title: Right Round

text: "Right Round" teki ensiesiintymisensä "Billboard Hot 100" -listalla sijalla 74 ja nousi ykköseksi 28. helmikuuta 2009 myytyään 636 000 digitaalista latausta ensimmäisen viikon aikana. Kyseessä oli suurin ensimmäisen viikon latausmäärä koskaan. Vanha ennätys oli joulukuulta 2007 niin ikään Flo Ridan esittämän "Low:n" nimissä. Toisella viikolla latauksia tuli vielä 460 000 lisää, mikä riitti kaikkien aikojen viikkolatausten määrässä kolmannelle sijalle. "Right Roundista" tuli nopeimmin miljoona kopiota myynyt kappale Yhdysvalloissa miljoonarajan ylityttyä vajaassa kahdessa viikossa. Se rikkoi vastaavan ennätyksen myös kahden miljoonan kohdalla, tuo raja ylittyi viiden myyntiviikon jälkeen. Yhteensä "Right Round" on ladattu 2 027 000 kertaa. "Billboard Hot 100" -listaa se on johtanut viiden viikon ajan.


title: Exclusive

text: Albumi sijoittui sijalle neljä Billboard 200 -listalla. Ensimmäisen viikon aikana albumia myytiin 295 000 kappaletta. Albumin ensimmäinen single "Wall to Wall" julkaistiin toukokuussa 2007, mutta se ei saanut merkittävää huomiota. Se oli Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan 79. sijalla. Syyskuussa 2007 julkaistiin albumin toinen single "Kiss Kiss", jolla vieraili T-Pain. Toinen single menestyi edeltäjäänsä paremmin sijoittuen Billboard Hot 100 ja Uuden-Seelannin singlelistojen kärkeen. Saman vuoden joulukuussa julkaistiin albumin kolmas single "With You", joka menestyi myös hyvin. Se sijoittui Billboard Hot 100 -listan toiselle sijalle... Uuden-Seelannin listalla sijoitus oli jälleen ensimmäinen sija. Albumin neljäs single "Take You Down" julkaistiin huhtikuussa 2008. Se ei menestynyt erityisen hyvin: Billboard Hot 100 -listan 43. sija. 3. kesäkuuta 2008 albumista julkaistiin Deluxe Edition nimellä "Exclusive: The Forever Edition". Deluxe Editionilta julkaistiin kaksi singleä "Forever" ja "Superhuman", joista ensimmäinen sijoittui Billboard Hot 100 -listan toiselle sijalle ja ykköspaikalle Irlannissa ja Uudessa-Seelannissa. Toinen single "Superhuman" ei saavuttanut merkittävää huomiota. Singlellä vierailee naislaulaja Keri Hilson.


title: Suomen virallinen lista

text: Suomen virallinen lista () on Musiikkituottajat – IFPI Finland -yhdistyksen julkaisema tilasto Suomen suosituimmista äänitteistä. Erillisiä listoja julkaistaan nykyisin viikoittain "albumeista" (top 50), "singleistä" (top 20), "ladatuista kappaleista" (top 30), "mid-price-albumeista" (top 10) ja "musiikki-DVD:stä" (top 10). Myytyjen fyysisten äänitteiden ja latausten lisäksi albumi- sekä singlelistalla huomioidaan musiikin tilauspalvelut, kuten Spotify. Vuosina 1994–2009 julkaistiin myös kokoelmalistaa, mutta nykyisin kokoelmat ovat mukana albumilistalla.


title: Stranger in This Town

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa "Billboard 200"-listalla korkeimmillaan sijalle 36, ja Britannian albumilistalla albumin sijoitus oli 20. Albumilta julkaistiin kolme singleä; "Stranger in This Town", "Ballad of Youth" ja "One Light Burning". "Ballad of Youth" nousi "Billboard Hot 100"-listalla parhaimmillaan sijalle 63 ja "Hot Mainstream Rock Tracks"-listalla sijalle 13, ja "Stranger in This Town" "Hot Mainstream Rock Tracks"-listalla sijalle 38. Kappaleista kuvattiin myös musiikkivideot.


title: Bee Gees

text: Bee Geesillä oli yhdeksän ykköshittiä Yhdysvalloissa Billboardin listoilla vuosina 1971-1979. Heidän kovin listasaavutuksensa USA:ssa tapahtui maaliskuussa 1978, kun neljä viidestä korkeimmin sijoittuneesta kappaleesta oli Gibbien kirjoittamia: omat esitykset "Night Fever" ja "Stayin' Alive" ykkösenä ja kakkosena, Samantha Sangin "Emotion" kolmosena ja Andy Gibbin "Love is Thicker Than Water" viidentenä. Tämä oli kaikkein lähinnä Beatlesien saavutusta huhtikuussa 1964, jolloin kaikki viisi korkeimmin sijoittunutta kappaletta olivat heidän esittämiään (neljä heidän itsensä kirjoittamia ja cover-versio Isley Brothersin "Twist and Shout"-kappaleesta). Vuoden 1977 viimeisestä viikosta elokuuhun 1978 Gibbien kirjoittamat kappaleet olivat ykkösenä 25 viikkona 32 viikosta, joihin kuuluu neljä peräkkäistä listaykköstä: "Stayin' Alive," "Love is Thicker Than Water," "Night Fever," ja "If I Can't Have You."


