title: Formula 3 Brazil Open

text: Formula 3 Brazil Open on Brasiliassa ajettava autourheilukilpailu, joka järjestetään tammikuussa. Kilpailuviikonloppuna ajetaan neljä kilpailua, joista kolme ensimmäistä kilpailua määräävät lähtöjärjestyksen viimeiseen kilpailuun ja viimeisen kilpailun voittaja julistetaan mestariksi. Kilpailu on järjestetty vuodesta 2010 alkaen São Paulossa Interlagosin radalla. Kilpailussa ajetaan Dallaran valmistamilla autoilla ja Bertan moottoreilla. Renkaat toimittaa Pirelli. Kilpailun ovat voittaneet William Buller vuonna 2010, Lucas Foresti kahdesti vuosina 2011 ja 2012 ja Felipe Guimarães vuosina 2013 ja 2014.


title: Suomen urheilu

text:
Suomessa järjestettävä rallin MM-sarjan osakilpailu Neste Ralli kerää vuosittain 270 000 katsojaa.
Suomen suosituimpia moottoriurheilumuotoja ovat Formula 1 -kilpailut. F1-kilpailut nousivat suosioon 1980-luvulla kun Keke Rosberg voitti ensimmäisenä suomalaisena F1-sarjan maailmanmestaruuden vuonna 1982. Sarjan suosio nousi huippuunsa 1990-luvun lopulla, kun Mika Häkkinen voitti maailmanmestaruuden peräkkäin vuosina 1998 ja 1999. Suomalaisten neljä maailmanmestaruutta nostavat maan jaetulle viidennelle sijalle maatilastossa – BBC:n mukaan tämä tekee Suomesta maailman parhaan F1-maan väkilukuun suhteutettuna.


title: Formula Academy Finland

text: Sarjan kuljettajien on oltava vähintään 15-vuotiaita, ja säännöt mukaelevat Pohjois-Euroopan F4-mestaruussarjaa. Tavoite on mitata nimenomaan kuljettajan ajotaitoa, joten kaikki osallistujat ajavat samanlaisilla autoilla samoilla säädöillä. Formula Academy Finland ajetaan F4 Tatuus / Fiat Abarth -kalustolla.


title: Etelä-Afrikan kulttuuri

text: 1800-luvulla sisämaahan ulottunut lähetystyö vaikutti musiikkiperinteeseen merkittävästi. Vuosisadan loppupuolella varhaiset eteläafrikkalaiset säveltäjät kuten John Knox Bokwe alkoi säveltää virsiä, jotka käyttivät perinteisiä xhosien harmonioita. Vuonna 1897 Enoch Sontonga sävelsi Nkosi Sikelel' iAfrika -hymnin, josta myöhemmin tuli maan apartheidin vastaisen taistelun tunnussävel ja vuonna 1994 maan kansallislaulun osa. Lähetystyö ja amerikkalaisten negrospirituaalien vaikutuksesta maahan syntyi myös oma gospel-perinne, joka on edelleen elinvoimainen ja on yksi maan suosituimmista musiikkimuodoista. Hengellisen musiikin kuoroperinteeseen sekoittui myös afrikkalaisia vaikutteita.


title: Retrofleksinen D

text: Suuraakkosta kutsutaan "afrikkalaiseksi D:ksi", sillä sitä käytetään lähinnä eräiden afrikkalaisten kielten – kuten fonin, ajan ja bassan – oikeinkirjoituksessa. Afrikkalaista D:tä ei pidä sekoittaa islannissa, fäärissä ja muinaisenglannissa esiintyvään eth-kirjaimeen (Ð/ð) eikä saamessa, vietnamissa ja eteläslaavilaisissa kielissä esiintyvään poikkiviivalliseen D:hen (Đ/đ), vaikka niiden suuraakkoset ovat yleensä samannäköisiä.


title: Afrikan kielet

text: Afrikan kielet kuuluvat pääasiassa usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä. Sitä paitsi Itä-Afrikassa puhutaan myös muutamia isolaattikieliä, jotka eivät kuulu mihinkään laajempaan kielikuntaan.


title: Afrikkalaisamerikkalainen englanti

text: Afrikkalaisamerikkalainen englanti perustuu valkoiseen amerikanenglantiin, Karibian kreoleihin ja afrikkalaisiin kieliin, jotka tulivat orjien mukana Yhdysvaltoihin 1600–1800-luvuilla. Se syntyi Etelävaltioissa sinne tuotujen orjien kielenä. Kielessä säilyneitä afrikkalaisia piirteitä ovat esimerkiksi sananalkuinen [d] < th, olla-verbin poisjättäminen ja tietyt verbaalisen kaksintaistelun muodot puhekulttuurissa. Alun perin kieli toimi myös amerikanafrikkalaisten välisenä salakielenä. Kieli levisi mustan väestön muuttoliikkeen kautta myös pohjoisen suuriin kaupunkeihin.


title: Afrikkalaisamerikkalainen englanti

text: Selkeimmin amerikanenglannin yleiskielestä eroavaa afrikkalaisamerikkalaisen englannin muotoa käyttää mustan väestön vähiten koulutettu osa. Korkeammin koulutettujen mustien kieli muistuttaa enemmän yleiskieltä. Yhdysvalloissa on viime aikoina usein keskusteltu siitä, tulisiko afrikkalaisamerikkalaista englantia käyttää kouluopetuksessa yhdessä amerikanenglannin yleiskielen kanssa, vai tulisiko sitä pitää pelkkänä slangina, joka ei kuulu kouluun. Käyttöönoton vastustajien mukaan afrikkalaisamerikkalaisen englannin käyttö estää yksilön sosioekonomisen nousun.


title: Afrikan kielet

text: Nigeriläis-kongolaisia kieliä puhutaan laajalla alueella Saharan eteläpuolella Länsi-Afrikan Senegalista Etelä-Afrikkaan asti. Nigeriläis-kongolainen kielikunta on kielten määrällä maailman suurin kielikunta, ja siihen kuuluu noin 1500 kieltä. Nigeriläis-kongolaisia kieliä puhuu yhteensä 360 miljoonaa ihmistä. Tärkein alaryhmä on bantukielet, joihin kuuluu esimerkiksi swahili, joka on Itä-Afrikan lingua franca.


title: Etelä-Afrikka

text: Maan parlamentissa saa käyttää mitä tahansa 11:stä virallisesta kielestä ja siellä on tulkkipalvelu; tosin osa virallisista kielistä on ainakin osittain keskenään ymmärrettäviä. Useissa yhteyksissä valtiovalta noudattaa ns. kuuden kielen politiikkaa, jolloin keskenään ymmärrettäviksi katsottavat xhosa, zulu, swati ja ndebele yhdistetään nguni-ryhmään, tswana sekä sestotho ja pohjoissotho taas sotho-ryhmään. Tämän mukaisesti valtion viralliset asiakirjat edellytetään käännettäviksi englanniksi, afrikaansiksi, tsongaksi, vendaksi sekä yhdelle sotho-ryhmään ja yhdelle nguni-ryhmään kuuluvalle kielelle.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukka ääntelee harvoin lisääntymiskauden ulkopuolella. Ne ääntelevät etenkin houkutellakseen mahdollisia kumppaneita. Soidinrituaaleissa afrikankääpiöhaukka käyttää myös elekieltä. Äänet ovat yleensä pehmeitä ja niillä on korkea taajuus. Lajin äänivalikoimaan kuuluu muun muassa heikko ja kitisevä "tsip-tsip";"kiki-kik", jossa viimeinen "kik"-tavu on korostettuna. Koiraat kutsuvat pesältään naarasta erityisellä "twee-twee-twip"-äännähdyksellä ja nuoret linnut käyttävät vaaran uhatessa terävää "ki-ki-ki-ki-ki-ki-ki-ki"-huutoa. Poikasilla on myös "seee-seee-seee"-ääni. Parittelevat afrikankääpiöhaukat päästävät kehräystä muistuttavaa "kirrrrr-kirrrrr-kirrrrr"-äännähdystä.


title: Etelä-Afrikka

text: Afrikaans on hollannista kehittynyt kieli, jota joskus nimitetään myös "die Taaliksi" (). Afrikaansia kutsuttiin alun perin Kapmaan hollanniksi, mutta afrikaanerinationalismin myötä se julistettiin vuonna 1925 englannin rinnalle maan viralliseksi kieleksi. Apartheid-hallinnon aikana hallitus pyrki aktiivisesti lisäämään sen käyttöä maassa ja sen ottaminen käyttöön koulujen toisena opetuskielenä johti vuonna 1976 Soweton mellakoihin. Afrikaansia puhuvat pääsääntöisesti afrikaanerit, värilliset ja osa mustasta väestöstä. Valtaosa kieltä äidinkielenään puhuvista ei ole enää eurooppalaistaustaisia.


title: Kielet Eurovision laulukilpailussa

text: Serbia ja Portugali ovat ainoat maat, jotka ovat voittaneet kielivapauden aikana täysin omakielisellä kappaleella (Marija Šerifović – "Molitva" 2007 serbiaksi ja Salvador Sobral – "Amar pelos dois" 2017 portugaliksi). Lisäksi Ukrainan molemmissa voittokappaleissa kuullaan omaa kieltä: 2004 ukrainaa (Ruslana – "Wild Dances") ja 2016 krimintataaria (Jamala – "1944"). Kielisäännön vapautumisen jälkeen 1999 mukana olleista maista jokainen on käyttänyt lauluissaan englantia. Vuoteen 2015 ja Bojana Stamenovin kappaleeseen "Beauty Never Lies" asti jälleen Serbia oli ainoa, joka oli esittänyt kaikki laulunsa kokonaan omalla kielellään. Sen sijaan useampi maa on käyttänyt joka kerta omaa kieltään ainakin osittain: Andorra, Italia, Monaco, Portugali ja Ranska. Vasta vuonna 2015 myös Israel esitti ensimmäistä kertaa täysin englanninkielisen kappaleen (Nadav Guedj – "Golden Boy") ja Espanja vuonna 2016 (Barei – "Say Yay!"). Myös Luxemburg ja Marokko ovat käyttäneet pelkästään omia kieliään, mutta maat eivät ole olleet mukana kielisäännön vapautumisen jälkeen.


title: Kultainen sääntö

text: Kultainen sääntö on arjessa toteutettava periaate, jossa kehotetaan ihmistä tekemään vastavuoroisesti toisille samaa kuin mitä haluaisi itselleenkin tehtävän, tai olemaan tekemättä sellaista mitä ei haluaisi itselleenkään tehtävän. Idea kultaisesta säännöstä on muokattu eri uskontojen pohjalta, ja se on löydettävissä lähes kaikista uskonnoista ja monista ajatussuunnista, ja sitä on tarkasteltu uskonnon lisäksi myös tieteen ja humanismin näkökulmasta. Useimmissa uskonnoissa sääntö mainitaan vain ohimennen, mutta kungfutselaisuudessa ja juutalais-kristillisyydessä siitä on tullut pysyvä ja näkyvä pohdiskelun teema.


title: Kultainen sääntö

text: Kultaisen säännön perinne tuli Kiinaan Kungfutsen (551–479 eaa.) kirjoituksista. Kungfutse yhdisti ja laajensi kiinalaisia opetuksia palauttaakseen järjestykselle pohjan maahan, jota vaivasivat korruptio, turmeltuneisuus, sota ja hajaannus. Hänen opetustensa perusta oli luonteenlaadun korostaminen yhteiskunnan perustavissa ihmissuhteissa. Varhaisin kultaisen säännön lähde on hänen "Keskustelut"-kokoelmansa.


title: Kultainen sääntö

text: Kirjaimellisesti otettuna kultaisessa säännössä on porsaanreikiä: sadomasokisti voi haluta päinvastaista kuin useimmat ihmiset, ja oikeuden tuomari voisi haluta säännön pohjalta antaa mahdollisimman lievän tuomion.


title: Kultainen TV

text: Kultainen TV oli palkinto, jolla palkittiin suomalaisia televisiosarjoja. Palkinnon myönsi SATU, ja se jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Kultainen TV -gaala järjestettiin Helsingissä ravintola Freda 51:ssä ja se näytettiin suorana lähetyksenä MTV3:lta. Gaalan televisioinnin tuotti Solar Television Oy. Viimeisen kerran Kultainen TV -palkinnot jaettiin vuonna 2010. Elokuussa 2010 ilmoitettiin, että Venla- ja Kultainen TV -palkinnot yhdistetään Kultainen Venla -palkinnoksi.


title: Kultainen sääntö

text: Kultaisen säännön voidaan nähdä myös vihjaavan, että mitä "haluamme" itsellemme on myös "hyvä" meille ja sitä kautta hyvä myös toisille. Kultainen sääntö asettaa matalan tason moraalille tehdessään tavallisista haluista ja toiveista sen mittarin. Sääntö ei määrittele sitä, mitä ylipäätään tulisi haluta, vaan edellyttää vain moraalisten arvioiden johdonmukaisuutta.


title: Kultainen sääntö

text: Matteuksen evankeliumissa (Matt. 7:12) kuvataan Jeesuksen saarnanneen kultaista sääntöä vuorisaarnassaan. Matteus käänsi kuvauksessaan arameankielisen Jeesuksen sanat kreikaksi. Jeesus mainitsee kultaisen säännön hiukan eri sanoin myös Luukkaan evankeliumissa (Luuk. 6:31).


title: Kultainen maali

text: Kultaista maalia käytettiin vuodesta 1993 alkaen, arvokisoissa ensimmäistä kertaa vuoden Englannin EM-kisoissa 1996, joissa mestaruus ratkesi kultaisella maalilla Saksan hyväksi. Säännön tarkoituksena oli vähentää jatkoaikaa seuranneiden kritisoitujen rangaistuspotkukilpailujen määrää. Kultainen maali sai kuitenkin pian kritiikkiä siitä, että se kannusti puolustusvoittoiseen pelitapaan jatkoajalla. Vuonna 2002 UEFA lanseerasi vaihtoehtoisen "hopeisen maalin", joka tarkoitti sitä, että mikäli toinen joukkue oli jatkoajan ensimmäisen 15-minuuttisen puoliajan jälkeen johdossa, ei toista puoliaikaa pelattu, vaan johdossa ollut joukkue oli voittaja. Jatkoaikaa käyttäneet turnaukset ja kilpailut saivat itse valita kultaisen ja hopeisen maalin väliltä. Merkittävimmät hopeisella maalilla ratkaistu pelit olivat vuoden 2003 UEFA Cupin loppuottelu, jossa FC Porto voitti Celticin, sekä vuoden Vuoden 2004 EM-kisojen välierä, jossa Kreikka kaatoi hopeisella maalilla Tšekin, mikä oli viimeinen kerta kun hopeista maalia käytettiin.


title: Ahne kuin meri

text: Pelastusoperaation onnistuminen merkitsee, että "kultaisen prinssin" asemastaan yhtäkkiä pudotettu Nicholas on jälleen varteenotettava tekijä. Ensimmäisessä satamassa Nicholas lähtee alukselta hoitamaan yhtiönsä asioita ja paetakseen Samanthaan kohdistuvia tunteitaan. Miehistö järjestää Samanthalle mahdollisuuden tavoittaa Nicholas lentokentällä.


title: Keskuskauppakamarin ansiomerkit

text:
Työvuosien perusteella myönnettäviä ansiomerkkejä ovat pronssiset 10 ja 15 vuoden ansiomerkit, hopeiset 20 ja 25 vuoden ansiomerkit sekä kultaiset ansiomerkit 30 vuodesta alkaen. Kultaisia ansiomerkkejä myönnetään viiden vuoden välein aina 75 vuoteen saakka. Kultaisia ansiomerkkejä on saatavissa joko 18 karaatin kullasta tai kullatusta hopeasta valmistettuna.
Vuosimerkin myöntämisperusteena on pitkäaikainen työskentely saman työnantajan palveluksessa, itsenäinen yrittäminen tai luottamushenkilönä toimiminen. Merkkejä myönnetään myös ulkomailla toimivien suomalaisyritysten ja Suomessa toimivien ulkomaisten yritysten työntekijöille.


