title: Pohjolan Leijona

text:
Teos sai vuonna 2014 Tieto-Finlandia-palkinnon. Valinnan tehnyt dosentti Heikki Hellman sanoi palkinnon luovutuspuheessaan:
Eräässä haastattelussa Lappalainen kertoo, että aihepiiri oli hänelle tuttu jo gradusta lähtien. "Siksi kirja syntyi todella nopeasti. Halusin tehdä synteesin siitä ajasta, joka on tärkeä Suomen historian kannalta." Hän huomauttaa myös, että Kustaa II Aadolfia koskeva tutkimus väheni 1960-luvulla, kun valloitussodat eivät olleet korrekteja aiheita, vaan keskityttiin sosiaali- ja taloushistoriaan.


title: Ammattikasvatuksen historia Suomessa

text: 1960-luvun mietinnöt konkretisoituivat 1970-luvulla. Yleissivistävän koulutuksen ohella myös ammatillinen koulutus kiinnosti koulutussuunnittelijoita. Keskiasteen koulutuksen ongelmana pidettiin 1970-luvulla yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen erillisyyttä. Ongelmana nähtiin myös ylioppilaiden määrän kasvun vaikutukset ylioppilastutkintoa suorittamattomien opiskelumahdollisuuksiin sekä ammatillisen koulutuksen arvostukseen. Ammatillisen koulutuksen yleissivistävyyttä haluttiin lisätä. Ammattikoulutuksesta haluttiin lukion kanssa kilpailukykyinen väylä, josta voisi jatkaa korkeakouluopintoihin, ottaen huomioon työelämän asettamat vaatimukset ja niissä tapahtuvat muutokset. Ammatillisen koulutuksen tavoitteena oli ammattitaito, sen ylläpitäminen ja laaja-alaistaminen. Valtioneuvosto teki asiasta periaatepäätöksen 1974, joka vahvistettiin lailla 1978.


title: Nuoren Voiman Liitto

text: Nuoren Voiman Liiton historia alkaa vuonna 1908 perustetusta Suomen Koulunuorisoliiton "Nuori Voima" -lehdestä. Lehdestä oli 1910-luvulla kehittynyt eri alojen harrastajia yhdistävä julkaisu. Vuoden 1919 ensimmäisessä numerossa lukijoille esitettiin pyyntö avustaa lehteä ja lähettää toimitukselle aineistoa julkaistavaksi. "Nuori Voima" oli jo aikaisemmin järjestänyt taidenäyttelyitä, joihin oli osallistunut muutamia Etelä-Suomen kouluja. Lehden tekemän ohjaustyön pohjalta syntyi ajatus lehden lukijoiden keskuuteen perustettavasta toveriliitosta.


title: Mihin menet Suomen kansa?

text: Mihin menet Suomen kansa? oli opettaja ja filosofian maisteri Lauri Mikael Sainion salanimellä M. Lausa kirjoittama vuonna 1942 ilmestynyt ja kohua herättänyt sosiaalipoliittinen pamfletti. WSOY:n kustantamasta 386-sivuisesta kirjasta otettiin viisi painosta jatkosodan aikana vuosina 1942–1943 ja siinä esitettyjä asutus-, perhe-, asunto- ja koulutuspoliittisia ehdotuksia toteuttiinkin 1940-luvun lopulla jossain määrin Lausan suuntaviivojen mukaisesti. Kirjan mottoina olivat lauseet ""Ei ole paluuta entiseen"", ""Kansa seiso omalla pohjallasi äläkä luota vieraaseen apuun"" sekä ""Ne totuudet joita emme halua kuulla ovat meille hyödyllisimmät"".


title: Suomen asutushistoria

text: Suomalaiset puhuvat suomalais-ugrilaista kieltä, ja kieli liittää heidät etelä- ja itäpuolella asuviin suomalais-ugrilaisiin kansoihin. Vanhastaan ajateltiin, että suomalaiset ovat lähteneet Volgan mutkan alueelta noin 2500 eaa. liikkeelle kohti Suomea. Arkeologia ja genetiikka eivät ole hyväksyneet ajatusta, vaan ne ovat 1960-luvulta alkaen korostaneet asutuksen jatkuvuutta, jonka mukaan Suomessa on katkeamattomasti ollut asutusta jääkauden päättymisestä saakka. Kielitieteilijät ovat viime vuosina tuoneet esille jatkuvuusteoriaa vastustavaa todistusaineistoa. Jotkut heistä kannattavat ajatusta, että Suomessa oli saamelaisia ja germaaneja jo ennen suomalaisten tuloa, joka olisi tapahtunut rautakauden alussa. Suomen kieli on siis voinut tulla Volgan mutkasta, vaikka Suomen väestö ei ilmeisesti ole sieltä peräisin.


title: Vanhat rehelliset suomalaiset

text: ”Vanhojen rehellisten suomalaisten” mielestä suomalaisuuden olisi noustava ”luonnollista tietä” eli vähittäisen kulttuurisen ja sivistyksellisen kehityksen kautta eikä poliittisen taistelun tuloksena. He eivät myöskään hyväksyneet Snellmanin ajamaa lojaaliutta Venäjää kohtaan eivätkä Yrjö-Koskisen näkemystä, jonka mukaan Suomi voisi katkaista henkiset siteet Ruotsiin kiitollisuudenvelkaa tuntematta. Varsinkin Ahlqvist halusi päinvastoin korostaa ruotsalaisen kulttuuriperinnön merkitystä Suomelle ja pitää yllä suhteita Ruotsiin. Helsingin yliopistolla ”vanhat rehelliset” hallitsivat savo-karjalaista osakuntaa, Yrjö-Koskisen kannattajat puolestaan pohjalaista osakuntaa. Jungfennomaanit syrjäyttivät ”vanhojen rehellisten” ryhmän suomalaisuusliikkeen johdosta 1860-luvun alussa, mutta nämä tekivät vielä saman vuosikymmenen lopulla epäonnistuneen yrityksen saada liikkeen uudelleen haltuunsa.


title: Panhuilu

text: Panhuilu on puhallinsoitin, aerofoni, joka koostuu useasta erimittaisesta, vierekkäin kiinnitetystä suljetusta pillistä. Pillien määrä voi olla neljästä 18:aan. Pillit ovat toisesta päästään umpinaisia tai sisältä tukittuja, eikä niissä ole sormiaukkoja. Soitinta soitetaan pitämällä sitä molemmilla käsillä ja puhaltamalla pillien päihin. Pitkään tai paksuun pilliin puhallettaessa saadaan matalampi ääni kuin lyhyeen tai kapeaan puhallettaessa. Panhuilussa on syvä ja rikas ääni.


title: Panhuilu

text: Panhuiluja on erilaisia eri puolilla maailmaa, ja panhuilua voidaankin kutsua pikemminkin huilutyypiksi kuin yhdeksi soittimeksi. On mahdollista, että panhuilu on keksitty useassa paikassa itsenäisesti.


title: Panhuilu

text: Panhuilua soittivat jo muinaiset kreikkalaiset, etenkin paimenet. Soitin esiintyy tiheään kreikkalaisessa taiteessa. Varhaisinta sen käyttö oli Kykladeilla kolmannella vuosituhannella eaa. Kreikkalaisessa mytologiassa soittimen keksijäksi nimetään Pan, paimenten jumala. Pan rakastui nymfiin nimeltä Syrinx ja alkoi tavoitella tätä. Juuri kun Pan sai Syrinxin kiinni, ylijumala Zeus pelasti nymfin muuttamalla tämän ruo'oiksi. Raivostunut Pan hajotti ruo'ot kappaleiksi mutta katui pian ja alkoi suudella rikkomiaan ruokoja, menetettyä rakastaan. Samalla hän huomasi, kuinka ruo'onkappaleista lähti ääniä hänen puhaltaessaan niihin. Hän valmisti ruo'oista soittimen ja nimesi sen menettämänsä nymfin mukaan.


title: Huilu

text: Poikkihuiluja on erikokoisia, mutta yleisin on huilu, jonka ääniala on c- c. "Piccolohuilu" on poikkihuilu, mutta normaalia puolet lyhyempi eli oktaavia korkeaäänisempi. Poikkihuilussa puhalletaan soittimen päässä olevan ääniaukon yli (poikki) siten, että ilmavirta osuu aukon vastakkaisella puolella terävään reunaan. Tämä puhallustapa on huomattavasti vaikeampi kuin nokkahuiluissa, mutta mahdollistaa erittäin monipuoliset ilmaisumahdollisuudet, sillä soittajan on mahdollista hallita ilmavirran määrää, painetta, nopeutta sekä suuntaa ja muotoa. Tämäntyyppisiä huiluja ovat muun muassa varsinainen poikkihuilu, puuhuilu, japanilainen shakuhachi ja panhuilu.


title: Ari Poutiainen

text: Ari Poutiainen (s. 1972, Kaarlela) on suomalainen jazzmuusikko, -säveltäjä ja -tutkija. Poutiainen on Suomen tunnetuimpia jazzjousisoittajia. Hänen pääinstrumenttinsa on viulu, sekä akustinen että sähköinen. Lisäksi hän soittaa harvinaista viisikielistä alttoviulua. Poutiainen näppäilee usein jompaakumpaa instrumenttia kitaristien tavoin, pidellen soitinta sylissään tai ripustaen sen kaulaansa kitarahihnalla. Tämän erikoisen teknisen lähestymistavan avulla hän pystyy tuottamaan viululla sekä alttoviululla epätavallisia sointuja ja sointivärejä.


title: Panhuilu

text: Yksi kuuluisimmista panhuilisteista on romanialainen Gheorghe Zamfir. Tunnetuin suomalainen panhuilisti lienee Stefan Stanciu.


title: ADM-Aeolus

text: Satelliitti käyttää mittauksiin "Doppler Wind Lidar (DWL)" -tyyppistä "ALADIN"-instrumenttia ("Atmospheric Laser Doppler Instrument"). Kyseessä on LIDAR-mittalaite, joka mittaa tuulennopeuden näkösäteensä (line-of-sight, LOS) suunnassa Doppler-ilmiön avulla eri korkeuksilta ilmakehästä yöpuolelta maapalloa. Tästä tiedosta saadaan simuloitua tuulennopeuden maanpinan suuntaiset projektiot (HLOS) eri korkeuksilla. Instrumentin avulla saadaan mitattua myös pilvien kattojen korkeus ja ilmakehän aerosolien määrä. Tutkimuksen uskotaan parantavan numeerista säänennustusta merkittävästi.


title: WLM-Organ

text: WLM Beat 4900 RPLA 55 oli malliston monipuolisin soitin, jossa oli kaikki saatavilla olleet lisävarusteet. Mallissa on sisäänrakennettu Leslie-kaiutin, jonka nopeutta voidaan säätää hidas/seis/nopea kuten ulkoisissakin Leslie-laitteissa on tapana. Koskettimia on kummassakin sormiossa neljä oktaavia ja jalkiossa yksi. Liukutankorekistereitä eli äänikertoja on yläsormiolla yhdeksän, alasormiolla kuusi ja jalkiolla neljä. Yläsormiolle käytössä olevalla perkussionilla on 7 eri äänikertaa sekä perkussion pituuden portaaton säätö. Liukutankojen lisäksi tässä mallissa on seitsemän esiasetusta. Mallissa on myös kitaravahvistimista tuttu kuiva jousikaikulaite.


title: Poikkihuilu

text: Poikkihuilut valmistetaan nykyään enimmäkseen metallista. Oppilassoittimet ovat yleensä hopeoitua messinkiä tai uushopeaa, harvemmin terästä. Ammattikäyttöön tarkoitetut metallihuilut valmistetaan kuitenkin soittajan mieltymysten mukaisesta arvometallista kuten hopeasta, kullasta tai platinasta. Orkesterisoittajat suosivat hopeasta tehtyjä huiluja niiden kantavan äänen vuoksi. Usein yhdistetään myös esimerkiksi kultainen suukappale hopeiseen runkoon. Joissakin suukappaleissa on yhdistetty hopeiseen tai kultaiseen putkiosaan puinen tai kultainen huulilevy. Huilun alkuperäinen materiaali, puu, on viime vuosina saavuttanut taas suosiota; yleisin puulaji on grenadilla. Puuta voi olla koko huilu tai pelkkä suukappale tai runko. Puisen huilun ääni on metallista pehmeämpi. Huiluvalmistaja Sankyo on valmistanut poikkihuiluja jopa uhanalaisista puulajeista. Suomessa on hiukan jalansijaa saanut hiilikuidusta valmistettu poikkihuilu.


title: Stefan Stanciu

text: Stefan Stanciun toinen pääsoitin on oboe, jonka soiton hän aloitti lukio-ikäisenä Vantaan musiikkiopistossa. Hän valmistui oboensoiton pedagogiksi vuonna 2007 Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiasta sekä sitä ennen Helsingin Konservatoriosta. Oboistina ja englannintorven soittajana hän on toiminut sekä musiikkipedagogina että orkesterisoittajana. Hän on toiminut soitonopettajana (oboe / panhuilu) muun muassa Vantaan Musiikkiopistossa, Helsingin Konservatoriossa ja Iin kansalaisopistossa.


title: Motown

text: Motown Records, Inc. (Yhdysvaltain ulkopuolella tunnetaan myös nimellä Tamla-Motown) on rhythm and bluesiin, popiin, souliin ja hip hopiin erikoistunut levymerkki. Levymerkki on alun perin kotoisin Detroitista (”Motor Town”) ja nimi assosioituu kaupungin merkittävään autoteollisuuteen. Motown oli ensimmäinen kansainvälisesti menestynyt levy-yhtiö, jonka omistivat afroamerikkalaiset. Sen suosio ylitti roturajat.


title: Motown

text: 1960-luvulla Motown Records alamerkkeineen tuli erityisen tunnetuksi soul- ja rhythm and blues -musiikin tyylistä, jota kutsuttiin nimellä Motown Sound. Sen tunnusmerkkejä ovat esimerkiksi rumpujen, tamburiinin ja bassokitaran kuuluva rooli sekä solistin ja taustalaulajien välinen dialogi. Soundin perustana oli Motownin studio-orkesteri The Funk Brothers, joka usein levytti tietämättä soittamiensa kappaleiden lopullista solistia. Lukemattomat hitit äänitettiin Motownin alkukodissa, vaatimattoman näköisessä ”Hitsville U.S.A.” -talossa.


title: Motown

text: Yhtiön perusti 14. joulukuuta 1958 Berry Gordy Jr. nimellä Tamla Records. Vuonna 1972 yritys muutti Los Angelesiin ja pysyi itsenäisenä yhtiönä aina vuoteen 1988, jolloin Gordy myi sen MCA:lle. Nykyään päämajaansa sekä Detroitissa että New Yorkissa pitävä Motown Records on Universal Motown Records Groupin alamerkki. Universal Motown Records Groups taasen on osa Universal Music Groupia.


title: Detroit

text: Detroit on erittäin tunnettu musiikkikaupunki. Vuonna 1959 perustettu Motown Records on yksi tunnetuimpia ja menestyksekkäimpiä pienempiä levy-yhtiöitä, ja sen nähdään nostaneen soul-musiikki 1960-luvulla silloiseen maailmanmaineeseensa. Muun muassa Marvin Gaye, The Supremes ja Diana Ross, The Temptations sekä Jackson 5 nousivat kaikki suuren yleisön tietoisuuteen levyttäessään Motown Recordsin kanssa.


