title: Kiinan muuri

text: Vuonna 206 eaa. valtaan nousseen Han-dynastian vallan aikana muuria jatkettiin ja vahvistettiin. Muuri oli tällöin pisimmillään, idän Liaodaosta lännen Lop Nuriin yli 8 000 kilometriä pitkä. Myös Pohjoinen Wei-dynastia, Pohjoinen Qi-dynastia ja Sui-dynastia jatkoivat muurin rakentamista. Sen sijaan Tang-dynastian aikana (618–907) muuria ei vahvistettu, sillä Kiina oli tuolloin tarpeeksi vahva ilman muurin antamaa suojaakin. Mongolit valloittivat Kiinan kuitenkin Yuan-dynastian aikana (1271–1368), eikä muuria laajennettu mongolivallan aikana.


title: Kiinan muuri

text: Kiinan muurin vanhimmat osat rakennettiin vuosien 770–476 eaa. välillä, jolloin Zhou-dynastian aikaiset kuninkaat rakennuttivat valtioidensa ympärille pienehköjä muureja suojaksi. Nämä varhaiset puolustusmuurit oli tarkoitettu suojaamaan valtioita toisiltaan ja vain vähemmässä määrin vielä pohjoisen nomadibarbaareja vastaan. Taistelevien läänitysvaltioiden aikana 475–221 eaa. pienet valtiot yhdistyivät seitsemäksi suureksi valtioksi, joista kullakin oli oma puolustusmuurinsa.


title: Kiinan muuri

text: Kun muurista oli tullut tarpeeton vuoden 1644 jälkeen, sen ylläpito lopetettiin. Muuri alettiin Kiinassa nähdä menneen maailman jäännöksenä, josta ei ollut syytä olla ylpeä. Muuria purettiin ja sen kiviä käytettiin rakennustarpeina. Euroopassa muurista tiedettiin vain ylimalkaisesti vielä 1600-luvulla, mutta kun Kiinassa vierailleet venäläiset, britit ja muut eurooppalaiset levittivät tietoa muurista, siitä alettiin kiinnostua Kiinan ulkopuolella. Pitkään länsimaissa tosin uskottiin, että muuri oli todellista vanhempi, kokonaan kivestä tehty, sekä yhtenäinen eikä useista osista koostuva. Kiinalaisia eurooppalaisten uteliaisuus muurin suhteen sekä huvitti että epäilytti, mutta myöhemmin se vaikutti muurin merkityksen uudelleen löytymiseen Kiinassakin. Kiinalaiset alkoivat itse varsinaisesti kiinnittää muuriinsa huomiota kansallisena symbolina vasta japanilaismiehityksen aikana 1930-luvulla, kun Mao Zedong nosti sen tavallisen kärsivän kansan saavutusten merkiksi.


title: Meng Jiangnü

text: Tarina muuttui edelleen Tang-dynastian aikana suurin piirtein nykyiseen muotoonsa. Japanissa kahden osittain säilyneen kertomuksen mukaan Jiangnü elikin 200-luvulla eaa. alkuperäisen 500-luvun sijaan. Myös alkuperäinen kaupungin muuri muuttuu Kiinan muuriksi. Kiinan muuri rakennettiin Qin-dynastian ensimmäisen keisarin valtakaudella 221-210 eaa, mikä selittänee tarpeen vaihtaa Jiangnün elinaikaa. Näissä kahdessa säilyneessä tarinassa kertomus on peruspiirteiltään samanlainen.


title: Kiinan muuri

text: Suositun käsityksen mukaan Kiinan muuri olisi ainoa ihmisen tekemä rakennelma, joka näkyisi paljaalla silmällä Maan kiertoradalta tai Kuusta. Ihmissilmä ei kuitenkaan pysty näkemään seitsemän metrin levyistä rakennelmaa niin kaukaa. Näkyäkseen paljaalla silmällä Maan kiertoradalta rakennelman tulisi olla satoja metrejä leveä, eikä sen pituus auta asiaa. Yksikään avaruuslentäjä ei ole myöskään väittänyt nähneensä muuria lennollaan, ei edes taikonautti Yang Liwei vuonna 2003. Kiinalais-yhdysvaltalainen astronautti Leroy Chiao onnistui 2000-luvulla ottamaan kiertoradalla sijaitsevalta Kansainväliseltä avaruusasemalta voimakkaasti suurentavalla linssillä valokuvan, jossa muuri näkyi heikosti. Astronauttien mukaan maapallolla on kuitenkin muita kohteita, jotka näkyvät hyvissä olosuhteissa kaukoputken avulla Kiinan muuriakin selkeämmin.


title: Kaupunginmuuri

text: Kiinassa kaikkiin uusiin kaupunkeihin rakennettiin muuri aina 1900-luvun puoliväliin asti. Varhaisimmat muurit Kiinan kaupunkien ympärille rakennettiin jo yli 5000 vuotta sitten. Kiinalaiset kaupunginmuurit olivat yleensä neliönmuotoisia. Aluksi niitä rakennettiin puolustustarkoituksiin ja rajojen merkitsemiseksi. Alueen aitaaminen neljältä sivulta on aina ollut osa kiinalaista arkkitehtuuria, ja siten on rajattu niin asutusalueet, palatsit, hallinnolliset rakennukset kuin niiden sisällä olevat tilatkin. Kiinalaiset kaupunginmuurit olivat aluksi saviset, myöhemmin tiilellä ja kivellä päällystetyt. Ilman muureja kyseessä oli virallisesti vain kylä. Suurin osa kaupunginmuureista on jo purettu; parhaiten säilynyt muuri lienee Ming-aikainen Nanjingin muuri, jonka pituus on yli 30 kilometriä.


title: Kiinan muuri

text: Muuri on rakennettu eri aikoina vaihtelevasti tiilistä, kivistä, maasta ja puusta. Muurin varhaisimmat osat rakennettiin lähiseuduilta löytyneestä materiaalista. Rakennettaessa vuorille käytettiin kyseisten vuorten kiveä ja rakennettaessa tasangoille paikalta kaivettua maata, joka tiivistettiin harkoiksi. Aavikoilla hyödynnettiin jopa kasveja kuten ruokoja ja pensaita. Ming-dynastiaan asti muurit tehtiin lähinnä kehikkojen sisään tiivistetystä maasta ja kivistä. Ming-dynastian aikaan muuria alettiin rakentaa tiilistä, joita valmistettiin paikallisissa työpajoissa. Kiveä käytettiin kuitenkin edelleen muurin perustusten, reunojen ja porttien rakentamisessa, ja Badalingin osuus on rakennettu lähes kokonaan graniitista. Pienikokoisten tiilien käytön myötä muurin rakentaminen helpottui ja siitä tuli kantavampi ja kestävämpi. Ruudin keksimisen ja aseiden kehityksen myötä vanhat maamuurit eivät myöskään enää kestäneet hyökkäyksiä yhtä hyvin kuin tiili ja kivi.


title: Kiinan muuri

text: Muuri pääsi välillä rappeutumaan, mutta Ming-dynastian aikana (1368–1644) se rakennettiin pääosin uudestaan, ja tällöin se sai nykyisen muotonsa. Ming-dynastian muuri ulottuu Liaoningin maakunnasta Kiinan ja Pohjois-Korean rajajoelta Jalulta Hebein, Tianjinin, Pekingin, Sisä-Mongolian, Shanxin, Shaanxin ja Ningxian kautta Gansun maakuntaan Taolaijoelle.


title: Palynologia

text: Palynologia on tieteenala, joka tutkii siitepölyä. Jos palynologiaa tarkastellaan botaniikan näkökulmasta, tutkitaan nykyisten kasvien siitepölyä. Jos sitä tarkastellaan geologian näkökulmasta, tutkitaan fossiloitunutta muinaista siitepölyä. Ihmiskunnan varhaisina aikoina siitepölyä kerättiin ja sitä muokattiin asioita, joita käytettiin hyväksi monenlaisissa arkisissa esineissä. Melissopalynologia on palynologian osa-alue, joka tutkii hunajassa olevaa siitepölyä ja josta on hyötyä hunajantuottajille. Palynologiaa hyödynnetään useissa yhteyksissä, muun muassa aerobiologian kanssa siten, että siitä on hyötyä siitepölyallergikoille.


title: Palynologia

text: Nykyisten kasvien siitepölyä tutkimalla voidaan arvioida siitepölyn leviämissuuntia alueelta toiselle. Stratigrafisilla menetelmillä tutkitaan fossiloitunutta siitepölyä, jota on säilynyt ainakin järvien pohjien alla ja soissa. Siitepölyanalyysin avulla selvitetään paleoekologisia tekijöitä maaperän kerrostumien syntymisen ajalta, kuten kasvillisuus ja ilmastotekijät. Sen avulla voidaan myös määrittää maakerrostumien ikää. Siitepölyanalyysissä on se haaste, että jonkin kasvilajin siitepölyn määrä ei osoita kasvilajin yksilöiden määrää alueella, koska eri kasvilajien siitepölyn tuotannon määrä on erilainen. Joskus siitepölyanalyysissä käytetään absoluuttista menetelmää, jolla mitataan siitepölyn määrä alueen tietyllä pinta-alalla vuosittain.


title: Paleontologia

text: Paleontologia voidaan jakaa useisiin osa-alueisiin. Paleozoologia tutkii muinaisia eläimiä, paleobotaniikka kasveja ja palynologia muinaisia itiöitä, siitepölyä ja mikrobeja. Mikropaleontologian tutkimusaiheena puolestaan ovat mikroskooppiset fossiilit. Paleontologian avulla voidaan myös selvittää esihistoriallisena aikana tapahtuneita muutoksia maapallon ilmastossa. Tätä paleontologian osa-aluetta kutsutaan paleoklimatologiaksi.


title: Paleobotaniikka

text: Paleobotaniikka on paleontologian eli paleobiologian haara, joka käsittelee kasvijäänteiden käsittelyä ja tunnistamista geologisesta yhteydestä. Se käsittelee myös näiden tietojen käyttämistä paleomaantieteellisessä tutkimuksessa sekä nykyisten ympäristöjen biologisessa ennallistamisessa sekä tutkii etenkin kasvien evoluutiota. Paleobotaniikkaan kuuluvat sekä maakasvien fossiilit että esihistorialliset meren fototroofiset kasvit, kuten yhteyttävät levät. Palynologia on paleobotaniikkaa lähellä oleva tutkimusala, joka keskittyy fossiloituneisiin itiöihin ja siitepölyyn.


title: Psykoakustiikka

text: Psykoakustiikka tutkii kuuloa psykofyysisillä kokeilla. Psykoakustiikassa tutkitaan äänen aiheuttamaa vastetta kuulossa epäsuorasti havainnoimalla eikä suorilla fysiologisilla mittauksilla. Psykoakustiikan avulla on löydetty monia lainalaisuuksia ja koneistoja, joilla kuulo toimii, mutta se ei selvitä kovin matalalla tasolla kuulon toimintaa. Kuulo on kuitenkin niin monimutkainen asia, että psykoakustiikan avulla saadaan tärkeitä tuloksia, joita voidaan soveltaa monilla eri aloilla (esimerkiksi äänenpakkaus) – fysiologisella tasolla vastaavanlaajuisten tulosten saaminen ei ole vielä mahdollista, koska aivojen toimintaa ei tunneta riittävän hyvin. Fysiologinen tutkimus kuitenkin täydentää ja varmentaa tiettyjä havaintoja psykoakustiikassa.


title: Oologia

text: Oologi tutkii muun muassa lintujen pesien rakennetta ja sijoittumista, munamääriä ja pesintöjen ajoittumista, munan ulkomuotoa ja haudontaa. Alkionkehitysoppi tutkii sitä, mitä munakuoren alla tapahtuu. Kullakin lintulajilla on lajityypillinen muna, jonka koosta, värityksestä ja muodosta se voidaan tunnistaa. Käki on pesäloinen, joka munii toisen lintulajin pesään. Käen munien väritystä on tutkittu paljon.


title: Paleopatologia

text: Paleopatologia (eng. "paleopathology") on muinaisia sairauksia ja niiden kehitystä historian halki tutkiva tieteenala. Paleopatologisten tutkimusten päätavoitteina on selvittää sekä ymmärtää erilaisten tautien historiaa, kuten niiden roolia menneisyyden ihmispopulaatioiden muutoksissa. Tutkimuksissa muun muassa osteologisten löydösten pohjalta kerätyn tiedon avulla pystytään ennustamaan sairauksien mahdollista kehityskulkua nykypopulaatiossa ja vaikutuksia tulevaisuudessa.


title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Koskeminen eli palpaatio käsittää kehon ja pulssin tutkimisen koskemalla. Pulssin tutkiminen on niin keskeinen osa diagnoosia, että kiinalaiset voivat sanoa menevänsä "pulssinsa tunnusteluun" mennessään lääkärille. Voidaan käyttää jopa 28 pulssia. Pulssin avulla saadaan tietoa sisäelinten tilasta. Kehon palpaatiolla tutkitaan erityisesti ihon, raajojen, rintakehän, selän, vatsaontelon ja tiettyjen akupisteiden herkistymistä ja kipua, lämpötilaa, kosteutta ja kiinteyttä. Rintakehän kautta tunnetaan sydämen syke.


title: Paleontologia

text: Paleontologia on geotieteiksi kutsuttujen luonnontieteiden osa-alue, joka tutkii Maan esihistoriallisten aikojen elämää. Tutkimuskohteena ovat erityisesti fossiilit, joiden perusteella voidaan rekonstruoida yksittäisiä eliöitä, niiden edustamien lajien evolutiivisia kehityslinjoja ja joskus jopa kokonaisia ekosysteemejä. Paleontologian lähitieteitä ovat geologia ja biologia. Termi tulee kreikan kielestä: "παλαιός (palaios)" tarkoittaen "vanha, muinainen", "ὄν, ὀντ-" ("on, ont"-), tarkoittaen "olento" ja "λόγος (logos)", tarkoittaen "tutkimus".


title: Paleoklimatologia

text:
Paleoklimatologia on tiede, joka tutkii ilmaston yleistä luonnetta maapallolla ja sen eri
alueilla ajalta ennen nykyisenlaisia meteorologisia mittaushavaintoja. Se selvittää muinaisen ilmaston vaihteluita analysoimalla fossiilikerrostumia ja jäätikköön kerrostunutta jäätä. Kerrostumia tutkimalla selviävät muun muassa jääkausiajat. Muinaisia lämpötiloja päätellään muun muassa hapen eri lajien määristä, hyönteislajistoista ja kasvilajistoista.