title: Charlie Green (muusikko)

text: Fletcher Henderson organisoi monia levytystilaisuuksia 1920-luvun blueslaulajille. Henderson kokosi usein orkesterinsa soittajista pienen yhtyeen säestämään laulajia ja soitti itse pianoa näissä levytyksissä. Tunnetuin näistä laulajista oli Bessie Smith. Pasunisti Green teki ensimmäisen levytyksensä Smithin kanssa vuonna 1924. Bluesin tulkitsijana Green olikin erikoisen taitava. Ajoittain säestäjänä soitti Hendersonin ja Greenin lisäksi kornettia Joe Smith. Myös Louis Armstrong teki Smithin säestäjänä joitakin levytyksiä Greenin ja Hendersonin kanssa.


title: Blues

text: Urbaani "city blues" oli tyyliltään maaseudun bluesia huolitellumpaa. Naispuoliset bluesia esittäneet varieteelaulajat tulivat suosituksi 1920-luvulla. Tunnetuimpia heistä olivat Mamie Smith, Ma Rainey, Bessie Smith ja Victoria Spivey. Mamie Smith oli ensimmäinen bluesia levyttänyt laulaja. Hänen levytystään "Crazy Blues" myytiin 75 000 kappaletta yhdessä kuukaudessa. Bessie Smithistä tuli kuitenkin kaupunkien naislaulajattarista suosituin ja arvostetuin. Hän on edelleen yksi aikansa tunnetuimpia esiintyjiä, ja hänen voimakkaan äänenkäyttönsä on katsottu ylittäneen vanhan levytystekniikan rajoitukset. Naispuolisten blueslaulajien säestyksestä vastasi usein pieni yhtye, johon kuului usein puhallinsoittimia. Laulajien ohjelmistoon kuului usein myös vanhaa jazzia.


title: Hilkka Kotamäki

text: Hilkka Kotamäki (s. 17. joulukuuta 1941 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja, joka tuli tunnetuksi 1970-luvulla Suomen ensimmäisenä Lotto-tyttönä. Hänen iskelmälaulajan uransa oli alkanut jo vuonna 1962, ja ensilevynsä hän teki vuonna 1963. Hän oli parhaimmillaan lavaesiintymisissä, joissa hänen roolihahmojaan olivat muun muassa mustalaismusiikkia esittävä "Gipsy-Girl" ja blondi "Miss Christine". Hän levytti kaikkiaan vain kaksi singleä. Toimittuaan viisi vuotta Lotto-tyttönä hän muutti Tukholmaan ja perusti sinne oman mannekiinikoulun. Hän palasi Suomeen vuonna 1988 ja on toiminut yksityisyrittäjänä tuote-esittelijänä.


title: Long John Baldry

text: John William Baldry, joka tunnetaan paremmin nimellä Long John Baldry (12. tammikuuta 1941 – 21. heinäkuuta 2005) oli brittiläinen blueslaulaja. Hän sai lempinimensä, koska hänen pituutensa oli yli kaksi metriä. Hän aloitti uransa Briteissä 1960-luvulla mutta muutti 1970-luvun lopulla Kanadaan, jossa vietti lopun elämäänsä. Suomessa hänen tunnetuimmat levytyksensä ovat ”You've Lost That Lovin' Feelin'” ja ”Let the Heartaches Begin”. Vuonna 1968 hän levytti hitin ”Mexico”, joka oli Ison-Britannian olympiajoukkueen tunnuslaulu Meksikon olympialaisissa.


title: Herbert Katz

text: Herbert "Häkä" Katz sai ensimmäisen kitaransa koulupoikana 1940-luvun alussa ja opetteli omatoimisesti soittamaan sitä. Katz innostui jazzista, mutta soitti leipätyönään monissa viihdeorkestereissa ja oli mukana levytyksissä. Hänellä oli myös omia orkestereita, erityisesti 1960-luvun kokoonpano on maineikas. Siinä soittivat hänen lisäkseen Teuvo Suojärvi, piano, Heikki Annala, basso, ja Jaakko Furman, rummut. Rauni Pekkala toimi laulusolistina, ja hänen ohellaan toisinaan myös Lasse Mårtenson. Rockin Suomeen tuojien joukossa hän oli yksi ensimmäisiä. Hän soitti Suomen ensimmäisenä rocklevynä pidetyllä levyllä ”Hawaiian Rock”, jonka Onni Gideon levytti 1957.