title: The Supremes

text: Motown-levy-yhtiö teki The Supremesin kanssa levytyssopimuksen, ja yhtye teki peräti kaksitoista Yhdysvaltain listaykköstä vuosina 1964–1969. Se oli Motownin tuottoisin yhtye. The Supremes on saanut eniten listaykkösiä Yhdysvalloissa The Beatlesin ja Elvis Presleyn jälkeen. Useimmat hitit olivat Motownin ahkeirimpien lauluntekijöiden eli Lamont Dozierin ja Hollandin veljesten (Brian ja Eddie) kirjoittamia. The Supremesiä pidetään yhtenä niistä yhtyeistä, jotka toivat tummaihoisten lauluyhtyeiden musiikin laajan yleisön suosioon.


title: Universal Motown Records

text: Vuonna 2005 Motown Records yhdistettiin Universal Recodsin urbaanien artistejen kanssa Universal Motown Recordsin luomiseksi Elektra Recordsin entisen toimitusjohtajan, Sylvia Rhonen johdolla ja se asetettiin hiljattain luodun Universal Motown Republic Groupin kattojaon alle. Motown Records alkoi juhlimaan sen viidettäkymmenettä vuosipäivää (tammikuu 12, 2009) myöhään vuonna 2008, mikä sisälsi "The Complete No. 1-"boksin julkaisun sisältäen Motownin ensimmäiset hitit Billboardin pop-, R&B- ja disko-listoilta, klassisen aikakauden Motownin albumeiden uudenjulkaisun CD:llä ja muut suunnitellut tapahtumat, jotka julkaistiin yhteistyössä Universal Music Groupin luettelojaon kanssa.


title: Yhdysvaltain rotumellakat

text: Yhdysvalloissa oli monia rasisminvastaisia mielenosoituksia ja mellakoita 1965–1968. Ensimmäinen 1960-luvun lopun suurista mellakoista oli vuonna 1965 Wattsin kaupunginosassa, Los Angelesissa Kaliforniassa. Watsissa afroamerikkalaisten keskimääräinen taloudellinen asema oli parempi kuin monien muiden Yhdysvaltain suurkaupunkien slummeissa. Watts oli väljästi rakennettu viihtyisä alue, ja Los Angelesin 650 000 hengen suuruisella mustalla väestöllä oli korkeampi tulotaso ja työllisyysaste sekä alempi rikollisuusaste kuin muualla mustien asuttamalla suurkaupungin alueella. Kaupungin asukkaista 17 % oli mustia, heitä oli suunnilleen yhtä suuri osuus kaupunginvaltuustossa. Afroamerikkalaisia oli paljon myös poliisin joukossa.


title: Mall of America

text: Mall of America (tunnetaan myös nimillä MOA tai the Megamall) on Bloomingtonin kaupungissa Yhdysvaltain Minnesotassa sijaitseva kauppakeskus. Se sijaitsee Interstate 494:n ja Minnesota State Highway 77:n liittymän kaakkoispuolella ja Minnesotanjoen pohjoispuolella. Kauppakeskus avattiin vuonna 1992 ja siellä käy vuosittain noin 40 miljoonaa kävijää. Kauppakeskuksen omistaa Triple Five Group, joka omistaa myös esimerkiksi West Edmonton Mallin kauppakeskuksen.


title: Where Did Our Love Go

text: Where Did Our Love Go on yhdysvaltalaisen tyttöbändin The Supremesin toinen studioalbumi, jonka Motown-levy-yhtiö julkaisi vuonna 1964. Albumi sisältää useita yhtyeen hittejä vuosilta 1963 ja 1964. "Where Did Our Love Go" sisältää yhtyeen ensimmäiset Billboard Hot 100 -singlelistan ykköset, ”Where Did Our Love Go”, ”Baby Love” ja ”Come See About Me” kuin myös heidän heidän ensimmäisen top 40 -hitin ”When the Lovelight Starts Shining Through His Eyes” sekä singlet ”A Breathtaking Guy” ja ”Run, Run, Run”.


title: Yhdysvaltain mafia

text: Yhdysvaltain mafia alkoi 1880-luvulla rikollisjärjestönä nimeltä Musta käsi, jonka jäsenet olivat Yhdysvaltoihin muuttaneita italialaisia siirtolaisia. Musta käsi toimi amerikanitalialaisten asuttamissa kortteleissa New Yorkissa, New Orleansissa, Chicagossa ja San Franciscossa. Rikollisjärjestön jäsenet lähettivät italialaisille siirtolaisille uhkauskirjeitä, joissa heitä uhkailtiin kidnappauksella, pahoinpitelyllä, tuhopoltolla tai murhalla, ellei uhri maksaisi kiristäjille lunnasrahoja. Yksi tunnetuimmista Mustan käden jäsenistä oli sisilialaissyntyinen, yli 60 murhasta epäilty Ignazio Saietta, joka oli myös 1900-luvun ensimmäisiä yhdysvaltalaisia mafiapäälliköitä. 1920-luvulla Mustassa kädessä vallan ottivat Yhdysvaltoihin muuttaneet sisilialaiset mafiosot, jotka olivat Mussolinin mafiavainojen vuoksi muuttaneet kotisaareltaan Yhdysvaltoihin. 1920-luvun puoliväliin mennessä Musta käsi oli käytännössä lakannut ja sen tilalle oli muodostunut amerikanitalialaisten Yhdysvaltain mafia, joka rikastui ja saavutti jalansijaa prostituutiolla, uhkapeleillä ja pankkiryöstöillä


title: Ammattiurheilu

text: Joukkueurheilussa Suomen ainoa täysammattilaissarja on jääkiekon SM-liiga. Usean lajin sarjassa osa pelaajista on täysin ammattilaisia, mutta osa harjoittaa lajia puoliammattimaisesti käyden samaan aikaan muualla töissä tai opiskellen urheilun ohella. Tällaisia ovat muun muassa jalkapallon Veikkausliiga, Koripalloliiga ja Salibandyliiga. Suomalaisia joko kotimaassa tai ulkomailla kilpailevia ammattiurheilijoita oli vuonna 2008 tehdyn laskelman mukaan noin 500.


title: Urheilija

text: Urheilija on urheilun harrastaja tai urheilua ammatikseen harjoittava. Urheilu jaetaan amatööri- eli harrastajaurheiluun ja ammattiurheiluun sen mukaan, saako urheilija korvausta työstään vai maksaako hän harrastamisestaan. Ammattiurheilijat tekevät työtä joukkuelajeissa yleensä työsuhteessa. Yksilölajeissa ammattiurheilijat ovat useimmiten yrittäjiä. Kilpaurheilua voi olla sekä amatööri- että ammattilaisurheilu. Laajojen kansanryhmien harrastamaa liikuntaa kutsutaan sen sijaan kuntourheiluksi. Sillä ei välttämättä ole kilpailullisia tavoitteita.


title: Frisbeegolf

text: Frisbeegolfissa pelataan monilla eri tasoilla. Kilpailuja ja sarjoja on erikseen ammattilais- ja amatööripelaajille. Ammattilaispelaajiksi lasketaan kaikki, jotka ovat voittaneet rahapalkintoja tai joille on hakemuksesta myönnetty ammattilaispelaajan status. Ammattilaispelaajien oikeutta osallistua amatöörikilpailuihin on rajoitettu. On vain naisille tarkoitettuja sarjoja, mutta naiset saavat osallistua myös avoimeen sarjaan. Alle 19- ja yli 40-vuotiaille on myös rajoitettuja sarjoja. Useat frisbeegolfseurat ympäri Suomea järjestävät viikoittaisia vapaamuotoisempia kisoja virallisten Suomen frisbeegolfliiton kilpailujen lisäksi.


title: Japanin urheilu

text: Suosituimmat ammattilaisurheilulajit Japanissa ovat baseball, jalkapallo ja sumopaini. Huomioitavaa on, että monien budō-lajien opettajat eivät ole ammattilaisia, ja että niitä harjoittavat pääasiassa amatöörit. Joitain palloilulajeja, kuten rugbya ja koripalloa, pelataan puoliammatillisella tasolla.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 1990-luku toi ensimmäiset ammattilaiskentillä profiilipelaajiksi nousseet. Jari Litmanen oli ensimmäinen suomalainen kansainvälinen tähtipelaaja. Hän sijoittui vuonna 1995 Euroopan vuoden jalkapalloilija -äänestyksessä kolmanneksi. Sami Hyypiä on toiminut Liverpoolin kapteenina ja päässyt lukuisiin tähtikentällisiin. Molemmat ovat lisäksi voittaneet Mestarien liigan. Joonas Kolkka on tehnyt pitkän ja melko menestyksekkään ammattilaisuran. Mikael Forssellia pidettiin teini-ikäisenä jopa superlupauksena, mutta loukkaantumiset ovat jonkin verran sotkeneet uraa. Muita varsin menestyneitä ovat suomalaisia ammattilaispelaajia ovat muiden muassa Petri Pasanen, Teemu Tainio, Mika Väyrynen, Antti Niemi ja Mika Nurmela. Alexei Eremenko nuoremmasta on odotettu laadukasta pelaajaa.


title: Suomen urheilu

text: Taitoluistelussa aviopari Ludovika Jakobsson – Walter Jakobsson voitti pariluistelussa olympiakultaa 1920 ja olympiahopeaa neljä vuotta myöhemmin sekä kolme maailmanmestaruutta. Miesten yksinluistelun ainoa suomalainen arvokisamitalisti on Marcus Nikkanen 1930-luvulta. Jäätanssin menestynein suomalaispari on Susanna Rahkamo – Petri Kokko, jonka ansioita ovat kaksi MM-mitalia ja Euroopan-mestaruus 1990-luvulta. Naisten yksinluistelussa parhaat suomalaishetket ovat olleet 2000-luvulla, kirkkaimpina Laura Lepistön Euroopan-mestaruus 2009 ja MM-pronssi 2010. Muodostelmaluistelussa kolme eri suomalaisjoukkuetta on voittanut yhteensä kahdeksan maailmanmestaruutta vuodesta 2002 alkaen. Kaikkiaan Suomi on saanut 20 MM-mitalia.


title: Maiju Kujala

text: Kujala on kautta aikain toinen suomalaisnainen, joka on osallistunut vapaaotteluun ammattilaissäännöin, joka sallii myös maassa olevan vastustajan lyömistä. Kujala aloitti vapaaottelun harjoittelemisen 19-vuotiaana, harrastettuaan sitä ennen nyrkkeilyä ja potkunyrkkeilyä. Lapsena Kujala on harrastanut myös klassista balettia. Kujalan edustaa MMA Lappeenranta -seuraa.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloammattilaisia on Suomessa palloilulajeista jääkiekon ja jalkapallon jälkeen kolmanneksi eniten. Vuonna 2013 ammattilaispesäpalloilijoita oli 96. Pesäpallon pelaajayhdistyksen Huippupesäpalloilijoiden tekemän vuoden 2014 kyselyn perusteella miesten pääsarjapelaajista noin 10 prosenttia oli täysammattilaisia. 30 prosenttia pelaajista opiskeli pelaamisen rinnalla ja 60 prosenttia teki muita töitä. Pelaajista noin 15 prosenttia tienasi kauden aikana yli 30 000 euroa. Naispelaajista puolestaan 90 prosenttia urheilijoista pelasi vain kulukorvauksilla ja loppujen vuosiansiot olivat 5 000 – 10 000 euroa.


title: Liikunta

text: Huippu-urheilu tarkoittaa yleensä kansainvälisellä mestaruuskilpailutasolla tapahtuva tai sinne tähtäävä urheilua. Suomen liikuntalaissa huippu-urheiluna pidetään edellisestä poiketen myös kansallisesti merkittävää urheilutoimintaa. Kilpaurheilua on alemmilla kilpailutasoilla tapahtuva kilpailu. Ammattiurheilijoina pidetään henkilöitä, jotka saavat merkittävän osan tuloistaan urheilusta. Näitä ovat Suomessa ainakin ne, jotka saavat urheilusta työsopimukseen perustuen palkkatuloja vuodessa tai kaudessa yli 11 060 euroa (2016) ja jotka sillä perusteella kuuluvat urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain piiriin. Yksilölajeissa ammattiurheilijat eivät tyypillisesti ole työsopimussuhteessa.


title: Mark Williams (snookerpelaaja)

text: Vasenkätinen Mark Williams aloitti urheilu-uransa amatöörinyrkkeilijänä, mutta luopui tästä snookerin vuoksi. Ammattilaispelaajan uran Williams aloitti vuonna 1992 ja ensimmäinen ranking-turnausvoitto tuli vuoden 1996 "Welsh Open"-turnauksessa, jonka finaalissa hän kaatoi 1990-lukua hallinneen Stephen Hendryn. Samana vuonna, mutta seuraavalla kaudella (1996–1997) avausturnauksessa Williams saavutti nopeasti jo toisen ranking-turnausvoittonsa "Grand Prix"-turnauksessa. Samalla kaudella hän voitti myös "British Open"-turnauksen.


title: Nicki Minaj

text: Minaj on tunnettu animoidusta tyylistään ja erottuvien rytmiensä vuoksi eroaa muista naisräppäreistä. Hän yhdistää usein metaforian ja sanaleikin osana työtään, ja niitä on verrattu hänen mentoriinsa Lil Wayneen. "New York Times" kuvailee Minajia "kimallelaulajaksi, jonka lahjoja ovat koomiset aksentit ja odottamattomat lauseenkäänteet. Hän on yhtä liioittelua, jolla on tavallista suuremmat ääni, persoonallisuus ja ulkonäkö. Hän kehittyy nopeasti, hyläten vanhan tilan yhtä helposti kuin hyväksyen uuden." Monet kriitikot kuvailevat hänen räppäystyyliään "purkkaräpiksi", mutta Minaj selitti "Vibe"-lehdelle: "Mitä ihmiset eivät tiedä, on että ennen kuin tein näitä hulluja juttuja loin itseäni, tein vain säännölliseltä kuulostavaa räppiä jota kuka tahansa voisi kuunnella, ja samaistua. Mutta kun kerran aloin tehdä kaikkea tuota omituista settiä - en ole vihainen siitä koska se sai kaikkien huomion".


title: Neiti Kekäläinen

text: "Neiti Kekäläinen" on taiteilijan ja runoilija Larin-Kyöstin taloudenhoitajasta maalattu taulu Oulunkylästä. Tämä taloudenhoitaja edusti taiteilijalle hänen suosimansa pohjalaistaiteen naisen hyveitä: ahkeruutta, vaatimattomuutta ja juurevuutta. Eero Nelimarkan käyttämät ääriviivojen pehmeydet ja pinnan ehjät värikentät tulevat esille tässäkin maalauksessa. Hän tutustui Pariisissa ollessaan, minne hän läksi vuonna 1912, Nabis-ryhmään, jolta hän oppi näitä käytäntöjä. Hillittyä väriskaalaa noudattavat pinnat luovat kuitenkin litteän tilavaikutelman tähän maalaukseen. Itse asiassa jo nuorempana ollessaan käsityöläiskoulun iltakursseilla Vaasassa, hän jäljensi japanilaisten puupiirrosten jäljennöksiä. Hän ihaili näiden taidokasta sommittelua ja värejä. Katsotaan, että Nelimarkan rakenteellinen tyyli pohjaa pitkälti näihin käsityöläiskoulun vuosiin.