title: Aune Kallinen

text: Kallinen on kirjoittanut artikkelin teatterin uudesta poliittisuudesta "Nykyteatterikirja - 2000-luvun alun uusi skene" -teokseen (toim. Annukka Ruuskanen LIKE 2011), jossa hän pohtii oman työskentelynsä periaatteita. Hän on problematisoinut töissään eturyhmäpolitiikaksi typistyvää yhteiskunnallista taidetta, valtaa sekä viihdettä. Hän haluaa töissään näyttää sen, että erilaiset poliittiset totuudet voivat elää yhtä aikaa. Henkilökohtaisuus ei tarkoita hänelle itseilmaisua tai halua paljastaa itsestään jotain. Henkilökohtainen on hänelle töissään arvokasta koska se on myös yleistä ja poliittisesti tunnustettua. Hän on pyrkinyt etenkin Yhteiskunnallista liikettä -trilogiassa luomaan yhteisen, moniäänisen, ennalta määrittelemättömän näyttämön yhdessä yleisön kanssa. Esitystä on kuvailtu nykypäivän Joseph Beuysin tyyliseksi.


title: Suomen Ammattinyrkkeilyliitto

text: SAN:in lisenssin edellytyksenä on osallistuminen amatöörinä SM-kilpailuihin tai vähintään viisi ottelua, hyväksytty lääkärintarkastus, johon liittyy pakollinen pään magneettikuvaus. Lisenssi voidaan myöntää Suomen kansalaiselle tai Suomessa tai Norjassa pysyvästi asuvalle henkilölle.


title: ESM – Elektronisen urheilun suomenmestaruuskilpailut

text: eSM-kilpailuihin voi osallistua kuka tahansa Suomen kansalainen. Osallistumiseen vaaditaan yleinen eSM-pelaajalisenssi. Kisojen karsinnat järjestetään suurimmaksi osaksi verkon välityksellä ja loppukilpailut operaattoreiden järjestämissä verkkopelitapahtumissa.


title: Kilpatanssi

text: Kilpatanssi on suosittu urheilumuoto erityisesti Englannissa, Italiassa, Saksassa ja Venäjällä. Lajissa järjestetään vuosittain maailman- ja Euroopanmestaruuskilpailut sekä amatööri- että ammattilaisluokille erillisinä kilpailutapahtumina. Amatööripari siirtyy ammattilaisiksi "julistautumalla" eli allekirjoitetulla kirjallisella ilmoituksella lajiliitolle, jonka jälkeen pari ei saa enää ottaa osaa amatöörikilpailuihin. MM- ja EM-kilpailujen lisäksi kilpaillaan vuosittain Englannin Blackpool, jota voidaan pitää edellä mainittujen lisäksi lajin päätapahtumana.


title: Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978

text: Alun perin Suomen Urheiluliitto ilmoitti kilpailuihin 30 miestä ja 6 naista, mutta loukkaantumisten vuoksi kotimaahan jäivät juoksijat Lasse Virén ja Esa Tikkanen sekä moukarinheittäjä Hannu Polvi. Heistä etenkin Virénillä ja keväällä 1978 Bostonin maratonilla kolmanneksi sijoittuneella Tikkasella uumoiltiin olleen hyvät menestymismahdollisuudet Prahassa. Kilpailupaikalle matkustaneista potentiaalisia mitaliehdokkaita olivat kevään sisäratojen EM-kisoissa mestaruuksiin yltäneet Reijo Ståhlberg ja Markku Taskinen, vuoden mittaisesta dopingpannasta vapautunut Markku Tuokko sekä tasaista kuntoa osoittaneet Martti Vainio ja Antti Kalliomäki. Tilastotulosten perusteella myös kävelijä Reima Salosella oli mahdollisuudet mitaleille. SUL:n tavoite kilpailuihin oli 5-6 mitalin saavuttaminen.


title: Opiskelijoiden liikuntaliitto

text: OLL tarjoaa jäsenilleen opiskelijaetuja ja -palveluja esimerkiksi paikallisiin ja valtakunnallisiin liikuntatapahtumiin. Edun saa yleensä opiskelijakorttia näyttämällä. Opiskelijoiden SM-kilpailut järjestetään vuosittain eri lajeissa ympäri Suomea. Järjestäjinä ovat paikalliset korkeakoulutoimijat, joille liitto myöntää kisat.


title: Suomen urheilu

text: Urheiluvalmentaminen on joillekin ammatti, johon voi opiskella monia eri koulutuspolkuja pitkin. Liikunnanohjausta voi opiskella ammattikorkeakoulussa tai peruskoulupohjalta (ammattinimikkeenä silloin liikuntaneuvoja). Jyväskylän yliopistosta valmistuu Liikuntatieteiden maistereita. Valmentajan ammattitutkinto ja erikoisammattitutkinto ovat ammatillisia näyttötutkintoja. Näyttötutkinto voi perustua työkokemukseen, mutta sen pohjaksi voi käydä myös lajiliittojen järjestämiä kursseja.


title: Suomen urheilu

text: Urheilu-uran alkuvaiheessa urheilija tai hänen perheensä maksaa käytännössä kaiken urheilemiseen tarvittavan itse. Uran edetessä seura saattaa maksaa osan harjoittelukuluista. Lajiliitto tukee maajoukkueryhmien leirikuluja. Suomen Olympiakomitea tukee kymmeniä huippu-urheilijoita. Opetus- ja kulttuuriministeriö jakaa veikkausvoittovaroista urheilija-apurahoja sellaisille urheilijoille, joilla arvellaan olevan mahdollisuuksia kansainväliseen menestykseen. Tällaista valmennus- ja harjoitteluapurahaa voi saada enimmillään 20 000 euroa.


title: Liikunta

text: Liikunta sai virallisen aseman myös Euroopan unionissa vuonna 2009, kun Lissabonin sopimus astui voimaan. Urheilulla on unionissa niin sanottu pehmeä toimivalta. Urheilusta päätetään jäsenvaltioissa, mutta urheilun asema on virallinen unionin päätöksenteossa. Unionin tasolla voidaan toteuttaa liikunnan ja urheilun tukitoimia sekä toimintaohjelmia. Urheilu on osa Lissabonin sopimuksen artiklaa 165. Artiklassa mainitaan tapauskohtaisesti tulkittavat urheilun erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallinen ja kasvatuksellinen tehtävä. Artiklassa 6 korostetaan EU-jäsenvaltioiden roolia ja unionin tuki- ja täydennystoimia urheilun alalla. EU:ssa urheilun erityispiirteisiin kuuluvat urheilujärjestöjen itsenäisyys, urheilun omien sääntöjen huomiointi ja urheilun pyramidirakenne ruohonjuuritasolta huippu-urheiluun sekä näiden välillä toimiva solidaarisuus.


title: Dancing on Ice

text: Dancing on Ice on kansainväliseen formaattiin perustuva tv-showkilpailu, jossa julkisuuden henkilöt kilpailevat jäätanssissa taitoluistelijoiden parina. Ohjelmaa esittää Nelonen ja juontajina toimivat Marja Hintikka ja Lorenz Backman. Ohjelman päävalmentajana toimii kansainvälisesti taitoluistelukilpailuissa hyvin menestynyt Laura Lepistö ja vakiotuomareina taitoluistelija Mila Kajas, kansainvälinen taitoluistelutuomari Mika Saarelainen ja taitoluistelukommentaattori Anuliisa Uotila. Jokaisessa jaksossa on myös mukana vieraileva tuomari. Ensimmäisessä jaksossa vierailevana tuomarina oli Jenni Vartiainen, joka on myös kilpaillut Suomen-mestaruustasolla.


title: Kukka Laakso

text: Laakso on Candidate for Master of Sport sekä biathlonissa (tempaus ja työntö) että long cyclessä (rinnalleveto+työntö). Hän on ensimmäinen suomalainen nainen, joka on kilpaillut lajissa kansainvälisesti; Virossa, Latviassa, Saksassa, Kroatiassa sekä Yhdysvalloissa.


title: Teollisuusrobotti

text: Nokia Oyj valmisti 1980-luvulla robotteja Unimation Inc.:in lisenssillä. Robotti tyyppi oli Unimation Puma 560 ja niitä valmistettiin noin 1500 kpl Neuvostoliiton markkinoille. Robottien valmistus päättyi Neuvostoliiton hajoamiseen ja Nokian strategian muuttumisella yhä enemmän kohti mobiilipuhelimia. Nokia kehitti myös oman käsivarsirobottityyppinsä nimeltä NS-16. Tämä robotti pystyi käsittelemään maksimissaan 16 kg kuormia 1 m/s nopeudella. Ohjaustekniikka oli varsin edistyksellinen perustuen viime vaiheessa PC-tyyppiseen ohjaimeen, jollaiset yleistyivät vasta vuosikymmentä myöhemmin. Suomen Robotiikkayhdistys lunasti täysin palvelleena yhden viidestä valmistetusta NS-16 robotista ja kunnosti sen Suomen Tekniikan museon näyttelyjä varten.


title: Robotti

text: Varsinaisten tietokoneohjattujen robottien – nykyisten teollisuusrobottien – historia alkoi George Devolin ja Joseph F. Engelbergerin perustaessa yrityksen nimeltä Unimation 1956. Unimation toi ensimmäisenä markkinoille hydraulisen, teollisesti käyttökelpoisen tietokoneohjatun robotin 1970-luvun alussa. Strömberg (nykyään ABB) hankki tällaisen Helsingin Pitäjänmäen tehtaalle 1974. Asea Ab (nykyään ABB) kehitti 1970-luvun lopulla ensimmäisen sähköservoilla toteutetun robotin IRB6. Nokia Oyj valmisti robotteja 1980-luvulla Unimationin lisenssillä ja kehitti myös muutaman oman robotin, kuten Nokia Ns-16. Suomen Robotiikkayhdistys ry on museoinut Helsinkiin täysin kotimaisen Nokian robotin.


title: Teollisuusrobotti

text: Suomen suurin robottien valmistaja on Ulvilassa toimiva Cimcorp Oy (liikevaihto 48,4 miljoonaa, henkilöstö 205) , joka valmistaa portaalirobotteja. Nämä robotit kehitettiin 1970-luvun lopussa Valcon kuvaputkitehtaalle kuvaputkien käsittelyyn. Nykyään Cimcorp on erikoistunut lähinnä renkaiden käsittelyyn. Toinen robottien valmistaja on Oulussa sijaitseva Blastman Robotics Oy (liikevaihto 7,8 miljoonaa , henkilöstö 30), jonka robotteja käytetään suurten teräskappaleiden hiekkapuhallukseen. Näiden lisäksi on insinööritoimistoja ja konepajoja, jotka rakentavat robottisovelluksia käyttäen valmiita robottikäsivarsia tai räätälöimällä robotteja osista. Myös muutaman nostolaitevalmistajan kuten Erikkila automaattinosturit täyttävät robotin määritelmän.


title: Robottiratsastaja

text: Qatarin hallitus käynnisti robottien kehityksen vuonna 2004. Sveitsiläinen K-Team yritys yhdessä Alexandre Colotin johdossa kehitti robotit. Alustavissa tutkimuksissa havaittiin ongelmaksi se että kamelit olivat tottuneet ihmisen hallintaan. Varhaiset mallit pelottivat tai häiritsivät kameleiden keskittymistä. Muotoilua uudistettiin ihmismäisimmäksi lisäämällä mannekiini-tyyppiset kasvot, aurinkolasit, hatut, ajohansikkaat, ja jopa perinteiset parfyymit joita ihmisajajat käyttivät. Muita kohdattuna haasteita olivat olosuhteet joissa robotti sekä tietokone toimivat; yleensä korkea lämpötila ja pölyinen ilmasto, sekä nopea liike sekä kuoppainen kulkeminen.


title: Teollisuusrobotti

text: 1970-luvun puolivälin jälkeen tulivat markkinoille ASEA ja japanilaiset yritykset sähköisillä roboteilla. Myös Saksalainen KUKA aloitti 1970-luvulla. 1990-luvun alkuun mennessä nivelrobottikäsivarret olivat saavuttaneet teknisen kypsyytensä, niihin tuli muun muassa vaihtovirtaservot. Tämän jälkeen robottien valmistuksessa on yritetty saada massatuotannon etuja. Robottitehtaissakin käytetään robotteja. Robottien hinnat puolittuivatkin 2000-luvulle tultaessa 1990-luvun alun tasosta. Maailmassa on noin miljoona teollisuusrobottia ja vuosittaiset markkinat ovat noin 100 000 teollisuusrobottia.


title: Karel Čapek

text: Čapekia on usein pidetty tieteiskirjailijana, mutta hän vertautuu paremmin aikansa nimiin, kuten George Orwelliin ja Aldous Huxleyyn, jotka kirjoittivat valtavirtakirjallisuutta tieteiskirjallisuuden kaavussa, kuin myöhempiin Isaac Asimovin ja Arthur C. Clarken tapaisiin varsinaisiin tieteiskirjailijoihin. Suuri osa Čapekin töistä käsittelee monia nykymaailman mullistavia keksintöjä ja kehityslinjoja, jotka olivat nähtävissä jo 1900-luvun alkupuolella. Näihin lukeutuvat muun muassa massatuotanto, ydinaseet ja ihmisen ulkopuolinen äly, joka ilmenee Čapekin teosten roboteissa ja älykkäissä salamantereissa.


title: Robotti von Rosenbergin tutkimukset

text: Sarjassa von Rosenberg -niminen robotti saapuu Maahan tekemään tutkimuksia. Yhdessä kahden lapsiperheen kanssa robotti tutkii muun muassa erilaisia kemiallisia ja fysikaalisia ilmiöitä. Sarjan teemana on erityisesti ihmisen vastuu ympäristöstään. Robotti esiintyy sarjassa metalliromusta rakennettuna hahmona. Robotti von Rosenbergin ääntä esitti Pekka Milonoff.


title: Robotti

text: Erilaiset robotti- ja androidihahmot ovat olleet pää- tai sivuosassa lukuisissa elokuvissa jo 1900-luvun alkupuolelta lähtien. Tunnettuja robottihahmoja esiintyy esimerkiksi elokuvissa "Metropolis" (1927), "Uhkavaatimus maalle" (1951) ja "Kielletty planeetta" (1956) sekä "Tähtien sota" -elokuvasarjassa. Myöhemmin robotteja yleisemmiksi ovat tulleet erilaiset androidit ja kyborgit, kuten elokuvissa "Blade Runner" (1982), "Terminator – tuhoaja" (1984), "RoboCop" (1987) jatko-osineen ja "A.I. – Tekoäly" (2001).


title: R.U.R.: Rossum’s Universal Robots

text: Rossumin tehtaan ”robotit” ovat biologisia, ihmisen kaltaisia olioita, jotka pystyvät työskentelemään, mutta joilla ei ole tunteita eikä sielua. Ne eivät siis niinkään muistuta useiden muiden tieteisseikkailujen mekaanisia koneita. Taikina-altaissa keitetään ”robottiainesta”, robotteihin valmistetaan luita ja hermoverkkoja punotaan. Robotit ovat niin ihmisen kaltaisia, että robotteja luullaan ihmisiksi ja ihmisiä roboteiksi.