title: Rykmentin tytär

text: Rykmentin tytär (alkup. ransk. La fille du régiment) on Gaetano Donizettin säveltämä kaksinäytöksinen koominen ooppera, joka sai kantaesityksensä Pariisin Opéra-Comique'ssa vuonna 1840. Heti kantaesityksensä jälkeen se nousi hurjaan suosioon: Ensimmäinen tuotanto kesti 50 näytöksen verran ja aariasta ""Salut à la France"" tuli kaikkien tuntema. "Rykmentin tytärtä" on sanottu ""parhaaksi ei-ranskalaisen säveltämäksi ranskalaiseksi oopperaksi"" . Ooppera on tunnettu myös aariasta "Ah! Mes amis", jota on kutsuttu tenoreiden Mount Everestiksi - se sisältää ei enempää eikä vähempää kuin 9 korkeata C:tä. "Rykmentin tytärtä" esitetään nykyisin säännöllisesti - kunhan mitat täyttävä esiintyjäryhmä saadaan kokoon.Kylä Tirolissa. Vuorille asettuneet sotilaat seuraavat ranskalaisen vihollisen liikkeitä. Kylän naiset rukoilevat hovimestari Hortensiuksen (basso) lohduttaessa Berkenfieldin markiisitarta (mezzosopraano) joka on huolissaan "roistojen" käyttäytymisestä. Kyläläiset riemuitsevat vihollisen lähtemisestä, kun yllättäen paikalle saapuu huohottaen ranskalainen sotilas kersantti Sulpice (basso) sekä kanttiininpitäjä Marie (sopraano), tyttö, jonka sotilaat ovat kasvattaneet lapsesta pitäen ja jota siksi pidetään rykmentin "tyttärenä". Tytöllä onkin ilmeisen sotilaalliset tavat ja eleet ja jopa puhetyyli (Marian ja Sulpicen duetto ""Au bruit de la guerre""). Tonio (tenori), tirolilainen nuorukainen, saapuu. Hän on rakastunut Marieen ja haluaa sen vuoksi liittyä ranskalaisten rykmenttiin. Sotilaat ovat pidättäneet hänet luullen häntä vakoojaksi, mutta Marie tulee väliin ja kertoo, että Tonio oli pelastanut hänen henkensä estämällä häntä viime hetkellä putoamasta rotkoon. Rykmentti juhlii "rykmentin tyttären" pelastajaa. Ihmiset juovat ja laulavat, ja Marie laulaa rykmentin laulun "("Chacun le sait")". Kun juhla on ohi, nuorukaiset jäävät kahden ja tunnustavat molemminpuolisen rakkautensa (duetto: "Depuis l'instant où, dans mes bras"). Sulpice huomaa nuorten läheiset välit ja on suuresti pettynyt siihen, että tyttö onkin rakastunut vierasmaalaiseen. Tonio ja Marie poistuvat omille tahoilleen.


title: Jyrki Niskanen

text: "Jyrki Niskasen oopperaura alkoi vuonna 1985 Tampereen Oopperassa, jossa hän lauloi Donizettin Rykmentin tytär -oopperassa tenoriosuuden, mutta varsinaisesti oopperalaulajan ura alkoi vuonna 1992, jolloin hänet kiinnitettiin Savonlinnan oopperajuhlilta Zürichin oopperaan Beethovenin Fidelioon. Tämän jälkeen hän on esiintynyt Euroopan (mm. La Scala, Wienin ja Berliinin valtionoopperat), Amerikan ja Australian merkittävimmissä oopperataloissa."


title: Oopperan historia

text: Donizetti nousi säveltämillään yli seitsemälläkymmenellä oopperalla italialaisen oopperan kärkinimeksi 1800-luvun toisen neljänneksen ajaksi. Hänen vakavista oopperoistaan tunnetaan parhaiten teokset "Anna Bolena", "Lucia di Lammermoor" ja "La fille du régiment" ("Rykmentin tytär"), buffa-oopperoista taas "Don Pasquale" ja "L’elisir d’amore" ("Lemmenjuoma"). Donizettin oopperat sekoittavat usein sentimentaalisuutta koomisiin aineksiin. Hän myös pyrki kuljettamaan teoksen juonta eteenpäin ja välillä vältti kadenssien kirjoittamista, jotka olisivat saaneet yleisön aloittamaan suosio-osoitukset, jotta draaman kaari säilyisi ison kohtauksen loppuun asti.


title: Tittelintuure

text:
Myllärin tytär ei avioidu kuninkaan pojan, vaan itse kuninkaan kanssa. Hänestä tulee kuningatar ja Tittelintuure tulee vaatimaan lasta omakseen. Ensimmäisenä päivänä kuningatar arvailee ensin tuntemillaan nimillä, joista mainitaan Kasperi, Melkkeri, Petteri, Viljami. Toisena päivänä hän arvailee nimillä ja lempinimillä, joita hänen sanansaattajansa ovat keränneet talosta taloon kiertämällä, ja mainitaan nimet Rustoroope, Jääränjänne ja Nyörijalka. Kolmantena päivänä kuingatar ensin arvailee nimillä Metsäläinen ja Nuotioinen. Yksi hänen airuensa ei ollut löytänyt uusia nimiä, mutta oli nähnyt vuoren lähellä olevassa metsässä ukkelin hyppelevän nuotion ympärillä kiljuen:
Tässä versiossa vihaisesti ärjyvä Tittelintuure tömisyttää lattiaa niin lujasti, että putoaa sen läpi, eikä häntä enää sen jälkeen nähty.


title: Adeline Genée

text: Genéen alkuperäinen nimi kokonaisuudessaan oli Anina Margarete Kirstina Petra Jensen. Hän oli maanviljelijän tytär, mutta 8-vuotiaana hänet adoptoi hänen setänsä, Alexander Genée, joka johti kiertävää balettiyhtiötä. Genée sai opetusta sedältään ja tämän vaimolta, Antonia Zimmermannilta, ja teki ensimmäisen esiintymisensä kymmenen vuoden iässä Kristianiassa (nykyisessä Oslossa), Norjassa. Tämän jälkeen hän siirtyi Berliiniin, jossa työskenteli oopperassa; sitten hän sai paikan Münchenissä, jossa esiintyi vuonna 1896 "Coppélia"-baletissa.


title: Gaetano Donizetti

text: Hyväksyntä Pariisin piireissä ei tullut tuosta vain, mutta vuonna 1840 Donizetti löi läpi myös Ranskan pääkaupungissa hänen koomisen oopperansa "Rykmentin tytär ('La fille du régiment')" ja grand opéransa "La favorite" saatua ensiesityksensä. Molemmat nousivat suureen suosioon. Vuonna 1842 hänet nimitettiin "Hofkapellmeisteriksi" Habsburgien hoviin Wieniin ja jonkin aikaa, sairastelustaan huolimatta, säveltäjä pystyi jakamaan aikansa kahden kaupungin välillä. Vuonna 1843 hän sävelsi mestarillisen koomisen oopperan "Don Pasquale".


title: Luciano Pavarotti

text: Pavarottin suuri läpimurto tapahtui 17. helmikuuta 1972 Donizettin oopperassa "Rykmentin tytär" New Yorkin Metropolitan Operassa. Tuolloin hän sai yleisön hurmioon laulamalla yhdeksän korkeaa C:tä roolinsa tärkeimmässä aariassa. Hänet kutsuttiin lavalle 17 kertaa. Tästä lähtien Pavarotti teki lukuisia televisioesiintymisiä, jotka vetivät enemmän yleisöä television ääreen kuin mitkään aikaisemmat oopperalähetykset. Samoin Pavarotti sai lukuisia kultalevyjä ja Grammy-palkintoja. 1970-lukua pidetään yleisesti hänen huippukautenaan. Hän sai lempinimekseen ”korkean C:n kuningas” kyvystään laulaa näitä säveliä puhtaasti.


title: The Saints (suomalainen yhtye)

text: Pelkille instrumentaaleille perustuva ohjelma alkoi vaikuttaa liian yksitoikkoiselta, minkä vuoksi Saints päätti ottaa riveihinsä myös laulusolistin. Keväällä 1963 kiinnitettiin helsinkiläinen Raimo Pirskanen, joka otti taiteilijanimekseen "Ricky". Pohjoisemmissa tanssipaikoissa nimi ei helposti taipunut tanssiyleisön kielenkäyttöön, vaan siitä tuli useinkin "riski". Yksi tärkeä syy palkaamiseen oli ajokortti, sillä muilla bändin jäsenellä ei ikänsä takia ollut korttia. Nyt päästin keikoille myös pääkaupungin ulkopuolelle.


title: Tittelintuure

text:
Tässäkin tarinassa myllärin tytär avioituu itse kuninkaan kanssa, kun kolmaskin huoneellinen olkia on kehrätty kullaksi. Tittelintuuresta ei käytetä nimitystä kääpiö vaan ”pieni mies”. Kun Tittelintuure tulee vaatimaan kuningatarta pitämään lupauksensa, kuningatar tarjoaa hänelle kaikkia kuningaskunnan rikkauksia lapsen sijaan. Tittelintuure vastaa: ”Ei, elävä olento on minulle rakkaampi kuin kaikki maailman aarteet.” Ensimmäisen yön kuningar muistelee kaikkia nimiä, joita on kuullut. Hän myös lähettä airuen pitkin maata tiedustelemaan mitä muita nimiä on olemassa. Mutta kuningatar ei arvaa oikeaa nimeä. Toisena päivänä kuningatar tiedustelee naapureiltaan heidän nimiään. Kolmantena päivänä airut palaa takaisin ja kertoo kulkeneensa korkean vuoren ohi keskellä erämaata. Hän oli nähnyt siellä mökin, jonka edustalla paloi tuli, ja tulen ympärillä hyppi yhdellä jalalla lystikäs pikku mies, joka huusi:
Kun kuningatar sanoo pikku miehen nimen, tämä huutaa: ”Sen on itse paholainen sinulle kertonut”. Suutuksissaan ukkeli polkee jalkaansa niin lujaa, että vajoaa vyötäisiään myöten maahan. Vimmoissaan hän tarttuu kaksin käsin vasempaan jalkaansa ja repii itsensä halki.


title: Rykmentin tytär

text: Hortensius ja markiisitar menevät Sulpicen puheille, sillä markiisitar haluaa pyytää suojelua voidakseen palata turvallisesti linnaan. Sulpice hätkähtää kuullessaan markiisittaren sanovan nimekseen Berkenfield, sillä sama nimi oli Marien isällä kapteeni Robertilla, joka oli kuollut taistelussa. Markiisitar valehtelee väittäessään että Robert oli hänen sisarensa salainen aviomies (todellisuudessa markiisitar on Marien äiti eikä täti). Koska markiisitar on uskonut tyttärensä kuolleen, hän tiedustelee olosuhteista ja koulutuksesta, jota hänen "sisarentyttärensä" on saanut kaikkina niinä vuosina. Marie saapuu juuri silloin paikalle ja käyttää karkeaa sotilaskieltä. Markiisitar järkyttyy ja ilmoittaa Marielle, että tämän on muutettava hänen luokseen välittömästi, jotta hänet voidaan kouluttaa hienoksi naiseksi. Marie suostuu, mutta vain jos koko rykmentti saa lähteä mukaan. Rummut pärisevät ja sotilaat laulavat "("Rataplan, rataplan, rataplan plan plan")" pettyneen markiisittaren edessä. Tonio saapuu onnellisena saatuaan liittyä rykmenttiin "("Ah, mes amis, quel jour de fête")". Korpraali ja sotilaat liittyvät tajuavat kuitenkin, että Tonio liittyy mukaan vain Marien takia, ja vastustavat sitä että Marie ottaisi puolisokseen vihollisen. Seuraa epätodellisia "neuvotteluja" sotilaiden ja korpraalin sekä Tonion välillä. Tonio perustelee aikeitaan väittämällä että "tyttärenne rakastaa minua". Lopulta rykmentti vakuuttuu siitä, että myös Marie rakastaa Toniota. Tonio riemuitsee "("Pour mon âme")". Marie on murheellisena lähdössä linnaan "("Il faut partir!")". Myös rykmentti, Tonio mukaan lukien, suree Marien lähtöä Marie pyytää Toniota olemaan unohtamatta häntä. Marien haikeutta lisää se, että hän joutuu hyvästelemään rykmentin lisäksi myös rakastettunsa.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Samoihin aikoihin Clevelandissa Ohiossa keksijä Garrett Morgan mietti, miten liikennevirtoja voitaisiin säädellä. Hän kehitti sähköisen ja automaattisen liikennevalojärjestelmän. Morganin liikennevalot näyttivät enemmän nykyään rautateiden risteyksissä sijaitsevilta semaforeilta kuin nykyisiltä liikennevaloilta. Vuonna 1918 haettiin ensimmäisille liikennevaloille patentti Yhdysvalloissa. Morganin patentin osti General Electric Corporation, joka saikin monopoliaseman liikennevalojen rakentamiseen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Tilanne paheni autojen ilmestyessä teille. 1910-luvulla Yhdysvalloissa syntyi liikennevaloista useita versioita, joista monille ei kylläkään haettu patenttia. Osassa oli vain punainen ja vihreä valo, osassa luki "Stop" ja "Go". Paikallinen poliisi William L. Potts Michiganin Detroitista päätti tarttua ongelmaan ja kehittää rautateillä jo käytössä olevista opastimista oman version tieliikenteelle. Yhtenä haasteena oli se, että junat liikkuvat vain suoria linjoja pitkin, autot taas moniin suuntiin. Potts kuitenkin kokosi toimivat liikennevalot rautatiellä käytetyistä punaisesta, keltaisesta ja vihreästä valosta sekä johdosta ja sähköisestä säätöjärjestelmästä. Ne asennettiin Detroitiin vuonna 1920, ja vuoden kuluttua kaupungissa oli jo 15 liikennevalot.


title: Kehä III

text: Kehä III:a on 2000-luvulla parannettu useaan otteeseen. Kesällä 2002 parannustyöt aloitettiin Tikkurilan ja Pakkalan välisellä osuudella ja ne valmistuivat 2005. Malmin–Suutarilan ja Helsingin pitäjän kirkonkylän liikennevalo-ohjatut tasoliittymät korvattiin eritasoratkaisuilla, ja Tuusulanväylän vanha, osin liikennevalo-ohjattu eritasoliittymä korvattiin täydellisellä valo-ohjaamattomalla eritasoliittymällä. Tikkurilan–Tapulikaupungin sekä Vantaanportin eritasoliittymiä parannettiin pienin rakenteellisin muutoksin. Samalla sujuvoitettiin julkisen liikenteen kulkuedellytyksiä tiellä rakentamalla koko perusparannetulle tieosuudelle ruuhka-aikoina käytössä olevat linja-autokaistat. Myös uusia, entistä selkeämpiä pysäkkijärjestelyitä toteutettiin kaikkien keskeisten eritasoliittymien kohdalle. Hankkeen rakentamiskustannukset olivat noin 69 miljoonaa euroa. Valmistuttuaan perusparannus poisti ruuhkautumisongelman koko parannetulla osuudella.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomeen ensimmäiset liikennevalot tulivat 1900-luvun puolivälissä, kun Helsinkiin asennettiin Suomen ensimmäiset valot Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteykseen 5. lokakuuta 1951. Toisena Suomessa liikennevalot tulivat käyttöön Turun kauppatorin laidalle vuonna 1957. Tampereelle liikennevalot asennettiin kolme vuotta myöhemmin Itsenäisyydenkadun ja Tammelan puistokadun risteykseen.


title: Linjaradio

text: Linjaradion kehitystyö alkoi, kun Valtionrautatiet alkoi tarvita nopeaa ja sujuvaa yhteydenpitojärjestelmää junan ja liikenteenohjauksen väliseen viestintään. Tärkein sysäys järjestelmän kehittämiselle oli Kuurilan junaturma. Ensimmäinen koeosuus valmistui välille Toijala–Haapamäki vuonna 1962. Radiojärjestelmä kattoi loputkin pääradat vuonna 1984. Viimeisin verkon piiriin liitetty rataosa oli Turku–Toijala.


title: Metro

text: Lontoon tunneliosuutta liikennöitiin höyryjunilla, mikä ei kuitenkaan ollut hyvä ratkaisu eikä sitä siksi haluttu jäljitellä muualla. Tärkeä läpimurto maanalaisen kaupunkiliikenteen kehityksessä oli sähkömoottorien käyttöönotto raideliikenteessä. Berliiniläinen yrittäjä Werner von Siemens teki sähköjunien saralla tärkeää pioneerityötä. Berliinin elinkeinonäyttelyssä vuonna 1879 Siemens esitteli sähköveturin, ja vuonna 1881 hän avasi Lichterfelden kaupunginosaan maailman ensimmäisen sähköistetyn raitiotien. Kuitenkin byrokratia ja epäilijät estivät vuosikymmenten ajan häntä rakentamasta Berliiniin sähköistettyä raideverkostoa. Sähköistetty liikenne alkoi ensimmäisenä Lontoossa vuonna 1890, ja niin oli täytetty tärkeimmät edellytykset uuden liikennevälineen menestykselle.