title: Danielle Bregoli

text: Bregoli nousi julkisuuteen televisiossa esittämästään lauseesta ”Cash me ousside, how bow dah?”. Siitä tehtiin paljon huomiota sosiaalisessa mediassa saanut meemi. Bregoli esiintyy nimellä "Bhad Bhabie". Bregolilla on levytyssopimus Atlantic Recordsin kanssa. Bregolin hittejä ovat ”Gucci Flip Flops”, ”Hi Bich”, sekä ”These Heaux”. Hän on yksi tunnetuimpia naisräppäreitä tällä hetkellä. Hän teki kiertueen kesällä 2018, joka kantoi nimeä ”Bhanned In The Usa.” Bregolin oma mixtape julkaistiin 26.9.2018, joka kantaa nimeä ”15”. Bregoli on ollut myös nuorin naisräppäri, joka on koskaan päässyt Billboard Hot 100-listalle. Aiemmin Bregoli on julkaissut vain singlejä.. Bregoli oli ehdolla Billboard Awardseissa vuoden naisräppäriksi.


title: Märät säpikkäät

text: Märät säpikkäät on suomalainen viihde- ja komediasarja, jossa saamelaisneidot Suvi West ja Anne-Kirste Aikio saapuvat Lapista Helsinkiin ja tutkivat helsinkiläisyyttä erilaisista näkökulmista. Sarja sisältää haastatteluja, sketsejä sekä parodioituja musiikkivideoita, joissa on sanoitettu suomalaisia hittejä uudelleen pohjoissaameksi.


title: Maalaiskomedia

text: "Peräkamaripojat" valmistui vuonna 2001. Sarja esittelee joukon uusia henkilöitä, kun TV-toimittaja Veera Keto (Sari Havas) saapuu kuvausryhmineen Kuusniemelle tekemään juttua naisia kaipaavista poikamiehistä. Samaan aikaa kuntaan saapuu toinenkin nainen eli yhteensä kaksi uhkeaa naista, se aiheuttaa ennennäkemätöntä kiihkoa paikallisten poikamiesten keskuudessa. Veeran riipaiseva raportti puutteessa elävistä poikamiehistä uhkaa kuivua kokoon, kun hän huomaa rakastuneensa Oskariin, yhteen raporttinsa kohteista. Kuusniemellä henkisen elämän ja teknisen innovaation kasvualustana toimii edelleen Turpeisen huoltoasema ja baari. Entisen kunnanjohtajan tilalle on onnistuttu löytämään “kerrankin rehellinen poliitikko” Auvo Sulander. Nähdessään kuvausryhmän tuottajana häärivän entisen rikoskumppaninsa Hujasen (tapahtui sarjassa Matkalaukkukostaja) hän sotkee tämän ja kuvausryhmän suunnitelmaansa anastaa haltuunsa Fräntilän maatilamatkailuyritys. Virpi Hakkarainen (Anne Niilola), huijarin tytär, on ryhtynyt poliisiksi ja ylikonstaapeli Juurikkala (Asko Sahlman) on edelleen pettämättömän logiikan mies.


title: Elvi Räppääjä

text: Pakastaja-Elvi eli Elvi Räppääjä on Risto Räppääjä -kirjoissa esiintyvä, siisteyttä ja järjestystä rakastava topakka nainen. Elvi on kirjan päähenkilön tädin Rauha Räppääjän serkku. Elvi toimii tarinoissa Rauhan vastakohtana ja heidän välillä on myös kilpailuasetelma. Elvi on ihastunut Lennartiin ja vikittelee tätä. Risto Räppääjä kirjoissa Elvi on kuvattu hyvin mummomaiseksi. Alkupään kirjoissa Elvi oli myös tarinoiden konnan roolissa, mutta Räppääjä saa isän -kirjassa hänet kirjoitettiin pehmeämmäksi vaikkakin yhä juonittelevaksi. Risto Räppääjä ja Nukkavieru Nelli -näytelmässä hahmo kuvattu sisimmiltään herkäksi, omanarvontuntoiseksi ja ylpeäksi naiseksi joka ei koruista tai koristeista piittaa.


title: Heta Niskavuori

text: Heta on naissivuosa 1880-luvulle ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren nuori emäntä" ja nimiosa 1890–1920-luvuille ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren Heta". Hän on vahvatahtoinen jääräpäisyyteen asti. Lisäksi hän on ahne, katkera ja ylpeä. Näytelmässä "Niskavuoren nuori emäntä" Heta asuu vielä lapsuudenkodissaan Niskavuorella. Hänellä on kaksi veljeä, Juhani ja Antti, sekä pikkusisko Kustaava. Alkuun Hetan on vaikea hyväksyä Juhanin vaimoa Loviisaa Niskavuoren valtiattareksi. Heta on hyvin säätytietoinen, eikä hyväksy edes sitä, että Loviisa istuu katsomassa kivitöitä. Sulhasien suhteen hän on nirso, ja päätyy lopulta naimisiin Niskavuoren rengin, Akusti Harjulan kanssa. Hetan varsinainen ihastus, Santeri Lammentausta, ehtii Hetan harmiksi avioon Esterinsä kanssa.


title: Herrat ovat herkkäuskoisia

text: Serp-komedia ei erityisesti ihastuttanut mutta ei myöskään vihastuttanut arvostelijoita. Ensikertalaisen Adlerin ohjausta kiiteltiin: ”Hänen on täytynyt muutta huvinäytelmä farssiksi ennen kuin on saanut pidetyksi siinä tarpeellisen pirteyden ja vauhdikkuuden.” Toisaalta filmiä kritisoitiin nopeatempoiseksi: ”Filmi mennä kohisee yleisön naurun säestämänä eteenpäin ilman, että sillä tai katselijalla olisi aikaa jäädä yksityiskohtia muistelemaan.” Näyttelijöistä nähtiin parhaina Hertta Jack-Leistén, Emmi Jurkka ja Arvi Tuomi. Erään arvostelijan mukaan ”Leistén ja Jurkka muodostavat näyttelijäkaartin ykkösparin. He pitävät farssityylinkin kohtuuden rajoissa, mitä ei voi kaikista esiintyjistä sanoa.”


title: Kitkerät Neitsyet

text: Kitkerät Neitsyet on suomalainen kabareemusiikkiyhtye, jonka ominaispiirteisiin kuuluvat satiiriset, yhteiskunnallisesti kantaa ottavat sanoitukset sekä suvereenisti lajityypistä toiseen hyppelehtivä musiikki. Kulttimainetta nauttiva yhtye on kiertänyt kaikki Suomen keskeisimmät soittolavat ja esiintynyt myös useilla festareilla.


title: Naisentappajat

text: ”Professori” Marcusin (Guinness) johtama eksentrinen rikollisjoukko vuokraa huoneita vanhalta naiselta, joka tunnetaan paikallisella poliisiasemalla jatkuvista perättömistä epäilyistään naapuriston tapahtumista. Miehet kanniskelevat soitinkoteloita, esiintyvät amatöörimuusikoina ja teeskentelevät harjoittelevansa jousikvartettoa soittamalla äänilevyä kovalla voimakkuudella, vaikka todellisuudessa suunnittelevat pankkiryöstöä. Murtokeikan jälkeen kaikki ei mene suunnitelmien mukaan ja ilmenee, että liikaa tietävästä vuokraemännästä olisi hyvä päästä eroon. Kukaan miehistä ei kuitenkaan halua leimautua vanhan tädin tappajaksi, joten he vetävät asiasta pitkää tikkua. Naisen nukahdettua miesten keskinäiset juonittelut alkavatkin koitua heidän itsensä kohtaloksi. Lopulta hengissä on enää vuokraemäntä itse, joka kiikuttaa saaliin poliisiasemalle. Poliisit eivät taaskaan usko naisen juttuja, vaan neuvovat häntä pitämään rahat itse.


title: Toulouse

text: Toulouse [] () on kaupunki Lounais-Ranskassa Garonnejoen varrella. Toulouse on Haute-Garonnen departementin pääkaupunki, ja sen väkiluku on noin 449 000, esikaupungit mukaan lukien yli 1,2 miljoonaa (2012).


title: Cahors

text: Cahorsin kaupunki sijaitsee se situe 115 km pohjoiseen Toulousesta ja valtatie Rn20, joka muuttuu moottoritie A20 yhdistää kaupungin näin Toulouseen ja Pariisiin. Kun kaupungin asukasluku on melko korkea sen alueeseen verrattuna niin tästä pienestä pinta-alasta aiheutuu joitain epämukavuuksia. Kaupunkiin kasvun on otettava aina huomioon Lot-joen kaupungin kohdalla luomat erityiset maantieteelliset suhteet, sillä kaupunki on käytännöllisesti katsoen rakennettu niemen nokkaan.


title: Toulouse

text: Toulousessa on tekstiili-, elintarvike- ja kemianteollisuutta. Toulouse on Ranskan lentokoneteollisuuden keskus. Kaupungissa toimivat ilmailualan oppilaitos École Supérieure SUPAERO, ENAC, IPSA ja TBS. Airbus Industrien suurin tehdas toimii kaupungissa. Eurooppalaisen ilmailu-, avaruus- ja puolustusvälineyrityksen EADSin satelliittitehdas EADS Astrium ja ranskalaisen Alcatel Space satelliittitehdas sijaitsevat kaupungissa. Siellä on myös Ranskan avaruusjärjestön (CNES) teknologiakeskus.


title: Toulouse

text: Muiden Ranskan suurkaupunkien tavoin Toulouse on varsin kansainvälinen, vuoden 2006 väestönlaskennassa 8,6 % asukaista oli ulkomaista alkuperää. Maahanmuutto ei ole tuore ilmiö, sillä espanjalaisia siirtotyöläisiä on tullut jo 1920-luvulla, ja Espanjan sisällissodan aikana kaupunkiin tuli huomattava määrä pakolaisia. Pohjois-Afrikasta on muuttanut väkeä 1950-luvulta alkaen.


title: Toulouse

text:
Toulousessa on vuonna 1229 perustettu yliopisto, arvostettu taidemuseo ja huomattava määrä kirkkoja, esimerkiksi 1000-luvulla rakennettu basilika Saint Sernin, Notre-Dame de la Daurade, Notre-Dame du Taur, Notre-Dame de la Dalbade ja Saint-Étiennen katedraali. Kaupungintalo on 1700-luvulta peräisin olevassa Le Capitolen palatsissa, jossa myös harjoitetaan teatteritoimintaa.
Toulousesta ovat kotoisin myös moni suosittu musiikkiyhtye, kuten nuorison keskuudessa varsin suosittu Zebda.


title: Carcassonne

text: Carcassonne sijaitsee Välimeren rannikon ja Toulousen välisellä suurella liikenneväylällä. Muinoin Carcassonneen kuljettiin pitkin Canal du Midiä, 1600-luvulta peräisin olevaa kanavaa, joka edelleen kulkee kaupungin pohjoispuolella. Nykyään kaupunkiin pääsee autolla valtatietä A61 Toulousen ja Montpellier’n suunnilta. Valtatie A61 on osa Välimeren ja Atlantin yhdistävää l’autoroute des Deux Mers -tieverkostoa. Lisäksi Toulouse-Sète -junayhteys kulkee Carcassonnen kautta ja Carcassonnen lentokentältä on yhteydet Isoon-Britanniaan (Lontooseen, Liverpooliin ja Nottinghamiin), Irlantiin (Dubliniin ja Shannoniin) sekä Belgiaan (Charleroihin).


title: Mazamet

text: Mazamet on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Tarnin departementissa ja Midi-Pyrénées'n alueella. Kaupunki sijaitsee aivan Tarnin ja Auden departementtien rajalla, ja sieltä on sama etäisyys niin Béziers'n kuin Toulousenkin kaupunkeihin. Kaupungissa itsessään asuu yli 10 000 henkilöä, mutta kaupunkimainen alue eli agglomeraatio käsittää kaikkiaan 30 000 asukasta.


title: Toulouse

text: Kaupungin monet ravintolat tarjoavat paikallisena erikoisuutenaan usein rasvaisia ankkaruokia. Kaikkein tyypillisin perinneruoka on kuitenkin sianlihasta, makkarasta ja valkoisista pavuista tehty pataruoka "cassoulet". Sen kotikaupungin asemasta taistelee kolme kaupunkia: Castelnaudary, Carcassonne ja Toulouse.


title: Toulouse

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Toulousessa valmistettiin aseita ja lentokoneita. Sodan jälkeen sieltä kuljetettiin lentopostia Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan – lentäjien joukossa oli Antoine de Saint-Exupery. Toisen maailmansodan jälkeen Ranskan ilmailuteollisuus keskittyi Toulouseen, missä valmistettiin muun muassa Caravelle, Concorde ja Airbus A380 sekä avaruussukkula Ariane. Toulousen väkiluku onkin kasvanut nopeasti, sillä se on hyötynyt asemastaan Euroopan ilmailuteollisuuden pääkaupunkina ja ihmisten muuttovirrasta teollisuusalueilta lämpimämmille ja puhtaammille alueille. Ilmailu- ja biotekniikkateollisuus siivittävät kaupungin kasvua edelleen.


title: Toulouse-Blagnacin lentoasema

text:
Toulouse Blagnacin lentoasema tai "Aéroport de Toulouse - Blagnac" on lentoasema joka sijaitsee 6,7 kilometriä luoteeseen Toulousesta Blagnacissa, Ranskassa.
Vuonna 2012 lentoasema palvelu 7 550 350:aa matkustajaa.
Airbus ja ATR kokoavat lentokoneensa lentoaseman alueella, ja testaavat niitä lentoasemalla.
Lentoaseman johtaja on vuodesta 1999 lähtien ollut Jean-Michel Vernhes.
Lentoasema sijaitee 152 metriä merenpinnan yläpuolella. Kentällä on kaksi asfaltilla ja osittain betonilla päällystettyä kiitotietä, 14R/32L (3 500 m x 45m) ja 14L/32R (3 000 m x 45 m).


title: Oktaaviala

text: Oktaavialojen nimitykset ovat matalimmasta korkeimpaan "subkontraoktaavi", "kontraoktaavi", "suuri oktaavi", "pieni oktaavi", "yksiviivainen oktaavi", "kaksiviivainen oktaavi" jne. käytännössä "viisiviivaiseen oktaaviin" asti. Sävelistä käytetään vastaavasti nimiä "yksiviivainen a", "suuri C" ja "kontra-D" sen mukaan mihin oktaavialaan ne kuuluvat. Tavallisen pianon ääniala on subkontra-A:sta (27,5 Hz) viisiviivaiseen c:hen (4186 Hz). Pianon ns. keski-C on yksiviivainen c (261,6 Hz). Suurimmissa uruissa ääniala saattaa ulottua jopa subkontra-C:hen (16,35 Hz), joka taajuudeltaan on lähellä ihmisen kuuloalueen alarajaa.


title: Oktaavi

text: Oktaavi on sävelkorkeuden intervalli, joka vastaa taajuuden kaksinkertaistumista. Esimerkiksi 1 000:n ja 2 000 hertsin korkuisten äänten välinen intervalli on oktaavin suuruinen, koska 2 × 1 000 Hz = 2 000 Hz. Vastaavasti 2 000:n ja 4 000 hertsin korkuisten äänten välinen intervalli on myös yksi oktaavi, koska 2 × 2 000 Hz = 4 000 Hz.


title: Oktaavi

text: Musiikissa oktaavin päässä toisistaan olevat sävelkorkeudet aistitaan tietyllä tavalla samana. Esimerkiksi naisen ja miehen laulaessa yhtä aikaa samaa melodiaa on sävelkorkeuksien ero yleensä oktaavi, ellei miesääni laula ylempää (esimerkiksi falsetissa). Oktaavin päässä toisistaan olevilla sävelillä onkin tästä syystä sama nimi, ja samannimiset sävelet erotetaan toisistaan erilaisilla indekseillä, esimerkiksi C, c, c, c jne.