title: Känkkäränkkä ja Artturi Robotti

text: Alatalo-Rinne -parivaljakon uusi lastenlevy syntyi yleisön toiveesta, edellisten lastenlaulujen "kuluessa puhki". Albumille keksittiin Artturi Robotti, ET –tyyppinen rakkautta levittävä avaruushahmo. Markkinointitarkoituksessa Artturi Robotista valmistettiin noin metrin korkuinen täysin toimintakelpoinen robotti. Huhujen mukaan tämä robotti kuitenkin jätettiin pois lopullisesta markkinointikampanjasta lapsista muodostuneelta testiryhmältä saadun huonon palautteen vuoksi. Tutkimuksen mukaan yli kaksi viidesosaa lapsista piti tutkimuksen robottia pelottavana. Levyn mieleenjäävimpiä lauluja olivat mm. omiin kokemuksiin perustuva "Takapenkin räpätys", "Poppaloora, puhuva auto", Vanha Isäntä -yhtyeen kanssa esitetty "Kiva kun on mukavaa" sekä uudeksi kehtolauluksi tarkoitettu "Suojelusenkeli", josta tuli hieman yllättäen suursuosikki. Albumia ei toistaiseksi ole koskaan julkaistu CD-levylle.


title: Kauppala

text: Kauppala () on eräs aikaisempaan kunnallishallintoon kuulunut käsite Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa kauppala oli maalaiskuntaan kuuluva epäitsenäinen kauppala tai kaupunkimainen kunta, jolla ei ollut kaikkia vanhojen kaupunkien eikä edes kaikkia vuoden 1959 lakiuudistuksen jälkeen perustettujen uusien kaupunkien oikeuksia ja velvollisuuksia. Ruotsissa tämä kuntamuoto lakkautettiin vuonna 1971, Suomessa 1977. Ruotsissa kuntamuotojen erityisnimitykset jäivät vuonna 1971 pois käytöstä, Suomessa nimitys kaupunki säilyi ja kaikista kauppaloista tuli vuoden 1977 alusta kaupunkeja, paitsi Karhulasta, joka yhdistettiin Kotkaan.


title: Kauppala

text: Muut kauppalat kuin epäitsenäiset kauppalat olivat itsenäisiä eli eri kuntana olevia kauppaloita. Sellaisia oli jo 1800-luvulla, ja varsinkin 1920-luvulta lähtien sellaisia perustettiin runsaasti. Ensimmäinen oman kuntansa muodostanut kauppala oli Nurmes. Kirkonkylä tai muu taajama voitiin erottaa ympäröivästä maalaiskunnasta eri kunnaksi (kuten vaikkapa Karkkila Pyhäjärvi Ul:stä vuonna 1932, Seinäjoki siihen asti Seinäjoki-nimisestä maalaiskunnasta vuonna 1931 ja Kemijärvi siihen asti Kemijärvi-nimisestä maalaiskunnasta vuonna 1957). Silloin kun erotettava kauppala sai kyseisen maalaiskunnan siihenastisen nimen, piti maalaiskunnan nimi muuttaa. Yleensä uusi nimi muodostui siihenastisen nimen genetiivimuodosta ja sanasta maalaiskunta (kuten siihenastisen Seinäjoki-nimisen maalaiskunnan nimi muutettiin Seinäjoen maalaiskunnaksi, jotta se erottui Seinäjoen kauppalasta ja siihenastisen Kemijärvi-nimisen maalaiskunnan nimi Kemijärven maalaiskunnasta, jotta se erottui Kemijärven kauppalasta). Toinen vaihtoehto oli muuttaa koko maalaiskunta kauppalaksi kuten Mänttä vuonna 1948 ja Jämsä vuonna 1969. Ensin mainittu tapa oli 1950-luvulle asti tavallisempi, koska maaseudun kunnallishallinto oli erilaista kuin taajaan asuttujen alueiden eikä siksi kauppaloihin kuten ei kaupunkeihinkaan saattanut kuulua laajoja maaseutualueita. Vain jos maalaiskunta oli alueeltaan pieni ja käsitti vain vähän haja-asutusalueita, voitiin se muuttaa kokonaan kauppalaksi kuten Mänttä vuonna 1948 ja Kuusankoski vuonna 1957. 1960-luvulla yleistyi tapa muuttaa koko maalaiskunta kauppalaksi, kun eri kuntamuotojen väliset hallinnolliset erot olivat vähenneet, ja eräitä kauppaloita alettiin muuttaa ns. uusiksi kaupungeiksi. Viimeksi mainitun tavan yleistyminen johti siihen, että alkoi syntyä myös laajoja maaseutualueita käsittäviä kauppaloita, ja tämä vauhdittui vielä sen vaikutuksesta, että kauppaloihin kuten kaupunkeihinkin alettiin liittää maalaiskuntia. Näistä maalaiskunnista monet olivat maalaiskunta-sanaa nimessään käyttäviä kuntia. Vielä 1950- ja 1960-luvun vaihteessa harkittiin Tapiolan ja Leppävaaran erottamista kauppalaksi Espoosta. Tämä ei toteutunut, vaan sen sijaan koko Espoo muutettiin kauppalaksi vuonna 1963. Tämä kuntamuoto oli tehokkaampi kuin maalaiskunta, mutta väestölleen halvempi kuin kaupunki. Se toimi väliportaana maalaiskunnan kasvaessa kaupungiksi. Se oli tarpeellinen kuntamuoto aikana, jolloin kaupunkien ja maalaiskuntien hallintojärjestelmät erosivat huomattavasti toisistaan. Lainsäädännön vähitellen muuttuessa eri kuntamuodot erosivat toisistaan lopulta enää melkein vain muodollisesti.


title: Reikäleipäkunta

text: Reikäleipäkunta (joskus myös "kehyskunta") on nimitys, jota on käytetty Suomessa kaupunkia tai kauppalaa ympäröineestä maalaiskunnista. Nimitys reikäleipäkunta tulee siitä, että ympäröivä kunta muistuttaa jossain määrin pyöreää ruisleipää, josta puuttuu toiseen kuntaan (yleensä kaupunkiin tai kauppalaan) kuulunut "reikäosa". Nimitys "maalaiskunta" tai myöhemmin vain "kunta" on aiemmin esiintynyt esiintynyt myös monien reikäleipäkuntien nimissä, jos niiden nimi on ollut sama kuin keskuskunnan. Jos kunnilla on ollut eri nimi, nimitystä maalaiskunta tai kunta ympäröivän kunnan nimessä ei ole tarvittu.


title: Maaseurakunta

text: Maaseurakunta (lyhenne msrk., ) on nimitys, jota Suomessa on käytetty kaupunkien tai kauppaloiden kanssa samannimisten maalaiskuntien evankelis-luterilaisten seurakuntien nimen jälkiosana. Samannimisen kaupungin tai kauppalan seurakunnan nimi oli tällöin "kaupunkiseurakunta"- tai "kauppalaseurakunta"-loppuinen. Kaupunki-, kauppala- ja maaseurakunta eivät olleet hallinnollisia käsitteitä, vaan pelkkiä selvyyden vuoksi käytettyjä nimityksiä. Kauppalaseurakunta-niminen seurakunta oli ainoastaan Loimaalla ja Pieksämäellä, koska niissä kauppalaksi ei erotettu maalaiskunnan kirkonkylää, vaan asemakylä. Viimeinen maaseurakunta-sanaa nimessään käyttänyt seurakunta, Mikkelin maaseurakunta, jonka alue vastasi entistä Mikkelin maalaiskuntaa, liittyi osaksi Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaa vuoden 2013 alussa.


title: Loistokari

text: Kahden laivaväylän risteyksessä oleva luoto tuntee siis nimet Kauppamiehenkari, Loistokari ja Kauppakari. Näiden lisäksi paikkakuntalaiset tunsivat sen tämän vuosisadan alkuvuosikymmeninä vielä nimellä Bookinkari. Tuolloin saarella asusti majakanvartija Valtonen perheineen, tehtävänään huolehtia talon eteläpuolisella erkkeri-ikkunalla olevan laivoja ohjaavan lyhdyn sytyttämisestä ja kunnosta. Airiston silmäksi sanotun luodon Kauppakari nimi juontaa taas puolestaan aikoihin, jolloin saaristolaisilta kerättiin tullia ennen heidän Turkuun ulottuvaa kauppamatkaansa. Kauppaa lienee käyty lähinnä tukku- ja torikauppiaiden sekä saaristolaisten kesken ja juuri tuolla pakkolunastuksen välttäneellä vene- ja ruokapaikalla. Suomessa alkoholin kieltolaki oli voimassa vuosina 1919–1932. Näinä vuosina saaristolaiset kalalastiensa alla toivat kanistereissa salakuljetettua pirtua ja kaupankäyntiä harrastettiin varmaankin vilkkaasti täälläkin. Myöhemmin luodon loisto siirrettiin tuvan lyhtyikkunasta itärannalle ja muutettiin kaasuloistoksi. Nykyinen loisto on akkuvirralla toimiva ja aurinkopaneelilla varautuva punainen vilkkuva merkkivalo. Luoto autioitui, mutta 1970-luvulla silloisen Merenkulkuhallituksen omistuksessa oleva paikka vuokrattiin kesäpaikaksi eläkkeellä olevalle merimiehelle, luotsiveneen kuljettaja Emil Aimoselle.


title: Kauppi

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen laskevan Kaupinojan mukaan. Tämä luonnonoja esiintyy vuoden 1826 kartassa nimellä "Kaupinåja". Alueella on myös jyrkkärinteinen Kaupinmäki. Kauppi-nimistä on esitetty kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisaalta se voidaan johtaa roomalaiskatolisesta miehennimestä Jacobus, joka oli hyvin yleinen 1500- ja 1600-luvuilta peräisin olevissa kirjallisissa lähteissä. Toisaalta taustalla voi olla yleisnimi "kauppi" 'kaupustelija, kulkukauppias'. Messukylän Takahuhdin kylästä mainitaan vuoden 1540 maakirjassa Suomalan eli Kauppilan talo, jota isännöi tuolloin Peder Cauppilan. Kaupin alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon kaupan yhteydessä vuonna 1913, ja ensimmäinen asemakaava valmistui alueelle 1950-luvulla. Kaupunginosan itärajalla oleva Toimelankatu on nimetty Takahuhdin kylän Irjalan talosta lohkaistun, Näsijärven rannassa sijaitsevan Toimelan huvilatilan mukaan.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: Epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping") oli Ruotsissa 1930-luvulta lähtien nimitys 13 pienelle kauppalalle, joista 12 oli saanut kauppalanoikeudet ala- tai vapaakauppalana ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Poikkeuksena tästä oli Nybro, joka sai vapaakauppalanoikeudet vuonna 1865. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa nämä 13 kauppalaa katsottiin aivan liian pieniksi, jotta ne voisivat muodostaa oman kauppalakuntansa. Nämä kauppalat jäivät osaksi maalaiskuntaa, ja käytännössä ne rinnastettiin taajaväkisiin yhdyskuntiin. Käsitettä "epäitsenäinen kauppala" käytettiin erottamaan ne taajaväkisistä yhdyskunnista ja oman kuntansa muodostavista kauppaloista. Vuonna 1919 päätettiin, että jatkossa kaikki uudet kauppalat tulisivat muodostamaan oman kunnan. Epäitsenäiset kauppalat lakkautettiin sen jälkeen asteittain vuoteen 1956 mennessä.


title: Köping

text: Paikannimi "Köping" merkitsee suomeksi kauppalaa. Sana esiintyy myös monien muiden Ruotsin kaupunkien nimissä (Enköping, Falköping, Jönköping, Lidköping, Norrköping, Nyköping).


title: Kauppalaki

text: Kauppaoikeuden alaan kuuluvaa kauppalakia () sovelletaan, ellei osapuolten tekemän sopimuksen, vallitsevan käytännön tai kauppatavan mukaisesti tule toimia toisin. Kauppalaki koskee etupäässä elinkeinonharjoittajien ja yritysten keskinäisiä kauppoja, sillä elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen kauppaan sovelletaan kuluttajansuojalakia (38/1978). Kuitenkin kahden yksityishenkilön välisessä kaupassa kauppalakia sovelletaan, sillä kuluttajansuojalaki ei anna suojaa osapuolille silloin, kun molemmat ovat tasavertaisesti kuluttajan asemassa.


title: Kaari (laki)

text: Nimitys esiintyi jo keskiaikaisissa maakuntalaeissa sekä myöhemmin Maunu Eerikinpojan maanlaissa ja vuoden 1734 laissa. Vuoden 1734 lain yhdeksästä kaaresta ovat kauppakaari ja rakennuskaari yhä eräiltä osin voimassa sekä Ruotsissa että Suomessa, Suomessa lisäksi oikeudenkäymiskaari (lyhenne OK), joskin useita kertoja suuresti muutettuna. Muut kaaret on molemmissa maissa korvattu uudemmilla laeilla, joista eräiden nimissä kuitenkin yhä esiintyy Ruotsissa ja jonkin verran Suomessakin sana kaari. Suomessa säädettiin vuonna 2014 täysin uusi kaari, sähköistä viestintää koskeva tietoyhteiskuntakaari tietoyhteiskunnan korostuneen merkityksen sekä säädösten aiemman hajautuneisuuden vuoksi. Nimityksellä ei ole selvää oikeudellista merkitystä, mutta se ilmaisee, että kyseiseen lakiin on koottu jotakin oikeudenalaa koskevat keskeisimmät säännökset.


title: Militarismi

text:
Sotilasvallan lisäksi militaristiseksi voidaan sanoa myös poliisivaltaa, tai yleisesti valtiota, jossa toimeenpaneva valta ei ole poliittisella elimellä, vaan hallinnollisella poliisi- ja/tai sotilasinstituutiolla. Lisäksi sillä voidaan viitata valtioon, joka toteuttaa poliitiikkaansa vahvan sotilaallisen järjestyksen avulla (kts. autoritarismi).
Militarismi on oppi, jonka mukaan sotilaiden tulisi hallita valtiota tai ainakin olla vaikutusvaltaisessa ja arvostetussa asemassa. Militarismin perusajatus on, että sotilaallinen voima on yksi kaiken turvallisuuden ja siten valtion perustehtävän lähtökohdista. Laajemmassa mielessä sanaa käytetään viittaamaan kaikkeen asevoimien merkitystä korostavaan poliittiseen ajatteluun tai sotilaallisia ihanteita vaalivaan aatteeseen, usein arvostelevassa mielessä.


title: Monikulttuurisuus

text: Monikulttuurisuus tarkoittaa asiayhteydestä riippuen joko kulttuurista monimuotoisuutta yhteiskunnan tilana; normatiivista ajattelutapaa tai ideologiaa, jossa monikulttuurisuuden tilaa arvostetaan, vaalitaan tai lisätään ("multikulturalismi", "monikulturismi"); tai politiikkaa, jonka avulla pyritään ylläpitämään ja löytämään yhteisiä sääntöjä kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja kulttuurien väliselle vuorovaikutukselle.


title: Primitiivinen kulttuuri

text: Primitiivinen kulttuuri (varhaiskantainen kulttuuri) eli alkukulttuuri tarkoittaa vanhoissa kulttuuriantropologian teksteissä kulttuuria josta puuttuvat nykyaikaisuuden ja taloudellisen kehityksen merkit. Tämän mukaan tyypillinen primitiivinen kulttuuri on metsästäjä-keräilijöiden liikkuva nomadimainen ryhmä-elämänmuoto, jossa ihmiset asuvat tilapäisissä majoissa tai teltoissa ja liikkuvat riistan ja muiden luonnon antimien perässä. Näitä olivat muun muassa Australian aboriginaalit. Tällöin primitiivisyyden kriteerinä pidetään ruuanhankintatapaa. Primitiivisenä pidetään myös liikkuvaa maan- tai puutarhaviljelyä. Edward Burnett Tylorin mukaan primitiivistä kulttuuria luonnehtii animismi, usko henkiin. Eri primitiiviset kulttuurit eroavat toisistaan huomattavastikin.