title: Länsilinjat

text:
Länsilinjat Oy (vuoteen 1980 saakka Länsi-Linjat Oy) on pirkanmaalainen linja-autoyritys.
Yritys on perustettu alun perin vuonna 1939, jolloin viisi pohjoissatakuntalaista, Hämeenkyrön ja Ikaalisten suunnasta Tampereelle ajanutta liikennöitsijää päätti yhdistää toimintansa 22 auton yhtiöksi. Kyseiset liikennöitsijät olivat Adrian Moisio Parkanosta, Akseli Johannes Myllymäki Hämeenkyröstä, Taave ja Eino Sarkki Viljakkalasta sekä Antti Antila Ikaalisista. Huomattavin edellä mainituista oli Adrian Moisio, joka oli aloittanut liikenteen Parkanosta Tampereelle vuonna 1928. Tätä linjaa hän pidensi Jalasjärvelle vuonna 1931 ja Kurikkaan vuonna 1932 sekä lopulta Vaasaan vuonna 1936. Myös A. J. Myllymäki alkoi liikennöidä Tampereelta Seinäjoelle vuonna 1934. 1930-luvun loppupuolella Adrian Moisiolla oli jo 13 linja-autoa, mutta kasvaneen velkataakan ja koventuneen kilpailun vuoksi hän päätti luopua linja-autoliikenteen harjoittamisesta, mikä oli ratkaiseva tekijä Länsilinjat Oy:n perustamiselle. Ennen Länsilinjojen perustamista Moisio ehti tarjota liikennettään porilaiselle Väinö Keto-Seppälälle, joka oli jo noussut merkittäväksi liikenteenharjoittajaksi Pohjois-Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan alueilla.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomessa suurilla kaupungeilla on ollut JENKA-hanke, jonka tarkoituksena oli saada joukkoliikenne-etuudet jokaiseen kaupunkiin. Hankkeen aikana kehitettiin joukkoliikenne-etuuksia SYVARI-ohjaukseen. Sana on lyhenne sanaparista "synkronoitu vaiherinki" ja kyseistä ohjaustapaa on käytetty Suomessa jo parikymmentä vuotta. Järjestelmässä joukkoliikenne-etuuksia liitetään vihreään aaltoon. SYVARI-ohjauksessa liikennevalot voidaan tahdistaa vihreään aalto liikennevalo kiertoa lyhentämällä tai pidentämällä. Perinteisesti tahdistus on tehty ainoastaan valokiertoa lyhentämällä. SYVARIN huononoa puolena on suuri parametrien määrä mikä vaikeuttaa ajotusten säätöä risteyksissä, joissa on vihreä aalto. Perinteisesti toteutetuissa liikennevaloetuukissa ajoitusten säätö voidaan tehdä usein ainoastaan yhtä parametria muutammalla. Liikennetilanteen/liikennemäärien muuttuessa SYVARI järjestelmän ylläpito on huomattavsti vaikeampaa kuin perinteiseti toteutetun etuusjärjestelmän.


title: Mantilon rautatieasema

text:
Mantilon laiturivaihde perustettiin pari kilometriä Mantilon kyläkeskuksen eteläpuolelle Uuraselän rannalle. Linjavaihde sai Thure Hellströmin suunnitteleman ison pysäkkirakennuksen, lisäksi aseman läheisyyteen rakennettiin vesitorni.
Mantilo jäi miehittämättömäksi 1963 ja aleni pelkäksi seisakevaihteeksi tavaraliikenteen loppuessa 1968. Liikennepaikka lakkautettiin henkilöliikenteen loppuessa radalla 1981. Museoliikenteen junat pysähtyivät asemalla 1992-1995. Asemarakennus ja vesitorni ovat edelleen olemassa, mutta sivuraiteet on purettu.


title: Yllästunturi

text: Ylläkselle suunniteltiin 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa tunnelia, joka olisi lyhentänyt Äkäslompolon ja Ylläsjärven välistä liikenneyhteyttä merkittävästi. Suomen Malmi Oy suoritti Keskisellä laella ja Varkaankurussa geologisia tutkimuksia. Pelkän liikennetunnelin hinnaksi arvioitiin 120 miljoonaa markkaa. Arvio ei sisältänyt tunneliin suunniteltuja liiketiloja ja parkkipaikkoja. Hankkeen rahoittamiseksi kaavailtiin mm. perittäviä tullimaksuja. Suunnitelmien mukaan rakentaminen olisi voitu aloittaa vuonna 1995, mutta lähinnä silloisen laman vuoksi rahoitusta ei tunnelille saatu.


title: Öljyväri

text: Öljyvärit tulivat suosituiksi 1400-luvulla. Hollantilaisen Jan van Eyckin sanotaan usein olleen ensimmäinen, joka käytti öljyä pigmenttien sideaineena. On kuitenkin todennäköistä, että jotkut häntä edeltäneet taiteilijatkin tekivät öljyväreillä kokeiluja. Saksalainen munkki Theophilus kuvaili jo noin vuonna 1100 puupinnalle öljyväreillä tehtyä maalausta ja samalla valitteli öljymaalin pitkää kuivumisaikaa.


title: Öljymaalaus

text: Öljyvärejä alettiin käyttää 1400-luvulla. Sitä ennen oli käytetty temperavärejä, joita tehtiin vedessä liotetuista väripigmenteistä, joihin sekoitettiin munankeltuaista tai kaseiinia. Hollantilaisen Jan van Eyckin sanotaan usein olleen ensimmäinen, joka käytti öljyä pigmenttien sideaineena. On kuitenkin todennäköistä, että jotkut häntä edeltäneet taiteilijatkin tekivät öljyväreillä kokeiluja. Saksalainen munkki Theophilus kuvaili jo noin vuonna 1100 puupinnalle öljyväreillä tehtyä maalausta ja samalla valitteli öljymaalin pitkää kuivumisaikaa. Öljyväreillä saatiin aikaan aiempaa tasaisempia ja kiiltävämpiä pintoja. Niiden joustavuus temperaväreihin verrattuna mahdollisti myös sen, että työ voitiin tehdä ateljeessa, kangas voitiin kääriä kokoon ja levittää toisaalla uudelleen. Öljyvärien pitempi kuivumisaika mahdollisti myös taiteilijalle aiempaa suuremman vapauden muokata työtään tekovaiheessa.


title: Aldo van Eyck

text: Aldo van Eyck [eik] (1918–1999) oli Alankomaiden 1900-luvun huomattavimpia arkkitehteja. Vuosina 1966–1984 hän oli Delftin teknillisen yliopiston professori. Yhdessä Herman Hertzbergerin kanssa hän 1960-luvulla kehitti rakennuksen käyttäjän yksilöllisiä tarpeita painottavan alankomaalaisen arkkitehtuurin struktualismisuuntauksen. Hän suunnitteli mm. Pentagonin asuinalueen Amsterdamissa ja Eurooppalaisen avaruuslentokeskuksen ESTECin, joka on Noordwijkissä Haagin lähellä.


title: Jan van Eyck

text: Ensimmäisen Jan van Eyckin elämäkerran laati Bartolomeo Fazzio jo 1455–1456. Siinä van Eyckia ylistettiin hänen maalaustekniikkansa ansiosta. Tämän jälkeen hänen maalauksensa kuitenkin lähes unohtuivat, kunnes ne löydettiin uudelleen 1800-luvun lopulla. Tällöin van Eyckia ja hänen aikalaisiaan kutsuttiin "flaamilaisiksi primitivisteiksi", joiden maine liittyi osittain keskiaikainnostukseen. Flanderin maalarit nähtiin keskiajan ja uuden ajan rajalla eläneiksi uudistajiksi.


title: Öljyväri

text: Öljyväri saa värinsä väriaineesta eli pigmentistä, joka on kiinteää, yksittäisistä hiukkasista muodostuvaa ainetta. Väriaine on dispergoitava sideaineeseen, kuten öljyyn, ennen kuin sitä voidaan käyttää. Kun öljy on kuivunut, se toimii värihiukkasten sideaineena ja suojaa niitä, liimaa väriaineen maalauspohjaan sekä korostaa värien syvyyttä ja sävykkyyttä. Maaliaineen on oltava koostumukseltaan tasaista niin että jokainen värihiukkanen on erillään ja kokonaan sideainekalvon ympäröimä. Taiteilijat yhdistivät pigmentin öljyyn ennen vanhaan itse hiertämällä esimerkiksi hiertolevyn ja hiertimen avulla. Nykyisin dispergoinnin tekevät erityiset värialan ammattilaiset.


title: Signe Yletyinen

text: Yletyinen käytti aina vain parhaita materiaaleja, muun muassa parhaita ranskalaisia värejä ja pellavakankaita. Hän preparoi kankaat ja pingotti ne kiilakehyksiin itse vanhojen opettajien opin mukaan ja luonnosteli öljyvärityöt aina ensin hiilellä kankaalle. Luonnostelutyön hän teki aina huolellisesti kunnes oli tulokseen tyytyväinen. Akvarelleihin hän käytti vain laadukkaita papereita.


title: Johannes Diderik van der Waals

text: Urallaan van der Waals keskittyi kaasujen ja nesteiden käyttäytymisen teoreettiseen selvittämiseen. Hänen teorioihinsa pohjautuvien kokeiden johdosta vuonna 1898 James Dewar muun muassa onnistui nesteyttämään vedyn ja vuonna 1908 Heike Kamerlingh Onnes heliumin. Nesteheliumilla on nykymaailmassa valtava määrä tärkeitä sovelluksia lääketieteessä ja tutkimuksessa muun muassa suprajohtavien sähkömagneettien jäähdytyksessä ja kvantti-ilmiöiden kokeellisessa todentamisessa. Keksinnön merkitys ymmärrettiin, ja Onnesille myönnettiin 1913 Nobelin fysiikanpalkinto.


title: Öljymaalaus

text: Öljyvärit ovat maaleja, joita tehdään hiertämällä pigmenttijauhetta kuivuvaan öljyyn, joka toimii sideaineena. Hiertämisen jälkeen pigmentin jokainen värihiukkanen on öljyn ympäröimä, jolloin maalisekoite on samalla sekä riittävän taipuisaa että riittävän tahmeaa maalaamiseen. Sideaineiden lisäksi maalatessa voidaan käyttää maalausnesteitä ja ohenteita, kuten pellavaöljyä, dammarhartsivernissaa ja ranskalaista tärpättiä.


title: Cennino Cennini

text: "Kirja maalaustaiteesta" on kirjoitettu 1400-luvun alkupuolella. Kirjassa kerrotaan pigmenteistä, siveltimistä, munatemperasta sekä seinä- ja taulumaalauksesta. Siinä annetaan myös maalausteknisiä vinkkejä, neuvotaan alus- ja päällemaalauksen tekemistä kerrosmaalauksessa. Cennini käsittelee lyhyesti myös öljymaalausta. Myöhemmin Giorgio Vasari väitti, että Jan van Eyck olisi keksinyt öljymaalauksen, vaikka jo Theophilus käsitteli aihetta oppaassaan vuonna 1125.


title: Pigmentti

text: 1700-luvulta alkaen vesivärien laatu ja suosio kasvoivat. Taiteilijat eivät enää valmistaneet omia värejään, vaan syntyi erityinen värinvalmistajien ammattikunta. Uusia pigmenttejä olivat synteettinen preussinsininen ja koboltinvihreä. 1800-luvulla kehitettiin ensimmäiset tinaputkilot värien säilyttämiseen, ja pellavaöljy otettiin käyttöön sideaineena, mikä antoi taiteilijoille uusia vapauksia ja johti muun muassa impressionismin syntyyn. Uusia väriaineita olivat muun muassa kromikeltainen ja -oranssi, marsinpunainen, koboltinsininen, viridian, kadmiumkeltainen, seruliinisininen, synteettinen ultramariini, sinkkivalkoinen, kobolttivioletti ja smaragdinvihreä. Uudet väriaineet kehitettiin yleensä aluksi värjäysteollisuuden tarpeisiin, ja ne levisivät sieltä hitaasti taiteilijoidenkin käyttöön. Etenkin impressionistit hyödynsivät uutta kirkasta väripalettiaan innokkaasti. Intiassa valmistettua Intiankeltaista käytettiin Euroopassa 1800-luvun ajan, kunnes siitä luovuttiin 1900-luvun alussa eettisistä syistä, kun saatiin selville, että pigmenttiä tuotettiin pelkillä mangonlehdillä ruokitun karjan virtsasta.


title: Rafael Nadal

text: Nadal teki varsinaisen läpimurtonsa kaudella 2005. Hän voitti kauden alkupuolella 24 peräkkäistä ottelua, mikä on pisin alle 20-vuotiaan pelaajan voittoputki tenniksen avoimella aikakaudella. Ennätystä piti aiemmin hallussaan Andre Agassi, jolla oli 23 ottelun voittoputki vuonna 1988.


title: Rafael Nadal

text: Nadal on Andre Agassin lisäksi ainoa miespelaaja, joka on urallaan voittanut kaksinpelissä kaikki Grand Slam -turnaukset ja olympiakultaa, eli niin sanotun "Golden Grand Slamin". Hän on voittanut Ranskan avoimet 11 kertaa (2005–2008, 2010–2014, 2017–2018), Australian avoimet (2009) kerran ja Wimbledonin tennisturnauksen (2008, 2010) kaksi kertaa sekä Yhdysvaltain avoimet (2010, 2013, 2017) kolme kertaa. Olympiakultaa hän voitti kaksinpelissä Pekingissä 2008 sekä nelinpelissä Rio de Janeirossa 2016. Toukokuun lopulla 2006 hän rikkoi Guillermo Vilasin perättäisten massakentillä otettujen voittojen ennätyksen ottamalla alustalla 54. perättäisen voittonsa (Vilasilla niitä oli 53, jotka hän otti kevään ja syksyn 1977 välisenä aikana). Nadalin voittoputki massalla alkoi huhtikuussa 2005. Tappioton putki katkesi 20. toukokuuta 2007 Hampurin turnauksessa, jonka loppuottelussa Nadal hävisi Roger Federerille. Sitä ennen katkeamaton voittojen sarja oli kestänyt yhteensä 81 ottelua.


title: Novak Đoković

text: Đokovićin 43 ottelun voittoputki, ja vuoden alusta lähtien 41 ottelun voittoputki, katkesi vasta Ranskan avoimissa, joissa hän hävisi Roger Federerille luvuin 7–6(5), 6–3, 3–6, 7–6(5). Hän jäi vain yhden voitetun ottelun päähän kaikkien aikojen pisimmästä voittoputkesta vuoden alusta lähtien – se on John McEnroen hallussa. Đoković sanoi, että hänen alkukautensa oli ollut viisi parasta kuukautta hänen elämässään, ja sen oli ollut loputtava joskus, vaikkakin tällä kertaa huonoon aikaan. Đoković joutui vetäytymään seuraavalla viikolla pelattavasta Queensin turnauksesta polvivamman takia. Wimbledonin loppuotteluun Đoković pääsi ensimmäistä kertaa urallaan voitettuaan välierissä Jo-Wilfried Tsongan luvuin 7–6(4), 6–2, 6–7(9), 6–3. Samalla hän varmisti nousunsa maailmanlistan ykköseksi ohi Rafael Nadalin. Nadal ja Roger Federer olivat pitäneet ykköspaikkaa hallussaan helmikuusta 2004 lähtien. Turnauksen loppuottelussa Đoković voitti Nadalin luvuin 6–4, 6–1, 1–6, 6–3.