title: Oktaavi (täsmennyssivu)

text: Oktaavi (Latinan kielen sanasta "octo" "kahdeksas") voi tarkoittaa seuraavia asioita:Muita kantasanaan "octo" perustuvia termejä ovat mm.


title: Tasaviritys

text: Tasaviritys on soittimien viritysjärjestelmä, jossa oktaavi jaetaan tasaisesti joukkoon sävelaskelia niin että jokainen sävelten väli on yhtä suuri. Välien yhtäsuuruus tarkoittaa, että jokainen kahden peräkkäisen sävelen taajuuksien suhde on vakio. Puhuttaessa tasavireisyydestä tarkoitetaan yleensä, että oktaavi on jaettu 12 osaan (/ oktaavia on puolisävelaskel). Tämä merkitsee, että puoliaskelen päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_1 ≈ 1,05946 ja esimerkiksi kvintin (seitsemän puoliaskelen) päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_2 ≈ 1,49831. Tämä siis poikkeaa jonkin verran puhtaasta kvintistä, jossa suhde on / eli 1,5.


title: Oktroi

text: Oktroi eli valtalupa (, myöntäminen < , lupa) tarkoittaa hallituksen tai viranomaisen myöntämää lupaa tietyn toiminnan (varsinkin kaupallisen) harjoittamiseen. Luvan voi saada yksityinen ihminen, yhteisö tai yhdyskunta. Suomessa nimitystä käytettiin Venäjän vallan aikana määräyksestä, jonka nojalla senaatin jäsenet saivat toimia tehtävissään. Tällainen valtuutus eli virkamääräys annettiin kolmeksi vuodeksi kerrallaan.


title: Oktantti (mittalaite)

text: Oktantti on kvadrantista kehitetty kulmien mittausväline. Se on ollut lähinnä merenkulkijoiden käytössä. Oktantin runko on 45 asteen suuruinen ympyränsektori. Laitteen nimi tulee siitä, että se on muodoltaan kahdeksasosa ympyrästä. Oktantissa kahden kohteen, esimerkiksi tähden ja horisontin, kuvat siirretään vierekkäin peilien avulla, ja asteikolta voidaan lukea niiden välinen kulma. Oktantilla saavutettiin suurempi tarkkuus kuin sitä edeltäneellä kvadrantilla. Oktantista kehitettiin edelleen nykyinen sekstantti.


title: Oktaaviala

text: Oktaaviala on musiikkitermi, jonka avulla yhden tai useamman oktaavin päässä toisistaan olevat samannimiset sävelet (c, d, e, f, g, a ja h) voidaan erottaa toisistaan. Samannimiset mutta eri oktaavialoissa sijaitsevat sävelet kuulostavat samankaltaisilta, koska niiden taajuudet ovat toistensa kerrannaisia: esimerkiksi yksiviivaisen a:n eli normaalisävelen (standard pitch) taajuus on nykyään 440 Hz, pienen a:n taajuus 220 Hz ja suuren A:n 110 Hz.


title: Oivi

text: Oivi on suomalainen etunimi ja nimen Oiva rinnakkaismuoto. Alun perin Oivi oli etupäässä miehen nimi, mutta 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin nimeä annettiin eniten, se vakiintui naisen nimeksi ja nykyään se katsotaan Oivan sisarnimeksi. Oivi ei ole kovinkaan yleinen nimi: Suomessa nimi Oivi on vuoden 2012 loppuun mennessä annettu noin 100 naiselle ja noin 30 miehelle.


title: Oiva

text: Oiva on suomalainen miehen etunimi. Se kuuluu 1800-luvun lopulla vakiintuneeseen nimityyppiin, johon kuuluvat nimet kuvastavat lapselle toivottuja hyviä ominaisuuksia. Nimi juontuu hyvää, kelpoa, mainiota, oivallista jne. tarkoittavasta suomen kielen sanasta "oiva". Oivan nimipäivä on 29. toukokuuta. Oiva esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883 ja H. A. Reinholmin nimiehdotuksena vuonna 1879, ja vuonna 1908 se otettiin nimipiväkalenteriin. Aluksi sitä annettiin paljon kummallekin sukupuolelle, mutta pian se vakiintui miesten nimeksi. Se oli suosittu nimi 1910-luvulta 1940-luvulle Tämän jälkeen nimen suosio laski, mutta 2000-luvulla on vähän noussut. Toukokuuhun 2018 mennessä nimi Oiva on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 13 893 henkilölle. Heistä 183 on naisia, jotka kaikki ovat syntyneet ennen vuotta 1940. Oivan sisarnimi on Oivi.


title: Kreeta

text: Kreeta () on Kreikan saari, joka sijaitsee itäisellä Välimerellä Egeanmeren etelälaidalla. Se on koko Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Kreeta on itä–länsisuunnassa noin 250 kilometrin pituinen, 12–60 kilometrin levyinen, ja sen pinta-ala on 8 303 neliökilometriä. Saaren asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 622 913. Hallinnollisesti Kreeta muodostaa oman alueensa eli periferiansa, Kreetan alueen, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kreetan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Iraklion, ja sen muut suurimmat kaupungit ovat Chaniá, Réthymno, Ágios Nikólaos, Ierápetra ja Siteía. Saarella vallitsee leuto välimerenilmasto.


title: Antiikin Kreeta

text: Roomalainen kausi oli Kreetalla kukoistavaa aikaa. Roomalaisen Kreetan keskuksena toimi Gortyn, jonka väkiluvun arvioidaan olleen suurimmillaan noin . Yhteensä saarella oli tuohon aikaan ainakin 15 kaupunkia. Noin 27 eaa. Knossoksesta tehtiin roomalainen kolonia. Muita tärkeitä kaupunkeja roomalaisajalla olivat muun muassa Hierapytna, Polyrrhenia ja Lato. Ne saaren kaupungit, jotka olivat olleet roomalaisten puolella näiden vallatessa saarta tai Augustuksen puolella Rooman sisällissodissa, saivat muita paremman aseman.


title: Kreeta

text: Antiikin aikana Kreetalla sijaitsi useita keskenään sotivia poliksia eli kaupunkivaltioita, joista merkittävimpiin kuuluvat muun muassa Knossos, Kydonia, Gortyn ja Lyktos. Hellenistisellä kaudella vuosina 330–69 eaa. Kreetan väestö alkoi kasvaa ja sen myötä eroosio edetä, sillä metsiä tuhottiin. Saari oli myös merirosvojen tukikohta, mistä Rooman valtakunta ei pitänyt vaan valtasi kolmen vuoden yrittämisen jälkeen 70–60-luvulla eaa. koko Kreetan. Saaresta tehtiin osa Kyrenaikan provinssia ja Gortynista sen pääkaupunki. Kreetan lisäksi provinssiin kuului alueita Pohjois-Afrikan rannikolta, nykyisen Libyan alueelta. Roomalaiset rakensivat saarelle esimerkiksi kastelu- ja keskuslämmitysjärjestelmiä sekä teitä.


title: Kreeta

text: Saaren pääkaupunki on Iraklion, joka sijaitsee pohjoisrannikolla suunnilleen keskellä saarta. Kaupunki on myös Iraklionin alueyksikön pääkaupunki. Muita suuria kaupunkeja ovat Chanián alueyksikön pääkaupunki Chaniá, Réthymnon alueyksikön pääkaupunki Réthymno ja Lasíthin alueyksikön pääkaupunki Ágios Nikólaos. Lasíthissa sijaitsevat myös Ierápetran ja Siteían kaupungit.


title: Kreeta

text: Matkailu on yksi saaren tärkeimmistä elinkeinoista. Ensimmäiset matkailijat saarelle saapuivat jo 1900-luvun alkuvuosina . He olivat kiinnostuneita ainoastaan minolaisten perinnöstä. Suuri määrä hotelleja rakennettiin 1960-luvulla parhaimpien uimarantojen läheisyyteen saaren pohjoisrannikolle, lähelle satamia ja lentoasemia. Näin alkoi massaturismi saarella. Huono suunnittelu on sen jälkeen haitannut turistirakentamista. Kreetalle saapui 2000-luvun alussa noin kaksi miljoonaa ja vuosikymmenen lopulla kolme miljoonaa matkailijaa vuodessa. Pääasiassa matkailijat tulevat valmismatkoilla. Suurin matkailijaryhmä 2000-luvun alussa Kreetalla oli saksalaiset, joita saapui noin 600 000. Toiseksi eniten, 250 000, saapui brittejä, kolmanneksi eniten, 380 000, skandinaaveja ja neljänneksi eniten, 145 000, alankomaalaisia.


title: Kreeta

text: Kreeta on Kreikan suurin saari ja koko Välimeren viidenneksi suurin saari Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Kyproksen jälkeen. Pinta-alaa Kreetan saarella on 8 261 km² ja koko alueella 8 335 km². Saari on noin 250 kilometriä pitkä ja enimmillään noin 60 kilometriä leveä. Kapeimmassa kohdassaan itäisen Ierápetran kaupungin kohdalla se on vain 12 kilometrin levyinen. Kreeta on 35. leveyspiirin suuntainen ja sijaitsee joiltain osin Afrikan pohjoisimpia rannikkoja etelämpänä. Kreetan saaresta etelään sijaitseva ja Kreetan alueeseen kuuluva Gávdoksen saari on Euroopan eteläisin paikka. Kreetan pisin joki on 45 kilometriä pitkä Geropótamos. Se virtaa Messarán tasangon halki ja laskee saaren etelärannikolla Välimereen kuuluvaan Libyanmereen. Kreetan suurin järvi on Potamoín tekojärvi (16 km²) ja ainoa luonnonjärvi Kournás, joka sijaitsee 48 kilometriä Chanián kaupungista itään. Vesistöjen vähyys johtuu saaren maaperästä: se on karstimaata, johon sadevesi imeytyy nopeasti.


title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (, josta kreikkalaisella puolella ja turkkilaisen Pohjois-Nikosian puolella ). Muut suurimmat kaupungit ovat kreikkalaisella puolella Limassol eli Lemesós (), Stróvolos (), Lárnaka (), Lakatámeia () ja Páfos (), ja turkkilaismiehityksen alla olevan pohjoisosan alueella Famagusta eli Gazimağusa/Ammóchostos (), Kyrenia eli Girne/Kerýneia () ja Mórfou eli Güzelyurt () (2011). Saaren väestö on keskittynyt Nikosian, Páfoksen, Limassolin ja Lárnakan alueille.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Korkeimmat vuoret ovat Samothrákin Sáos ja Sámoksen Kérkis. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki, Lesboksen Mytilíni, Chíoksen kaupunki ja Kosin kaupunki. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Hallinnollisesti saaret jakautuvat useaan alueeseen.


title: Ierápetra

text: Ierápetran kaupunki sijaitsee Kreetan etelärannikolla Välimereen kuuluvan Libyanmeren rannalla. Ierápetran kunta käsittää alueen rannikolla saaren kaakkoisossa. Se muodostuu Ierápetran kaupungista, monista pienistä kylistä sekä Chrysín saaresta. Ierápetran kaupunki on Kreetan neljänneksi suurin taajama ja Euroopan eteläisin kaupunki. Kaupungissa sataa vähiten koko Kreikassa ja siellä on eniten aurinkotunteja.


title: Kaino (kaupunki)

text: Kaino (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren lounaisrannikon suunnassa jossakin Elyroksen ja Tarrhan kaupunkien tienoilla. Nykyisin se sijoitetaan Samarián rotkon pohjoisosaan lähelle Pyhän Nikolaoksen ("Ágios Nikólaos") kirkkoa.


title: Neitsyt Marian katedraali (Killarney)

text: Neitsyt Marian katedraali () on roomalaiskatolinen katedraali Killarneyn kylässä Kerryn kreivikunnassa Irlannissa. Katedraalin rakentaminen aloitettiin vuonna 1842 ja katedraali valmistui vuonna 1855. Rakentamiseen hankittiin varoja kansalaiskeräyksellä Irlannissa ja Yhdysvalloissa, ja se keskeytettiin suuren nälänhädän vuosina 1848. Katedraalin suunnitteli englantilainen arkkitehti Augustus Welby Pugin, joka haki inspiraatiota Ardfertin katedraalin raunioista.


title: León (Meksiko)

text: Jesuiitat aloittivat pääkatedraalin rakennuttamisen kaupungin keskustaan vuonna 1746 ja se on yhdistelmä barokki- ja neoklassista rakennustyyliä. Katedraalin rakentaminen keskeytyi kuitenkin jo kahdeksan kuukauden jälkeen Espanjan kruunun karkottaessa jesuiitat maasta. Obregonin perhe kuitenkin otti asiakseen jatkaa rakennuttamista 1800-luvulla. 67 metrin korkeuteen ulottuva katedraali valmistui ja vihittiin käyttöön 16. maaliskuuta 1866.


title: Strasbourgin katedraali

text: Strasbourgin katedraali eli Strasbourgin kaupungissa sijaitseva Notre-Damen katedraali on roomalaiskatolinen, tyyliltään goottilaista arkkitehtuuria edustava katedraali. Se oli maailman korkein rakennus vuosina 1647–1874. Nykyään Strasbourgin Notre-Dame on Ranskan katedraaleista toiseksi korkein. Vain vuonna 1884 valmistunut Rouenin katedraali yltää korkeammalle, 151 metriin asti. Tästä huolimatta Strasbourgin katedraalin kellotornin huippu yltää maantasalta 100 metrin korkeuteen, kun taas Rouenin katedraalin korkein torni, "la Tour Saint Romain", on vain 82 metriä korkea. Strasbourgin katedraali tunnetaan ainutlaatuisesta kellotornistaan, jonka huipulta kohoaa toinen pienempi torni, kattoratsastaja.


title: Bissaun katedraali

text: Katedraalin rakennustyöt alkoivat vuonna 1945 arkkitehtien João Simões ja Galhardo Zilhão johdolla. Rakennus valmistui vuonna 1950. 9. elokuuta 1998 piispa Settimio Arturo Ferrazzetta piti kirkossa rohkean saarnan, jossa hän otti kantaa maassa tuolloin käynnissä olleeseen sisällissotaan. Hän kutsui konfliktia "suureksi yhteiskunnalliseksi synniksi", joka siirtää "vuosia taaksepäin" ja provosoi Guinea-Bissaun kansaa, joka "tietää kuinka kärsiä, mutta vain tiettyyn pisteeseen asti" reagoimaan. Hän menehtyi sydänkohtaukseen seuraavana vuonna ja on haudattu kyseiseen katedraaliin.


title: Kristus Vapahtajan katedraali (Moskova)

text: Kristus Vapahtajan katedraali () on suuri ortodoksinen kirkkorakennus Moskovan keskustassa Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Kremliä Moskvajoen rannalla. Katedraali on maailman suurimpia ortodoksisia kirkkorakennuksia ja se edustaa uusbysanttilaista tyyliä. Alkuperäisen kirkon rakentaminen aloitettiin 1830-luvulla. Neuvostoliiton aikana vuonna 1931 kirkko tuhottiin täysin, mutta se rakennettiin uudestaan alkuperäisen mukaiseksi 1990-luvulla.