title: Kulttuuri-imperialismi

text: Kulttuuri-imperialismi tarkoittaa taloudellista, teknologista ja sivistyksellisestä ylivaltaa, joka sanelee ja yhdenmukaistaa vaikutuspiiriinsä joutuneiden yhteiskuntien arvot sekä käsityksen sivistyksestä, tiedosta ja kulttuurista. Kulttuuri-imperialismia on esiintynyt jo muinaisten suurvaltojen, kuten Rooman valtakunnan, yhteydessä. Modernin maailman kulttuuri-imperialismissa länsimaiset ideologiat, yhteiskuntarakenteet, kauneusihanteet, moraalikäsitykset, käsitykset seksuaalisuudesta, kulutustottumukset, ajatukset työstä, vapaa-ajasta, musiikista, ruoasta ja koko elämästä kaikkine osatekijöineen esiintyvät tavoiteltavina malleina kaikkialla länsimaiden sisällä ja ulkopuolella.


title: Kulttuuri

text: Sanan ”kulttuuri” alkuperä tulee latinan verbistä "colere", viljellä, sekä siitä edelleen johdetusta substantiivista "cultura", joka tarkoittaa viljelystä. Aluksi tämä tarkoitti maanviljelyä. Roomalainen poliitikko ja filosofi Cicero otti käyttöön käsitteen "animi cultura", ”hengen viljely”. Sana oli tämän jälkeen vuosisatoja tässä merkityksessä, kehittyneisyytenä ja hienostuneisuutena, ihmisen henkisten ominaisuuksien täydellisyytenä. Ilmeisesti käsitteen sisältöön vaikutti Platonin käsite "paideia", jota tämä käytti kreikkalaisten kasvatusihanteesta. Antiikin yhteiskunnassa yläluokan kasvatustavoitteisiin kuului erityisesti filosofian, kirjallisuuden ja taiteiden omaksuminen. Tämän näkemys on vaikuttanut kulttuuri-sanan käyttöön kuvailevien ihmistieteiden ulkopuolella, esimerkiksi ilmauksissa ”taide ja kulttuuri”. Saksan kielessä kulttuuri-sanan käyttö on läheisessä yhteydessä sanaan sivistys.


title: Nationalismi

text: Keskeistä nationalismissa on etenkin kulttuuri, sillä kansakunta on suureksi osaksi kulttuuriin liittyvä käsite. Nationalististen liikkeiden alkuvaiheissa perustetaankin usein kirjallisuusseuroja, tutkitaan historiaa, järjestetään musiikkijuhlia ja julkaistaan kulttuurilehtiä. Joissain etnisissä yhteisöissä oma kirjallinen korkeakulttuuri on luotu vasta nationalististen liikkeiden läpimurron yhteydessä. Menneisyyden nationalistisessa rakentamisessa on käytetty nationalistista historiankirjoitusta, arkeologiaa ja kielitiedettä. Kansallinen mytologia on saatettu luoda vanhojen materiaalien uutena yhdistelmänä, joka on saatu sopimaan traditioon ja osittain yhä säilynyt nykyaikaan saakka. Kulttuurisidostensa johdosta etninen ja kansallinen identiteetti ovatkin suhteellisen pysyviä ja hitaammin muuttuvia kuin muut identiteetit, mikä on nähty yhdeksi nationalismin maailmanlaajuisen menestyksen syistä.


title: Armeija

text: Sotavoimista käytetään monessa eurooppalaisessa kielessä latinan sanasta "militaris" juontuvaa termiä; samaan sanaan pohjautuu myös suomen ”militarismi”. Militaris viittaa alun perin pääosin asevoimien organisaatioon ja kaikkeen sotaan liittyvään ("res militaris"). Esimerkiksi englannin kielen sana "military" tarkoittaa ”[...] instituutioita, jotka käyttävät tappavaa voimaa valtion legitimoimina. Laajaan määritelmään kuuluvat kaikki järjestyneet sotilaalliset ja puolisotilaalliset joukot [...] jotka käyttävät väkivaltaa poliittisiin tai sosiaalisiin tarkoituksiin. [...] Poliisi, sisäisen turvallisuuden joukot ja tiedustelupalvelut jätetään yleensä määritelmän ulkopuolelle, vaikka niillä saattaa olla sotavoimien piirteitä.” Yleensä "military" viittaa valtion organisoimiin väkivaltaa käyttäviin voimiin, kun taas sanan ”asevoimat” suora käännös "armed forces" tarkoittaa yleisemmin kaikkia organisoituja ja väkivaltaa hallitusti käyttäviä joukkoja.


title: Kommunismi

text: Leninismi tarkoittaa Vladimir Leninin marxilaisuudesta johtamaa kommunistista aatetta. Marxilaisuudessa keskeinen periaate on, että kommunismi syntyy historiallisen kehityksen luontaisena jatkumona. Lenin ei suhtautunut näin toiveikkaasti, vaan linjasi pienen etujoukon johtaman (kommunistinen puolue) vallankumouksen olevan ainoa keino siirtymässä proletariaatin diktatuuriin. Leninin mukaan kommunistipuolueen tulee pysyä johdossa siihen asti kunnes työväenluokka tulee aidosti luokkatietoisiksi, jolloin puolue voidaan lakkauttaa. Neuvostoliitossa tätä tulkintaa kutsuttiin marxismi-leninismiksi ja siitä tuli valtion virallinen järjestelmä. Marxismi-leninismi on ollut aatteena muissakin kommunistipuolueiden hallitsemissa valtioissa.


title: Propagandamalli

text: Propagandamalli näkee yksityisen median yrityksinä, jotka ovat kiinnostuneita tuotteen – lukijoiden ja yleisön – myymisestä muille yrityksille (mainostajille) ennemmin kuin laadukkaiden uutisten julkaisemisesta. Teoria esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1988 Hermanin ja Chomskyn kirjassa "Manufacturing Consent: The Political Economy of the Mass Media". Teoria kuvaa median yhteiskunnallista tarkoitusta. Sen mukaan instituutioiden tutkimus ja niiden toiminta täytyy jättää hyvin tarkasti huomioimatta, lukuun ottamatta marginaalisia elementtejä tai melko hämärää tieteellistä kirjallisuutta. Teoria esittää viisi yleistä kategoriaa, ”suodatinta”, jotka määrittävät minkälaisia uutisia tiedotusvälineissä esitetään. Nämä viisi kategoriaa ovat: tiedotusvälineen omistus, tiedotusvälineen rahoittavat lähteet, lähteiden hankinta, ryöpytys, antikommunismi ja pelon ideologia. Hermanin ja Chomskyn mukaan ensimmäistä kolmea kategoriaa pidetään yleisesti tärkeimpänä.


title: Nationalismi

text: Suomen kielen termejä "nationalismi" ja "kansallismielisyys" käytetään joskus samassa, toisinaan eri merkityksessä. "Iso sivistyssanakirja" (2008) ja "Kielitoimiston sanakirja" antavat hakusanalle "nationalismi" kolme merkitystä: 1. "kansallismielisyys", oman kansan, kielen ja kulttuurin arvostaminen ja suosiminen; 2. "kansallisuusaate", vaatimus oman kansan vapaudesta, oman kielen käyttämisestä ja oman kulttuurin kehittämisestä; 3. "kansalliskiihko", katsomus oman kansan paremmuudesta. Filosofi Jukka Hankamäen mukaan sanaa "nationalismi" voidaan suomen kielessä käyttää viitattaessa kansaa koskevaan keskusteluun, jossa käytetään etnisiä tai rodullisia argumentteja. "Kansallismielisyys" sen sijaan tarkoittaa argumentaatiota, jossa puhutaan kansakunnasta ja sen poliittis-hallinnollisesta asemasta. Hankamäen mukaan nationalismi nojaa siirtomaa-ajan politiikkaan ja vetoaa kansojen etnisiin eroihin, kun taas kansallismielisyys viittaa poliittis-hallinnollisesti erottuvien kansakuntien itsemääräämisoikeuteen kansalaisten etnisestä alkuperästä riippumatta.


title: Keskustelupalsta

text: Keskustelupalstoja on ollut erilaisissa BBS-järjestelmissä kauan ennen internetin yleistymistä. Keskustelupalstoja ovat myös Usenetin uutisryhmät. Nykyiset internetin keskustelupalstat toteutetaan tyypillisesti verkkosivuina, esimerkiksi suositun phpBB-ohjelmiston avulla. Nykyisissä keskustelupalstoissa on usein jaettuja alueita tai "huoneita", joilla rajataan huoneessa olevien keskustelujen aiheita.


title: Yhteistoiminnallinen tiedontuotanto

text: Yhteistoiminnallinen tiedontuotanto tarkoittaa tietokäytäntöjä, joissa tiedon käyttäjät ja tuottajat rakentavat tietopohjaa yhdessä ja oppivat toisiltaan. Yhteinen piirre tällaisille käytännöille on, että osallistujat sitoutuvat jakamaan osaamistaan ja käymään rakentavaa keskustelua siitä, miten käsiteltävä ongelma tulisi määritellä, mitä tietoa tulisi kerätä ja keitä asiantuntijoita kuulla, ja miten tuloksia tulisi vetää yhteen ja tulkita. Prosesseissa voidaan hyödyntää monentyyppistä tietoa, kuten tutkimustietoa ja paikallista, kokemukseen perustuvaa, esimerkiksi kansalaishavainnoinnilla hankittavaa tietoa. Tällaisia vuoropuheluun perustuvia tietokäytäntöjä ovat erilaiset kansalaispaneeli- ja politiikkadialogiprosessit, yhteistoiminnallinen oppiminen ja yhteinen faktojen etsintä.Yhteistoiminnallisia ratkaisuja sirpaloituvien yhteiskuntien ongelmiin – käänne yhteishallintaan ympäristöpäätöksenteossa (CORE) –hankkeen sivusto


title: Yhteisöpalvelu

text: Internetiä käytetään usein ihmissuhteiden muodostamiseen. Verkosta etsitään ihmisiä, joilla on samoja kiinnostuksen kohteita. Kiinnostuksen kohteet voivat olla sekä romanttisia että sosiaalisia. Sen sijaan verkkoyhteisöpalveluilla ylläpidetään usein jo olemassa olevia sosiaalisia kontakteja. Useimmat verkkoyhteisöpalvelut korostavat verkossa–kasvokkain -trendiä (online-to-offline trend), jossa ihmiset tutustuvat toisiinsa verkossa ja tapaavat myöhemmin kasvokkain. Poikkeuksena on esimerkiksi Facebook, jossa tämä menee yleensä toisin päin, eli kasvokkaisviestinnän suhteet siirtyvät verkkoon.


title: Yhteisöviestintä

text:
Yhteisöviestinnässä tavoitellaan usein suurien yleisöjen huomiota jolloin tarvitaan sekä traditionaalisia että uusia- ja sosiaalisia medioita. Traditionaalisesti mediasuhteilla tarkoitetaan organisaation yhteistyötä journalistien kanssa, mutta blogien ja mikroblogien yleistyttyä mediasuhteet on laajennettu kattamaan myös muut kirjoittajat ja vaikuttajat kuin ammattitoimittajat. Sosiaalisen median kehityksen myötä lehdistötiedotteet ja tiedotustilaisuudet ovat jääneet vain yhdeksi mediasuhteiden hoidon keinoksi, ja sosiaalisen median tiedote on yleistymässä. Kaikissa mediasuhteissa kuitenkin tärkeää on henkilökohtainen yhteistyö median edustajien kanssa.
Kriisitilanteessa viestinnän tarve ja sisältö muuttuu ja yleisön tiedon tarve kasvaa. Kriisiviestinnän tärkein teema on usein nopeus, mutta tiedon on oltava myös oikeaa ja ymmärrettävää. Kriisitilanteita varten organisaatioissa tulisi luoda kriisiviestintäsuunnitelma, jossa jaetaan vastuut ja kerrotaan miten viestintä erikoistilanteissa hoidetaan. Hyvin suunniteltu ja hoidettu kriisiviestintä voi auttaa organisaatiota selviämään vaikeastakin kriisistä vähillä kolhuilla, kun taas heikko kriisiviestintä voi jopa pahentaa kriisiä.


title: Euroopan tiedesäätiö

text: Tutkimusverkosto-ohjelmat (ESF Research Networking Programmes) ovat tiettyihin teemoihin kohdistettuja toimintoja, joilla tuodaan yhteen huippututkijoita ja lupaavia nuoria tutkijoita ajankohtaisten tutkimusaiheiden ympärille, joissa yhteistyö luo todistettavasti parempaa tutkimusta. Ohjelmat yhdistävät merkittäviä monikansallisten tutkimusryhmien toteuttamia hankkeita ja niiden puitteissa on jaettu muun muassa lyhyt- tai pitkäaikaisia apurahoja työskentelyyn jossakin muussa Euroopan maassa kuin hakijan kotimaassa sekä järjestetty seminaareja, symposiumeja ja tutkivia työpajoja. Ohjelmat ovat 3–5-vuotisia ja jäsenorganisaatioiden rahoittamia.


title: Oppimiskahvila

text: Oppimiskahvilan pöydissä keskustelu käynnistetään sopivalla virikkeellä tai kysymyksellä, jota voi tukea vaikkapa yhteinen salama-alustus. Kunkin pöydän ympärillä olevat keskustelevat ja kirjoittavat pöytään ideoitaan ja ajatuksiaan. Menetelmän ohjaaja on määrännyt aikarajan, jonka umpeutuessa keskustelijat (pöydän kirjuria lukuun ottamatta) siirtyvät toisiin pöytiin. Siirtyminen voidaan tehdä joko järjestelmällisesti tai satunnaisesti, mutta tavoite on, että sama seurue ei pysy yhdessä, vaan keskustelijat hajautuvat eri paikkoihin. Kunkin pöydän kirjuri tiivistää nopeasti siihen mennessä käydyn keskustelun, josta jatketaan eteenpäin. Vaihtoja tehdään niin monta, että jokainen on ehtinyt kaikkiin pöytiin.


title: Ykkösaamu

text: Tämä ohjelma onnistuu siinä, minkä piti jo olla mahdotonta: se reagoi ajankohtaisiin kysymyksiin mutta antaa aikaa niiden käsittelylle. Tässä juuri on radion voima ja lumo: tärkeiden näkökantojen esille tuomiseen ei tarvita välttämättä visuaalista aineistoa, jos asiantuntija on ajatellut asiansa pitkälle ja saa tilaa niiden esittämiseen ja jos ammattitaitoinen toimittaja ohjaa keskustelua herkästi reagoiden. Ohjelman toimituksessa on eri-ikäisiä ihmisiä, molempaa sukupuolta, ja se tekee kuuntelukokemuksesta kiinnostavan ja elävän. Taustatoimitus on vahvasti tehtävänsä tasalla ja tuottaa luotettavaa tietoa ja etsii päteviä asiantuntijoita. Kuulijatkin on modernisti huomioitu: lähetysikkunassa käydään vilkasta keskustelua aamun teemoista ja keskustelua kommentoidaan ohjelmassa. Ylen Radio 1:n Ykkösaamu on journalistisesti korkeatasoinen ajankohtaissivistyksen tuottaja ja sen merkitys kansalaisyhteiskunnalle ja vapaalle mielipiteenmuodostukselle on suuri.


title: Internet

text: Internet on maailmanlaajuinen toisiinsa kytkettyjen tietoverkkojen järjestelmä, joka käyttää internet-protokollaa (TCP/IP) yhdistämään yli miljardi eri tietoteknistä laitetta toisiinsa. Se on tietoverkkojen tietoverkko, joka koostuu eri kokoisista miljoonista yksityisistä, julkisista, akateemisista, liike-elämän sekä valtiohallintojen tietoverkoista, jotka kytkeytyvät toisiinsa erilaisten teknisten laitteistojen avulla (esim. langattomat ja optiset verkkoteknologiat). Internetissä on laaja valikoima erilaisia tietovarantoja ja -palveluita, kuten esimerkiksi web-sivut, sähköposti, puhelinpalvelut, nettipelit ja tiedostojen jakamiseen käytetyt vertaisverkot.