title: Laila Kinnunen

text: 1960-luvun aikana Laila Kinnunen oli kehittynyt monipuoliseksi laulajaksi, joka hallitsi useita tyylilajeja, pystyen vaativiin tulkintoihin. Hän levytti muun muassa bossanovaa, jazzia, kansanlauluja ja musikaalisävelmiä. Tunnetuimpia näistä olivat ”Soittajapoika”, ”Mandshurian kummut”, ”Tiet”, ”Yön äänet”, ”Epävireiset sydämet” (Desafinado), ”Yhden nuotin samba”, ”Ipaneman tyttö”, ”Kun” ja ”En vastaa jos soitat”. Myös iskelmä luontui – esimerkkeinä ”Vesivehmaan jenkka”, ”Katarinan kamarissa”, ”Pieni sydän” ja ”Sä muistatko metsätien”. Hän levytti myös sisarensa Ritva Kinnusen kanssa muutaman kappaleen, joista tunnetuimmat ovat vuonna 1962 levytetyt ”Pojat” ja ”Lauantai”.


title: Toivo Kärki

text:
Vuonna 1946 Kärki perusti yhtyeen, jonka kanssa alkoi käydä kiertueilla. Lähes 10 vuoden aikana yhtye kolusi perusteellisesti Suomen iltamatalot, tanssilavat ja muut huvipaikat tarjoten korkeatasoista ja monipuolista musiikkia viihteennälkäiselle yleisölle. Laulusolistina oli Henry Theel, 50-luvulla myös Erkki Junkkarinen, Matti Louhivuori ja Metro-Tytöt, ja eri aikoina muiden muassa Pauli Granfelt, Usko Dahl, Mauno Maunola, Per-Erik Förars, Tage Manninen, Ossi Runne ja Harry Aaltonen. Kärki itse soitti yleensä hanuria, mutta myös pianoa, jos sellainen oli paikalla, sekä vibrafonia, jota kuljetettiin mukana. Huippuammattilaisista koostuneen bändin kunnia-asiana oli pystyä esittämään kaikki sille annetut musiikkitoiveet, ja yleensä tämä onnistuikin.
Vuosikymmenen vaihteen tienoilla levytettiin muiden muassa kappaleet "Laulava sydän", "Toukokuu", "Eron hetki on kaunis", "Marja-Leena", "Kuin lapsena ennen", "Ei erossa yhtään iltaa", "Köyhä laulaja", "Harhakuva", "Soita hiljaa kitarain" – edelleen enimmäkseen tangoja, mutta myös joitakin valsseja oli. Laulajina olivat Henry Theelin lisäksi Tauno Palo ja nuori Erkki Junkkarinen. Sanoittajina toimivat myös Lauri Jauhiainen ja Kullervo.


title: Kikka

text: Ensimmäisen albumin tuoma menestys hyödynnettiin, ja uutta pitkäsoittoa alettiin tehdä saman tien. Kakkoslevy "Kiihkeät tuulet" ilmestyi kesällä 1990, ja sitä myytiin esikoistakin enemmän. Kesäisestä nimikkokappaleesta tuli hitti, kuten myös Ami Aspelundilta coveroidusta kappaleesta "Apinamies". Samana vuonna Kikka osallistui vielä Syksyn säveleen kaiketi uransa tuon jälkeen tunnetuimmaksi tulleella kappaleella Sukkula Venukseen. Kappale oli Juha Vainion sanoittama. Sanat lähetettiin Sveitsistä asti ja melkoisessa kiireessä. Kyseinen kappale jäi samalla myös Junnun tiettävästi viimeiseksi kokonaan itse tekemäksi ja levytetyksi sanoitukseksi. Kikka sijoittui kisassa kolmanneksi Rainer Frimanin ja Irwinin jälkeen. Kolmosalbumia "Kikka 3" myytiin 62 000 kappaletta, ja se sisältää myös Sukkula Venukseen -kappaleen. Tässä vaiheessa Kikalle alkoivat tehdä musiikkia pääasiallisesti Ilkka Vainio, Risto Asikainen sekä Aappo I. Piippo yhdessä Veikko Samulin kanssa Juha Vainion kuoltua. Kikka 3 -albumilta julkaistiin myös single "Onnen nainenkin silloin vasta saa" / "Geisha mä olen sun", jonka ykköspuoli oli ensimmäinen Suomessa levytetty naisen esittämä rap-kappale. Vuonna 1991 Kikka osallistui jälleen Syksyn säveleen, tällä kertaa kappaleella Kierrätä pyöritä mua. Edellisen vuoden tapaan kappale sijoittui kolmanneksi. Tässä vaiheessa suosio kuitenkin kääntyi ensimmäistä kertaa artistia vastaan, ja Kikka joutuikin äänihuulileikkaukseen liian keikkailun vuoksi.