title: Rafael Nadal

text: Vuoden 2006 alussa Nadal joutui jättämään kauden ensimmäisen Grand Slam -kisan, Australian avoimet väliin loukkaantumisen vuoksi. Kuntoon päästyään Nadal jatkoi siitä, mihin edelliskaudella jäi. Hän otti helmikuussa kauden ensimmäisen turnausvoittonsa lyömällä Dubaissa kovalla alustalla pelatun turnaksen finaalissa Roger Federerin erin 2–1. Huhtikuussa hän pelasi kauden ensimmäisen turnauksensa massakentillä, Monte Carlon Masters-turnauksen, ja kohtasi loppuottelussa jälleen Federerin. Ottelu päättyi Nadalin eduksi erin 3–1. Monte Carlon jälkeen hän voitti seuraavaksi Barcelonan turnauksen ja Rooman Masters-turnauksen. Nadalin voittoputki massalla oli lähellä katketa Roomassa. Hänen loppuotteluvastustajallaan Roger Federerillä oli jo kaksi ottelupalloa. Kamppailu kesti 5 tuntia ja 14 minuuttia ja Nadal voitti lopulta erin 3–2. Tie break -eriä oli peräti kolme, joista Federer voitti ensimmäisen 7–0 ja kaksi muuta Nadal lukemin 7–5. Vielä ratkaisevassa viidennessä erässäkin jouduttiin katkaisupeliin. Ottelu päättyi numeroin 6–7 (0/7), 7–6 (7/5), 6–4, 2–6, 7–6 (7/5).


title: Rafael Nadal

text: Loppukaudesta Nadal ei saavuttanut enää turnausvoittoja. Elokuussa Montrealin Masters-turnauksessa hän eteni semifinaaliin, jossa hävisi Novak Đokovićille. Cincinnatin Masters-turnauksessa Nadal joutui luovuttamaan ensimmäisessä ottelussaan. Syyskuussa Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi 4. kierroksella maanmiehelleen David Ferrerille. Lokakuussa Madridin Masters-turnauksessa tuli tappio David Nalbandianille ja vastaavassa Pariisin turnauksessa kaksi viikkoa myöhemmin finaaliottelussa jälleen Nalbandianille suoraan 4–6, 0–6. Se oli Nadalin ensimmäinen tennistappio Pariisissa. Kauden päätösturnaus Tennis Masters Cup Shanghaissa päättyi edellisvuotiseen tapaan semifinaalitappioon Roger Federerille 4–6, 1–6.


title: Novak Đoković

text: Huhtikuussa Đoković joutui jättämään väliin kauden ensimmäisen massakenttäturnauksen, Monte Carlo Mastersin, polvivamman takia. Kauden viidennen turnausvoittonsa Đoković saavutti Serbia Openissa, jonka loppuottelussa hän voitti Feliciano Lópezin luvuin 7–6, 6–2. Seuraavalla viikolla Đoković juhli voittoa Madridin Masters-turnauksessa, jonka finaalissa hän päihitti Rafael Nadalin. Samalla hän katkaisi Nadalin 37 ottelun pituisen voittoputken massankentillä. Voitto oli Đokovićille myös kaikkien aikojen ensimmäinen Nadalista massakentällä. Seuraavalla viikolla pelatussa Rooman Masters-turnauksessa Đoković jatkoi pitkää voittoputkeaan päihittämällä finaalissa jälleen Nadalin, tällä kertaa luvuin 6–4, 6–4. Voiton myötä hänestä tuli ensimmäinen pelaaja, joka on pystynyt voittamaan Nadalin massakentällä kaksi kertaa saman vuoden aikana.


title: Rafael Nadal

text: Kesäkuussa Nadal voitti kolmannen kerran peräkkäin Ranskan avoimet. Hän kukisti toisen kerran peräkkäin finaalissa maailmanlistan ykkösen Roger Federerin. Nadalin voittonumerot olivat 6–3, 4–6, 6–3, 6–4. Wimbledonissa 2007 Nadal eteni toisena vuonna peräkkäin loppuotteluun, mutta siinä vuorostaan Roger Federer onnistui viemään voiton tiukassa viiden erän ja neljän tunnin kamppailussa. Nadalin tappioluvut olivat 6–7 (7/9), 6–4, 6–7 (3/7), 6–2, 2–6. Heinäkuussa hän voitti vielä Stuttgartin massaturnauksen lyöden finaalissa Stanislas Wawrinkan 6–4, 7–5.


title: Rafael Nadal

text: Vuoden 2009 Ranskan avoimessa tennisturnauksessa Nadal putosi neljännellä kierroksella hävittyään sensaatiomaisesti ruotsalaiselle Robin Söderlingille erin 3–1 (6–2, 6–7, 6–4, 7–6). Tämä katkaisi Nadalin 31 ottelun voittoputken Ranskan avoimissa ja oli hänen ensimmäinen tappionsa tässä turnauksessa.


title: Novak Đoković

text: Đokovićin kausi alkoi Australian avointen voitolla. Loppuottelussa hän voitti toiseksi sijoitetun Rafael Nadalin luvuin 5–7, 6–4, 6–2, 6–7(5), 7–5 kaikkien aikojen pisimmässä Grand Slam -loppuottelussa viidessä tunnissa ja 53 minuutissa. Helmikuussa Đoković hävisi Dubain turnauksen välierässä Andy Murraylle luvuin 2–6, 5–7, ja hänen 18 ottelun voittoputkensa turnauksessa päättyi. Đoković kärsi toisen perättäisen välierätappionsa Indian Wells Masters -turnauksessa, jossa John Isner oli häntä parempi luvuin 7–6(7), 3–6, 7–6(5).


title: Rafael Nadal

text: Cincinnatin turnauksessa Nadal ylsi välieriin, jossa kuitenkin hävisi Serbian Novak Đokovićille. Hän varmisti kuitenkin nousunsa miesten tenniksen maailmanlistan kärkipaikalle ohi sitä yli neljä ja puoli vuotta hallinneen Federerin. Vallanvaihto tapahtui 18. elokuuta 2008. Nadal ehti olla listan kakkospaikalla peräti 160 viikkoa eli yli kolme vuotta. Pekingin olympialaisissa Nadal lunasti odotukset ja voitti olympiakultaa kaatamalla finaalissa Chilen Fernando Gonzálezin suoraan kolmessa erässä 6–3, 7–6 (2), 6–3.


title: Petro Porošenko

text: Porošenko oli puolueista riippumattomana ehdokkaana Ukrainan presidentinvaaleissa 25. toukokuuta 2014. Mielipidekyselyissä hän oli ollut, Ukrainan parlamentin 22. helmikuuta 2014 tekemän, aiemman presidentti Janukovitšin syrjäyttämisen ja tätä seuranneen Krimin kriisin jälkeen, eli helmikuun 2014 lopusta lähtien eniten kannatusta saanut ehdokas. Esimerkiksi 23. huhtikuuta 2014 julkaistussa, aikavälillä 9.–16. huhtikuuta tehdyssä keskeisten mielipidetutkimuslaitosten yhteisessä, 6 200 vastaajaa käsittäneessä mielipidekyselyssä Porošenkon kannatukseksi raportoitiin 48,4 ja Julija Tymošenkon (”Isänmaa” eli Batkivštšyna-puolue) 14 prosenttia. Heidän perässään tulivat kansanedustaja, suurliikemies Serhi Tihipko (riippumaton ehdokas, aiemmin Alueiden puolue) 7,4, Myh’ailo Dopkin (Alueiden puolue) 6 ja kannatuksella Petro Symonenko (Kommunistinen puolue) 5,6 prosentin kannatuksella. Muut ehdokkaat saivat tässä vaiheessa vähäisemmän kannatuksen.


title: Petro Porošenko

text:
Porošenko on ollut Ukrainan parlamentin kansanedustaja neljän kauden aikana.
Porošenko valittiin radaan ensimmäisen kerran Ukrainan sosiaalidemokraattisesta puolueesta vuonna 1998 ja kaksi vuotta myöhemmin hän perusti Solidaarisuus-puolueen. Hän oli myös perustamassa Alueiden puolue -puoluetta ja liittyi 2002 Viktor Juštšenkon Meidän Ukrainamme -vaaliliittoon.


title: Petro Porošenko

text: Petro Oleksijovytš Porošenko (, s. 26. syyskuuta 1965 Bolhrad, Odessan alue, Ukrainan SNT) on ukrainalainen poliitikko ja liikemies. Toukokuun 2014 presidentinvaaleissa hänet valittiin Ukrainan presidentiksi.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2014

text: Petro Porošenkoa pidettiin ennakkosuosikkina. Maineeltaan harvinaisen vähän ryvettynyt Porošenko johti mielipidetiedusteluja runsaan 40 % kannatuksella. Hän on entinen ulkomaankauppaministeri ja yksi maan rikkaimmista kansalaisista. Hän omistaa muun muassa suklaatehdas Roshenin ja televisiokanava 5 Kanalin. Maidanin mielenosoitusten aikana kansainvälisesti tunnetuksi tullut UDARin Vitali Klytško veti ehdokkuutensa 29. maaliskuuta ja asettui tukemaan Porošenkoa, jota hän piti demokraattisten voimien kykenevimpänä ehdokkaana.


title: Valeri Heletei

text: Petro Porošenkon tultua presidentiksi hänet nimitettiin Arseni Jatsenjukin hallitukseen puolustusministeriksi 3. heinäkuuta 2014, Myh’ailo Kovalin seuraajaksi. Hän on puolueisiin sitoutumaton. Hän on luvannut järjestää Ukrainan järjestämän voitonmarssin Krimin Sevastopolissa. Ukrainan presidentti Petro Porošenko erotti Heletein tehtävästään 12. lokakuuta 2014.


title: Petro Porošenko

text: Petro Porošenko on erityisen tunnettu makeistehtailijana ja Roshen-suklaayhtiön pääomistajana (). Yhtiön nimen sanotaan johdetun Porošenko-sukunimen keskiosasta. Roshen-yhtiön ilmoituksen mukaan Venäjän viranomaiset kielsivät makeisyhtiön tuotteiden maahantuonnin Venäjälle kesällä 2013, eivätkä ole antaneet tuontirajoituksille pätevää syytä. Tätä aiemmin Venäjä oli yhtiön päämarkkina-alueita. Yhtymällä on ollut omaa tuotantoa myös Venäjän Lipetskin alueella. Venäläisviranomaiset ovat kuitenkin – venäläisten suklaavalmistajien rikosilmoituksiin liittyviin vaatimuksiin vedoten – pysäyttäneet Roshenin 13 vuotta toimineen Lipetskin tehtaiden toiminnan maaliskuussa 2014, pidättäneet tehtaan kirjanpitäjät ja takavarikoineet yhtiön dokumentteja, poistaneet työntekijät tehtaalta ja ryhtyneet vaatimaan oikeusteitse 2,4 miljardin Venäjän ruplan korvauksia venäläistehtaiden vaatimuksen mukaan heille ”neuvostoajalta saakka kuuluneiden tuotenimien käyttämisestä”. Lipetskin tehdas ilmoitti pysäyttäneensä viipymättä tuotenimikiistan kohteena olevien tuotteiden valmistuksen, mutta viranomaiset olivat tästä huolimatta ryhtyneet tehtaanjohdon mielestä ”kohtuuttomiin toimiin”. Joidenkin lähteiden mukaan Venäjä perusteli tehtaan sulkemista ja myyntikieltoa muodollisesti terveyssyillä. Kiellon todelliseksi syyksi on asiantuntijamielipiteissä arveltu Venäjän poliittisen johdon huolta Ukrainan länsimyönteisen presidenttiehdokkaan poliittisesta linjasta.


title: Petro Porošenkon blokki

text: Puoluetta on pidetty Ukrainan sosiaalidemokraattisesta puolueesta erkaantuneena. Petro Porošenko valittiin maan parlamenttiin ensimmäisen kerran sosiaalidemokraattien jäsenenä vuonna 1998 ja vuonna 2001 hän perusti Solidaarisuuden. Hän oli perustamassa myös Alueiden puolue -puoluetta ja liittyi 2002 Viktor Juštšenkon Meidän Ukrainamme -vaaliliittoon.


title: Petro Porošenko

text: Tultuaan valituksi presidentiksi Porošenko on pyrkinyt vaalilupaustensa mukaisesti myymään Roshenin, mutta Ukrainan ja Venäjän kriisiytyneet välit ovat estäneet sen. Venäjän Roshenia vastaan kohdistamia toimia on kutsuttu "suklaasodaksi". Vuoden 2015 puolivälissä Moskovassa annettu oikeuden päätös pidättää Roshenin omaisuus Venäjällä on kuitenkin estänyt myymispyrkimykset toistaiseksi.


title: Petro Porošenko

text: Porošenko voitti vaalit ensimmäisellä kierroksella. Ukrainan keskusvaalikomission tulosten mukaan hän sai 54,7 prosenttia presidentinvaaleissa annetuista äänistä.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2014

text: Kun äänistä oli laskettu 98,59 prosenttia, oli Petro Porošenko saanut 54,69 prosenttia annetuista äänistä Ukrainan keskusvaalikomission mukaan. Jo aiemmin, keskusvaaliviranomainen oli vahvistanut Porošenko nousevan maan seuraavaksi presidentiksi. 48-vuotias Porošenko vannoi virkavalansa 7. kesäkuuta 2014 ja hänestä tuli Ukrainan viides presidentti.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Arthur Wellesley, Wellingtonin 1. herttua, KG, GCB, GCH, PC, FRS (synt. Wesley 1. toukokuuta 1769, Dublin – 14. syyskuuta 1852, Walmerin linna, Kent) oli brittiläinen sotilas ja valtiomies, joka johti brittijoukkoja Napoleonin sodissa ja kohosi sotamarsalkaksi, sai kutsumanimen Iron Duke, ajoi ranskalaiset Portugalista ja Espanjasta, löi Napoleonin Waterloossa 1815, oli brittien edustajana Wienin kongressissa ja toimi toryhallituksen pääministerinä 1828–1830, ulkoministerinä ja pääministerinä 1834 ja oli ylähuoneen johtava hahmo eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1846 asti. Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington on nimetty hänen mukaansa. Hänen suunnittelemansa saapasmalli johti kumisaappaan kehittämiseen.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Vuonna 1796, saatuaan everstin sotilasarvon, hän vei divisioonansa Intiaan. Seuraavana vuonna hänen veljensä Richard Wesley nimitettiin Intian kuvernööriksi, ja neljäs Englannin-Mysoren sota puhkesi 1798 Tipu-sulttaania vastaan. Arthur Wellesley komensi divisioonaansa ja nimitettiin Seringapatamin ja Mysoren kuvernööriksi (1799), jota virkaa hän piti 1805 asti. Hän löi Dhundia Waghin rosvopäällikön toisessa Marathan sodassa 1803 ja komensi brittiarmeijaa Assayenissa ja Argaumissa ja valtasi Gawilghurin linnoituksen. Intialaiset lyötiin joka taistelussa, ja Wellesley nimitettiin Deccanin joukkojen ylipäälliköksi. Vuonna 1804 hänet lyötiin Bathin ritarikunnan jäseneksi. Veljekset palasivat 1805 takaisin Englantiin, jossa he joutuivat puolustamaan brittien kallista imperialistista laajentumispolitiikkaa. Intian matkan tuloksena Wellesleylle jäi tavaksi kylpeä joka päivä, mikä oli tuolloin harvinaista.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellesley löi ranskalaiset Roliçassa ja Vimeirossa 1808. Hänet kuitenkin vapautettiin komennosta ja häntä seurasivat varovaiset Sir Harry Burrard ja Sir Hew Dalrymple, jotka taistelun sijaan allekirjoittivat sopimuksen ratsuväkikenraali François Etienne de Kellermannin kanssa murtumaisillaan olleiden Jean-Andoche Junotin ranskalaisjoukkojen vetäytymisestä ja kuljettamisesta Lissabonista brittilaivaston aluksilla varusteineen ja saaliineen Rochefortiin. Wellesleyn viholliset kutsuivat hänet Lontooseen vastaamaan sotaoikeudessa. Tällä välin Napoleon toi kuitenkin uusia joukkoja niemimaalle ja brittikomentaja Sir John Moore kuoli Corunnan taistelussa, joten Wellesley lähetettiin takaisin komentamaan Lissabonin pientä varuskuntaa.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellington vetäytyi julkisuudesta 1846, vaikka olikin edelleen sotavoimien komentaja, ja palasi huomion keskipisteeseen 1848 järjestäessään Lontoon puolustuksen Euroopan vallankumouksellisilta. Wellington kuoli 1852 Walmerin linnassa, joka oli hänen asuinpaikkansa Viiden sataman linnanvoudina (Lord Warden of the Cinque Ports). Vaikka Wellington vihasi rautateillä matkustamista, hänen ruumiinsa tuotiin junalla Lontooseen, jossa hänelle järjestettiin valtiolliset hautajaiset. Tätä ennen kunnian oli saanut kuninkaallisten lisäksi vain Nelson. Wellington haudattiin luxullianiittisarkofagissa Saint Paulin katedraaliin.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Kunnianarvoisa Arthur Wesley syntyi joko perheen huvilalla, Mornington Housella Dublinissa tai Danganin linnalla Meathissa. Hän oli Morningtonin jaarli Garret Wesleyn nuorempi poika. Todennäköisin päivämäärä on 1. toukokuuta. Perheen sukunimi muuttui muotoon Wellesley maaliskuussa 1798. Isä oli saanut ensimmäisen Morningtonin jaarlin arvonimen 1760. Äiti oli pankkiiri Arthur Hillin vanhin tytär Anne Hill. Vanhin veli Richard, joka sai myöhemmin markiisi Wellesleyn arvonimen, toimi Intian kuvernöörinä ja valtiovarainministerinä William Pitt nuoremman hallituksessa.