title: Kollektiivinen älykkyys

text: Levy ja de Kerckhove tarkastelevat kollektiivista älykkyyttä (CI) joukkoviestinnän näkökulmasta, keskittyen verkostoitumisen mahdollisuuksiin parantaa yhteisöllisen tiedon kenttää. He esittävät, että viestinnän työkalut helpottavat ja nopeuttavat ihmisten vuorovaikutusta, tiedon jakamista sekä yhteistyötä (Flew 2008). Internetin kehityksen ja sen laajalle levinneen käytön myötä, mahdollisuudet edistää yhteisöön perustuvia tiedon foorumeita, kuten Wikipediaa, ovat suuremmat kuin koskaan aiemmin. Nämä tietoverkostot antavat osallistuville käyttäjille mahdollisuuden päästä käsiksi laajoihin mahdollisuuksiin tallentaa ja hakea tietoa yhteisistä tietokannoista ja löytää etsimänsä tiedon merestä (Raymond 1998; Herz 2005 in Flew 2008). MIT Center for Collective Intelligencen tutkijat tekivät tutkimusta ja selvittivät ryhmien sekä ihmisten ja tietokoneiden muodostamaa kollektiivista älykkyyttä.


title: Yhteistoimintamenettely

text: Työntekijöitä yt-neuvotteluissa edustavat tyypillisesti työntekijöiden tai työntekijäryhmien valitsemat luottamusmiehet (luottamushenkilöt). Yhtä henkilöä koskevien muutosten osalta henkilö itse voi käydä yt-neuvotteluja (esimies-alaiskeskustelut). Työntekijä voi halutessaan pyytää neuvotteluihin luottamusmiehen, luottamusvaltuutetun tai muun avustajan. Työnantajapuolella yt-neuvotteluihin osallistuvat tyypillisesti yrityksen henkilöstöhallinnon edustajat, henkilöstöpäälliköt ja -johtajat sekä työnantajan lakiasioista vastaavat. Ay-liitot tai työvoimaviranomaiset eivät osallistu yt-neuvotteluihin (ei määräystä yt-laissa), mutta niitä voidaan kuulla tarvittaessa. Osallistujien määrä voi vaihdella suuresti: mitään rajaa osallistujamäärälle ei ole.


title: Pukara (Ikaalinen)

text: Pukara on yksi Ikaalisten kylä. Pukaran kylä on Myllykartun ja Mansoniemen naapurikylä, mutta sen raja ulottuu Jämijärven rajalle saakka. Sana Pukara muotoutuu ruotsinkielen sanasta puckar, joka tarkoittaa riitaa/riitapukaria. Pukara on saanut nimensä Pukaralammin talon mukaan, joka sijaitsee Pukaran keskellä. Kylässä sijaitseva Pukaralammikin on vielä olemassa, mutta kovin ruohoittuneena ja pusikkoisena. Uurasjärvestä laskee vesi Noro-ojaa pitkin Pukaralammin ja Suurniemenlammin kautta Kyrösjärveen.


title: Keskikylä (Muolaa)

text: Keskikylä oli yhteisnimitys "Jääskelän", "Norkkolan", "Orolan" ja "Pyykkölän" pikkukylille, jotka muodostivat yhtenäisen kyläalueen Muolaan kunnan keskiosassa. Keskikylän naapurikyliä olivat pohjoisessa Taaperniemi, idässä Lavola ja Vihola sekä etelässä ja lännessä Perkjärvi. Kyläkeskus sijaitsi Muolaanjärven eteläpään kaakkoisrannalla noin 12 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Keskikylän muodostaneet neljä kylää ulottuivat pitkinä ja kapeina sarkoina Muolaanjärven rannasta Perkjärven koillisrannalle, jonka lisäksi Jääskelään, Orolaan ja Pyykkölään kuului vielä metsäpalstat naapurikylän Taaperniemen länsipuolelta. Keskikylässä oli yhteensä noin 30-40 taloa. Keskikylän alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 12,53 neliökilometriä. Keskikylästä johti kylätiet Taaperniemeen, Lavolaan ja Kyyrölästä Perkjärvelle johtavalle maantielle. Kylien pellot olivat keskittyneet Muolaanjärven eteläpuolelle.


title: Rantakylä (Kontiolahti)

text: Rantakylä on kylä Kontiolahden pohjoisosassa, Juuan rajalla. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Höytiäisen rannalla. Valtatie 6 kulkee kylän itäpuolella. Rantakylä on Romppalan naapurikylä; kylien raja on häilyvä ja niillä on paljon yhteistä toimintaa. Kylässä on paljon kesäasutusta.


title: Kirkonkylä

text: Kirkonkylä on Suomessa maaseutumaisen kunnan kylä, jossa kunnan kirkko sijaitsee tai tästä kylästä muodostunut taajama. Tavallisesti kirkonkylä on myös kunnan hallinnollinen keskus ja usein myös kunnan suurin taajama tai asutuskeskittymä, mutta on myös paikkakuntia, joissa keskustaajama ja kirkonkylä ovat erilliset, koska kunnan suurin taajama tai hallinnollinen keskus on muodostunut muualle kuin kirkonkylään, esimerkiksi päätien varrelle tai asemanseudulle. Tällaisia paikkakuntia ovat muun muassa Askola (hallinnollinen keskus on kyllä kirkonkylässä, mutta suurin taajama on Monninkylä), Hausjärvi, Hollola, Iitti, Inari, Kauhava, Nousiainen, Pudasjärvi ja Suomussalmi. Nykyisin kuntaliitosten seurauksena samassa kunnassa voi olla myös useampi kirkonkylä, esim. Siikalatvassa on sekä Kestilän, Piippolan, Pulkkilan että Rantsilan (niiden neljän kunnan, jotka yhdistyivät Siikalatvaksi vuoden 2009 alussa) kirkonkylät ja näistä Pulkkilan kirkonkylä on hallinnollinen keskus.


title: Suomen kylät

text: Asemakylä on kylätyyppi, joka on muodostunut rautatieseisakkeen tai -aseman ympärille. Yleensä asemakyläksi luokitellaan kylät, jotka ovat syntyneet rautatien vaikutuksesta. Asemakylät ovat yleisiä Pohjois-Suomessa, esimerkiksi Simon ja entisen Kuivaniemen kunnan keskustaajamat ovat syntyneet rautatieden rakentamisen vaikutuksesta.


title: Alakylä (Lappeenranta)

text: Alakylän nimi tulee sen sijoittumisesta jyrkän mäen alareunalle. Alakylä on tunnettu myös nimellä Kelttu. Kaupunginosan alue liitettiin Lappeenrannan kaupunkiin vuoden 1932 alueliitoksessa, mitä ennen se kuului Lappeeseen. Pohjoisen naapurikaupunginosansa Peltolan tavoin Alakylä oli Armilan kylän Nikurin talon Peltolan tilan mailla, jonne alkoi kehittyä esikaupunkiasutusta 1880-luvulla. Alue tunnettiin myös nimellä Siivola tai Sivola Nikurin talon isännän Vsevolod Wolkoffin mukaan. Vuodelta 1894 olevassa kartassa Viipurin maantien (nykyinen Kauppakatu) varressa hautausmaata vastapäätä eli nykyisten kaupunginosien rajalla oleva asutus on nimetty Sivolankyläksi.


title: Nokia (kaupunki)

text: Sanan "nois" (monikko "nokiit", genetiivi "nokia") on väitetty tarkoittavan turkiseläin soopelia, mikä kertoisi siitä, että Nokia oli keskeinen kaupankäyntipaikka, jossa soopelinturkit olivat arvokkain hyödyke. Viimeaikainen tutkimus on kuitenkin arvellut, etteivät soopelit olisi kuuluneet Suomen eläinkuntaan edes muinaisuudessa. "Nokia" tarkoittaisikin majavaa. Toisaalta sen oletetaan tarkoittaneen alun perin musta- tai tummaturkkisia eläimiä, mikä selittäisi sen yhteyden "noki"-sanaan – vertauksena vesikon nimitys "tuhkuri".


title: Pohjakylä

text: Pohjakylä on kylä ja taajama Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Pohjakylä oli Suodenniemen kunnan keskusta. Taajama-alueen asukasluku oli 421 ja pinta-ala 2,17 neliökilometriä vuonna 2016. Käytännössä taajama kattaa myös naapurikylän Kittilän ydinalueen.


title: Suomen kylät

text: "Rekisterikylä" on kameraalinen käsite, joka tarkoittaa kylää hallinnollisena yksikkönä, sellaisena kuin kylän alue on merkitty maarekisteriin. Rekisterikylään kuuluvat ne talot, jotka ennen isojakoa muodostivat oman sarkajakopiirinsä. Alueilla, joilla ei käytetty sarkajakoa, samaan rekisterikylään merkittiin talot, joilla oli yhteinen metsämaa. Rekisterikylän rinnalla tilastoinnissa käytetään "kunnan osa-alueita".


title: Yltäkylä

text: Nimi Yltäkylä johtuu Kiikalan historian kirjoittajan Erik von Hertzenin mukaan kylän sijainnista Varesjoen yläjuoksulla sittemmin Suomusjärveen kuulumaan tulleista eteläisistä naapurikylistä katsottuna, ja se myös viittaa siihen, että kylä on asutukseltaan näitä nuorempi.


title: Ikeenit

text:
Tacitus kertoo, että ikeenit olivat ainoa heimo, jota ei valloitettu Britannian valloituksessa 43 jaa. vaan he ryhtyivät vapaaehtoisesti roomalaisten liittolaisiksi. Ikeenit kuitenkin nousivat roomalaisia vastaan vuonna 47 jaa sen jälkeen kun kuvernööri Publius Ostorius Scapula uhkasi riisua heidät aseista. Ostorius voitti heidät kiivaan taistelun jälkeen, mutta ikeenit saivat säilyttää itsenäisyytensä. Tämä taistelu käytiin mahdollisesti Stonea Campissa, Cambridgeshiressa.
Toinen vakavampi kapina tapahtui vuonna 61. Prasutagus, vauras ikeeni-kuningas oli kuollut. Oli tavallista, että Rooman vasallivaltiossa kuninkaan kuollessa tämä jätti kuningaskuntansa Roomalle, mutta Prasutagus yritti jättää kuningaskuntansa keisarikunnan ja omien tyttäriensä yhteishallintaan. Roomalaiset eivät hyväksyneet tätä ja prokuraattori Catus Decianus valloitti hänen koko jäämistönsä. Prasutaguksen leski Boudicca ruoskittiin ja hänen tyttärensä raiskattiin. Samaan aikaan roomalaiset rahoittajat vaativat lainojaan maksettaviksi. Kuvernööri Gaius Suetonius Paulinuksen ollessa sotaretkellä Walesissa Boudicca johti ikeenit ja naapuriheimon trinovantit suureen kapinaan tuhoten Camulodunumin (Colchester), Londiniumin (Lontoo) ja Verulamiumin (St Albans), kunnes Suetonius Paulinus legioonineen vihdoin tuhosi heidät. Vaikka brittejä oli monikertainen määrä roomalaisiin nähden, roomalaisten ylivertainen taktiikka ja taistelukoulutus toi ylivoimaisen voiton roomalaisille. Watling Streetin taistelun tapahtumapaikkaa ei tiedetä, se on saatettu käydä West Midlandsissa jossakin Watling Streetin varrella Manduessedumin alueella (Mancetter). Tämän jälkeen ikeenit alistettiin täydellisesti Rooman alaisuuteen eivätkä Kaakkois-Englannin heimot enää koskaan nousseet roomalaisia vastaan.


title: Ikeenit

text: Ikeenit (icenit, ) oli kelttiläisheimo, joka asui Britanniassa suunnilleen nykyisen Norfolkin ja Luoteis-Suffolkin piirikuntien alueella ensimmäisen vuosisadan eaa. ja ensimmäisen vuosisadan jaa välisenä aikana.


title: Boudicca

text: Boudicca tai Boudica, joskus myös Boadicea (k. 60 tai 61 jaa.), oli ikeenien kuningatar. Ikeenit hallitsivat alueita Britannian itärannikolla nykyisen East Anglian alueella. Boudiccasta tuli ikeenien johtaja hänen miehensä Prastotagoksen kuoltua. Tämän kuollessa syttyi myös kiista roomalaisten kanssa, mikä johti Boudiccan ruoskimiseen ja tämän tyttärien raiskaukseen. Suivaantuneet ikeenit nousivat Boudiccan johdolla kapinaan ja tuhosivat nykyiset Colchesterin ja Lontoon kaupungit surmaten niiden roomalaiset asukkaat ja roomalaisten kannattajat. Lopulta Boudiccan joukot kärsivät kuitenkin tappion Suetonius Paulinuksen johtamille joukoille. Boudicca teki lähteestä riippuen joko itsemurhan tai kuoli tautiin vuonna 60 tai 61. Hänen tarinansa unohdettiin pitkäksi aikaa, mutta siitä tuli jälleen suosittu 1800-luvulla.


title: Boudicca

text: Boudicca esitti vastalauseita roomalaisten toimia kohtaan, ja hänet ruoskittiin tavallisen maksukyvyttömän velallisen tapaan ja hänen tyttärensä raiskattiin. Tyttärien raiskaaminen saattoi tehdä heistä naimakelvottomia, mikä merkitsi ikeenien hallitsijasuvun loppua. Roomalaiset olivat mahdollisesti arvioineet leskikuningattaren arvovallan väärin, ja heidän törkeyksiensä jälkeen ikeenit kääntyivät kuningattarensa puoleen. Ikeenien kapinoidessa heihin liittyivät trinovantit, ja heimojen liitto tuhosi Camulodunumin. Roomalaiset olivat kapinan syttyessä haavoittuvaisia, koska suuri osa heidän sotajoukoistaan Britanniassa oli samaan aikaan kuvernööri Suetonius Paulinuksen johdolla sotaretkellä druidien tukikohtaa Angleseytä vastaan. Camulodunum tuhottiin kokonaan ilmeisen järjestelmällisesti. Jälkiä sen tuhoamisesta on löydetty arkeologisissa kaivauksissa.


title: Cheyennet

text: Aamupäivällä leirit ja kylät olivat jo täynnä elämää naisten tehdessä ruokaa ja poikien noutaessa hevoset laitumilta. Ruokailun jälkeen keräännyttiin ympyrään kuuntelemaan itkijänaisen joka-aamuiset rukoukset. Hänen lopetettuaan niin miehet, naiset kuin lapsetkin olivat vapaita poistumaan päivittäisten askareittensa pariin. Lasten leikkiessä kylien läheisyydessä naiset huolehtivat asunnoista ja kerääntyivät ryhmissä metsiin marjastamaan tai keräämään yrttejä ja karsimaan puista kuolleet oksat. Nuoret miehet kehittivät henkilökohtaisia taitojaan tai kokoontuivat vanhojen viisaiden miesten ympärille kuuntelemaan näiden tarinoita kansansa historiasta ja vanhoista perinteistä. Hämärän tullen alkoi yleinen hälinä. Lääkemiehet lukivat ääneen loitsuja majoissaan, rakastuneet pojat soittivat harppujaan kylän laidoilla, ja monista tiipiistä kantautui laulua ja rummutusta nuorten cheyennien sosiaalisen kanssakäymisen merkiksi.


title: Prasutagus

text: Prasutagus kuoli vuonna 60 tai hiukan ennen. Kuoleman jälkeen roomalaiset keisari Neron johdolla eivät tyytyneet kolmasosaan perinnöstä (keisari kuvitteli valtion olevan rikkaampi kuin mitä siitä kerrottiin) vaan anastivat haltuunsa ikeenien maat ja ryöstivät kuningaskunnan; roomalaiset rahoittajat vaativat myös lainojaan maksettavaksi . Boudicca ruoskittiin ja heidän tyttärensä raiskattiin. Tämä johti ikeenien kansannousuun Boudiccan johdolla 60 tai 61.