title: Mikaelin katedraali (Iževsk)

text: Mikaelin katedraali () on katedraali Iževskin kaupungissa Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Katedraali on nimetty arkkienkeli Mikaelin mukaan. Mikaelin katedraali on ortodoksinen kirkko. Katedraalin rakentaminen aloitettiin vuonna 1897 ja se saatiin valmiiksi vuonna 1915. Katedraali tuhottiin vuonna 1937, koska silloisessa Neuvostoliitossa yritettiin poistaa uskonto valtiosta kovin ottein. Vuonna 2004 katedraalia alettiin rakentaa uudestaan ja se saatiin alkuperäiseen kuntoon vuonna 2007. 67 metriä korkean katedraalin suunnitteli venäläinen arkkitehti Ivan Charushin.


title: Strasbourgin katedraali

text: Maasta kellotornin huipulle johtavat 500 porrasaskelmaa ovat kaikki noin 20 senttimetriä korkeita. Näihin portaisiin luetaan maasta näköalatasanteelle johtavat 330 porrasta sekä tasanteelta edelleen kellotorniin johtavat 170 porrasta. Portaisiin ei kuitenkaan lueta mukaan muutamaa porrasta, jotka yhdistävät kirkon edustan ensimmäiseen, 330 askelman portaikkoon, joka johtaa ainoalle yleisölle avoimelle näköalatasanteelle. Kattoratsastajan huipulle johtavat 146 porrasta ovat noin 22 senttimetriä korkeita. Näköalatasanteen lisäksi kellotornin kärkipiikin alaosaa ympäröi pieni tasanne.


title: Katolinen kirkko Suomessa

text: Seurakunnan kirkko on Pyhän Henrikin katedraali, joka on valmistunut vuonna 1860 ja edustaa uusgoottilaista kirkkotyyliä. Sen ulkoseinustalla sijaitsevat Pyhän Henrikin, Pyhän Pietarin ja Pyhän Paavalin patsaat. Kirkon sisällä ovat myös Pyhän Marian ja Pyhän Joosefin patsaat. Kirkon alttariin on sijoitettu Pyhän Cyprianuksen, Pyhän Olavin ja Pyhän Birgitan reliikkejä. Toistaiseksi alttarissa säilytetään myös Pyhän Henrikin reliikkiä, mutta Museovirasto on vaatinut sen palauttamista Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymälle. Tämä on tulehduttanut katolilaisten ja luterilaisten välejä.


title: Katolinen kirkko Suomessa

text: Seurakunnan kirkko on Meilahdessa sijaitseva, arkkitehti Kaj Saleniuksen suunnittelema Pyhän Marian kirkko. Se on vihitty käyttöön 6. joulukuuta 1954. Kirkossa on istumapaikat 150:lle ja tilaa kaikkiaan 300 henkilölle. Kirkon kuorin oikealla puolella on kuvattu Neitsyt Marian taivaaseenottaminen, ja vasemmalla puolella hänet on kuvattu taivaassa uutena Eevana. Kuorin takana alttariseinällä sijaitsee luonnonkivimosaiikki, joka esittää ristiinnaulittua Jeesusta neljän evankelistan symbolien ympäröimänä. Pyhän Marian kirkossa on Pyhän Marian patsas. Kirkon sisäänkäynnin luona on maalaus Pyhästä Kristoforoksesta. Kirkon alttariin on sijoitettu Pyhän Birgitan ja tämän tyttären, Pyhän Katariinan, reliikkejä.


title: Katolinen kirkko Suomessa

text: Seurakunnan kirkko on Nasaretin pyhän perheen kirkko. Paavi Johannes Paavali II siunasi kirkon peruskiven vuonna 1989 ja lahjoitti kirkolle alttarimaalauksen, joka esittää Mustaa Madonnaa. Ympäri maailmaa sijaitsevien Neokatekumenaaliyhteisöjen tukemana kirkko valmistui vuonna 1991. Kirkon erikoisuutena on kasteallas, jossa voi suorittaa upotus- ja valelukasteita. Kirkko on lisäksi koristeltu erittäin kauniilla ortodoksi-ikoni tyylisillä maalauksilla ja se poikkeaa sekä arkkitehtuuriltaan että sisustusratkaisuiltaan huomattavan paljon Suomen muista katolisista kirkoista.


title: Kupari (heraldiikka)

text: Erityisen näkyvästi kupari on käytössä Whitehorsen kaupungin vaakunassa, jonka kilpi on kuparia. Siinä väri viittaa kuparimalmin louhintaan alueella sekä kuparin tärkeyteen alkuperäiskansoille.


title: Kupari

text: Useimmiten motiivina kuparin käytölle on sen erinomainen sähkön- tai lämmönjohtavuus tai sen korroosionkestävyys. Puhtaat kuparit voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään:


title: Lokikirja

text: Kauppalaivoissa lokikirjan pitovastuu kuuluu kulloinkin vahtia ajavalle perämiehelle tai päällikölle. Merilaki määrittää, että lokikirjaan tulee merkitä aluksen sijainti tai muu merkittävä seikka satamassa vuorokausittain ja merellä vahtivuoroittain. Kauppa-aluksen päällikkö vahvistaa aina allekirjoituksellaan lokikirjan merkinnät oikeiksi. Sotalaivoissa tehtävästä huolehtii korkein siltamiehistön aliupseereista, tavallisimmin ruorimestari eli komentosillan miehistön päällikkö. Pienaluksissa ja veneissä lokikirjasta huolehtii päällikkö.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon asuinpaikoilta on löydetty myös kuparipisaroita ja pieniä kupariharkkoja. Volosovon asuinpaikoilta tunnetaan muutama kuparin sulatuspajoja. Kuparin sulattaminen on ilmeisesti opittu Jamnakulttuurista ja lisää teknologisia vaikutteita on saatu Fatjanovon ja Balanovon kulttuureilta myöhemmin. Vaikka löydettyjen kupariesineiden määrät kasvoivat nuoremmilla asuinpaikoilla, oletetaan kuparin louhiminen, valmistaminen ja kauppaaminen olleen aluksi Volosovon alueen ulkopuolista toimintaa, sillä yhtään muinaista louhosta ei tunneta Volosovon omalta alueelta. Kupari tuotettiin aluksi sinne etelästä Etelä-Uralin rinteiltä, josta tiedetään satoja louhoksia ja suuri Kargalyn malmio Gornyn asuinpaikan ympäriltä. Myöhemmin myös oman alueen luonnonvaroja hyödynnettiin, minkä esineiden kemiallinen rakenne kertoo.


title: Harjavallan nikkelipäästö

text: Heinäkuun viimeisen viikonlopun aikana tapahtui toinenkin päästö, kun Boliden Harjavalta Oy:n Porin tehtaalta pääsi Kokemäenjokeen sadevesien mukana 122 kiloa kuparia. Elokuun puolella havaittiin jokisuistossa ja meressä kalakuolemia, erityisesti menehtyneitä suutareita. Kuparipäästö ei tätä voine aiheuttaa, mutta nikkeli aiheuttaa kalassa nestetasapainon muutoksia, jotka johtavat hitaasti kuolemaan. Varsinais-Suomen ely-keskuksen mukaan nikkeli ei ole välttämättä mitattavissa myrkytystapauksissa kalasta, vaan ympäröivä vesi on kriittinen tekijä.


title: Jehovan todistajien kuri seurakunnissa

text: Jos joku jäsen toimii Jehovan todistajien raamatuntulkinnan mukaan epäraamatullisella tavalla, mutta ei kuitenkaan niin vakavasti, että hänet voitaisiin erottaa, hänet "merkitään". Tällaista voi olla esimerkiksi toisten asioihin sekaantuminen tai taloudelliset keinottelut. Merkitsemisen tarkoitus on rajoittaa muiden järjestön jäsenten seurustelua häiritsevästi käyttäytyvän kanssa, saada hänet häpeämään, ymmärtämään väärän toimintansa ja samalla estää muita omaksumasta samanlaisia vääränlaisia toimintatapoja.Merkitseminen tapahtuu yleensä kokouksessa pidetyn puheen välityksellä, jossa käsitellään kyseistä väärää toimintaa, mainitsematta väärintekijän nimeä. Tämän puheen jälkeen ne seurakuntalaiset, jotka ovat asiasta selvillä, rajoittavat sosiaalista kanssakäymistä kyseistä toimintaa harjoittavien kanssa.


title: Kupari

text:
Kupari, vanhalta suomalaiselta nimeltään vaski, on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Cu () ja se kuuluu metallien ryhmään. Kemiallisen määritelmän mukaan se on jalometalli, mutta tavanomaisessa kielenkäytössä sitä ei sellaisena pidetä. Kuparin CAS-numero on 7440-50-8. Kupari on punaruskeaa, venyvää, pehmeää ja sitkeää metallia. Maankuoressa kuparia on keskimäärin noin 0,07 promillea eli 70 grammaa tonnissa.
On epäselvää, onko kupari saanut nimensä sanoista "Cyprium aes", Kyproksen metalli, tai päinvastoin, onko Kyproksen saari "Kupros" saanut nimensä tästä metallista, jota esiintyy saarella runsaasti.


title: Vaellusnopeus

text: Tavallisimmin sähkönjohtimet tehdään kuparilangasta. Koska kuparin tiheys on 8,94 g/cm³ = 8940 kg/m³ ja atomipaino on 63,546 g/mol, joten kuutiosenttimetrissä kuparia on 8,94 / 63,546 = 0,1406855 moolia. Koska yhdessä moolissa kuparia on 6,023·10 atomia (Avogadron vakio, on kuutiosenttimetrissä kuparia 6.02×10 × 0,1406855 = 8,5·10 ja kuutiometrissä 8,5·10 atomia. Koska kuparissa on yksi johtavuuselektroni atomia kohti, on niitäkin "n" = 8,5·10 kappaletta kuutiometriä kohti.


title: Kuparin elektrolyyttinen puhdistus

text: Rikkihappoa sisältävään kuparisulfaattiliuokseen liukenee elektrolyysin aikana anodilevyltä kuparia, joka siirtyy katodilevylle ja saostuu puhtaan kuparilevyn pintaan. Elektrolyysiprosessin päätyttyä katodina toimineen puhtaan kuparilevyn pinnalle on nesteessä tapahtuneen kupari-ionien pelkistymisreaktion tuloksena saostunut erittäin puhdasta kuparia. Raakakuparinen anodilevy pienenee hapettumisreaktion aikana muodostaen liuokseen liuenneita sinkki-, rauta-, nikkeli- ja kupari-ioneja sekä jalometalleja hopeaa, kultaa ja platinaa. Kupari-ioneja helpommin pelkistyvät epäpuhtaudet saostuvat anodilta pohjalle anodiliejuksi. Astian pohjalla oleva anodilieju sisältää hopeaa, kultaa, platinaryhmän metalleja sekä seleeniä ja telluuria hopea- ja kupariyhdisteinä ja lyijyä ja tinaa sulfaatti- ja oksidiyhdisteinä. Vähemmän herkästi pelkistyvät metallit jäävät liuokseen ioneina.


title: Kelirikko

text: Saaristossa kelirikko merkitsee keväistä ajanjaksoa, jolloin sulava jää on jo liian ohutta ja pehmeää kantaakseen ihmisiä tai ajoneuvoja mutta liian kovaa, jotta vesikulkuneuvot kykenisivät kulkemaan jäissä. Kelirikko on perinteisesti merkinnyt saaristossa aikaa, jolloin yhteydet mantereelle ovat olleet kokonaan poikki. Saaristossa kelirikko alkaa yleensä maaliskuun alussa ja kestää jäiden sulamiseen ja meren avautumiseen saakka toukokuulle. Tuona aikana ainoa käyttökelpoinen kulkuneuvo on ilma-aluksia lukuun ottamatta ilmatyynyalus tai moottorirekityyppinen eli avovedessä uiva moottorikelkka.


title: Kuolemankello

text: Kuolemankellot ovat pahimpia rakennusten tuhohyönteisiä Suomessa. Ne kestävät pakkasta, joten talon talveksi kylmilleen jättäminen ei tapa niitä. Koska kuolemankellot elävät vain lahoavassa puussa, niiden esiintyminen talon rakenteissa on viite kosteusvaurioista. Kosteusvaurioiden korjaaminen hävittää myös kuolemankellot.


title: Puuntuhoojamaiset

text: Puuntuhoojamaisten perhosten toukat elävät suuren osan elämästään piilossa, erityisesti puuvartisten kasvien rungon ja oksien sisällä. Toukka elää puuainekseen tekemissään käytävissä, minkä vuoksi osaa lajeista pidetään mm. metsätalouden tuhohyönteisinä. Syömänsä puuaineksen kovuuden vuoksi ryhmän perhostoukilla on yleensä varsin järeät leuat.


title: Juurikärpäset

text:
Juurikärpäset (Anthomyiidae) on kaksisiipisten suuri heimo. Useimmat harmaat, tavallisen näköiset kärpäset kuuluvat joko juurikärpäsiin tai sukaskärpäsiin (Muscidae). Monien juurikärpäslajien toukat elävät kasvien juuristossa.
Aikuiset yksilöt syövät kukkien mettä ja muita kasvinesteitä, ja ovat siksi tärkeitä pölyttäjiä monille kasvilajeille. Sukujen "Pegomya", "Delia", "Phorbia",
"Botanophila" ja "Chirosia" toukat syövät eläviä kasvinosia, ja jotkut niistä ovat haitallisia tuhohyönteisiä. Joidenkin "Pegomya"-suvun lajien toukat syövät sienten itiöemiä.


title: Tuomenkehrääjäkoi

text: Tuomenkehrääjäkoita tavataan kaikkialla tuomia kasvavilla paikoilla. Toukat elävät suurina ryhminä erittämänsä seitin suojissa ja syövät puut runsaana esiintyessään jopa täysin lehdettömiksi. Tuomet selviävät yleensä tuhosta hyvin ja kasvattavat uudet lehdet myöhemmin kesällä. Jos huomattava tuho kuitenkin toistuu useita vuosia peräkkäin, puut saattavat kuolla. Kukin toukkaryhmä syö kaikki oksan lehdet ja lehtien loputtua ne siirtyvät jokkona uuteen oksaan. Täysikasvuiset toukat koteloituvat tiiviinä ryhminä seitin suojiin. Toukkien seittejä on tuomissa alku- ja keskikesällä ja loppukesällä koteloituneista toukista kuoriutuu aikuisia perhosia.


title: Purokoisa

text: Purokoisan elinpaikkoja ovat hitaasti virtaavat vesistöt, mutta perhoset voivat lentää joskus kauemmaksikin. Ne lähtevät liikkeelle melko myöhään illalla ja tulevat valolle. Toukat elävät veden alla kasvinkappaleista tekemänsä suojuksen suojissa. Myös koteloituminen tapahtuu veden alla.


title: Kurtturuusu

text: Kurtturuusu on yleensä melko terve kasvilaji, joten siihen ei yleensä tule tauteja tai tuhohyönteisiä, mutta lajikekohtaisia eroja löytyy. Erilaiset taudit, virukset ja tuhohyönteiset ovat kuitenkin mahdollisia, kuten muillakin ruusuilla. Esimerkiksi kirvat, punkit ja eräs koppakuoriaislaji ("Popillia japonica") ovat todennäköisimpiä tuhohyönteisiä. Lisäksi mahdollisia ovat muutamat tyypilliset sienitaudit, yhtenä yleisimpänä mustia pilkkuja lehtiin aiheuttava mustalaikku. Ruusuruostetta taas ei olla tavattu lajilla.


title: Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 2

text: Leikatut kissut, etenkin urokset, elävät kauemmin kuin leikkaamattomat, jos ne ulkoilevat. Kaikki ulkoilevat kissut steriloidaan tai kastroidaan, jos halutaan välttää ei-toivottujen pentueiden syntyä.