title: Harriet Arbuthnot

text: Harriet Arbuthnot (10. syyskuuta 1793 – 2. elokuuta 1834) oli englantilainen 1800-luvun alun kirjailija, sosiaalinen tarkkailija ja konservatiivisen puolueen kannattaja. 1820-luvulla hän oli Waterloon taistelun sankarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin pääministerin Arthur Wellesleyn "lähin nainen". Hän kävi pitkään kirjeenvaihtoa pääministerin kanssa ja kuvasi tämän päiväkirjassaan, jotka toimivat Wellesleyn elämäkertojen lähteinä.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellesley johti 1807 retkeä Kööpenhaminaan ja löi pienen tanskalaisjoukon, minkä jälkeen ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja siirrettiin Portugaliin, jossa syttyi kapina Napoleonia vastaan. Vaikkakaan sota ei mennyt hyvin, siellä portugalilaiset ja britit pystyivät pistämään vastaan ranskalaisille. Wellesley oli jättänyt muistion Portugalin puolustuksesta lordi Castlereaghille, joka nimitti hänet joukkojen ylipäälliköksi.


title: Beatrice Arthur

text: Beatrice "Bea" Arthur (oik. Bernice Frankel, 13. toukokuuta 1922 New York, New York, Yhdysvallat – 25. huhtikuuta 2009 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko ja laulaja. Hänet tunnettiin erityisesti Maude Findlayn roolista 1970-luvun sitcomissa "Maude" ja Dorothy Zbornakin roolista 1980-luvun sitcomissa "Tyttökullat". Hänet palkittiin Emmy-palkinnolla molemmista rooleista, minkä lisäksi hän oli useita kertoja Emmy-ehdokkaana. Hän voitti uransa aikana myös Tony-palkinnon näytelmästä "Mame". Arthur sai urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle. Hän kuoli 86-vuotiaana 25. huhtikuuta 2009 kotonaan Los Angelesissa. Hän oli sairastanut syöpää.


title: Arthur Wellesley Wellington

text: Palattuaan Irlantiin hän nai Kittyn, jota ei ollut nähnyt kymmeneen vuoteen. Hääpäivänä hänen mainitaan mutisseen: ""She has grown ugly, by Jove"", ja avioliittoa seurasi joukko hienovaraisia suhteita. Wellesley meni alahuoneeseen vastaamaan veljeään vastaan osoitettuihin syytöksiin, aluksi Ryesta kuudeksi kuukaudeksi 1806, ja vuotta myöhemmin Newportista Isle of Wightilta, jota paikkaa hän piti kaksi vuotta. Tänä aikana hän toimi toryna ja huhtikuussa 1807 nimitettiin valtaneuvostoon. Wellesley toimi myös Irlannin pääsihteerinä kaksi vuotta, mutta jätti poliittisen uransa purjehtiessaan Eurooppaan viemään divisioonan sotiin Ranskan vallankumouksellisia ja Napoleonia vastaan.


title: Arthur (Walesin prinssi)

text: Pari matkusti pian häiden jälkeen Ludlow'n linnaan Walesin rajalle, missä Arthur oleskeli Walesin prinssinä. Arthur kuoli yllättäen 15-vuotiaana. Hänen kuolinsyynsä oli tuntematon, mutta se on saattanut olla tuberkuloosi, diabetes tai hikitauti. Katariina sairastui myös, mutta hän selviytyi. Arthurin veljestä, Yorkin herttuasta, ei tehty Walesin prinssiä ennen kuin oli varmaa ettei Katariina odottanut Arthurille lasta. Katariina eli epätietoisuudessa kunnes hänestä tehtiin Henrikin ensimmäinen vaimo pian tämän kruunajaisten jälkeen. Hän oli siten kuusi vuotta miestään vanhempi.


title: Vitali Klytško

text: Vitali Volodymyrovytš Klytško (, s. 19. heinäkuuta 1971) on ukrainalainen poliitikko sekä entinen raskaansarjan nyrkkeilijä ja potkunyrkkeilijä. Klytško on voittanut maailmanmestaruuden kummassakin lajissaan. Hän työskenteli Ukrainan armeijan lähitaistelukouluttajana ennen kuin aloitti ammattilaisuransa vuonna 1997. Klytško on myös opiskellut Kiovan yliopistossa liikunta- ja terveystieteitä sekä väitellyt tohtoriksi. Klytško on 203 cm pitkä ja painaa noin 115 kg.


title: Volodymyr Klytško

text: Volodymyr Volodymyrovytš Klytško (, kansainvälisesti muodossa Wladimir Klitschko), (s. 25. maaliskuuta 1976) on ukrainalainen entinen raskaansarjan nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja raskaansarjan WBC-liiton entisen maailmanmestarin Vitali Klytškon pikkuveli. Hän on entinen WBA-, WBO-, IBF- ja IBO -nyrkkeilyliittojen sekä The Ring -nyrkkeilylehden maailmanmestari.


title: Leena Vilkka

text: Vilkka on väitellyt filosofian tohtoriksi vuonna 1995 Helsingin yliopistosta eläinten oikeuksista ja luonnon itseisarvoista. Alun perin hän oli koulutukseltaan metsätalousteknikko. Ympäristöfilosofian dosenttina hän on mukana monissa kestävää kehitystä koskevissa tutkimuksissa. Vilkka on Joensuun yliopiston ympäristöestetiikan tutkija.


title: Paavo Koli

text: Palattuaan Suomeen Koli työskenteli sosiaalipolitiikan assistenttina Helsingin yliopistossa 1952–1953 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1955. Hänen väitöskirjansa "Ennakkoluuloista teollisessa organisaatiossa" käsitteli teollisuuden johtohenkilöiden ja työntekijöiden välistä vuorovaikutusta ja työläisten esimiehiään kohtaan tuntemia ennakkoluuloja. Koli toimi sosiologian ja sosiaalipolitiikan dosenttina Helsingin yliopistossa 1959–1963. Hän oli sosiologian vt. professori Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (vuodesta 1966 Tampereen yliopisto) 1959–1961 ja professori 1961–1969. Koli oli yliopiston vararehtori 1961–1962 ja rehtori 1962–1968. Hän laajensi yhden tiedekunnan korkeakoulua laaja-alaisemmaksi yliopistoksi ja Kolin kuuden vuoden rehtorikauden aikana opiskelijamäärä lähes kuusinkertaistui.


title: Pauli Ylitalo

text: Ylitalo valmistui lääkäriksi 1970 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1973 Helsingin yliopistossa. Post doc -koulutuksensa hän hankki 1973−1974 Saksassa Heidelbergin yliopistossa, joka oli tunnettu muun muassa verenkiertosairauksien farmakologian tutkimuksistaan. Farmakologian dosentti Helsingin yliopistoon hänestä tuli 1975. Kliinisen farmakologian erikoislääkärin oikeudet hän sai 1979. Vuodesta 1983 Ylitalo toimi Suomen ainoassa toksikologian (ja farmakokinetiikan) professorin virassa Kuopion (nyk. Itä-Suomen) yliopistossa ja johti toksikologian akateemista jatkokoulutusta maassamme. Vuonna 1992 hänet nimitettiin kliinisen farmakologian ja toksikologian ensimmäiseen professorin virkaan Tampereen yliopistoon ja ylilääkärin sivuvirkaan yliopistolliseen sairaalaan. Vuosina 2001–2004 hän johti Tampereen yliopiston lääketieteen laitosta. Vuonna 2002 Ylitalo selvitti sosiaali- ja terveysministeriön toimeksiannosta Suomen lääkekorvausjärjestelmän laajuutta ja sisältöä.


title: Vitali Klytško

text: Vuonna 2003 alkuperäissuunnitelman mukaan Lewisin piti kohdata Klytsko maaliskuussa, ottaa Tysonia vastaan uusintaottelu kesäkuussa ja kohdata vuoden suurottelussa Volodymyr Klytško. Ottelusarja ei toteutunut Volodymyr Klytškon hävittyä Corrie Sandersille. Tämän jälkeen Lewis päätti kohdata WBC-liiton haastaja Kirk Johnsonin, mutta tämä loukkaantui parisen viikkoa ennen ottelua ja Vitali astui Johnsonin tilalle. Asiantuntijat uskoivat altavastaaja Klytškon häviävän pikaisesti tyrmäyksellä, sillä he pitivät Klytškon suojausta avonaisena ja Wladimirin tyrmäystappion jälkeen myös Vitalin kykyjä epäiltiin.


title: Riitta Keiski

text: Keiski valmistui Oulun yliopistosta diplomi-insinööriksi vuonna 1981, tekniikan lisensiaatiksi vuonna 1984 ja tekniikan tohtoriksi vuonna 1991, tutkimusaiheenaan heterogeeninen katalyysi. Sittemmin Keiskin keskeisiä tutkimusaiheita ovat olleet kestävään kehitykseen sekä vihreään kemiaan ja tekniikkaan liittyvät ongelmat. Hän on toiminut myös Oulun yliopiston vararehtorina 2006–2009.


title: Vitali Klytško

text: Klytško Voitti WBO-liiton mestaruuden vuonna 1999 tyrmättyään Herbie Hiden toisessa erässä lähdettyään kamppailuun altavastaajana. Hän puolusti titteliään menestyksekkäästi sen jälkeen kahdesti kunnes kärsi tappion Chris Byrdille. Sitäkin ottelua hän hallitsi, mutta joutui antamaan luovutusvoiton olkapäävamman vuoksi. Illassa Klytškon piti kohdata alun perin 1990-luvulta tunnettu Donovan Ruddock, mutta tämä oli peruuttanut saapumisensa viime hetkellä. Luovutuksen vuoksi Klytškon maine romahti ja häntä kutsuttiin nimellä Quitschko. Klytškon pikkuveli Volodymyr voitti Byrdin heti tämän seuraavassa ottelussa. Vuonna 2002 Klytško sai hieman arvostustaan takaisin voittaessaan hankalat Vaughn Beanin ja Larry Donaldin. Kriitikot moittivat kaikesta huolimatta häntä kömpelöksi ja haukkuivat hänen otteluitaan pitkäveteisiksi.


title: Veronika Honkasalo

text:
Jatko-opintojen aikana Honkasalon pääaine vaihtui sosiologiaksi, josta hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi vuonna 2011. Hän tarkasteli väitöskirjassaan "Tyttöjen kesken. Monikulttuurisuus ja sukupuolten tasa-arvo" sitä, miten monikulttuuriset kysymykset ja sukupuolten tasa-arvo on huomioitu nuorisotyössä.
Honkasalon tutkimusintressejä ovat muun muassa nuoret, rasismi, sukupuoli, monikulttuurisuus ja seksuaalikasvatus. Hän on työskennellyt nuorisotutkijana Helsingin yliopiston uskontotieteen laitoksella 2004–2008 ja Nuorisotutkimusseurassa vuodesta 2008 alkaen. Vuonna 2016 hän oli ehdolla Koneen Säätiön Vuoden Tiedekynä -palkinnon saajaksi artikkelistaan ”Se suuri ero. Kulttuuri ja seksuaalisuus terveystiedon oppikirjoissa”.


title: Matti Linko

text: Matti Arto Edvard Linko (s. 30. toukokuuta 1932 Helsinki) on suomalainen biotekniikan tutkija. Hän valmistui diplomi-insinööriksi 1956 ja väitteli tekniikan tohtoriksi 1962. Hän on ollut Teknillisen korkeakoulun elintarviketeknologian professori 1968–1974, Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tekniikan tutkimusprofessori 1974–1984 ja biotekniikan laboratorion johtaja (professori) vuodesta 1984. Hänen tutkimuskohteinaan ovat olleet panimo- ja kasvibiotekniikka.


title: Pyhämaa

text: Vuodesta 1942 Pyhämaan alueella on ollut kuusitoista kylää: Edväinen/Ärväne (Edsvik), Hallu, Heinäinen, Kammela, Ketteli/Ketli (Kettils), Kuivarauma/Kuiviraumo, Kukainen/Kukane, Kursila/Kursla, Majamaaholm-yksinäistila, Pitkäluoto (Långholm), Pyhämaa, Saarnistoholm-yksinäistila, Suurikkala/Raulio, Torlahti-yksinäistila (Torlax), Varhela ja Viisola.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaan alue oli jakaantunut kahteen eri kirkkopitäjään keskiajalta aina 1800-luvun maalaiskuntia koskeneeseen lakiin asti. Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa ja Pyhämaan Luoto, eli Pyhämaa, erosivat omiksi kunnikseen. 1400-luvulta lähtien käytössä olivat myös hallintopitäjät, jotka luotiin lähinnä veronkantoa varten. Pyhämaan alue, lukuun ottamatta Laitilan hallintopitäjään kuuluneita Pyhämaan, Kettelin ja Pitkäluodon kyliä, kuului tässä jaossa Velluan veropitäjään eli Peteksen lääniin. Huomataan siis, etteivät kirkkopitäjät ja hallintopitäjät olleet alueeltaan yhteneviä. Kirkollisesti Laitilaan kuuluneet Heinäinen, Kuivarauma ja Kursila kuuluivatkin hallinnollisesti Uuteenkirkkoon.