title: Boudicca

text: Ikeenit liittoutuivat luultavasti Rooman kanssa keisari Claudiuksen vuoden 43 jaa. Britannian-sotaretken aikoihin ja sitä seuranneen sodan aikana roomalaisvaltaa vastaan kamppaillutta Caratacosia vastaan. Boudiccan mies Prastotagos tai Prasutagos oli roomalaisten vasallihallitsija. Vasallikuningaskunnat olivat tyypillinen välivaihe ennen jonkin alueen liittämistä kiinteäksi osaksi Rooman valtakuntaa. Prastotagoksen kuningaskunta kattoi suuren osan nykyisistä Norfolkin ja Suffolkin alueista. Joitakin Britanniasta löydettyjä kolikkoja pidettiin pitkään virheellisesti Prastotagoksen lyöminä, mutta tästä huolimatta on selvää, että ikeenit hyötyivät hänen valtakaudellaan suhteistaan Roomaan. Prastotagosin kuoltua keisari Neron valtakaudella syntyi perimyskiista. Samaan aikaan Britannia kärsi myös muista jännitteistä. Trinovanttien heimo oli menettänyt perinteisiä alueitaan roomalaisen Camulodunumin eli nykyisen Colchesterin colonian perustamista varten. Myös paikallisten verotaakkaa oli kasvatettu.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Keijo ”Keke” Naukkarinen (es. Miska Kajanus, 2001–2002) saapui sarjaan alun perin ollessaan kiinnostunut Elina Taalasmaasta. Tällöin Eskon kanssa seurusteleva Elina ei lämmennyt Keken tunteille, mutta pyysi tätä kuitenkin töihin Barbaariin. Keke pysyi pitkään sivuhahmona, kunnes hän ihastui häntä useampaa vuotta nuorempaan Aamu Korhoseen. Aamulla ja Kekellä oli pitkään pientä säätöä meneillään, mutta Aamu oli epävarma tunteistaan. Aamun lopullisetkin romanttisten tunteiden rippeet Kekeä kohtaan katosivat kun Ami Vainio saapui Pihlajakadulle ja Aamu ihastui häneen. Keke olisi ollut valmis siirtymään eteenpäin, mutta Aamu ei. Myöhemmin Keke sai soiton äidiltään, että hänen isänsä oli tippunut navetan katolta ja murtanut luita. Keken äiti pyysi Kekeä tekemään kattoremontin loppuun ja hetken asiaa mietittyään Keke päätti lähteä takaisin Pielavedelle hyvästellen Aamun tammikuussa 2002 esitetyssä jaksossa.


title: Ikeenit

text: Ikeenit alkoivat valmistaa kolikoita noin 10 eaa. Heidän kolikkonsa olivat muunnelmia gallialais-belgialaisista "kasvot/hevonen" -aiheesta. Joissakin varhaisissa kolikoissa, joita eniten on löydetty läheltä Norwichia, hevosen on korvannut villisika.


title: Eila Kaustia

text: Eila Kaustia (o.s. Koskinen, myös Koskinen-Krusberg, 7. kesäkuuta 1913 Hämeenlinna – 26. toukokuuta 1996 Helsinki) oli kirjailija ja kuvittaja. Käytyään keskikoulun hän opiskeli Ateneumissa ja Taideteollisen keskuskoulun graafisella osastolla 1932–1935. Hän oli töissä Yhtyneet Kuvalehdet Oy:ssä ja Otavalla 30 vuotta. Hän on tehnyt paljon kuvituksia eri julkaisuihin, muun muassa Otavan julkaisemaan Joulupähkinöitä-lehteen 1942–1943. Vuonna 1965 hän jäi vapaaksi kirjailijaksi. Hänen esikoisteoksensa oli Sininen tori, 1951 ja viimeinen, yhdestoista teos oli runokokoelma Aikamerkki, 1981. Hän on tehnyt myös yhteensä ehkä kymmenkunta postikorttia, esimerkiksi Seura-lehdelle. Hän signeerasi työnsä E–K.


title: Teekkari

text: Teknillisissä yliopistoissa järjestetään vuoden mittaan paljon erilaisia tapahtumia ja juhlia. Ensimmäisen vuoden opiskelijat eli ”fuksit” keräävät merkintöjä näistä tapahtumista fuksipistevihkoon. Tietyn pistemäärän kerättyään fuksi on oikeutettu painamaan teekkarilakin päähänsä seuraavana vappuna. Pisteitä keräämättömät fuksit saavat tupsulakkinsa vasta äitienpäivän jälkeisenä maanantaina. Tampereella on erityinen perinne kastaa tuoreet teekkarit nosturilla hyiseen Tammerkoskeen ja Lappeenrannassa käydään pulikoimassa Saimaassa. Oulussa fuksit uivat Oulujoen sivuhaarassa. Vaasassa tekniikan fuksit kylpevät kaupungintalon vieressä olevassa suihkulähteessä.


title: Kythera

text: Kytheralla järjestetään varsinkin kesäaikaan useita juhlia. Jokaisella saaren kirkolla ja kappelilla on oma pyhimyksensä, jonka kunniaksi järjestetään joko pelkkä messu tai sitten juhla, johon kuuluu juomista ja tanssimista. Juhlista tunnetuin on "Panagía" eli Neitseen Marian kuolonuneen nukkuminen, jota juhlitaan 15. elokuuta Potamóksen kylän pääaukiolla. "Panagíaan" kuuluu tanssimista, juomista ja syömistä. Myrtidiótissan luostarissa järjestetään juhla syyskuun lopulla, jossa juhlitaan luostarissa säilytettävän ihmeitätekevän ikonin löytymistä. Saaren suojeluspyhimystä Pyhää Theodósiosta juhlitaan puolestaan 12. toukokuuta. Vuosittain 21. toukokuuta saarelaiset juhlivat doksologian kera Jooniansaarten yhdistymistä Kreikkaan vuonna 1864.


title: Sisulla ja sydämellä

text: Elokuva kertoo ylioppilaista, jotka päättävät heittää haasteen teekkareille: keväällä komitea lähettää kirjeen ja ehdottaa alkusyksystä pidettäväksi koulujenvälistä urheilukilpailua, yliopistolaiset vastaan teekkarit. Muuten suunnitelmat ovat selvät, mutta teekkareilla on mestariluokan edustajan ansiosta selkeä ylivoima nyrkkeilyssä. Juoksua harrastava Pena kosiskelee Lailaa, joka puolustaa kaikkien pilkkaamaa lukutoukkaa Mattia. Pena haluaa nöyryyttää Mattia Lailan silmissä ja taivuttaa ystävänsä Hempan kanssa tämän lähtemään kesäloman jälkeen nyrkkeilykehään pelastamaan koulun mainetta. Matti ottaa haasteen vastaan ja lähtee kesäloman ajaksi maalle treenaamaan huippuvalmentajan kanssa. Laila saapuu naapurikartanoon ystävänsä kanssa harjoitellakseen uintia. Kesän aikana Matin ja Lailan välit lämpenevät, mutta kirjat ja hyönteiset paremmin kuin ihmiset tunteva Matti ei osaa ottaa tilannetta haltuunsa, vaikka Laila hänelle huokaileekin. Ottelun alkutunnelmissa syksyllä sattuu monenlaisia kommelluksia, ja niiden loppuhuipennuksena nähdään ylioppilaiden ja teekkareiden nyrkkeilyottelu.


title: Veljekset Keskinen

text: Yritys järjestää alueella tai sen läheisyydessä paljon erilaisia tapahtumia. Tunnetuimpia ja suurimpia tapahtumia ovat olleet Miljoona Rock -musiikkifestivaali, Miljoona Pilkki -pilkkikilpailu ja erilaiset hyväntekeväisyystapahtumat. Nykyisin Kyläkaupan suurin tapahtuma tunnetaan nimellä Miljoona Tivoli, joka toteutetaan Kyläkaupan alueella kesäisin Tivoli Sariolan toimesta. Miljoona Tivolissa alle 13-vuotiaat pääsevät laitteisiin ilmaiseksi. Kesän 2016 aikana siellä vieraili ennätykselliset 100 000 henkilöä. Myös mm. Miljoona Koira, Miljoona Hevonen, Miljoona Kirppis sekä Miljoona Tuning ovat vuosittain järjestettäviä Kyläkaupan tapahtumia.


title: Kittilä

text: Vuodesta 2008 on Kittilässä järjestetty Kittilän Jouluyö -tapahtuma. Kino Ylärissä esitetään usein jouluinen elokuva heti iltapäivästä, ja lapsille järjestetään kello kolmen ja kuuden välillä pieni satutuokio Kittilän kunnankirjastossa. Jouluyössä muun muassa vierailee joulupukki, lauletaan yhteislauluja kirkossa ja esitetään näytelmiä. Perinteeseen kuuluu myös näyteikkunakilpailu, jossa ihmiset saavat äänestää mieleistään näyteikkunaa. Äänestäjien kesken jaetaan yllätyspalkinto torilla. Myös suurin osa kaupoista on avoinna kello 23 saakka. Jouluyö huipentuu Haudanperällä kello 23 järjestettävään ilotulitukseen.


title: Vihreät Niityt

text: Vihreillä Niityillä perinteisesti järjestetty Toivo Kärki -laulukilpailu aloitettiin vuonna 1999 tapahtuman perustamisen yhteydessä. Alkukarsintoihin noin 50 paikkakunnalla Suomessa, Ruotsissa ja Espanjan Aurinkorannikolla osallistuu noin 800–1 000 laulajaa. Laulukilpailun semifinaali ja finaali käydään vuodesta 2010 lähtien Kajaanissa. Laulukilpailu järjestetään yhteistyössä ohjelmatoimisto Fortonen kanssa.Vihreät Niityt -tapahtumassa on nimettynä iskelmäikoni, missä tehtävässä voi olla vain yksi henkilö kerrallaan. Iskelmäikoni edustaa urallaan pitkänlinjan taiteilijan tinkimätöntä suomi-iskelmätyötä. Iskelmäikoni on tapahtumassa mukana joka vuosi. Tapahtuman ensimmäinen iskelmäikoni oli Esko Rahkonen. Hänen oli tarkoitus esiintyä myös vuoden 2007 Vihreillä Niityillä, mutta hän menehtyi toukokuussa 2007. Tapahtumassa järjestettiinkin Rahkosen kunniaksi muistokonsertti, jossa esiintyivät Eino Grön, Reijo Kallio, Pasi Kaunisto, Jaska Mäkynen, Kaija Pohjola ja Kauko Simonen.


title: Luumäen Rasti

text: Kaikille avoimia TiistaiRasteja järjestetään toukokuusta syyskuun loppuun aina tiistaisin. Kukin osallistuja saa itse valita suunnistusratansa sekä lähtöajan. TiistaiRasteja järjestetään vuosittain noin 20 kertaa. Alle 12-vuotiaille järjestetään Hippo-Rastikoulua, jossa opetaan suunnistuksen alkeita.


title: Tikkurilan Soittokunta

text: Orkesteri järjestää vuosittain kaksi omaa konserttia. Pääkonsertti järjestetään keväisin itäisellä Vantaalla, Tikkurilassa, ja rakentuu erityisen teeman ja siihen sopivan solistin ympärille. Konserttissa on vierailevina solisteina olleet mm. Erkki Liikanen, Martti Suosalo, Mikael Konttinen ja Kari Fall. Joulukonsertti järjestetään Malmilla, Malmitalossa. Omien konserttien lisäksi orkesteri soittaa useissa tilaustapahtumissa. Näistä on jo vuosittaiseksi perinteeksi muodostunut Laurin Elojuhlat Helsingin pitäjän kirkolla, missä soittokertoja on kertynyt jo 20 (2012). TixiBand on myös toiminut Tikkurilan lukion vanhojen tanssien orkesterina nykyisen koulun perustamisesta lähtien (2001). Konserttitanssiaiset järjestetään Tikkurilan jäähallissa ja on Suomen suurin yksittäisen koulun järjestämä tämänkaltainen tapahtuma.


title: Rekolanmäen koulu

text: Koulussa on oma kirjasto, kuntosali, juhlasali ja liikuntasali. Koulussa järjestetään muun muassa Suomen Punaisen Ristin järjestämä LäksyHelppi ja Reddiekids-kerho. Koulussa on joka kevät Kykymatinea, jossa koululaiset voivat halutessaan esiintyä. Koulun perinteisiin liittyvät 6. joulukuuta järjestettävät Suomen Itsenäisyyspäiväjuhlat. Juhlassa lauletaan perinteiset kappaleet ”Lippulaulu" ja ”Maamme”. Itsenäisyyspäiväjuhlaan sisältyy ruokatarjoilu ja tanssit.


title: Kepa

text: Kepa oli Maailma kylässä -festivaalin pääjärjestäjä. Ilmaisfestivaali on Suomen suurin monikulttuurisuustapahtuma. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Aiemmin tapahtuma järjestettiin joka toinen vuosi, vuodesta 2005 lähtien se on järjestetty joka vuosi. Festivaalin ohjelmaan kuuluu musiikkia sekä tanssia, teatteria, kirjallisuutta ja ruokaa eri puolilta maailmaa. Lisäksi festivaaleilla on asiapitoista ohjelmaa ja näyttelyitä monikulttuurisuuteen, globalisaatioon ja kehitysyhteistyöhön liittyen. Festivaalin järjestämiseen osallistuu vuosittain suuri joukko vapaaehtoisia.


title: Hiisi (Pertteli)

text:
Hiisi on kyläkeskus, postinumeroalue ja historiallinen kylä Perttelissä Salossa. Hiisi sijaitsee Perttelin pohjoisosassa Uskelanjoen yläjuoksulla, missä joen etelärannalla on Ison-Hiiden kylä ja joen pohjoisrannalla sijaitsevat Vähän-Hiiden ja Nokka-Hiiden kylät. Lähikyliä Perttelissä ovat joen eteläpuolella Inkere ja Patala etelässä ja joen pohjoispuolella Vihmalo lännessä ja Pitkäkoski ja Haali idässä.
Perimätieto kertoo Hiiden olevan Perttelin vanhin kylä, mutta tosiasiassa se on Perttelin kylistä nuorimpia, mitä todistaa sen kuuluminen historiallisesti niin sanottuihin ruotsalaisen oikeuden kyliin yhdessä Uskelan suurpitäjän takamaakylien kanssa. Keskiaikainen Hiiden kylä on myöhemmin jakautunut kolmeksi kyläksi, Isoksihiideksi, Vähäksihiideksi ja Nokkahiideksi eli Härkähiideksi, jotka nykyään muodostavat kukin oman kylänsä. Sana hiisi tarkoittaa historiantutkija Aulis Ojan mukaan uhrilehtoa ja samaan tulokseen on tullut myös kielitieilijä Mauno Koski. Kulttuurihistorioitsija Veikko Litzenin mukaan Hiisi-nimet kertoisivat muinaisen pitäjäyhteisön hajoamisesta kristilliseen ja ei-kristilliseen yhteisöön kristinuskon vakiintumisen aikoihin.


title: Kaivola (Pertteli)

text: Kaivola (joskus myös "Perttelin kirkonkylä") on taajama ja kylä Salossa, entisen Perttelin kunnan alueella. Kylässä sijaitsee K-Market, koulu, päiväkoti, vapaapalokunnan paloasema sekä Perttelin kirkko. Alue rajautuu lännessä kantatiehen 52, pohjoisessa Hiiden alueeseen ja etelässä Lopen kylään. Alue toimi aikanaan Perttelin toisena kuntakeskuksena, yhdessä Inkereen kanssa.