title: Kissa

text: Leikatut kissat, etenkin urokset, elävät kauemmin kuin leikkaamattomat, jos ne ulkoilevat. Kaikki ulkoilevat kissat steriloidaan tai kastroidaan, jos halutaan välttää ei-toivottujen pentueiden syntyä. Leikattu kissa on mukavampi ja helpompi lemmikki, joka ei terveenä virtsaa hiekkalaatikon ulkopuolelle.


title: Eväjalkaiset

text: Toiset hylkeet, kuten mursu ja varsinaiset hylkeet, pesivät jäällä ja parittelevat tavallisesti vedessä (myös muutamat maalla pesivät lajit parittelevat vedessä). Näillä lajeilla naaraat eivät keräänny niin vahvasti ryhmiksi. Koska jääolot vaihtelevat, pesimäpaikkojon sijainti voi muuttua vuosittain, eivätkä urokset voi ennustaa missä naaraat tulevat pesimään. Polygynia on siksi jäällä pesivillä lajeilla yleensä heikompaa. Mursu on kuitenkin poikkeus, sillä naarasmursut kerääntyvät tiiviiksi joukoiksi luultavasti laikuittaisesti esiintyvien ravintolähteiden vuoksi. Jäällä pesivillä hylkeillä on yleensä hyvin vähän jos ollenkaan sukupuolidimorfismia. "Lobodontini"-tribuksen naarashylkeet ovat hiukan pidempiä kuin urokset. Jäällä pesivistä mursut ja kuplahylkeet ovat kuitenkin poikkeuksia, joilla on vahvaa dimorfismia niin että urokset ovat mm. kookkaampia.


title: Eväjalkaiset

text: Eväjalkaiset pystyvät etenemään maalla, vaikkeivät yhtä hyvin kuin maalla elävät eläimet. Korvahylkeet ja mursut pystyvät kääntämään takaräpylänsä eteenpäin olevaan asentoon kehonsa alle ja näin voivat ”kävellä” neljällä raajallaan. Maalla liikkuessaan korvahylkeet tukeutuvat enemmän pään ja niskan liikkeisiin kuin takaräpylöihin. Heilauttelemalla päätä ja niskaa korvahylkeet keräävät momenttia edetessään. Varsinaiset hylkeet taas ovat vähemmän ketteriä maalla. Ne eivät pysty saamaan takaräpylöitään eteenpäin olevaan asentoon, ja etenevät maalla heittäytymällä, pomppimalla ja kiemurtelemalla samalla kun eturäpylät pitävät yllä tasapainoa. Jotkin lajit vetävät eturäpylöillään itseään eteenpäin. Maalla liikkuminen on varsinaisille hylkeille helpompaa jäällä, koska sillä on mahdollista liukua eteenpäin.


title: International Harvester K- ja KB-sarja

text: K- ja KB-sarja olivat International Harvester Companyn valmistamia hyötyajoneuvoja. "K-sarja" esiteltiin vuoden 1940 puolivälissä, mutta sen valmistus lopetettiin USA:n sotatoimien vaatimien tuotannonmuutosten vuoksi. Mallin tuotanto jatkui taas vuonna 1944, kun hyötyajoneuvoja sallittiin rajoitetusti valmistaa siviilimarkkinoille. Erilaisten alustojen valikoima oli laaja, kaikkiaan 50 versiota, lähtien 1/2-tonnisesta pick-upista ja päättyen raskaisiin kolmeakselisiin kuorma-autoihin ja rekkavetureihin.


title: Häkäpönttöauto

text:
Toisen maailmansodan aikana Eurooppa kärsi bensiinipulasta, koska omaa tuotantoa ei ollut. Useissa Euroopan maissa valmistettiin ja käytettiin puukaasulaitteita autojen lisäksi traktorien ja voimakoneiden sekä venemoottorien voimanlähteinä vielä sodan päätyttyäkin. Esimerkiksi Saksa kiihdytti tuotantoa vuodesta 1941 lähtien. Puukaasuautoja oli sodan aikana Euroopan maista lukumääräisesti eniten Saksassa (155 000 vuonna 1942) ja Ruotsissa (73 000 vuonna 1942). Suomessa puukaasuautoja oli enimmillään 25 000 vuonna 1944.
Häkäkaasukäytössä moottorin hyötysuhde on pienempi kuin bensiinikäytössä. Lisäksi mukana kuljetettava polttoaine – pilke- tai hiilisäkit – vähentää hyötykuormaa. Sytytyksen jälkeen kuluu 5–10 minuuttia ennen kuin kaasua alkaa muodostua ja saavutetaan sopiva ilman ja polttokaasun seos moottorin käynnistämiseksi. Ajon aikana häkäpönttöä on kohennettava ja pilkkeitä lisättävä. Laitteisto voidaan rakentaa joko pelkästään häkäkaasukäyttöön tai mahdollistamaan myös nestemäisen polttoaineen käyttö. Säännöstelyaikana häkäpönttöautoille voitiin varata erityinen "mäkibensa"-annos antamaan lisätehoa nousuihin.


title: British Motor Corporation

text: Suomi oli pienuudestaan huolimatta BMC:lle tärkeä markkina-alue Euroopassa. Toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina Suomen valtio säännösteli autojen tuontia vuoteen 1963 asti. Suomessa tarvittiin 1950- ja 1960-luvuilla runsaasti etenkin hyötyajoneuvoja, ja Britanniasta niitä saatiin viemällä sinne vastavuoroisesti maataloustuotteita, etenkin voita. Tämä kaupankäyntimalli jatkui Suomen ja Britannian välillä 1970-luvun loppuun. Tämän vuoksi brittiläisiä henkilö- ja hyötyajoneuvoja oli kohtuullisen hyvin saatavilla ja hinta esimerkiksi saksalaisiin merkkeihin nähden oli edullisempi.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sota johti polttoainepulaan, joka puolestaan johti rautatieliikenteen lisääntymiseen. Valtionrautateiden vuoden 1940 matkustajaennätys rikottiin vasta seuraavan vuosisadan alussa. Yksityisautoilun kehitys pysähtyi sotavuosina, sillä autoja tarvittiin rintamalla. Autojen keskeiseksi voimanlähteeksi tuli "puukaasutin" eli häkäpönttö. Kaikkiaan Suomessa valmistettiin 43 028 puukaasutinta vuosina 1939–1944.


title: International Harvester (auto)

text: International esitteli uuden K-sarjan malliston vuonna 1940, Yhdysvaltojen sotatoimien vuoksi mallin valmistus kuitenkin pian lopetettiin ja sen valmistus jatkui taas vuonna 1943, kun hyötyajoneuvojen valmistus siviilimarkkinoille vähitellen vapautettiin. Vuonna 1947 sitä seurasi edeltäjäänsä perustuva KB-sarja. Näitä seurasi L-sarja vuonna 1949, R-sarja vuonna 1952 ja S-sarja vuonna 1955. Vuonna 1957 "light-" ja "medium duty truck" -sarjan mallinimi siirtyy epäloogisesti kirjaimeen "A". Uusi A-sarja juhlisti IH:n 50-vuotista taivalta hyötyajoneuvojen valmistajana, kirjain "A" tulee sanasta "Anniversary" eli vuosijuhla. Tämä kirjainmallisarja jatkui kevyin ulkonäkö- ja raskaammin tekniikkamuutoksin malleina B, C ja D. Vuonna 1966 siirrytään taas kirjaimiin A, B ja C, vuonna 1969 esitelty D-sarja kulki nimellä Light Line. "Light Line" oli IH:n viimeinen kevyiden hyötyajoneuvojen mallisarja ja sen valmistuksen päättymisen myötä, vuonna 1975, päättyi eräs aikakausi amerikkalaisen ajoneuvovalmistuksen historiassa.


title: Autoilun historia Suomessa

text: Uusi sodanjälkeinen suomalainen automerkki oli Vanaja, ja tämän merkkisiä kuorma-, linja- ja erikoisautoja valmistui vuosina 1948–1971 runsaat 7 000 kappaletta. Ulkomaisten kuorma- ja pakettiautojen sekä linja-auton alustojen tuontisäännöstelystä luovuttiin lokakuussa 1957. Keski- ja Etelä-Euroopassa 1950-luvun jälkipuoliskolla suosituiksi tulleet kääpiöautot eivät koskaan yleistyneet Suomessa. Linja-autonkorien valmistaja Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab rakensi vuonna 1957 Wiima-merkkisen kääpiöauton prototyypin, joka on sittemmin kadonnut. Vuonna 1960 Suomessa oli yksi auto jokaista 17 henkilöä kohti, kun Ruotsissa autotiheys oli yksi auto kuutta asukasta kohti.


title: Laurin & Klement

text: Kevyiden hyötyajoneuvojen valmistus alkoi vuonna 1907. Tämän jälkeen aloitettiin nelisylinterisellä bensiinimoottorilla varustetun, ketjuvetoisen, 22-paikkaisen linja-auton sekä kantavuudeltaan neljän tonnin kuorma-auton valmistus. Pian näiden rinnalle esiteltiin 1,5 tonnin F-malli. Vuonna 1914 mallistossa oli kantavuudeltaan kahden, kolmen, neljän ja kuuden tonnin kuorma-autot. Niissä käytettiin nelisylinterisiä bensiinimoottoreita tehoiltaan 18, 22 ja 35 hevosvoimaa. Joitain malleja tehtiin vain erikoistilauksesta.


title: Hevonen Suomessa

text: 1880-luvulla ajoneuvojen valmistus oli hyvin laajamittaista koko Suomessa, kärryjä vietiin myös ulkomaille Ruotsiin ja Venäjälle. Valentin Kuusisto veisti ensimmäisen "turkulaasen" ja myi sen Juho Mahlamäelle Ilmajoen Huissille. Ajoneuvoteollisuus pääsi toden teolla vauhtiin vuoden 1880 juhannusmarkkinoilta, josta oli sanomalehdessä juttu: "Kärrynpyöriä ja verraten huonosti eli järkeästi tehtyjä häkkirattaita on ollut torilla joltisesti". Ilmeisesti pohjalaiset olivat muunnelleet turunmallia kirjoittajan mielestä sopimattomalla tavalla tai kärryt oli karkeasti ja alkeellisesti tehtyjä (T.Virrankoski).


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sähköliesiä alettiin valmistaa Suomessa 1937, mutta ne yleistyivät kotitalouksissa vasta toisen maailmansodan jälkeen. Sähköliedet löivät itsensä läpi 1960-luvulla. Sinkkilevyllä päällystetyt tiskipöydät ja astiankuivauskaapit helpottivat astioidenpesua. Astianpesukoneet esiteltiin suomalaisille kotitalouksille vasta 1960-luvulla. Muutoksista huolimatta perinteiset työtavat säilyivät vallitsevina varsinkin maaseudulla. Naiset olivat enimmäkseen perheenemäntiä ja useissa talouksissa oli kotiapulainen. Itsetekemistä ja säästäväisyyttä ihannoitiin. Työtehoa lisäsi keittiökalusteiden standardisointi suomalaisnaisten keskimittojen mukaisiksi. Puhtaasta ja valoisasta kodista tuli ihanne.


title: Chevrolet El Camino

text:
Chevrolet El Camino on Chevroletin valmistama coupé-mallinen avolavainen hyötyajoneuvo. Autoa valmistettiin vuosina 1959–1960 ja 1964–1987.El Caminon tunnetuin erikoismalli on El Camino SS, El Caminon perusmallia tehokkaampi, suuremmalla moottorilla varustettu urheilumalli.
Vuodesta 1978 lähtien oli saatavana myös "Royal Knight" -varustepaketti.


title: Vammaisuus

text: Vammaisuus kuvaa fyysisen tai psyykkisen terveyden rajoitteita, joiden vuoksi henkilö ei pysty toimimaan täysipainoisesti fyysisessä tai sosiaalisessa ympäristössä. YK:n 13. joulukuuta 2006 hyväksymässä Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva yleissopimus ("Convention on the Rights of Persons with Disabilities") vammaisuus määritellään seuraavalla tavalla: ”Vammaisiin henkilöihin kuuluvat ne, joilla on pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, jonka vuorovaikutus erilaisten esteiden kanssa voi estää heidän täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa.” Maailman terveysjärjestö arvioi vuonna 2011 että jopa 15 % maailman väestöstä on vammaisia.


title: Näkövamma

text: Näkövamma on silmän näkökykyä heikentävä vamma. Vamma voi olla synnynnäinen tai vamman voi aiheuttaa sairaus tai tapaturma. Tavallisimpia näkövammoja aiheuttavia sairauksia ovat silmäpohjan perinnölliset rappeumat (yleisimpänä verkkokalvorappeuma), silmäpohjan ikärappeuma, glaukooma, näköhermojen ei-synnynnäiset viat sekä diabeettinen retinopatia. Tapaturmien osuus on alle kaksi prosenttia kaikista tapauksista. Vamman vakavuuden asteen perustella näkövamma voidaan luokitella joko sokeudeksi tai heikkonäköisyydeksi.


title: Myötävaikutus vahinkoon

text: Myötävaikutus vahinkoon tarkoittaa, että vahingon kärsinyt henkilö on omilla toimillaan edistänyt vahingon syntyä tai ei ole huolehtinut varotoimista estääkseen vahingon tai pienentääkseen sitä. Vahingonkorvauslain (412/1974, 6:1) mukaan vahingonkorvausta voidaan pienentää tai evätä kokonaan, jos vahingon kärsinyt tai hänen puoleltaan on myötävaikutettu vahinkoon. Säännön tavoitteena on jakaa taloudelliset menetykset syyllisyyden perusteella. Henkilövahingot muodostavat kuitenkin poikkeuksen sääntöön. Liikennevakuutuslain (279/1959, 7 §) ja potilasvahinkolain (585/1986, 3 §) mukaan korvausta alennetaan tai se evätään vasta, kun henkilön myötävaikuttaminen on ollut törkeää. Myötävaikuttamisen arvioinnissa perustana on sellainen huolellisuus, jota ihmiseltä voidaan vaatia. Myötävaikuttamista on vahingon kärsineen oma tahallisuus tai tuottamus ja myös se, että hän on vastannut vahinkoon vaikuttaneista olosuhteista ankaran vastuun perusteella. Lisäksi myötävaikuttamisena pidetään varotoimien laiminlyöntiä ja vaaraan antautumista.


title: Eturistisiteen vamma

text: Eturistisiteen vamma tarkoittaa polven eturistisiteen repeämistä. Vamma on melko yleinen, urheiluharrastuksista yleisimmin saatava vaiva. Vamma aiheutuu useimmiten kaatuessa, jolloin kiertyminen ja vääntyminen aiheuttaa eturistisiteen katkeamisen. Vamman taustalla ovat myös ihmisen oman sidekudoksen ominaisuudet, jotka vaikuttavat eturistisiteen repeämistodennäköisyyteen. Naisilla eturistiside on jonkin verran heikompi kuin miehillä, ja ikä heikentää sidekudoksia. Eturistisiteen repeämä voidaan hoitaa leikkauksella, jonka jälkeen käydään muutamassa jälkikontrollissa ja fysioterapiassa. Joskus konservatiivinenkin hoito riittää, varsinkin jos ei harrasteta pallopelejä tai muita nopeita jalkojen suunnanvaihtoja vaativia urheilulajeja. Leikkauksen jälkeiseen toipumiseen menee ainakin puoli vuotta, ennen kuin vaativampaa liikuntaa voi harrastaa.Hoito aloitetaan kyynärsauvoilla, kylmäpusseilla ja kipulääkityksellä. Myöhemmin mennään leikkaukseen, tosin ennen sitä on pidettävä huolta reisilihaksen ja koukistajien voimista. Leikkauksen jälkeen jatketaan kuntoutusjaksolla, joka sisältää muun muassa reisilihasharjoitteita. Kuntoutusjakson tavoite on asentotunnon ja voiman palautus jalkaan.