title: Pyhämaa

text: Osa Pyhämaasta kuului aina 1600-luvulle asti Untamalan kirkkopitäjään, joka myöhemmin tunnetaan Laitilana. Tältä alueelta ei tunneta kovin tarkasti asutuksen alkamisvuosia, mutta voidaan sanoa, että Pyhämaan, Kettelin ja Pitkäluodon kylät mainitaan asiakirjoissa ensi kerran vuonna 1413, jolloin niitten on pitänyt olla asuttuja. Paasio esittää kirjassaan otaksuman, perustaen väitteensä Kettelin ja Pyhämaan kylien melko suureen talolukuun vuoden 1540 maakirjassa, että edellä mainitut kylät ovat syntyneet jo varhain keskiajalla, viimeistään 1300-luvulla. Pyhämaan nimi esiintyy ensimmäistä kertaa maakirjassa vuonna 1540 muodossa "Pyhema", jolloin sillä tarkoitettiin Pyhämaan kirkonkylää. Paasio arvelee, että nimi on jo varhaiskeskiaikaista perua ja toteaa samalla nimeen liittyvät kansantarinat mielikuvituksen tuotteeksi.


title: Pyhäranta

text: Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan 1800-luvulta aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa, ja Pyhämaan Luoto eli Pyhämaa erosivat omiksi kunnikseen. Pyhämaa liitettiin Uuteenkaupunkiin vuonna 1973.


title: Pyhä (Mietoinen)

text: Pyhä, vakiintuneelta nimeltään Pyhe, joskus myös "Pyhö" on kylä ja taajama Mynämäen kunnan Mietoisissa, Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Laajoen rannalla. Pyhä-nimitystä käytetään myös koko sitä ympäröivästä taajama-alueesta. Pyhän kylä käsittää kuitenkin vain pienen osan alueesta, sillä suuri osa taajamasta sijaitsee läheisten Saaren ja Valaskallion kylien alueella.


title: Pyhämaan vaakuna

text: Pyhämaan vaakuna oli Pyhämaan kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa tänä päivänäkin erityisesti merenkulkijoiden parissa tunnettuun Pyhämaan uhrikirkkoon sekä seudun mansikkaviljelmiin.


title: Pälkäneen vaakuna

text:
Pälkäneen vaakuna on Pälkäneen kunnan tunnus, ja sen on suunnitellut Gustaf von Numers. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen, kultaemiöinen lumpeenkukka”, ja se on alun perin vahvistettu kunnanvaakunaksi Luopioisille 2. marraskuuta 1960. Aihe viittaa Kukkiajärveen, jolla oli keskeinen sijainti Luopioisten kunnassa. Vaakunasta tuli Pälkäneen kunnanvaakuna vuonna 2007 Pälkäneen ja Luopioisten kuntaliitoksen yhteydessä.
Alkuperäinen Pälkäneelle 3. toukokuuta 1965 vahvistettu vaakuna oli myös Gustaf von Numersin suunnittelema. Sen vaakunaselitys on ”punaisessa kentässä alaisesta kärjestä nouseva kirkonkukko pidellen kynsissään keppiä; kaikki hopeaa”. Aihe on piirretty kirkon tuuliviirin muotoon, jolla viitataan pitäjän raunioituneeseen keskiaikaiseen harmaakivikirkkoon. Viirin aapiskukon muoto viittaa Pälkäneen ABC-kirjaan, jonka painolaatat kirjanpainaja Daniel Medelplan kaiversi puusta Pälkäneellä 1719. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuoden 2007 kuntaliitoksessa. Pälkäneellä toimivan Uotilan Leipomon pakkauksissa on edelleen käytössä tämä kunnan vanha vaakuna.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaassa tilanne koettiin hankalaksi. Seurakunta oli laaja ja voimakkaasti kahteen osaan jakautunut. Lisäksi seurakunnasta käytettiin nimeä Pyhämaa, jota luotolaiset eivät suin surminkaan olisi koko kunnan nimeksi antaneet, koska katsoivat sen kuuluvan juuri saaristo-osalle. Samaan aikaan sattuneet katovuodet köyhdyttivät aluetta voimakkaasti. Useaan otteeseen anottiin lykkäystä uudistuksen toteuttamiseen, mutta sitä ei myönnetty kuin ainoastaan vuoden 1870 alkuun. Kun näin oli kunta muodostettava, alkoi voimakas kiistely siitä, pitäisikö muodostaa yksi vai kaksi kuntaa. Luotolaiset ajoivat kappelinsa muodostamista omaksi kunnakseen, koska katsoivat olevansa joka tapauksessa erillään mantereesta, rohdaislaiset taas yhtä kuntaa, koska arvelivat sen tulevan halvemmaksi. Tätä kiistelyä jatkui vuosikymmenen kunnes vuoden 1883 syyskuussa pidetty Rohdaisten ja Luodon viimeinen yhteinen kuntakokous totesi kuvernöörin vahvistaneen kunnan jaon. Tämän jälkeen luotolaiset käyttivät aina vuoteen 1908 asti kunnastaan nimeä Pyhämaan luodon kunta, rohdaislaiset vaihtelevasti Pyhämaan Rohdaisten kunta, Pyhämaan mantereen kunta, Rohdaisten kunta ja lopulta 1908 Pyhäranta.


title: Päijät-Hämeen maakunta

text: Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli. Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974.


title: Lapuan patruunatehtaan räjähdys

text: Lapuan patruunatehtaan räjähdys on yksi Suomen rauhanajan historian tuhoisimmista onnettomuuksista. Se tapahtui 13. huhtikuuta 1976 Lapualla kello 7.42. Turmassa kuoli 40 ja loukkaantui 60 henkilöä. Kuolleista naisia oli 35 ja useimmat heistä perheellisiä. Onnettomuuden seurauksena kaksi lasta menetti molemmat vanhempansa ja 64 lasta toisen vanhemman. 30 ihmistä jäi leskeksi. Onnettomuuden alkupaikkana olleessa lataamossa työskenteli räjähdyksen sattuessa 69 henkilöä.


title: Brysselin pommi-iskut 2016

text: Lentokentällä tapahtuneissa räjähdyksissä kuoli 11 ihmistä ja loukkaantui 100 ihmistä. Metron pommituksessa kuoli 20 ihmistä ja loukkaantui 130, joista kymmenen kriittisesti. Belgian liittovaltion syyttäjän mukaan kaikki kolme räjähdystä olivat terroristi-iskuja, ja ainakin toinen lentokentän räjähdyksistä oli todennäköisesti itsemurha-isku. Iskuissa loukkaantuneiden joukossa oli muun muassa koripalloilija Sébastien Bellin. Europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari oli poistunut Maalbeek metroasemalta puoli tuntia ennen räjähdystä. Yksi suomalainen loukkaantui ollessaan metrossa räjähdyksen tapahtuessa. Neljä vakavasti loukkaantunutta kuoli myöhemmin sairaalassa. Kuolonuhrien luvuissa ei ole mukana kolmea kuollutta terroristia.


title: Raaseporin tasoristeysturma

text: Onnettomuudessa kuoli neljä ihmistä ja loukkaantui yksitoista. Kuolleista kolme oli maastokuorma-auton kyydissä olleita varusmiehiä ja yksi matkustajajunan matkustaja. Kuolleet varusmiehet olivat kuorma-auton lavalla turvakehikon turvaistuimissa; junan kyydissä ollut henkilö menehtyi sairauskohtaukseen. Yhdestätoista loukkaantuneesta neljä loukkaantui vakavasti ja heidät kuljetettiin Töölön sairaalaan; seitsemän lievemmin loukkaantunutta kuljetettiin Raaseporin sairaalaan. Kaikki vakavia vammoja saaneet olivat maastokuorma-autossa olleita varusmiehiä. Yksi varusmiehistä ei saanut fyysisiä vammoja ja hän pystyi antamaan paikalle saapuneille pelastajille selkeän käsityksen tilanteesta. Kaikki uhrit olivat Suomen kansalaisia.


title: Lapuan patruunatehtaan räjähdys

text: Räjähdyksessä surmansa saaneet haudattiin 24. huhtikuuta. Surujuhlaan Lapuan kirkkopihassa osallistui yli 5 000 uhrien omaista ja ystävää, ja se myös radioitiin ja televisioitiin. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen osallistui tilaisuuteen yhdessä maaherran ja valtioneuvoston edustajien kanssa. Vainajat siunasi Lapuan hiippakunnan piispa Yrjö Sariola avustajinaan 20 pappia. Ensin laskivat yhteisen seppeleensä omaiset, sitten presidentti Kekkonen omansa, ja hänen jälkeensä laskivat valtioneuvoston seppeleen pääministeri Martti Miettunen, kauppa- ja teollisuusministeri Eero Rantala, liikenneministeri Kauko Hjerppe ja puolustusministeri Ingvar S. Melin. Arkut saatettiin puolustusvoimien ajoneuvoilla Simpsiön hautausmaalle.


title: Lapuan patruunatehtaan räjähdys

text: Räjähdyksen tapahduttua, ja Yleisradion tiedotettua siitä, radiossa alkoi puhelujen tulva Lapualle, koska huhujen mukaan koko Lapuan keskusta oli raunioina. Ihmiset yrittivät soittaa Lapualle tarkistaakseen siellä asuvien sukulaistensa tai tuttaviensa tilanteen. Automaattinen puhelinverkko tukkeutui.


title: Lapuan patruunatehtaan räjähdys

text: Onnettomuuden syytä ei koskaan varmasti saatu selville, mutta epäilyt kohdistuivat (mahdollisesti staattisen) kipinän sytyttämään ruutipölyyn. Käytössä olleessa suuressa ja avoimessa lataamossa riski siihen oli suurehko, koska käytössä oli matalissa rakennuksissa tehoton painovoimainen ilmanvaihtojärjestelmä. Räjähdyksen aiheuttajaksi epäiltiin myös latausrobottia, joka oli mahdollisesti ylikuumentunut ja/tai syttynyt palamaan. Ruudin annosteluvirhe ja siitä seurannut liika-ahtaminen saattoi herkistää ruudin itsesyttymiselle ja lisätä ruutipölyn määrää ilmassa. Annosteluvirheen aiheuttajana saattoi olla latausrobotin virhetoiminta tai väärät säädöt. Ruudin syöttölaitteen tukkeutumista paakkuuntumisen vuoksi pidetään vähemmän todennäköisenä selityksenä, koska Lapua oli tunnettu laadukkaista ruutisekoituksistaan. Vanha tiilirakennus tuhoutui lähes perustuksiaan myöten, mikä vaikeutti tutkintaa, mutta räjähdysjälkien perusteella räjähdys alkoi latausrobotin sijaintipaikasta.


title: Lapuan rautatieasema

text: Lapualla sattui vuonna 1986 kaksi junaturmaa. Ensimmäinen sattui tammikuussa, jolloin tapahtui henkilö- ja tavarajunan yhteentörmäys. Toinen sattui saman vuoden joulukuussa, kun pohjoiseen matkalla ollut erikoispikajuna "EP 57 Lapponia" ajoi ylinopeudella poikkeavalle raiteelle. Kaksi ihmistä loukkaantui.


title: Lapuan patruunatehtaan räjähdys

text: Perheiden konkreettinen avustaminen käynnistyi yhden sosiaalityöntekijän voimin onnettomuuspäivänä. Seuraavana päivänä onnettomuudesta kärsineitä koteja lähti kiertämään viisi Suomen Punaisen Ristin ja Lapuan sosiaalitoimen edustajista muodostettua työparia. Työparien tehtävänä oli sekä tietojen kerääminen että välittömän rahallisen avun jakaminen SPR:n katastrofivaroista. Myös pappeja sekä toimittajia vieraili uhrien kodeissa.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Lapuan junaturma tapahtui Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1986. Helsingistä Ouluun matkalla ollut erikoispikajuna EP 57 "Lapponia" suistui raiteilta saapuessaan Lapuan asemalle, noin 23 kilometriä Seinäjoelta lähdön jälkeen. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä, junassa oli noin 200 matkustajaa ja junamiehistön jäsentä. Onnettomuus tapahtui lauantai-iltana kello 20.23.


title: Lapuan patruunatehtaan räjähdys

text: Räjähdyksessä loukkaantuneiden ja kuolleiden henkilöiden perheenjäsenten avustamiseksi perustettiin Lapualle avustusrahasto, johon kertyi 7,6 miljoonaa markkaa. Hallitus varasi 300 000 markkaa perheiden avustamiseen sekä saman summan hautauskulujen ja vahinkojen ennakkokorvausten kattamiseen.


title: Liettuan puolalaiset

text: Vuoden 2001 väestönlaskennassa Liettuan 3 350 400 asukkaasta 234 989 oli puolalaisia. Puolalaiset käsittävät 6,74 % väkiluvusta ollen näin Liettuan suurin etninen vähemmistö. Liettuan toiseksi suurin vähemmistö ovat venäläiset. Suurin osa liettuanpuolalaisista asuu Vilnan alueella. 216 012 puolalaista eli vuoden 2001 väestönlaskennassa Vilnan läänin alueella käsittäen läänin väkiluvusta 26 %. Liettuan pääkaupungissa Vilnassa asui 101 526 puolalaista käsittäen 19,3 % kaupungin väkiluvusta. Kunnallispiireistä puolalaisia asui eniten Vilnan kunnallispiirissä (61,3 % väkiluvusta) ja Šalčininkain kunnallispiirissä (79,5 % väkiluvusta).


title: Liettuan puolalaiset

text: Liettuan puolalaiset tai liettuanpuolalaiset ovat Liettuassa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan puolalaisiksi. Vuoden 2012 alussa Liettuassa asui 210 600 puolalaista. Tämä on Liettuan väkiluvusta 6,6 %, mikä tekee ryhmästä maan suurimman etnisen vähemmistön. Liettuanpuolalaiset ovat myös määrältään yksi suurimmista entisen Neuvostoliiton alueilla asuvista puolalaisista diasporaryhmistä.


title: Liettua

text: Kaikkiaan 86,7 % Liettuan väestöstä on kansallisuudeltaan liettualaisia. Suurimmat etniset vähemmistöryhmät ovat puolalaiset (5,6 %), venäläiset (4,8 %), valkovenäläiset (1,3 %) ja ukrainalaiset (0,7%).Puolalaiset ovat keskittyneet Liettuan kaakkoisosiin, Vilnan lääniin. Venäläiset, valkovenäläiset ja ukrainalaiset ovat keskittyneet Vilnaan, Klaipėdaan sekä Utenan lääniin. Utenan läänin Visaginasin kaupungissa he ovat muodostaneet jopa enemmistön työväestöstä; tähän Ignalinan ydinvoimalan henkilöstölle perustettuun kaupunkiin muutti Neuvostoliiton aikana runsaasti ydinvoimalatyöntekijöitä.


title: Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta

text: Liettuan kommunistisen puolueen johto pyrki hillitsemään Liettuan sosialistisen tasavallan teollistamista, jotta sinne ei olisi muuttanut työläisiksi ja toimihenkilöiksi väkeä muualta Neuvostoliitosta. Tämän vuoksi Baltian itsenäistyessä uudelleen venäjänkielisten osuus Liettuan väestöstä oli vain 8%, minkä vuoksi Liettuan täydet kansalaisoikeudet voitiin myöntää koko väestölle asettamatta venäjänkieliselle väestölle samanlaisia kansalaisuusehtoja kuin Latviassa ja Virossa, joissa venäjänkielisten osuus oli moninkertainen.


title: Liettuan venäläiset

text: Liettuan venäläiset tai liettuanvenäläiset ovat Liettuassa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan venäläisiksi. Vuonna 2001 Liettuassa asui 219 789 venäläistä käsittäen 6,31 % maan väkiluvusta. Venäläiset ovat Liettuan toiseksi suurin vähemmistö puolalaisten jälkeen.