title: Pertteli

text: Pertteli muodostui varsinaissuomalaisen Uskelan kirkkopitäjän kappeliseurakunnaksi 1440-luvulla. Tuolloin sen alue tuli käsittämään kylät Uskelanjoen koko yläjuoksun ja sen latvahaarojen varsilla pitäjän pohjoisosassa sekä Uskelaan kuuluneet kylät Kiskonjoen ja Halikonjoen latvahaarojen varsilla myöhempien Kiikalan ja Kuusjoen alueella. Kappeliseurakunta menetti jonkin verran alueitaan, kun kahdeksan kylää Uskelan pohjoisrajalta liitettiin vuonna 1492 Someroon, ja kun Perttelin kappeliseurakunnan saarnahuonekunnaksi sen läntisimmistä osista 1590-luvulla muodostettu Kiikala vuonna 1639 erotettiin Uskelasta itsenäiseksi kirkkopitäjäksi.


title: Pertteli

text: Pertteli () on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa. Perttelin kunta lakkautettiin ja se yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin lakkautettiin siihenastinen Salon kaupunki sekä Halikon, Kuusjoen, Perttelin, Muurlan, Perniön, Särkisalon, Kiskon, Kiikalan ja Suomusjärven kunnat ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä nimen Salo ja kaupunki-nimityksen.


title: Pertteli

text: Perttelin vaakunassa esiintyy pyhä Bartolomeus eli pyhä Perttu. Perttelin kirkko on pyhitetty Bartolomeukselle. Perttelin taajamat ovat Perttelin kirkonkylä eli Kaivola Uskelanjoen pohjoispuolella sekä Inkere ja Hähkänä joen eteläpuolella. Perttelin rajanaapureita olivat ennen kuntaliitosta Salo (vuoteen 1967 Uskela), Kiikala, Kuusjoki ja Muurla, ja se oli osa Länsi-Suomen lääniä ja sitä ennen Turun ja Porin lääniä.


title: Perttelin Kajala

text: Kajala eli Perttelin Kajala on kylä Salossa, entisen Perttelin kunnan alueella. Kajala sijaitsee yhdystie 2401 varrella. Se voidaan joskus nähdä osaksi Inkerettä, sillä osa Kajalasta sijaitsee Inkereen taajamassa. Alueelta on matkaa Salon keskustaan noin 10 kilometriä.


title: Haali (Pertteli)

text: Haali on kylä Perttelissä Salossa. Se on Perttelin kylistä pohjoisin ja rajautuu lännessä Perttelin Pitkäkosken, etelässä Kiikalan Rekijoen, pohjoisessa Kuusjoen Kanungin sekä lännessä Kiikalan Kärkelän ja Revän kyliin.


title: Pitkäkoski (Pertteli)

text: Pitkäkoski on kylä Perttelissä Salossa. Sen naapurikyliä ovat Perttelin Haali idässä, Perttelin Vähähiisi lännessä, Kiikalan Rekijoki etelässä sekä Kuusjoen Kanunki ja Kuttila pohjoisessa.


title: Pitkäkoski (Pertteli)

text: Kylä on historialtaan rälssiluontoinen yksinäistalo, jonka Kiskon Haapaniemen kartanon herra Henrik Klaunpoika Horn vuonna 1581 perusti uudistaloksi silloisen Hiiden jakokunnan takamaalle. Sittemmin se oli samaa jakokuntaa niin ikään Hornin suvulle tuolloin kuuluneiden Perttelin Haalin sekä Kiikalan Kärkelän ja Revän kanssa. Vuosina 1540-1647 Pitkäkoski oli Hattulassa sijaitsevan Lepaan ja vuosina 1648-1816 viereisen Haalin kartanon lampuotitalona ja tämän jälkeen Pitkäkosken omistajina olivat ensin säätyläis- ja siten talonpoikaistaustaiset henkilöt, jotka aluksi kuuluivat samoihin mutta sitten eri sukuihin kuin Haalin kartanon omistajat.


title: Pitkäkoski (Pertteli)

text: Kylä sijaitsee Uskelanjoen varressa, jossa kylän kohdalla joessa on samanniminen koski. Pohjoisesta Uskelanjokeen laskevat kylän alueella tai sen rajoilla Uskelanjoen vähäiset sivupurot Hossilankrotti lännessä ja Jänneoja idässä.


title: Puna-armeija

text: Työläisten ja talonpoikien punainen armeija (), lyh. puna-armeija oli Venäjän ja sittemmin Neuvostoliiton asevoimat 1918–1946. Punainen viittasi puna-armeijan nimessä ensimmäisen sosialistisen valtion tunnusväriin sekä marraskuussa 1917 bolševikkien suorittaman lokakuun vallankumouksen hyväksi vuodatettuun vereen. Vuonna 1946 armeijan nimi muutettiin Neuvostoliiton asevoimiksi.


title: Neuvostoliitto

text:
Perustettaessa puna-armeija perustui vapaaehtoisuuteen, eikä se tuntenut sotilasarvoja tai joukko-osastosymboleita. Upseerit valittiin demokraattisesti. 29. toukokuuta 1918 18–40-vuotiaat miehet tehtiin kuitenkin asevelvolliseksi. Jotta suuri värväysoperaatio voitaisiin toteuttaa, perustettiin alueelliset, kutsuntalautakuntia vastaavat sotilaskomissariaatit (военный комиссариат, военкомат; vojenkomat). Ne toimivat tässä tehtävässä ja tällä nimellä aina Neuvostoliiton hajoamiseen asti. Sotilaskomissariaatteja ei tule sekoittaa armeijan poliittisiin komissaareihin (politrukkeihin).
Jokaiseen puna-armeijan yksikköön sijoitettiin poliittinen komissaari, jolla oli valta kumota yksikön komentajien päätökset, jos ne olivat ristiriidassa kommunistisen puolueen periaatteiden kanssa. Vaikka tämä teki väistämättä komentojärjestelmän tehottomaksi, puolueen johto piti tärkeänä kontrolloida upseeristoa, johon kuului sisällissodan edetessä yhä enemmän entisen keisarillisen armeijan upseereita.
Venäjän sisällissodassa 1918–1920 puna-armeija taisteli valkoisia vastavallankumouksellisia armeijoita ja Puolaa vastaan, ja sitä käytettiin myös sisäisten kapinoiden tukahduttamisiin. Sodan loppuun mennessä puna-armeijassa palveli lähes viisi miljoonaa miestä. Ennen suurta isänmaallista sotaa puna-armeija soti muun muassa Japania ja Suomea vastaan. Näistä etenkin Suomea vastaan käyty talvisota herätti paljon huomiota länsimaissa.


title: Suomen sisällissodan nimet

text: Luokkasota-nimityksellä on haluttu kertoa lähinnä poliittisesta ja aatteellisesta näkökulmasta, että sodan osapuolet edustivat eri yhteiskuntaluokkia. Yksinkertaistettuna voidaan sanoa, että valkoiset taistelivat porvarien ja maanomistajien johdolla ja punaisen armeijan selkärangan muodostivat teollisuus- ja maatyöläiset. Toisaalta valkoisessa armeijassa oli myös työläisiä ja punaisia vastaan taistelleen Saksan armeijan joukoissa oli työväestöön kuuluneita rivimiehiä. Lisäksi osa SDP:n johdosta oli alun perin porvaristaustaisia ja punaisella puolella taisteli joitakin säätyläistaustaisia Venäjän armeijan upseereita. Politisoitua, marxilaislähtöistä ja punaiseen totuuteen perustuvaa luokkasota-nimeä on käyttänyt ennen kaikkea äärivasemmisto ja sitä pidetään nykyisin Suomen historian myyttinä. Toisaalta luokkasota-nimitystä on käytetty myös epäpoliittisessa ja neutraalissa mielessä kuvaamaan suomalaisten välisiä sosiaalisia ristiriitoja ja jakautumista sääty-yhteiskunnan pohjalta.


title: Talvisota

text: Puna-armeijalla oli puolellaan musertava kalusto- ja miesylivoima. Varsinkin tykistö oli tehokas ase suomalaisia vastaan, lisänä olivat panssarivaunut ja lentokoneet. Toisaalta puna-armeijan taktiikka oli peräisin Neuvostoliiton keskialueilta eli aroilta, jossa se käytti avointa hyökkäystä vihollista vastaan. Niinpä mekanisoidun armeijan oli pakko tukeutua aukeille ja teihin. Neuvostoliittolaiset hyökkäsivät suurin joukoin aukeiden yli "uraata" huutaen suomalaisten tuleen. Tätä junnaavaa, kaavamaista ihmisaaltotaktiikkaa sovellettiin vielä sodan lopussakin, vaikka sitä oli korjailtu kokemuksien perusteella tehokkaammaksi. Metsäsodankäynnin erikoisoloista oli ylijohdolla käsitys, mutta joukkoja ei ehditty kouluttaa ennen sodan syttymistä. Upseerit olivat liian sidottuja ohjesääntöihin. Puna-armeijan mekanisoitu kalusto oli osin soveltumatonta metsäsodankäyntiin, toimi vain aukeilla ja teillä eikä useinkaan kestänyt kovia pakkasia.


title: Rintama (puna-armeija)

text: Rintama () oli puna-armeijan toisen maailmansodan aikainen suuri sotatoimiyhtymä, joka vastasi saksalaisten armeijaryhmää. Puna-armeijan rintamalla oli tyypillisesti oma ilmavoimien yksikkö, joka oli suoraan rintaman komentajan alaisuudessa. Rintamat vastasivat toiminnastaan joko suoraan STAVKA:lle tai rintamien toimintaa koordinoivalle esikunnalle. Rintamia muodostettiin Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa, hyökkäyksessä Puolaan vuonna 1939 sekä operaatio Barbarossan alettua.


title: Itärintama (toinen maailmansota)

text: Saksan hyökkäyksen alkaessa puna-armeijalla oli joukkoja 303 divisioonaa ja 22 prikaatia eli noin 4,8 miljoonaa sotilasta, ja vuoteen 1944 mennessä sotilaita oli itärintamalla jo kuusi miljoonaa. Sodan aikana armeijaan värvättiin yhteensä 29 574 900 sotilasta lisää. Puna-armeija oli organisoitu armeijaryhmää vastaaviin rintamiin (), joiden erikoispiirre oli niihin liitetty armeijaa vastaava oma lentokoneosasto, joka oli suoraan rintaman komentajan alaisuudessa. Puna-armeijan armeija oli hiukan pienempi kuin saksalaisten vastaava: esimerkiksi panssariarmeija koostui teoriassa 620 tankista ja 188 rynnäkkötykistä ja panssariarmeijakunta koostui kolmesta panssariprikaatista, joissa jokaisessa oli 65 panssarivaunua ja joka oli kooltaan lähellä saksalaista panssaridivisioonaa. Puna-armeijan jalkaväkidivisioonan koko oli teoriassa 11 780 sotilasta, mutta niiden koko todellisuudessa vaihteli yleensä 3 000:sta 7 000:een.


title: Puna-armeija

text: Koska työläisten ja talonpoikien puna-armeija oli ideologiselta perustaltaan vallankumousarmeija, joka joutui kuitenkin tukeutumaan niihin väestöryhmiin ja sosiaalisiin kerrostumiin, joiden katsottiin olevan vallankumousta vastaan periaatteessa, asetti kommunistinen puolue komppaniasta alkaen ylimmille sotilasjohdon tasoille asti suoran poliittisen valvonnan, mikä takasi armeijan uskollisuuden kommunistiselle puolueelle. Armeija oli ainoa valtion laitos, joka olisi kyennyt vastustamaan kommunistisen puolueen johtoa ja sen valtaa tukevaa NKVD:tä, sen edeltäjiä tai seuraajia.


title: Puna-armeija

text: Neuvostoliiton hyökättyä Suomeen talvisodassa puna-armeijan voimaa heikensivät suuresti kykenemättömyys sopeutua purevaan pakkaseen ja monet muut tekijät. Taisteluiden jatkuessa komennettiin rintamalle myös ukrainalaisista koottuja eteläisiä yksilöitä. Armeija oli jo aikaisemmin mekanisoitu, kuten monet muutkin eurooppalaiset armeijat siihen aikaan. Moottoriajoneuvot soveltuivat kuitenkin huonosti talvisodan taistelukenttien metsäiseen maastoon, kylmyydestä puhumattakaan ja ylivoimaisiksi luultu puna-armeija juuttui pidentyviin taisteluihin sitkeätä vastarintaa tekevien suomalaisten kanssa. Lisäksi armeija taisteli sotaa täysin väärillä taistelutaktiikoilla, joiden muuttaminen oli vaikeata jäykän komentorakenteen takia. Myös kokemuspula oli Stalinin puhdistusten takia valtava. Alkuperäinen tarkoitus oli edetä muutamassa viikossa Helsinkiin, mutta taisteluiden jumiuduttua paikalleen tavoite ei koskaan toteutunut – vaikka Suomen armeija vietiin lähelle murtumispistettä, joutui Stalin kuitenkin taipumaan rauhanneuvotteluihin ja puna-armeija koki nöyryytyksen kansainvälisen yleisön silmissä.


title: Punakaarti (kulttuurivallankumous)

text: Nimeä punakaarti alkoi ensimmäisenä käyttää eräs korkea-arvoisten kaaderien lapsista muodostunut Pekingin Qinghuan yliopiston opiskelijaryhmä, joka järjestäytyi salaisesti 29. toukokuuta 1966. Kun Mao oli elokuun 1966 alussa antanut ryhmälle tukensa, alkoi puolueen propagandakoneisto levittää termiä ja kaikki muutkin vastaavat ryhmät ottivat sen käyttöönsä. Lisäksi jokaisella kaartilla oli oma nimi. Punakaartit jakautuivat jo alkuvaiheessa kahteen eri suuntaukseen, maltillisiin ”konservatiiveihin” ja radikaalimpiin ”kapinallisiin”, minkä lisäksi oli vielä radikaalimpia ”äärivasemmistolaisia” ryhmiä. Konservatiivien jäseniksi valikoitui usein kommunistisen yhteiskunnan ”hyvistä perheistä” eli työläistaustasta lähtöisin olleita nuoria, kapinallisiin taas liittyi enemmän ”huonompiin luokkiin” kuuluneita.


title: Punakaarti

text:
Nimitys ”punainen kaarti” syntyi jo suurlakon alussa, mutta alun perin sillä tarkoitettiin vain kahta Kaarlo Luodon komentamaa rykmenttiä, jotka käyttivät punaisia käsivarsinauhoja. Väriin ei Suomessa vielä tuolloin liittynyt sen myöhempää poliittista merkitystä, vaan esimerkiksi osa kansalliskaartiin kuuluneista työläisistä käytti valkoisia nauhoja. Nimitys kuitenkin levisi nopeasti, ja jo lakon päättyessä porvaristo kutsui kansalliskaartia yleisesti ”punaiseksi kaartiksi”. Luodon kokoama ”punakaarti” oli sotilaallisen mallin mukaan organisoitu. Se harjoitteli Kaisaniemen puistossa tai Kallion ja
Punavuoren työläiskaupunginosissa, samalla kun osa miehistöstä partioi eri puolilla kaupunkia. Perjantaina 3. marraskuuta punakaarti hääti poliisilaitokselta epälojaaleina pidetyt ylioppilaat, joita Luoto kuvaili ”tiukkoihin trikoisiin pukeutuneiksi urheilijoiksi”. Hänen mukaansa heidän tilalleen tuli nyt ”miehiä”.


title: Karmeliitat

text: Karmeliittasääntökunnat ovat luonteeltaan kontemplatiivisia ja apostolisia. Karmeliittojen esikuva on profeetta Elia, joka oli rukouksen ja toiminnan mies. Toinen tärkeä esikuva on Neitsyt Maria, joka on kontemplatiivisen elämän täydellinen esikuva. Karmeliitat seuraavat erityisesti pyhän Jeesuksen Teresan ja pyhän Ristin Johanneksen opetusta ja esimerkkiä. Teresan tie kristittynä oli rukouksen tie, missä rukous koetaan ystävyytenä Jeesuksen Kristuksen kanssa (Elämäni, 8).


