koska lähes puolet Formula 1-sarjan radoista kierretään myötä- ja puolet vastapäivään. Radalla olevista hidastemutkista, eli S-mutkista käytetään nimitystä šikaani.


title: Indoeurooppalaiset kielet

text:
Indoeurooppalaiset kielet jaetaan kentum- ja satem-kieliin lukusanan "sata" lausumisen mukaan. Kentum-kieliin kuuluvat läntiset indoeurooppalaiset kieliryhmät, kuten itaaliset, germaaniset ja kelttiläiset kielet sekä kreikka; satem-kieliin taas itäiset kieliryhmät, kuten slaavilaiset, balttilaiset ja indoiranilaiset kielet sekä armenia ja albania. Kuitenkin heetti ja kaikkein itäisin indoeurooppalainen kieli tokaari ovat kentum-kieliä ja rikkovat itä–länsi-jaon. Suomen lukusana "sata" on selvästi lainattu satem-kielestä.
Albanialaiset kielet


title: Afrikan kielet

text: Afrikan kielet kuuluvat pääasiassa usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä. Sitä paitsi Itä-Afrikassa puhutaan myös muutamia isolaattikieliä, jotka eivät kuulu mihinkään laajempaan kielikuntaan.


title: Euroopan kielet

text: Euroopan kielet kuuluvat pääasiassa indoeurooppalaisiin kieliin. Muita kielikuntia ovat uralilaiset kielet; turkkilaiset kielet; isolaattikieli baski; luoteiskaukasialaiset kielet; pohjoiskaukasialaiset kielet; eteläkaukasialaiset kielet; seemiläiset kielet, joita edustaa maltan kieli; sekä mongolikielet, joita edustaa kalmukin kieli. Lisäksi eurooppaan on muuttanut monia muita kieliä puhuvia ihmisiä.Euroopassa käytössä olevia kirjaimistoja ovat latinalainen kirjaimisto, kyrillinen kirjaimisto ja kreikkalainen kirjaimisto.


title: Luoteiskaukasialaiset kielet

text: Luoteiskaukasialaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Kaukasuksen alueella. Niiden puhujia on erityisesti Venäjällä Adygeian, Kabardi-Balkarian ja Karatšai-Tšerkessian tasavalloissa, Abhasiassa, Turkissa sekä pieninä ryhminä ympäri Lähi-itää.


title: Indoeurooppalaiset kielet

text: Euroopassa tunnistettiin jo keskiajalla muutamia lähisukuisten kielten muodostamia ryhmiä. Tiedettiin, että latinan paikallismurteista polveutuneet romaaniset kielet olivat sukua toisilleen ja että myös Pohjois-Euroopan germaaniset kielet olivat sukua keskenään. Kuitenkaan näiden kahden kieliryhmän välillä ei nähty laajempaa sukulaisuutta, vaikka jo muinaiset roomalaiset olivat huomanneet tiettyä yhtäläisyyttä kreikan ja latinan välillä.


title: Itaaliset kielet

text: Itaaliset kielet ovat Italian niemimaalla esiintynyt indoeurooppalainen kieliryhmä, jonka tunnetuin jäsen on latina. Muita tunnettuja kieliä ovat mm. oski, umbri ja volski. Latinasta ovat syntyneet romaaniset kielet, ja muut itaaliset kielet lienevät vaikuttaneet vielä nykyäänkin eteläisessä Italiassa puhuttuihin kieliin.


title: Länsiromaaniset kielet

text:
Länsiromaaniset kielet ovat yksi Indoeurooppalaisiin kieliin kuuluvien romaanisten kielten alaryhmistä. Niihin kuuluvat ainakin seuraavat kielet:
Jotkut luokitukset lukevat Keski-ja Etelä-Italian murteet länsiromaanisiin kieliin; tämän tuloksena haaraa kutsutaan yleisesti länsi-itaalisiksi kieliksi. Muut luokitukset sijoittavat italodalmaattiset kielet itäromaanisiin kieliin. Sardinian kieli ei sovi länsi- eikä itäromaanisiin kieliin, sillä se on luultavasti eronnut aikaisessa vaiheessa muista romaanisista kielistä.


title: Itämerensuomalaiset kielet

text: Itämerensuomalaiset kielet ovat saamelaiskielten ohella toinen kahdesta suomalais-saamelaisten kielten haarasta. Ne ovat kehittyneet myöhäiskantasuomesta. Itämerensuomalaisten kielten perinteiset puhuma-alueet sijaitsevat Itämeren pohjois- ja itäpuolella Norjassa (kveeni), Suomessa, Ruotsissa (meänkieli), Luoteis-Venäjällä (etenkin Itä-Karjalassa (karjalan kieli, lyydi), Vepsänmaalla (vepsä) ja Inkerissä (inkeroinen, vatja)), Virossa ja Latviassa (liivi). Ryhmän suurimmat kielet ovat suomi ja viro, jotka ovat valtioiden virallisia kieliä. Itämerensuomalaisilla kielillä on yhteensä noin 7 miljoonaa puhujaa.


title: Eskimo-aleuttilaiset kielet

text: Eskimo-aleuttilaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Grönlannissa, Kanadassa, Alaskassa ja Itä-Siperiassa. Kielikunnasta käytetään toisinaan myös nimiä eskaleuttilaiset kielet ja eskimolais-aleuttilaiset kielet. Eskimo-aleuttilaiset kielet luokitellaan toisinaan paleosiperialaisten kielten ryhmään, vaikkakaan siihen kuuluvien eri kielikuntien keskinäistä sukulaisuutta ei ole pystytty osoittamaan.


title: Itäromaaniset kielet

text: Itäromaaniset kielet, joita myös kutsutaan "Vlach kieliksi", ovat romaanisten kielten ryhmä, joka on kehittynyt Kaakkois-Euroopassa paikallisesta vulgaarilatinasta. Joskus italodalmaattiset kielet luokitellaan itäromaanisiin kieliin. Tämä artikkeli käsittelee itäromaanisia kieliä suppeassa merkityksessä, eli ilman italiaa.


title: Sommen taistelu

text: Sommen taistelulla ei ollut voittajia vaan enemmänkin vain häviäjiä. Taistelun aikana niin ympärysvallat kuin Saksakin tekivät monia hyökkäyksiä, joista useimmat olivat täysin hyödyttömiä, ja kärsivät suuria tappioita. Kun taistelussa kuoli tai haavoittui yli miljoona ihmistä, britit etenivät yhteensä vajaat kolme kilometriä. Saksalaisten kannalta taistelun tulos oli hyvä siinä mielessä, että he pysäyttivät suurhyökkäyksen, tosin kovin tappioin. Ympärysvaltojen kannalta Sommen taistelu oli hyvä siinä mielessä, että se kulutti merkittävästi Saksan asevoimaa ja demoralisoi armeijaa. Lisäksi sen tuloksena paine Verdunissa heikkeni, mikä oli taistelun tarkoituskin.