title: Liettuan puolalaiset

text: Puolalaisia on asunut Liettuan alueella monen vuosisadan ajan. Suhde puolalaisten ja liettualaisten välillä on monimutkainen. Puola ja Liettua olivat yhdistyneinä Puola-Liettuan valtioliiton aikana, mutta liitto lakkautettiin Puolan jaoissa. Molemmat maat saivat itsenäisyyden ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1920 erimielisyys Vilnan omistuksesta johti Puolan–Liettuan sotaan, joka johti Vilnan liittämiseen Puolaan. Riita Vilnasta kärjistyi Neuvostoliiton käytettyä valtaansa Vilnan liittämiseksi Liettuan neuvostotasavaltaan toisen maailmansodan jälkeen. Kysymys Vilnan alueesta kärjistyi uudelleen Liettuan itsenäistyttyä vuonna 1990, mutta alue pysyi Liettuan hallussa. Kiistasta huolimatta Puola kannatti suuresti Liettuan itsenäistymistä ja oli yksi ensimmäisistä maan itsenäisyyden tunnustaneista valtioista. Näin oli huolimatta Puolassa syntyneistä peloista, jotka liittyivät liettuanpuolalaisten kohteluun Liettuan itsenäistymisen jälkeen.


title: Latvia

text: Latvian kansalaisia oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 83,8 prosenttia maan asukkaista, joka oli selvästi enemmän kuin edeltäneessä eli vuoden 2000 väestönlaskennassa, jolloin heitä oli 74,5 prosenttia asukkaista (tuolloin 2 377 383). Latvian väkiluku laski vuosien 2000–2011 väestönlaskentojen välillä merkittävästi, 13 prosenttia. Väkiluvun laskussa näkyi selvästi muiden kuin Latvian kansalaisten määrän väheneminen (ns. ei-latvialaisten osuus laski yli 200 000, muiden maiden kansalaisten määrä laski lähes 60 000). Maan väkiluvun laskemisen syynä on pidetty voimakasta maastamuuttoa ja alhaista syntyvyyttä.


title: Latvia

text: 1. maaliskuuta 2011 suoritetun väestönlaskennan mukaan Latvian asukasluku oli 2 067 887. Kansallisuutensa mukaan suurin väestöryhmä ovat latvialaiset, joita oli 1 284 194 (62,1 %). Suurimpia etnisiä vähemmistöjä muodostivat venäläiset (556 422, 26,9 %), valkovenäläiset (68 174, 3,3 %), ukrainalaiset (45 699, 2,2 %), puolalaiset (45 783, 2,2 %) liettualaiset (24 426, 1,2 %), romanit (6 452, 0,3 %), juutalaiset (6 416, 0,3 %), saksalaiset (3 023, 0,1 %) ja virolaiset (2 000, 0,1 %). Suuri osa muiden vähemmistöryhmien edustajista on tullut Latviaan neuvostovallan aikana. Valkovenäläiset ja puolalaiset ovat osaksi historiallisia vähemmistöjä, kuten myös osa venäläisistä. Historiallisista vähemmistöistä juutalaiset, baltiansaksalaiset ja liiviläiset ovat supistuneet ajan kuluessa merkityksettömiksi.


title: Latvian sosialistinen neuvostotasavalta

text: Lopputuloksena muutaman vuosikymmenen kuluttua lähes jokainen latvialainen osasi venäjää, mutta Latvian venäläisistä vain 10-15 % osasi latviaa. Venäläisten osuus väestöstä Latviassa kasvoi suuremmaksi kuin Virossa tai Liettuassa, jotka pystyivät paremmin puolustamaan omien kieltensä asemaa.


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text: Liettuassa on 103 kaupunkia. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 66,7 prosenttia (eli 2,031 miljoonaa) maan väestöstä oli kaupunkilaisia. Suurin osa kaupungeista on väkiluvultaan pieniä. Tämä johtuu osittain historiasta: aikoinaan saavutettua kaupunkistatusta ei ole haluttu poistaa. Vuoden 2012 alussa Liettuassa oli ainoastaan 15 yli 20 000:n asukkaan kaupunkia.


title: Katariina Vaasa

text: Katariinan kasvattivat ensisijaisesti kuninkaallisen päiväkodin henkilökunta, jossa vastuussa olivat erityisesti hänen äitinsä luotettu lastenhoitaja Birgitta Lass Andersson, serkku Margareeta ja aatelisleski Ingrid Amundsdotter. Katariinan isoäidillä Ebba Vaasalla oli kuitenkin korkein käskyvalta ainakin kuningasparin poissaollessa. Katariinan ja hänen sisartensa opinnoista ei ole löydetty kirjoitettua tietoa, vaikka heidän veljiensä opinnoista onkin. Muiden renessanssin ajan prinsessojen tavoin heidänkin roolinsa oli kuitenkin mennä jonkin ulkomaalaisen hallitsijan kanssa naimisiin ja tehdä sillä tavoin diplomaattityötä. Sen takia Katariinan ja hänen siskojensa on täytynyt opetella saksaa, taloudenhoitoa, tanssia ja soittoa ja osallistua virallisiin tapahtumiin. Katariinan äidin kuoltua 1551 hänet asetettiin ensin Kristina Gyllenstiernan ja sitten tätiensä Märta ja Brita Leijonhufvudin hoitoon, kunnes hänen isänsä meni uudelleen naimisiin Katariina Stenbockin kanssa.


title: Katariina Stenbock

text: Leskikuningatar Katariina pysytteli parhaansa mukaan syrjässä Kustaa Vaasan poikien valtataisteluista. Parhaat välit hänellä oli Eerikin ja Juhanan kanssa. Eerik oli äitipuoltaan puolitoista vuotta vanhempi. Hän oli Kustaan ja tämän ensimmäisen puolison Katariina Saksi-Lauenburgilaisen poika. Katariina eli pidempään kuin yksikään Kustaa Vaasan lapsista Cecilia Vaasaa lukuun ottamatta. Hän kuoli 86-vuotiaana Strömsholmin linnassa ja hänet haudattiin Uppsalan tuomiokirkkoon.


title: Katariina Vaasa

text: Katariina kävi lesken vuosinaan Wittenbergissä opintojen takia ja voidakseen keskustella teologien kanssa. Hän kävi kaupungissa myös juristien puheilla ja kirjoitti keisarille selvittääkseen oikeutensa lääninhaltijana. Katariina tunnettiin teologisesta tuntemuksestaan ja hän kirjoitti siskonsa Elisabetin tapaan selostuksia raamatullisista tapahtumista ja kirjoitti Edzardista oodin hänen kuolemansa aikoihin. Kaikista Kustaa Vaasan lapsista juuri Katariinan on sanottu muistuttaneen eniten isäänsä.


title: Katariina Vaasa

text: Katariina Vaasa (6. kesäkuuta 1539 – 21. joulukuuta 1610) oli Ruotsin prinsessa ja Itä-Friisian kreivitär. Hänen vanhempansa olivat kuningas Kustaa Vaasa ja kuningatar Margareeta Leijonhufvud. Hän oli poliittisesti aktiivinen ollessaan Itä-Friisian kreivitär vuosina 1561 – 1599. Vuodesta 1599 kuolemaansa asti hän hallitsi Berumin ja Nordenin kaupunkeja.


title: Katariina (nimi)

text:
Katariina ja Katarina juontuvat kreikkalaisesta nimestä Aikaterine (Αικατερινη),
jonka alkuperää ei tunneta varmasti. Aikaterine-nimen on epäilty liittyvän kidutusta merkitsevään sanaan "aikia" tai se voi olla johdos vanhemmasta, "molempia" merkitsevästä nimestä Hekaterine (‘Εκατερινη). Nimi voi olla johdos myös jumalatar Hekaten nimestä tai koptinkielisestä nimestä, joka merkitsee kutakuinkin "nimen pyhittämistä" (). Varhaiset kristityt uskoivat Aikaterinen liittyvän kreikan puhtautta merkitsevään sanaan "katharos", minkä vuoksi nimi sai latinassa muodon Katharina.


title: Katariina Vaasa

text: Tapahtumat johtivat kiistaan, joka pysyi selvittämättömänä aina Katariinan kuolemaan asti. Enno III:n neuvoston mielestä Katariina ylitti oikeutensa äitinä vaatiessaan pojaltaan tottelevaisuutta ja moitti Ennoa siitä, että hän salli äitinsä käyttäytyä niin. Enno III vastasi vuonna 1609 sanomalla: "Koska hän on nainen, koska hän on leski, jo seitsemänkymmentä, koska hän on kuninkaan tytär ja koska hän on äiti, mikä on suurin syy osoittaa hänelle kunnioitusta ja arvostusta."


title: Katariina Stenbock

text: Avioliitto vankisti Kustaa Vaasan suhteita Ruotsin korkeimpaan aateliin. Katariinan on mainittu olleen ”aviomiehen uskottu elämäntoveri”. Kustaalle hän oli ”vårt käre husfru” (meidän rakas rouvamme), puhuteltaessa kuningas kutsui kuningatartaan termillä ”hiertens käre Karinn” (sydänkäpy-Karin).. Katariina lienee ollut raskaana vuosina 1554 ja 1556, mutta jäi lopulta lapsettomaksi.


title: Katariina Stenbock

text: Lähes tarkalleen vuosi Margareeta Leijonhufvudin kuoleman jälkeen Kustaa Vaasa avioitui uudelleen. Margareetan vanhin sisar Birgitta Leijonhufvud oli saanut tehtäväkseen hankkia Kustaan lapsille soveliaan äitipuolen. Kirkon tapa tulkita sukulaisuutta avioliittojen kautta vaikeutti naimahanketta. Kustaa Vaasa puolestaan vetosi siihen, että vain juutalaisten tuli noudattaa Vanhan testamentin oppeja. Seitsentoistavuotias Katariina Stenbock ja 56-vuotias Kustaa Vaasa vihittiin avioliittoon 22. elokuuta 1552 Vadstenan luostarikirkossa. Kustaa Vaasan naimatarjouksen tähden Katariina oli joutunut hylkäämään Tre Rosor -sukuisen sulhasensa Gustafin, jolle hänet oli luvattu jo lapsena.


title: Katariina Vaasa

text: Häät pidettiin Tukholmassa 1. lokakuuta 1559. Marraskuussa 1559 pari matkusti Itä-Friisiaan matkaseuranaan Cecilia Vaasa ja Edzardin pikkuveli Johan. Pysähdyspaikalla Vadstenan linnassa tapahtui skandaali, kun Johan löydettiin Cecilian kammarista ilman housuja. Johan vangittiin ja Katariinaa ja Edzardia vartioitiin Västeråsin linnassa. Katariina oli asiassa Cecilian puolella ja esimerkiksi puolusti häntä, kun heidän isänsä tahtoi takavarikoida Cecilian korut. Hän myös vetosi isäänsä, äitipuoleensa ja velipuoleensa Erikiin, jotta hän ja Edzard saisivat lähteä Itä-Friisiaan ja että Johan vapautettaisiin. Kustaa Vaasa kuoli vuonna 1560 ja kaiken lisäksi Katariina oli itse samaan aikaan raskaana. Tapahtumat johtivat siihen, että Katariina pääsi lähtemään Ruotsista vasta vuonna 1561.


title: Luettelo sarjan Puhtaat valkeat lakanat henkilöistä

text: Katariina Kurppa (o.s. Raikas) (Sari Havas), (jaksot 1–30, 36–44) on Ensio ja Maire Raikkaan ensimmäinen lapsi. Hän on naimisissa Ension yhtiökumppanin Eero Kurpan kanssa. Katariina ihastui Eeroon jo teini-iässä, mutta heidän suhteensa sai virallisen alkunsa vasta Katariinan ollessa 19-vuotias. Kun Katariinan ylioppilaskirjoitukset eivät onnistuneet ja Katariina murtui, Eero kosi tätä. Seuraavana kesänä heidät vihittiin, ja muutamaa vuotta myöhemmin Katariina synnytti kaksospojat Akin ja Ekin. Myöhemmin Katariina kirjoitti itsensä ylioppilaaksi ja kouluttautui markkinointipuolelle. Samaan aikaan hän odotti Eerolle heidän kolmatta lastaan Riikaa. Katariina päätyi työskentelemään tehtaalle ensin sihteeriksi ja sitten vaativampiin tehtäviin päätyen lopulta henkilöstöpäälliköksi. Katariina kasvatti lapsiaan 10 vuotta yksin Eeron ollessa ulkomailla piilossa rikoksien vuoksi. Myöhemmin Eero ja Katariina palasivat yhteen ja muuttivat lapsiensa kanssa ulkomaille.


title: Homoseksuaalisuus

text: 1950-luvun lopulta ja 1960-luvulla homoseksuaalisuuteen alettiin suhtautua enemmän sairautena kuin rikoksena. Yhdysvalloissa homoseksuaalisuus poistettiin sairausluokituksesta vuonna 1973. Suomessa homoseksuaalisuus poistettiin sairausluokituksesta Suomen Lääkintöhallituksen päätöksellä vuonna 1981, sen jälkeen kun Seta oli kirjelmöinyt asiasta Lääkintöhallitukselle vaatien sairausluokituksen poistamista kokonaan, sekä siitä että Lääkintöhallituksen tulisi ”tehokkaasti työskennellä homoseksuaalisuuden sairausleiman synnyttämien vakavien haittavaikutuksien poistamiseksi”.


title: Dekriminalisointi

text: Suomessa homoseksuaaliset suhteet rikollistava laki astui voimaan vuonna 1894. Rangaistavuus kumottiin vuonna 1971, jota ennen lain perusteella oli tuomittu yli tuhat ihmistä pelkästään vuosina 1924–1971. Dekriminalisoinnin mukana voimaan astui kehotuskielto ja heterosuhteita korkeammat suojaikärajat. Sairausluokituksesta homoseksuaalisuus poistettiin vuonna 1981, mutta itseä häiritsevä homoseksuaalisuus on edelleen psykiatrinen diagnoosi. Vuonna 1995 rikoslakiin lisätty syrjintärikos kieltää syrjinnän elinkeinotoiminnassa ja virassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Vuonna 1999 kumottiin ns. kehotuskielto. Samana vuonna homo- ja heterosuhteiden suojaikäraja määriteltiin samaksi – 16 vuoteen.


title: Seta

text: Sosiaalihallitus poisti homoseksuaalisuuden tautiluokituksesta Setan vaatimuksesta vuonna 1981. Tätä edelsivät sosiaali- ja terveysministerille sekä Lääkintöhallitukselle (nykyinen Sosiaalihallitus) vuonna 1979 osoitetut kirjelmät, joissa vedottiin muun muassa siihen, että tautiluokituksen olivat jo kumonneet muun muassa Ruotsin ja Norjan psykiatriyhdistykset 1970-luvun aikana sekä Yhdysvaltain psykiatriyhdistys vuonna 1973. Setan vuosikokous teki vuonna 1980 julkilausuman, jossa Lääkintöhallitusta vaadittiin poistamaan kokonaan sairausluokitus, ja jonka jälkeen Lääkintöhallitus yleiskirjeellään ilmoitti poistavansa kokonaan kaikki ”Anomaliae sexuales” -otsikon alla olevat luokitukset pois käytöstä, homoseksuaalisuus mukaan luettuna. Hetero- ja homoseksuaalisen kanssakäymisen suojaikärajat yhtenäistettiin ja kehotuskielto kumottiin vuonna 1999.