title: Karmeliitat

text: Nimensä karmeliitat ovat saaneet Palestiinan Karmelvuoren mukaan. Vuorella syntyi 1190-luvulla pyhän Eliaan lähteen luo erakkoyhteisö, joka on karmeliittasääntökunnan alku. Ensimmäisen, ns. pyhän Albertuksen säännön (1208-14) mukaan karmeliitan tuli elää uskossa, toivossa ja rakkaudessa ja työtä tehden, elää yhteisöelämää, lakkaamatta rukoilla hiljaisuudessa ja yksinäisyydessä sekä käyttää arvostelukykyä kaikessa. Muslimien valloittaessa Palestiinan karmeliitat pakenivat 1200-luvun puolessavälissä Eurooppaan, jossa he joutuivat luopumaan erakkoelämästään ja muuttumaan kerjäläismunkkijärjestöksi. Heidät tunnettiin nimellä Karmelvuoren Neitsyt Marian veljet. Vuonna 1452 paavi Nikolaus V julkaisi bullansa "Cum Nulla", joka on ns. toisen ja kolmannen sääntökunnan perustamisasiakirja. Siitä lähtien on ollut sääntökuntaan kuuluvia nunnia ja maallikkoja. 1500-luvun lopulla syntyi pyhän Jeesuksen Teresan (1515-1582) perustamana uusi karmeliittasääntökunta, niin sanotut kengättömät karmeliitat. Vanhan observanssin karmeliittasääntökunta (Ordo Carmelitarum, lyh. O. Carm) ja reformoitu sääntökunta (Ordo Carmelitarum Discalceatorum lyh. OCD) ovat erillisiä sääntökuntia, joilla kummallakin on munkki-, nunna- ja maallikkohaara sekä suuri määrä karmeliittojen kahteen sääntökuntaperheeseen assosioituneita, karmeliittaspiritualiteettia noudattavia sääntökuntia. O.Carm. ja OCD-karmeliittojen johto on Roomassa. Karmeliitoilla on YK:ssa NGO-status.


title: Karmeliitat

text: Karmeliitoiksi sanotaan kahden katolisen kirkon sääntökunnan jäseniä. Alkuperäinen karmeliittasääntökunta syntyi Karmelvuorella, siitä nimi. 1500-luvulla tämä sääntökunta jakautui kahtia (ks. Historia). Karmelvuori on Israelissa Haifassa.


title: Keminsaamelaiset

text: Keminsaamelaisista kertoo muun muassa Turun akatemian professori Mikael Wexionius teoksessaan "Epitome descriptionis Sueciae, Gothiae, Fenningiae et subjectorum provinciarum" vuodelta 1650. Hänen mukaansa he olivat kääntyneet kristinuskoon noin 20 vuotta aiemmin eli noin vuonna 1630. He asuivat kahdeksankulmaisissa kodissa, joiden keskellä oli nuotio. He käyttivät narulla kiristettäviä kenkiä, poronnahkaisia vaatteita ja sekä miehet että naiset sen päällä pitkää sinistä tai valkoista vaippaa ”rutenien” tapaan. He ovat tehneet myös tinalankakirjontaa sekä metallisia koristevöitä. Poroja he ovat käyttäneet sekä vetojuhtina että ravinnoksi. Heillä on myös ollut koiria. Keminsaamelaiset eivät käyttäneet väkijuomia. He eivät suvainneet aviorikoksia eivätkä haureutta, ja rankaisivat niistä oman käden oikeudella. Varastaminen oli heille tuntematon käsite. Vieraita, ainakin pappeja, he kestitsivät ja ajeluttivat mielellään.


title: Jakobiitit (kirkkohistoria)

text: Jakobiitit olivat Syyrian ja Palestiinan monofysiittinen kirkko arabivalloitusten aikaan. Kirkko piti Severus Antiokialaista dogmaattisena oppi-isänään ja sai nimensä Jacob Baradain ('rääsyläinen', kuoli 578) mukaan. Hänet vihittiin keisarinna Theodoran välityksellä vuonna 543 monofysiittisten ghassanidien piispaksi Syyrian autiomaan länsiosiin, mutta hän omistautui pian monofysiittisen kirkon rakentamiseen. Viranomaisten ahdistelun vuoksi hän matkusteli kuolemaansa saakka Armenian ja Egyptin alueilla ja loi pappeja ja piispoja vihkimällä itsenäisen monofysiittisen hierarkian, jonka keskus oli Syyrian koillisosan syyriankielisen väestön keskuudessa, mutta se levisi myös Persiaan ja sillä oli kiinteät yhteydet koptilaiseen kirkkoon.


title: Kastehelmi Karjalainen

text: Kastehelmi Karjalainen (10. toukokuuta 1911 Helsinki – 11. joulukuuta 1973 Turku) oli suomalainen lausuntataiteilija, erityisesti kansanrunouden tulkitsija. Karjalaisen vanhemmat olivat räätälimestari Otto Karjalainen ja Ida o.s. Kainulainen. Lapsuudenkoti sijaitsi Helsingin Punavuoressa (Pursimiehenkatu 12). Kesäisin Kastehelmi sai tutustua karjalaisiin sukujuuriinsa äitinsä lapsuudenkodissa Käkisalmessa ukko Juhani Kainulaisen ja Riitta-mummon (o.s. Janatuinen) hoivissa. Juhani oli muinaisrunojen ja loitsujen taitaja.


title: Olavi Keitele

text: Vanhaan karjalais-savolaiseen Kakriaisten (karjalainen sana kakra merkitsee suomeksi kauraa) maanviljelijä- ja sotilassukuun syntynyt Keitele muutti sodan jälkeen 1944 Helsinkiin, jossa palveli asevelvollisena 1945–46. Oltuaan vähän aikaa rakennuksilla ja rannikkoaluksissa töissä Keitele lähti merille. Keitele vietti tänä aikana vuoden Etelä-Amerikassa, toimien Merimies-lehden ja muiden lehtien kirjeenvaihtajana, ja yleni pursimieheksi. Näinä vuosina Keitele kiinnostui myös ammattiyhdistystoiminnasta ja toimi luottamusmiehenä eri laivoissa sekä osallistui Turun satamassa kommunistien vastaiseen taisteluun kuten myös muun muassa Mauno Koivisto. Keitele oli SDP:n jäsen ja kuului puolueen tannerilaiseen oikeistosiipeen. 1961 hän oli ASLA-stipendiaattina Yhdysvalloissa.


title: Karoliinit (sotilaat)

text: Karoliinien jalkaväki on nykyään se, joka mielletään karoliineiksi sinisine takkeineen ja keltaisine takinkäänteineen. Puku tuli käyttöön vuoden 1687 ohjesäännön mukana, jossa määrättiin koko jalkaväelle sama asepuku. Hattustandardi oli karpuusi, mutta vuosien varrella monet vaihtoivat kolmikulmaiseen ”karoliinihattuun”. Univormuun kuului myös kaulahuivi, liivi, housut, sukat ja muita pienempiä koristeita. Yhtenäiseen asepukuun kuului matalat kengät pienillä soljilla. Kengät olivat oikealta ja vasemmalta puolelta samanlaisia, joten niitä pystyi käyttämään molemmissa jaloissa. Upseerit saivat saappaat, jotka näyttivät ratsuväensaappailta, mutta jotka oli suunniteltu enemmän jalkaväen tarpeisiin, ja jopa osa rivimiehistä sai käyttöönsä tällaiset. Sukat olivat pitkät, polviin asti ulottuvat ja neulottu villalangasta. Ne pidettiin ylhäällä hihnojen avulla. Ei ollut epätavallista, että sotilailla oli kaksi sukkaparia. Upseeriston asepuvut olivat parempilaatuisia ja lämpimämpiä.


title: Kateri Tekakwitha

text: Kateri syntyi vuonna 1656 Ossernenonin mohawk-kylässä lähellä nykyistä Auriesvilleä New Yorkin osavaltiossa. Hänen isänsä oli mohawk-päällikkö ja hänen äitinsä kristinuskoon kääntynyt algonkini. Molemmat hänen vanhemmistaan ja hänen nuorempi veljensä kuolivat isorokkoon hänen ollessaan neljävuotias. Myös Kateri itse sairastui, ja sairaus jätti pahat rokonarvet ja huonon näön. Katerin vanhempien kuoleman jälkeen hän asui setänsä Ioweranon kanssa, joka oli hollantilaisten liittolainen ja katolisen kirkon vastustaja. Tästä huolimatta Kateri otti kasteen jesuiitta Jacques de Lambertvilleltä vuonna 1675. Kasteen myötä hän sai myös nimensä "Kateri" eli "Catharine". Koska hänen sukunsa ei hyväksynyt kastetta, hän pakeni de Lambertvillen kehotuksesta Sault St. Louisin jesuiittalähetysasemalle lähelle Montrealia. Siellä hänestä tuli kristityn yhteisön keskipiste. Hän ei voinut ryhtyä nunnaksi intiaanitaustansa takia, mutta hän noudatti silti heidän elämäntapaansa. Hän teki myös lopulta ehkä ensimmäisenä irokeesina siveysvalan. Katerine vei lopulta askeettisen elämäntapansa äärimmäisen pitkälle ja lopulta hänen konfessorinsa kehotti häntä lieventämään elämäntapaansa. Lopulta hän sairastui vakavasti ja kuoli 17. huhtikuuta 1680. Tarinan mukaan hänen rokonarpensa paranivat puoli tuntia hänen kuolemansa jälkeen.


title: Keltit

text: Keltit olivat monijumalaisia. Jotkin heidän jumalistaan olivat yhteisiä koko kelttiläiselle maailmalle, ja jotkin olivat paikallisia. Joitain kelttiläisten jumalien nimiä on säilynyt roomalaisten kirjoituksissa ja joitain irlantilaisten myyteissä. Yksi tunnetuimpia oli auringonjumala Lugh. Toinen yleinen jumalannimi oli Teutates, "heimon jumala". Monessa kelttiläisessä jumalassa oli kolme puolta. He osasivat usein muuttaa muotoaan ja esiintyivät esimerkiksi eläimen hahmossa. Ihmishahmoisia kelttien jumalat eivät kuitenkaan olleet ennen rautakauden loppua ja kreikkalaisia ja roomalaisia vaikutteita. Keltit uskoivat tuonpuoleiseen mutta eivät ilmeisesti uskoneet ihmisen päätyvän taivaaseen tai helvettiin tekojensa perusteella.


title: Fazer

text: Makeisliiketoiminnassa Fazer on markkinajohtaja Suomessa 30–40 prosentin osuudellaan, ja sillä on toimintaa Itämeren alueella. Makeisia myydään yli 40 maahan. Fazerin kansainvälisiä makeistavaramerkkejä ovat Karl Fazer, Geisha, Dumle, Tutti Frutti, Xylimax, Marianne, Tyrkisk Peber, Pantteri ja Ässä. Fazerin makeistehtaat sijaitsevat Suomessa Karkkilassa (purukumit), Lappeenrannassa (sokerimakeiset) ja Vantaalla (suklaat).


title: Fazer

text: Fazerilla on yhteensä 19 leipomoa Suomessa, Ruotsissa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Venäjällä ja sen leipomotuotteita viedään 20 maahan. Fazerin leipomobrändejä ovat Fazerin ohella Oululainen, Skogaholm, Hlebnyi Dom, Druva ja Gardesis. Keksinsä Fazer valmistaa Vantaalla, ja sen keksibrändeihin Suomessa kuuluvat muun muassa Jyväshyvä, Domino, Jaffa, Fasupala, Carneval, Suklaalehti, Muro ja Hangon. Myymälöissä sijaitsevia Fazerin lähileipomoita oli vuonna 2013 Suomessa 47. Leipomomyymälöitä on Ruotsissa 25 ja Suomessa neljä. Fazerin Lappeenrannan leipomossa valmistetaan karjalanpiirakoita. Fazerin karjalanpiirakat ovat Rukiinen piirakka, Rukiinen Imatran Riisipiirakka, Vuoksen piirakka, Rukiinen Perunapiirakka ja Rukiinen Porkkanapiirakka.


title: Fazer (suku)

text: Fazer on suomalainen liikemiessuku, joka tunnetaan Fazerin makeistehtaan omistajina ja musiikkialan vaikuttajina. Suvun ensimmäinen suomalainen edustaja oli turkkuri Eduard Peter Fazer (1850-luvulle asti Fatzer), joka oli lähtöisin Thurgaun kantonista Sveitsistä, Bodenjärven rannalla olevasta Romanshornin kaupungista. Hän muutti 23-vuotiaana Hampurin kautta Suomeen vuonna 1843. Saatuaan 1849 porvarinoikeudet hän perusti Helsinkiin turkkuriliikkeen.


title: Fazer

text: Fazerin ruokapalvelut kattavat muun muassa yksityisen ja julkisen sektorin henkilöstöravintoloita, opiskelijaravintoloita, kongressi-, kokous- ja tilausravintoloita sekä koulujen ja julkisten laitosten ruokailupalveluja. Food Services -brändejä ovat Amica, Blue, Fazer ja wip, ja siihen kuuluu noin 1 100 ravintolaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Ravintoloita käyttää päivittäin noin 400 000 asiakasta. Lisäksi Fazerilla oli vuonna 2013 Suomessa seitsemän ja Ruotsissa 15 kahvilaa.


title: Makeinen

text:
Makeiset voidaan jakaa ryhmiin niiden ominaisten tuotantoprosessien mukaisesti:
Suomessa on muutamia isoja makeisvalmistajia sekä useita pieniä paikallisia valmistajia, jotka keskittyvät yhteen tai muutamaan tuotteeseen. Suomen ja samalla Pohjoismaiden suurin makeisvalmistaja oli ruotsalais–suomalainen Cloetta Fazer, joka kuului Fazer-konserniin. Cloetan ja Fazerin tiet erosivat vuonna 2009. Fazerin menestystuotteita ovat Fazerin Sininen, Dumle, Ässä-makeiset, Pantterit, Geisha, Omar ja Pihlaja.
Myös norjalaisomisteinen Panda valmistaa makeisia Suomessa. Se tuottaa erilaisia lakritsi- ja suklaamakeisia. Pandan tuotemerkkejä ovat Panda Lakritsi, Pepe, LakuMix ja Juhlapöydän konvehdit.


title: Musiikki-Fazer

text: Musiikki-Fazer on historialtaan Suomen merkittävin musiikkialan yritys, johon kuului mm. Fazerin musiikkikauppa. Yritys laajensi musiikkikustannusalalta äänilevyalalle jo vuonna 1910 ja tunnetaan 1960 lähtien "Musiikki-Fazerina".


title: Fazer

text: Fazerin makeisten valmistus yhdistettiin vuonna 2000 ruotsalaisen Cloettan kanssa uudeksi Cloetta Fazer AB -nimiseksi yritykseksi, josta tuli Fazerin tärkein osakkuusyhtiö. Helmikuussa 2005 Fazer teki julkisen ostotarjouksen Cloetta Fazer AB:n koko osakekannasta, mikä ei kuitenkaan johtanut Fazerin kannalta toivottuun tulokseen. Vuonna 2008 tultiin siihen tulokseen, että Cloetta Fazer AB- fuusioyhtiö jaetaan kahdeksi erilliseksi itsenäiseksi yhtiöksi, Cloetta AB:ksi ja Fazer Makeisiin. Fazerin sininen -suklaa ja muut Fazerin karamellit valmistetaan siis jälleen Suomessa, ja ne ovat täysin suomalaisia merkkejä. Fazer Makeiset on nykyään osa Oy Karl Fazer Ab -yhtiötä.


title: Karl Fazer

text: Suomen sanomalehdissä pohdittiin itsenäistymisen jälkeen, kuka on Suomen tunnetuin henkilö ulkomailla. Kärkikolmikon muodostivat P. E. Svinhufvud, Gustaf Mannerheim ja Karl Fazer. Fazer nimitettiin kauppaneuvokseksi vuonna 1926.