title: Sopeutumisvalmennus

text: Sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimiva Valtakunnallinen vammaisneuvosto (VANE) toteaa Vammaispoliittisessa ohjelmassa vuodelta 1995, että "”ohjelman päämääränä on luoda edellytykset vammaisten ihmisten täysivaltaistumiselle suomalaisessa yhteiskunnassa. Täysivaltaistumisella (empowerment) tarkoitetaan sitä, että vammaiset itse täysivaltaistavat itsensä. Tällöin mitkään muut tahot eivät mielivaltaisesti ohjaile heidän elämäänsä. Täysivaltaistumisen kautta jokaisella vammaisella ihmisellä on mahdollisuudet hyvään ja mielekkääseen elämään hänen omista kyvyistään ja tavoitteistaan lähtien. Hyvä ja mielekäs elämä sisältää valinnanvapauden ja itsemääräämisoikeuden toteutumisen. Tämän lisäksi se sisältää mahdollisuuden itsenäiseen elämään, tasavertaisuuteen ihmissuhteissa ja täyteen osallistumiseen. Se edellyttää myös kohtuullisen elämän perusedellytysten olemassaoloa. Vammaisen ihmisen kohdalla tasavertaiset mahdollisuudet hyvään ja mielekkääseen elämään toteutuvat vain, jos vammaisten ihmisoikeudet tunnistetaan ja tunnustetaan.”" Tällaisen yleisen vammaispoliittisen tavoitteen tukemiseen osallistuu myös sopeutumisvalmennus.


title: Vanheneminen

text: Vanheneminen tarkoittaa ikääntymisen myötä tapahtuvia, lopulta kuolemaan johtavia muutoksia elimistössä. Ihmisellä ruumiin rappeutuminen alkaa jo noin kolmenkymmenen vuoden iässä. Erityisesti vanheneminen ilmenee sellaisten solujen toiminnassa, jotka vähenevät iän myötä. Elimistön vanheneminen rappeutuneeseen tilaan on ainutlaatuinen ilmiö ihmisillä, sillä luonnonvaraisissa eläinpopulaatioissa elinkelpoisuudeltaan heikentyneet yksilöt karsiutuvat luonnonvalinnan myötä pois, kun taas erityisesti kehittyneiden maiden asukkaiden elämään tällaiset seikat eivät vaikuta lähes ollenkaan. Vanhenemista tutkiva tieteenhaara on nimeltään gerontologia.


title: Joukko ja valta

text: Saksan kielen "Überleben" eli eloonjääminen tois(t)en kuollessa on Canettin teoksen ydinkäsitteitä. Kun joku jää eloon toisen kuollessa, hän tuntee voittaneensa kuoleman; vainaja oli heikompi kuin hän, ja niinpä eloonjääjä on valtansa tunnossa. ”Tappaminen on eloonjäämisen alkeellisin muoto. – – Ihminen haluaa kaataa hänet [vihollisen] voidakseen tuntea, kuinka hän itse elää yhä ja toinen ei enää elä.” Etelämerellä uskotaan, että tapetun miehen voima, "mana", siirtyy tappajalle. Sodassa taasen on tärkeää, että vihollisten lisäksi kaatuu myös omia; pääasia on, että itse jäädään eloon mahdollisimman monien kuollessa. Kuolema on — ainakin näennäisesti — voitettu uhraamalla toiset kuolemalle; kyse voi toki olla joko fyysisestä tai sosiaalisesta kuolemasta. Toiset toimivat ”kuolemanjohdattimena”. Tämä illusorinen kuolemattomuus on Canettin mukaan ihmiskunnan polttavin ongelma.


title: Muilutus

text: Muilutus tarkoittaa yhdistettyä sieppausta ja pahoinpitelyä. "Nykysuomen sanakirjan" mukaan sillä tarkoitetaan henkilön väkivaltaista kuljettamista toiselle paikkakunnalle tai valtakunnan rajan taakse. Sana yhdistetään Suomessa kommunisminvastaisen Lapuan liikkeeseen (1929–1932), joka käytti muilutuksia kommunisteja ja vasemmistoa vastaan suunnattuna painostus- ja pelottelukeinona kesällä 1930. Muilutuksiin liittyi usein kyyditys eli siepatun henkilön kuljettaminen ja jättäminen toiselle paikkakunnalle, tyypillisesti Suomen itärajalle tai sen taakse. Joskus muilutettavat pakotettiin vannomaan luopuvansa politiikasta tai olemaan palaamatta takaisin.


title: Henkimaailma

text: Yleisimmin termiä käytetään spiritismissä, jossa sillä tarkoitetaan tasoa, jolta meedio vastaanottaa viestejä. Spiritismissä kuten monissa uskonnoissa tämän tason yleensä ajatellaan olevan paikka, johon sielut siirtyvät kuoleman jälkeen. Laajemmin henkimaailmalla voidaan tarkoittaa kaikkia uskomusjärjestelmissä esiintyviä henkisiä tasoja, kuten vainajalaa, taivasta, helvettiä ja niihin verrattavia paikkoja. Eri uskomusten mukaan henkimaailman asukkaita ovat paitsi kuolleiden henget, myös syntymättömät lapset, voimaeläimet, suojelushenget, haltiat, hyvät ja pahat henkiolennot kuten enkelit ja demonit sekä jumalat. Raamatussa henkimaailmaan viitataan termillä "henkivallat".


title: Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen

text: TOS on monimuotoinen pinnetilaoireisto, josta on seurauksena olkahermopunoksen ja toisinaan myös verisuonten puristustila kaula-hartiaseudun alueella. Se alkaa yleensä nuorena ja ilmenee toisen tai molempien yläraajojen heikkoutena, puutumisena tai kiputiloina. Pinnetila voi aiheuttaa kipua myös kaulalle, poskeen, hartiaan, rintakehälle, kainaloon tai olkanivelen seutuun. Oireet vaihtelevat sen mukaan, kohdistuuko puristus verisuoniin, hermoihin, vai molempiin.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropoliin sisäänkäynnissä sijaitsee massiivinen porttirakennus nimeltä Propylaia. Ylhäällä kukkulalla sijaitsi useita temppeleitä sekä pienempiä pyhäkköjä. Kukkulan etelälaita oli omistettu kaupungin suojelusjumalattarella Athenelle tämän eri ominaisuuksissa ja epiteeteissä, kuten "Polias" (Kaupungin suojelija), "Promakhos" (Esitaistelija), "Parthenos" (Neitsyt), "Nike" (Voitto) ja "Ergane" (käsitöiden suojelija). Kukkulan lukuisista Athenen temppeleistä ovat jäljellä Akropoliin etelälaidan keskellä sijaitseva Parthenonin temppeli sekä heti sisäänkäynnin eteläpuolella oleva pieni Athene Niken temppeli.


title: Elis (kaupunki)

text: Akropolis eli linnavuori sijaitsi kaupungin itäpuolella. Kukkula on tunnettu nykyaikana myös nimellä Paliópyrgos, ja sen korkeus on noin 400 metriä. Kukkulan alueella on linnoitusmuurien jäänteitä, erityisesti sen pohjois- ja länsiosassa. Akropoliilla sijaitsi Athenelle omistettu temppeli. Sen luoteisrinteessä agoran pohjoispuolella oli teatteri, joka oli rakennettu alun perin 300-luvulla eaa. Sitä muutettiin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella.


title: Athene Parthenos

text:
Athene Parthenos (, ”Neitsyt Athene”) oli Athenen kuvapatsas eli kulttikuva, joka sijaitsi Parthenonin temppelissä Ateenan Akropolis-kukkulalla. Sen veisti Feidias, ja se valmistui vuonna 438 eaa. Veistos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta se tunnetaan kirjallisten kuvausten ja myöhempien kopioiden perusteella.
Veistoksen korkeus oli noin 11,5 metriä, ja se esitti seisovaa Athenea pukeutuneena peplokseen ja aigis-kilpeen, jossa oli Medusan pää. Jumalattarella oli oikeassa kädessä Nike-jumalatar, ikään kuin hän ojentaisi Ateenalle voittoa, ja päässä korinttilaistyylinen kypärä, jota koristivat sfinksi, kaksi griippiä ja lentävät hevoset. Jumalattaren jaloissa vasemmalla puolella oli kilpi, jonka keskellä oli gorgoneion eli katkaistu Medusan pää. Muutoin kilpi oli koristeltu jumalten ja jättiläisten taistelua (gigantomakhia) sekä kreikkalaisten ja amatsonien taistelua (amatsonomakhia) esittävillä kuvilla. Kilven kupeessa oli käärme.


title: Mykeneläinen Ateena

text: Ateenan asutus keskittyi jo esihistoriallisella ajalla Akropolis-kukkulan ympäristöön. Kukkulalla on jäänteitä mykeneläisellä ajalla rakennetusta kyklooppimuurista, joka tunnetaan nimellä Pelasgimuuri. Se osoittaa kukkulan olleen linnoitettu jo tuolloin. Muuri on säilynyt parhaiten myöhemmän Athene Niken temppelin läheisyydessä, ja temppelin perustuksissa on mykeneläisaikaisen tornin kiveystä. Muurissa oli sisäänkäynnit länsisivulla myöhemmän Propylaian paikalla, sekä pohjoissivulla, josta oli salainen käynti vesilähteelle.


title: Athene Erganen pyhäkkö

text: Athene Erganen kultti oli Athenen kultti tämän ominaisuudessa kaupungin käsityöläisyyden suojelijana. Akropoliilta on löydetty viisi piirtokirjoitusta, joiden perusteella kukkulalla oli Athene Erganen kulttipaikka. Kaksi näistä on löydetty Artemis Brauronian pyhäkön ja Parthenonin länsipään väliseltä alueelta, millä perusteella pyhäkön oletetaan yleisimmin sijainneen kyseisellä alueella. Mikäli tämä pitää paikkansa, pyhäkkö on rakennettu aikaisintaan klassisella kaudella 400-luvun lopulla eaa., jolloin alueella oleva tasanne syntyi muiden rakennustöiden yhteydessä.


title: Filérimos

text: Filérimos-kukkula oli antiikin aikaisen Ialysoksen kaupungin akropolis eli linnavuori. Kukkulan ympäristö on ollut asuttu esihistorialliselta ajalta lähtien. Sen lähettyviltä on löydetty merkkejä asutuksesta minolaisella ja mykeneläisellä kaudella. Ialysoksen kaupunki kukoisti paikalla 400-luvulla eaa. Kukkulalla oli muun muassa Athene Poliaalle omistettu temppeli.


title: Perikles

text: Akropolis-kukkulalle, jolla Ateenan linna seisoi kaupungin katujen päässä, pystytettiin monia muistomerkkejä. Sinne noustiin leveitä marmoriportaita myöten ja astuttiin sisälle propylaiain suurenmoisesta koruportista. Propylaiat olivat suuri pylväspiha, jossa oli viisi porttiaukkoa, ja siihen liittyi siipirakennuksia molemmin puolin. Niiden välinen etusali oli keveillä pylväsriveillä jaettu kolmeen käytävään, joiden yllä oli marmorikatto. Viisiä portaita noustiin pihasta viidelle korkealle vaskiportille, joista astuttiin Akropoliin kukkulalle. Siellä seisoi Pallas Athenen temppeli, katettujen käytävien ympäröimä upea Parthenon, jonka kattoa kauniit marmoripylväät kannattivat. Tämä Pentelikon-vuoren marmorista tehty temppeli oli helleniläisen rakennustaiteen suurimpia mestariteoksia. Päätypinnat oli koristettu kohokuvilla jumalattaren syntymästä ja elämänvaiheista. Temppelirakennuksen katon alareunassa oli pitkä friisi, johon panathenaia-juhlakulkueen vaihtelevat kohtaukset oli erittäin taiteellisesti kuvattu. Yläosaa kannattivat korkeat pylväät, joiden väliltä avautui käytävä varsinaiseen temppelisaliin. Siellä seisoi norsunluinen, noin 40 jalkaa korkea jumalattaren kuvapatsas. Sen puku ja kypärä olivat kultaa, jota kattoaukosta virtaava päivänvalo kirkkaasti valasi. Säännöllisen kauneilla kasvoilla lepäsi lempeä vakavuus. Veistoksen toisessa kädessä oli voiton jumalattaren kuva, toisessa kilpi ja keihäs, jonka kultakärki osoitti ylöspäin. Partenonin vasemmalla puolella oli niin ikään Pallas Athenelle pyhitetty komea Erekhtheion ja sen lähellä, kukkulan korkeimmalla kohdalla toinen, 70 jalkaa korkea Athenen kuvapatsas Athene Promakhos, joka oli valettu Marathonin taistelun voittosaaliista. Siinä jumalatar seisoi kilpi ja keihäs aseinaan katsellen paljon puhuvasti merelle, joka oli Ateenan vallan ja suuruuden näyttämö. Patsas oli niin korkea, että purjehtija saattoi jo 50 kilometrin päästä, Sunionin niemestä nähdä sen vaskikypärän välkkyvän auringon valossa. Lähellä Akropolis-kukkulan juurta oli teatterirakennus Perikleen odeion, joka oli koristettu kauneilla kuvateoksilla. Ulkomuodoltaan se oli Kserkseen teltan kaltainen ja sisustettu marmorisilla istuimilla. Sen kattoa kannattamassa oli persialaissodissa vallattujen laivojen mastoja.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropolis oli jo varhain Ateenan asutuksen keskus. Antiikin aikana siitä tuli kaupungin uskonnollinen keskus ja ennen kaikkea Athenen kulttipaikka. Akropolista pidetään koko antiikin kreikkalaisen hengen, taiteen ja arkkitehtuurin voimannäyttönä ja symbolina ja varsinkin klassisen kauden Ateenan voiman ja vaurauden ilmentymänä. Kukkulaan liittyvät niin Ateenan varhaisimmat kultit ja myytit kuin suurimmat uskonnolliset juhlatkin. Akropolis tunnetaan erityisesti suuresta Parthenonin temppelistä, Erekhtheionista sekä Propylaia-porttirakennuksesta. Nykyisin Akropolis on Ateenan ja koko Kreikan tunnetuin ja vierailluin nähtävyys. Linnavuoren arkeologinen alue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1987. Akropoliin löydöksiä esittelee kukkulan läheisyydessä sijaitseva Akropolis-museo.


title: Athene Pronaian pyhäkkö

text: Athene Pronaian pyhäkkö (; usein Marmariá, Μαρμαριά, ”Marmorit”) on antiikin aikainen pyhäkköalue osana Delfoin aluetta Kreikassa. Se on toinen Delfoin pyhäkköalueista tunnetumman Apollonin pyhäkköalueen lisäksi ja sijaitsee alempana rinteessä sen kaakkoispuolella. Pyhäkkö oli omistettu Athene Pronaialle, "temppelin edessä asuvalle Athenelle", jonka tehtävänä oli suojella Delfoin päätemppeliä, Apollonin temppeliä. Alueen merkittävimmät rakennukset ovat Athene Pronaian temppeli sekä Tholos eli pyöreä rakennus, jonka käyttötarkoitusta ei tunneta.