title: Samaa sukupuolta olevien parien adoptio-oikeus

text: Samaa sukupuolta olevien parien adoptio ja huoltajuus herättävät monenlaisia tunteita. Vastustajien tärkein argumentti on se, että heidän käsityksensä mukaan lapsen kehitykselle on haitallista, jos perheessä ei ole sekä äitiä että isää. On esitetty, että homoseksuaalisessa perheessä eläminen voi haitata lapsen kehitystä muun muassa sukupuolirooleja ja seksuaalisuutta koskevissa asioissa. Toiset epäilevät samaan sukupuoleen suuntautuneen ihmisen sopivuutta vanhemmaksi: homoseksuaalisuus poistui sairausluokituksesta vasta viime vuosikymmeninä (Suomessa 1981), ja homoseksuaalien uskotaan olevan kiinnostuneempia rakkaussuhteestaan kuin lapsestaan. Tutkimuksista saadut tulokset ovat kuitenkin varsin yhtenäisiä ja osoittavat tällaiset oletukset vääriksi.


title: Seksuaalinen suuntautuminen

text: Seksuaaliseen suuntautumiseen suhtautuminen on historian saatossa vaihdellut, kulttuurista riippuen. Stålströmin (1998) mukaan historiallinen tutkimus jakaa länsimaisen perinteen kahteen osaan: helleenis-roomalaiseen ja juutalais-kristilliseen. Edellinen piti homoseksuaalisuutta osana arkipäivää, jälkimmäinen suhtautuu siihen tuomitsevasti. Myös esimerkiksi lääketieteen, psykologian ja psykiatrian alueilla, ei-heteroseksuaalisuuteen suhtautuminen on vaihdellut, synti- ja rikosleimasta aina sairausleimaan asti. Tieteellinen tutkimus ja yhteiskuntakriittiset liikkeet ovat vaikuttaneet sairausleiman poistamiseen eri puolilla maailmaa. Muun muassa Suomessa sekä miesten että naisten homoseksuaalisuus oli kriminalisoitu vuoteen 1971 asti. Sairausluokituksesta homoseksuaalisuus poistui Yhdysvalloissa vuonna 1974 ja Suomessa 1981. Suomessa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia pyrkii edistämään Seta ry


title: Seksuaalinen tasa-arvo

text: Homoseksuaalisuus poistui Suomessa rikoslaista 1971 ja tautiluokituksesta 1981. Vuodesta 1971 vuoteen 1999 rikoslaissa oli ns. kehotuskielto, joka kielsi julkisen kehottamisen samansukupuolisten väliseen haureuteen. Ketään ei kuitenkaan koskaan tuomittu lainkohdan perusteella.


title: Homoseksuaalisuus

text: Vuonna 1973 Yhdysvaltojen psykiatriyhdistys APA poisti homoseksuaalisuuden DSM:stä, joka on mielenterveyden häiriöiden arvostettu sairausluokitus. Yhdysvallat oli maailman ensimmäinen maa, joka teki uudistuksen sairausluokitukseen. Tämä johti kahden eri koulukunnan kehittymiseen: toiset pitivät homoseksuaalisuutta edelleen patologiana, toiset normaalina. Sairausluokituksesta poistamiseen vaikuttivat aktivistit. Sairausluokituksesta poistamista perusteltiin sillä, että homoseksuaalit kärsivät stigmasta, jonka homoseksuaalisuuden määritteleminen sairaudeksi luo. Aktivistien tavoitteena oli tehdä homoseksuaalisuudesta normaalia, kun taas lääketiede pyrki määrittelemään homoseksuaalisuutta epänormaaliksi, poikkeavaksi.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Vuonna 1971 Suomen seksuaalirikoslaki uudistui ja homoseksuaalisuus dekriminalisoitiin mutta homoseksuaalisuuteen kehottaminen kriminalisoitiin. Vuonna 1981 Seta uhmasi kehotuskieltoa järjestämällä siihen asti suurimman homojen mielenosoitusmarssin mitä Helsingissä oli järjestetty. Mielenosoituksessa kehotettiin homoseksuaalisuuteen ja kulkueessa mukana olleet pistivät nimensä paperille, jossa tunnustivat rikoksen ja veivät sen poliisille. Mukana oli muun muassa asianajaja Ulf Månsson ja tähtitieteilijä Eva Isaksson. Silloinen Setan puheenjohtaja Tarja Halonen oli antanut aktivisteille neuvoja virkavallan kanssa toimimiseen. Homoseksuaalisuuden luokittelu sairaudeksi poistui samana vuonna mutta yllyttäminen homoseksuaaliseen tekoon poistui rikoslaista vasta vuonna 1999.


title: Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito Suomessa

text:
Vuonna 1978 Suomessa uudistettiin mielisairauslaki, minkä jälkeen pakkohoitoon vaadittiin esteettömän lääkärin lausunto ja 2-3 lääkärin arvio hoidon jatkamisen tarpeellisuudesta. Laki turvasi potilaan ihmisoikeudet, mutta myös oikeuden hoitoon.
Vaikka laki mielenterveyslain muuttamisesta on astunut voimaan jo kesäkuun alussa 2002, sen soveltamista on ohjeistettu vain sosiaali- ja terveysministeriön lähettämällä muistiolla (joka oli päivätty päivää ennen lain voimaanastumista). Soveltamisohjeena pidettävässä muistiossa todetaan sen kansilehdellä muistion olevan vain "alustavaa pohdintaa" lain soveltamisesta. Muun muassa tästä syystä artikkelin lähdeluettelo on sangen puutteellinen.


title: Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet Suomessa

text: Naisten ja miesten homoseksuaaliset teot kriminalisoiva laki astui voimaan 1894. Homoseksuaalisista teoista voitiin tuomita jopa kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Homoseksuaalinen kanssakäyminen dekriminalisoitiin Suomessa vuonna 1971, ja homoseksuaalisuuden ei enää katsottu olevan sairaus vuodesta 1981 lähtien. Suojaikäraja tasa-arvoistettiin 16 vuoteen vuonna 1999. Syrjintä seksuaalisen suuntautumisen perusteella on ollut laitonta vuodesta 1995 lähtien, ja sukupuoli-identiteetin osalta vuodesta 2004. Transvestismin ei enää katsottu olevan sairaus vuodesta 2011 lähtien.


title: Tornio

text: Tornio oli Suomen pohjoisin kaupunki, kunnes Rovaniemen kuntamuoto vaihtui kauppalasta kaupungiksi vuonna 1960. Vuonna 1621 perustettuna Tornio on Lapin kaupungeista vanhin. Tornion naapurikunnat ovat Kemi, Keminmaa, Tervola ja Ylitornio. Tornion kaupungilla on paljon yhteistyötä Ruotsin puoleisen rajanaapurinsa, Haaparannan, kanssa.


title: Tornion IHC

text: Tornion Ice Hockey Club eli TIHC on vuonna 1976 perustettu torniolainen jääkiekkoseura. Tornion IHC:n kotihalli on Hannulanmäen jäähalli. Kaudella 2009–2010 TIHC pelasi historiansa ensimmäistä kertaa Suomi-sarjassa. Sitä ennen II divisioona oli korkein sarjataso, jolla Tornion IHC oli esiintynyt. Miesten edustusjoukkueen lisäksi Tornion IHC:lla on myös naisten jääkiekkojoukkue sekä juniorijoukkueita eri ikäluokissa.


title: Tornion Palloveikot

text:
"Tilanne kauden 2010–2011 jälkeen"
Jalkapallo- ja jääpalloseura Tornion Palloveikot perustettiin vuonna 1935. Uuden seuran perustamisen taustalla oli torniolaisen palloilun tilanne, jossa Tornion Pyry oli hallitseva seura ja määräsi Tornion Pallokentän eli Torikentän käytöstä. Nuorista pojista koostunut niin sanottu Torikentän jengi ajettiin kentältä pois, kun vanhemmat tulivat harjoitus- ja pelivuoroilleen. Niinpä päättivät nämä nuoret pallonpelaajat pelivuoroja saadakseen perustaa oman seuran. Ensimmäisten, pyykkirannassa värjättyjen pelipaitojen pääväriksi tuli vihreä. Tornion Palloveikot oli saanut alkunsa.


title: Tornion Palloveikot

text: Tornion Palloveikot on torniolainen jääpalloseura, joka on perustettu vuonna 1935. Aiemmin seurassa on pelattu myös jalkapalloa. ToPV pelaa kotiottelunsa Ruotsin puolella Haaparannalla, Gränsvallenilla. Tornion Palloveikot on voittanut miesten jääpalloilun Suomen mestaruuden kuudesti, viimeisin mestaruus on vuodelta 2008. Muutaman heikosti menneen kauden jälkeen, ToPV vetäytyi Bandyliigasta juuri ennen kauden 2014-2015 alkua.


title: Tornion Pallo -47

text: Tornion Pallo -47 (TP-47) on 16. marraskuuta 1947 perustettu torniolainen jalkapalloseura. Seuran toistaiseksi paras menestys on tullut kaudella 2004 Veikkausliigassa. Kaikkiaan pääsarjakausia on kaksi, 2004 ja 2005. Nykyisin sarjataso on Kakkonen.


title: Tornio (sanomalehti)

text: Kirjaltaja Johan Vilhelm Heickellin perustama "Tornio" oli kaupungin ensimmäinen sanomalehti. Haaparantalaisen "Pohjolan" lakattua se pyrki toimimaan koko Peräpohjolan ja Tornionjokilaakson uutis- ja ilmoituslehtenä. Linjaltaan suomenmielinen ja sortovuosina perustuslailliselle kannalle asettunut "Tornio" lakkautettiin yllättäen sen jälkeen kun se oli julkaissut erään allegoriseksi tulkitun novellin. Heickell onnistui vasta vuonna 1905 perustamaan sen jatkajaksi uuden "Tornion Lehden".


title: Tornio

text: Vuosisadan alussa urheilutoiminta käynnistettiin Tornion Pyryn puitteissa, joka perustettiin marraskuussa 1905 suurlakon jälkitunnelmissa jatkamaan kansalliskaartin toimintaa. Palloilulajeille perustettiin vuonna 1935 oma seura, Tornion Palloveikot (ToPV), jonka lajeina olivat kesäisin jalkapallo ja talvisin jääpallo. Itsenäisyyden kahtena ensimmäisenä vuosikymmenenä suojelukuntajärjestö oli keskeinen urheilutoiminnan järjestäjä. Erityisesti ammunta ja pesäpallo kesäisin sekä hiihto ja ampumahiihto talvisin olivat suojeluskuntaurheilun päälajeja. Ammunnan, hiihdon ja ampumahiihdon kilpailupaikoiksi muodostui Kokkokankaan maasto. Torikenttä toimi jalka- ja pesäpalloilun pelipaikkana ja Tornionjoen jäällä jääpalloiltiin.


title: Turun Riento (koripallo)

text: Turun Riento on turkulainen, vuonna 1906 perustettu urheiluseura, jonka lajivalikoimaan koripallo otettiin vuonna 1942. Riennon miehet voittivat SM-hopeaa 1946 ja naiset voittivat 1960-luvun aikana yhden hopean ja kaksi pronssia. Naiskoripallo päätettiin kuitenkin lopetettaa vuonna 1964 taloudellisista syistä. Kausi 1964–1965 jäikin Riennon naisten viimeiseksi koripallokaudeksi yli vuosikymmenen ajaksi. Riennon miehet voittivat vielä pronssia 1968 ja hopeaa 1971, mutta putosivat seuraavana vuonna mestaruussarjasta. Miesten koripallotoiminta loppui kokonaan 1995 ja poikien harrestetoiminta hiipui pois 2000-luvun puolivälissä. Nykyään turkulaisesta mieskoripallosta huolehtii naapuriseura Turun NMKY. Riennon miehet pelasivat korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 15 kautta.


title: Alatornion Pirkat

text: Alatornion Pirkat ry on Tornion kaupungissa toimiva urheiluseura. Seura on perustettu 16. joulukuuta 1966, jolloin seuran tuolloinen kotikunta Alatornio oli vielä itsenäinen kunta. Seuran perustivat kolme kyläseuraa: Alatornion Urheilijat, Kaakamon Urheilijat ja Pirkan Pojat. Seuran lajivalikoimaan tulivat yleisurheilu, hiihto, suunnistus, painonnosto, pyöräily ja lentopallo. Vuonna 1971 Alatornion Pirkkoihin liittyi Tornion Rasti-Pirkat ry ja vuonna 1980 Sattajärven Sampo. Nykyinen seuran jäsenmäärä on hieman yli 2 000 henkilöä.


title: Tornion taistelu

text: Tornionseudulle oli perustettu Työväen järjestyskaarti marraskuussa 1917. Siinä oli silloin jäseniä kaikkiaan 300. Tammikuun 1918 aikana aktiiviseen toimintaan otti osaa noin 200 työväestöön kuuluvaa. Heistä tosin kaikkiaan 90 siirtyi junalla 1. helmikuuta Ouluun. Heidän päätoimintapaikkanaan Torniossa oli torin reunaan rakennettu Työväentalo. Taistelujen aikaan Työväentalolla oli muutama kymmenen punaista niin, että antatumisvaiheessa talossa oli kaikkiaan vain 20 punaista.


title: Tornio

text: Tornion naapurikunnat kaakossa ovat Kemi ja Keminmaa, koillisessa Tervola, pohjoisessa Ylitornio ja lännessä Ruotsin Haaparanta. Suoraan Torniota vastapäätä sijaitseva Haaparannan kaupunki muodostaa Tornion kanssa kaksoiskaupungin, toisesta valtiosta ja aikavyöhykkeestä huolimatta. Kemin kaupunki sijaitsee noin 25 kilometriä Torniosta kaakkoon. Yhdessä ympäröivien kuntien kanssa nämä kaksi kaupunkia muodostavat Kemi–Tornion seutukunnan.


title: Suomen juutalaiset

text: Suomen juutalaiset on noin 1 800 hengen kokoinen vähemmistö ja etninen ryhmä Suomessa. Juutalaisiin seurakuntiin kuului 1 093 jäsentä vuonna 2017. Suurin osa Suomen juutalaisista asuu pääkaupunkiseudulla. Suomenjuutalaiset ovat yleensä kaksikielisiä ruotsin- ja suomenkielisiä. Monet heistä puhuvat myös jiddišiä, saksaa, venäjää ja hepreaa mutta eivät yleensä äidinkielenään. Suomessa on kaksi juutalaista seurakuntaa, Helsingin ja Turun juutalaiset seurakunnat, ja niiden kaksi synagogaa, Helsingin ja Turun synagogat. Suomessa on esiintynyt suhteellisen vähän juutalaisvihaa.


title: Juutalaiset

text: Nykyään juutalaisia elää eri puolilla maapalloa hieman laskutavasta riippuen noin 13,8–14,5 miljoonaa. Suurimmat yhteisöt vuonna 2010 asuvat Israelissa (noin 5,7 miljoonaa) sekä Yhdysvalloissa, jossa asuu noin 5,3 miljoonaa amerikanjuutalaista. Suomessa asuu noin 1 100–1 500 juutalaista.


title: Latvian juutalaiset

text: 1850-luvulla juutalaisia koskevaa lainsäädäntöä kevennettiin entisestään, ja heitä alkoi muuttaa Riikaan Puolasta, Valko-Venäjältä ja Liettuasta. Vuonna 1867 Riiassa asui 5 254 juutalaista, mutta 1881 heitä oli jo 14 222. Juutalaisia oli paljon myös Kuurinmaan ja Zemgalen pienissä kaupungeissa, esimerkiksi Tukumsissa heitä oli 46,5 % väestöstä ja Bauskassa 59,4 %. Valtaosa heistä puhui jiddišiä, josta kehittyi Kuurinmaalla oma murteensa. Monet heistä osasivat myös saksaa. Latgalessa juutalaiset siirtyivät enenevässä määrin venäjän kielen käyttöön.