title: Tegea

text: Tegean akropolis eli yläkaupunki tunnettiin antiikin aikana nimillä Fylaktris ja Akra. Nykyisin kukkulalla on kylä nimeltä Ágios Sóstis, mitä nimeä myös kukkulasta käytetään. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Aléan kylästä (). Kukkulalta on tehty kaupungin varhaisimmat, mykeneläisaikaiset asutuslöydöt. Akropoliilla oli Athene Poliaalle omistettu temppeli, josta ei ole löydetty jäänteitä. Kukkulan koillisosasta on löydetty Demeterin ja Koren pyhäkön jäänteet.


title: Mod (nuorisokulttuuri)

text: Mod-kulttuurin keskuudessa esiintyi huumausaineiden, varsinkin amfetamiinin käyttöä. Modien joukkotappelut "rockersien" eli mustaan nahkaan pukeutuvien moottoripyöräilijänuorten kanssa herättivät huomiota. Mod-kulttuurin piiristä löytyi erilaisia alaryhmiä, joista proletaarisin ja maskuliinisin ("hard mods") muodostui 1960-luvun lopulla skinhead-kulttuuriksi. Varsinainen mod-kulttuuri hävisi tai ainakin marginaalistui 1960-luvun lopussa.


title: Mod (nuorisokulttuuri)

text: Mod-kulttuuri elpyi 1970-luvun lopun Isossa-Britanniassa eräänlaisena punk-kulttuurin rinnakkaisilmiönä. Tähän myötävaikuttivat mod-tyylin omaksunut rockyhtye The Jam, jonka debyyttialbumi ilmestyi vuonna 1977, sekä mod-kulttuuria kuvaillut elokuva "Quadrophenia" vuodelta 1979.


title: Mod (nuorisokulttuuri)

text: Mod-termi on tiettävästi lyhenne englannin sanasta "modernist". Mod-kulttuurin katsotaan heijastaneen elintason kasvua, joka mahdollisti brittiläisille työväenluokan ja alemman keskiluokan nuorille oman ekslusiivisen tyylikultin luomisen. Modit pyrkivät kohti itsetietoisen modernia ja vauhdikasta elämäntapaa, johon kuuluivat nopeasti muuttuvien pukeutumiskoodien mukainen nuorekasta tyylikkyyttä tavoitteleva vaatetus, skootterit ja uudenlainen, valtavirrasta eroava populaarimusiikki. Modit olivat ensimmäinen eurooppalainen nuorisoliike, joka kuunteli jamaikalaista musiikkia (ska). Modien suosikkeja olivat myös eräät lontoolaiset rockyhtyeet, kuten The Who ja Small Faces, sekä yhdysvaltalainen soul. Mod-kulttuurin "kultakautta" olivat vuodet 1963–1965.


title: Mod (nuorisokulttuuri)

text: Mod (engl. "the Mods") oli Lontoossa 1960-luvun keskivaiheilla vaikuttanut nuorisokulttuuri, jota jäljiteltiin myös muualla maailmassa. Mod-kulttuuri heräsi henkiin 1970-luvun lopun Britanniassa ja on nykyisin kultti-ilmiö monissa eri maissa.


title: Mod revival

text: Mod revivalin johtava yhtye oli The Jam, joka otti vaikutteita 1960-luvun mod-kulttuurista niin musiikillisesti kuin tyylillisestikin. The Jam yhdisteli punk rockin energiaa 1960-luvun yhtyeiden, esimerkiksi The Small Facesin, The Creationin, The Whon, musiikkiin. Genren suosiota lisäsivät vuonna 1979 julkaistu Quadrophenia-elokuva ja The Jamin vuotta aikaisemmin ilmestynyt "All Mod Cons" -albumi. The Jamin ohella muita mod revival -yhtyeitä olivat esimerkiksi The Chords, The Purple Hearts, Secret Affair, The Lambrettas, Small World, Long Tall Shorty, Back to Zero ja Squire. Mod revivaliin kuului kiinteästi 1960-luvun tyylinen pukeutuminen, parkatakit, puvut ja skootterit. Tyylin edustajilla oli yhteenottoja esimerkiksi rockabillynuorten ja skinheadien kanssa.


title: Quadrophenia – 60-luvun kapinalliset

text: Juoneltaan "Quadrophenia" on aikuistumiskertomus, jossa 17-vuotias Jimmy etsii elämälleen tarkoitusta mod-jengeistä ja Stephanie-nimisestä tytöstä. Elokuvan taustan muodostaa modien ja "rockereiden" eli moottoripyöräilijänuorten välinen raaka "sota" Lontoon ja Brightonin kaduilla. Mod-kulttuuria kuvataan elokuvassa sekä nostalgiseen että kriittiseen sävyyn. Jimmy kääntää elokuvan lopussa selkänsä modien ihanteille ja elämänarvoille. Tästä huolimatta elokuva vaikutti merkittävästi siihen, että mod-ilmiö syntyi uudestaan 1970-luvun lopun Isossa-Britanniassa.


title: Akseli Mod

text: Modin ilmestymineen Helsinkiin herätti epäilyjä juuri laillistetussa SKP:ssa. Hänen tarkoituksenaan epäiltiin olevan puolueen kehittäminen Moskovassa toimivan puoluejohdon näkemysten mukaan ja esimerkiksi Hertta Kuusinen piti Modin lähettämistä provokaationa. Saapumisensa jälkeen Mod laati kaksi pitkää SKP:n puoluetoimikunnalle osoitettua kirjelmää, jotka hän allekirjoitti nimellä ”Osmo”. Kirjeissään Mod hylkäsi tiukan ”kaaderipuolueen” ja vaati laajaa joukkopuoluetta, jollaiseen hän oli Espanjan sisällissodan aikana tutustunut Kataloniassa. Samanlaista oltiin nyt perustamassa Ranskaan ja Italiaan. Iso-Britanniassa ja Ruotsissa puolestaan tarjoudutiin jopa yhdistymään sosialidemokraattien kanssa. Kominternin lakkauttamisen jälkeen puolueilla oli nyt vapaat kädet toimintansa suhteen ja Mod ehdotti samansuuntaisia ratkaisuja myös Suomeen. Hän tarkoitti kuitenkin Suomessa suunnitellun liittopuolueen sijasta laajaa kansandemokraattista rintamaa ja vahvan keskusjohdon alaista yhtenäisyyspuoluetta, joka myös nimettäisiin uudelleen. Lisäksi sen alaisuuteen tulisi erillinen vaaliorganisaatio. Molemmat kirjelmät luettiin 6. marraskuuta pidetyssä SKP:n keskuskomitean kokouksessa, mutta ne eivät aiheuttaneet suuria muutoksia suomalaisten kommunistien tuleviin suunnitelmiin.


title: Akseli Mod

text: Akseli Mod oli varsinaiselta ammatiltaan maalari. 1920-luvun lopulla hän oli Kajaanin kaupunginvaltuustossa Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaalijärjestön edustajana. Vuosikymmenen vaihteessa noussut äärioikeistolainen Lapuan liike painosti pitkään Modia eroamaan valtuustosta ja hänen kieltäydyttyään sieppasi Modin suoraan kaupunginvaltuuston kokouksesta 5. elokuuta 1930. Hänet muilutettiin itärajan yli Neuvostoliittoon, jonne myös Modin perhe myöhemmin muutti.


title: Akseli Mod

text: Vuosina 1930–1935 Mod opiskeli Petroskoissa toimineessa Karjalan puoluekoulussa salanimellä ”Juki” sekä kahteen eri otteeseen Moskovan kansainvälisessä Lenin-koulussa, jossa hänen kurssitovereinaan olivat muun muassa Ville Pessi, Martti Malmberg ja Aimo Aaltonen. Suomessa Mod teki salaista puoluetyötä ainakin talvella 1934, onnistuen välttämään pidätyksen, toisin kuin Pessi, Aaltonen ja Toivo Antikainen. Moskovassa opiskellessaan Mod käytti salanimeä ”Vinberg”. Samalla hän suorapuheisena työmiehenä onnistui Antikaisen tavoin nousemaan yhdeksi Otto Ville Kuusisen luottomiehistä. Heinä–elokuussa 1935 Mod toimi Suomen virallisena delegaattina Moskovassa järjestetyssä Kominternin seitsemännessä kongressissa.


title: The Who

text: The Who nousi maineeseen 1960-luvun puolivälissä erityisesti brittiläisen mod-nuorison suosikkina. Mod-imagoon kuului kiinteästi kyseisen kulttuurin muotia myötäillyt vaatetus, kuten Union Jack -kuvioidut puvuntakit. Sini-puna-valkoisesta maalitaulusta ("target") tuli The Whon symbolikuvio.


title: Gallia Cisalpina

text: Gallia Cisalpina () oli maantieteellinen alue ja myöhemmin Rooman provinssi. Se vastasi osapuilleen nykypäivän Pohjois-Italiaa, eli se oli Gallian Alppien Rooman puoleinen osa. Alue jaettiin edelleen kolmeen osaan; Alpes Maritimae, Alpes Cottiae ja Alpes Graie et Peninae. Alue sijaitsi Alppien ja Rubicon-joen välissä. Alueesta käytettiin myös nimiä Gallia Citerior (tännempänä oleva Gallia) ja Gallia Togata (toogaan pukeutuva Gallia). Alueesta tuli Rooman provinssi vuonna 81 eaa. Vuonna 59 eaa. provinssin maaherraksi nimitettiin Julius Caesar, joka sen jälkeen valloitti myös Alppien toisella puolella sijainneen Gallia Transalpinan eli suunnilleen nykyisen Ranskan.


title: Ranskan historia

text: Ranskan aluetta asutti vuodesta 1000 eaa. alkaen metalliaikainen Pohjois- ja Keski-Euroopasta kotoisin oleva kelttikansa. Heitä kutsuttiin gallialaisiksi ja maata Galliaksi. Gallialaisten yhteisön järjestelmä muistutti myöhempää feodalismia. Keltit asuttivat Galliaa yli tuhat vuotta, mutta kelttiläinen Gallia ei jättänyt Ranskalle perinnöksi juuri mitään: ei kieltä, uskontoa, instituutiota eikä tapoja.


title: Gallia Transalpina

text: Gallia Transalpina oli Rooman valtakuntaan kuuluvan Gallian osa, joka oli Roomasta katsottuna Alppien toisella puolella. Sen alue ulottui pohjoisessa Pohjanmerelle, lännessä Atlantille, etelässä Välimerelle ja idässä Alpeille eli Gallian toisen osan Gallia Cisalpinan rajalle. Gallia Transalpina jaettiin edelleen kolmeen osaan: Gallia Aquitania, Gallia Narbonensis ja Gallia Lugdunensis.


title: Rooman valtakunta

text: Nykyisen Italian alueella asui tuolloin monia kansoja. Pohjoisosan, "Gallia cisalpinan" eli ”Alppien tämänpuoleisen Gallian”, ei oikeastaan katsottu kuuluvaan Italiaan, vaan se luettiin Galliaan. Tämä maa, jonka "Padus"- eli Pojoki jakoi kahteen puolikkaaseen, oli metsäinen ja hedelmällinen. Sen asukkaat olivat pääosin gallialaisia. Keskiosassa, jota varsinaisesti sanottiin Italiaksi, asui kolme pääheimoa: etruskit, sabiinilaiset ja latinalaiset. Etruskit, joita vahva pappishallitus piti koossa, kehittyivät varhain paikallisesti merkittäväksi sivistyskansaksi esimerkiksi kaupan ja rakennustaiteen alalla. Sabiinilaiset, joita merkkisukujen päämiehet hallitsivat, olivat Italian suurin heimo, moneen pienempään kansaan jakautuneena. Latinalaiset, joiden yhteiskunta oli kansanvaltaisempi, tekivät aikaisin keskenään vapaiden kaupunkien liiton, ja sen johtajana oli ensin Alba Longa, sittemmin Rooma.


title: Sainte-Colombe (Rhône)

text:
Sainte-Colombe on kunta Ranskassa Rhônen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 35 kilometriä [Lyonista etelään Rhônejoen varrella.
Kaupungista löydettiin rakennustyömaalta kokonainen roomalaisen kaupunginosan rauniot vuonna 2017. Rauniot kuuluvat Vienna Allobrogumin kaupunkiin, joka oli yksi tärkeimmistä roomalaisten hallitsemista kaupungeista Galliassa. Nykyisin Vienna Allobrogum tunnetaan nimellä Vienne, ja se sijaitsee Rhônejoen vastarannalla. Löytynyt arkeologinen alue on 7 000 neliömetrin laajuinen, ja sieltä on löydetty suhteellisen hyvin säilyneitä jäänteitä sekä julkisista rakennuksista että ylellisistä yksityiskodeista. Alue on merkittävin Rooman ajan kaivaus Ranskassa liki 50 vuoteen.


title: Liguria

text: Liguria on hallinnollinen alue Luoteis-Italian rannikolla, Ranskan rajalla. Se on kolmanneksi pienin Italian hallinnollisista alueista. Piemonten hallinnollinen alue sijaitsee siitä pohjoiseen, Emilia-Romagnan ja Toscanan alueet siitä itään. Liguria koostuu neljästä maakuntatason alueesta: kolmesta maakunnasta (Imperia, La Spezia, Savona) ja Genovan metropolikaupungista.


title: Asterix seikkailee

text: Asterixin kotikylä sijaitsee roomalaisessa Armorican provinssissa nykyisen Bretagnen pohjoisrannikolla. Jokaisen albumin ensimmäisellä sivulla on Gallian kartta, jonka perusteella kylä olisi ilmeisesti jossain nykyisen Finistèren departementin alueella. Useampaakin seudulla sijaitsevaa muinaislöytöä on väitetty ”todelliseksi Asterixin kyläksi”.


title: Gallialaiset

text: Gallialaiset () oli roomalaisten antama nimitys niille kelttiläisille heimoille, jotka asuivat nykyisten Ranskan, Belgian, Sveitsin ja Pohjois-Italian alueilla. Gallialaiset eivät muodostaneet yhtenäistä valtakuntaa, vaan he olivat jakautuneet keskenään taisteleviin heimoihin ja yksinkertaisiin valtioihin. Tämä helpotti roomalaisten Gallian valloitusta.


title: Ranskalaiset

text: Ennen Rooman valtakunnan nousua Ranskan alueella eli useita galleiksi kutsuttuja heimoja. Heidän esi-isänsä olivat keski-Euroopasta 700 eaa. tulleita kelttejä. 58–51 eaa. roomalaiset valloittivat Gallian Julius Caesarin johdolla. Tänä aikana alueella kehittyi gallialais-roomalainen kulttuuri näiden kansojen sekoittuessa toisiinsa, jolloin latina korvasi aiemmin alueella puhutun gallin, latinasta kehittyi myöhemmin useiden muiden latinalaisten kielien ohella ranskan kieli. Nykypäivänä kelttiläinen kulttuuri on säilynyt vain Bretagnen bretonien keskuudessa jotka eivät tosin periydy galleista vaan 500-luvulla Britanniasta Ranskaan muuttaneista kelteistä. Länsi-Rooman hajottua sen raunioille Galliaan syntyi Frankkien valtakunta. Frankit olivat germaani-heimo jotka muuttivat Ranskaan Reinin itäpuolelta nykyisestä Saksasta. Nimi Ranska periytyy frankkien nimestä. Muita Ranskan alueelle tulleita germaanisia kansoja olivat gootit ja normannit. Normannit valloittivat nykyisen Normandian alueen ja lopulta myös Englannin.