title: Heikki Klemetti

text: Klemetti johti lukuisia kuoroja ja perusti Suomen Laulu -kuoron vuonna 1900. Se aloitti mieskuorona, mutta laajeni myöhemmin sekakuoroksi. Ensiesiintymisensä Klemetti suoritti 1. joulukuuta 1898 Ylioppilaskunnan Laulajien konsertissa. Kuoro esitti tuolloin Klemetin johdolla ensi kertaa Aleksis Kiven parhaana runosaavutuksena pidetyn Sydämeni laulun, jonka oli säveltänyt Jean Sibelius. Laulu sai osakseen arvostelijoiden suuren huomion, ja vastaanotosta kertoo sekin, että yleisö vaati sen esitettäväksi kolmesti. Klemetin omista sävellyksistä tunnetuimmat ovat 1700-luvulta periytyään kansansävelmään sovitettu mieskuorolaulu "Oi kallis Suomenmaa" sekä virsi 532 "Taas siunattu päivä nyt luo valoaan".


title: Kauko Röyhkä

text: Kauko Röyhkä (oikealta nimeltään Jukka-Pekka Välimaa, s. 12. helmikuuta 1959 Valkeakoski) on suomalainen rockmuusikko ja kirjailija. Röyhkän ura levyttävänä muusikkona ja romaanikirjailijana alkoi vuonna 1980. Kauko Röyhkän tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Lauralle”, ”Talo meren rannalla”, ”Paska kaupunki” ja ”Paha maa”. Röyhkän romaani "Kaksi aurinkoa" oli Finlandia-palkintoehdokkaana 1996. Vuonna 1995 Röyhkä sai Suomi-palkinnon ja vuonna 2009 Taiteen valtionpalkinnon.


title: Itä-Götanmaa

text: Itä-Götanmaa (, ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Itä-Götanmaan pinta-ala on 9 987,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 428 379 asukasta, joten väentiheys oli 42,9 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaa on yksi (, ) Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Länsi-Götanmaan pinta-ala on 16 672,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 257 284 asukasta, joten väestötiheys oli 75,4 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Götanmaa

text: Götanmaa (myös Göötanmaa, ) on eteläisin Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Sveanmaa ja Norlanti. Götanmaan maapinta-ala on 87 262,1 km². Vuoden 2011 lopussa alueella oli 4 543 533 asukasta, joten alueen väentiheys oli 52,1 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaa sijaitsee Vänern- ja Vättern-järvien sekä Kattegatin välisellä alueella. Sen naapurimaakuntia ovat Bohuslän, Dalsland, Värmlanti, Närke, Itä-Götanmaa, Småland ja Halland.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaan maakunnassa on yksitoista kaupunkia. Ruotsissa ei enää virallisesti ole kaupunkeja, mutta seuraavat paikkakunnat olivat kaupunkeja vuoden 1971 kuntauudistukseen asti. Göteborgin kaupunkitaajama kuuluu pohjoisosistaan myös Bohuslänin maakuntaan.Länsi-Götanmaan maakunta kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta pieniltä osin myös muihin lääneihin. Toisaalta Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kokonaan myös Bohuslänin ja Dalslandin maakunnat. Seuraavassa on ilmoitettu lääneittäin, mihin kuntiin maakunta nykyään jakautuu.


title: Göta (Lilla Edet)

text: Göta on pieni ruotsalainen taajama Lilla Edetin kunnassa Länsi-Götanmaan lääniissä. Taajama sijaitsee Götajoen rannalla pari kilometriä kuntakeskuksesta etelään, noin 50 km Göteborgin pohjoispuolella. Asukasluku vuonna 2010 oli 920. Ennen kuin rautatie vedettiin sinne 1906, paikan nimi oli Haneström.


title: Ruotsin historialliset pääalueet

text: Götanmaa on asukasluvultaan selvästi suurin ja siellä asuu lähes puolet Ruotsin väestöstä. Sveanmaalla on vähemmän asukkaita (siitä huolimatta siellä on maan pääkaupunki Tukholma), mutta pinta-alaltaan Sveanmaa ja Götanmaa ovat melko samansuuruiset. Myös keskimääräisessä väentiheydessä ei ole suurta eroa. Norlannissa asuu vain 12 % Ruotsin väestöstä, mutta se kattaa 59 % Ruotsin pinta-alasta, joten väentiheys jää paljon alhaisemmaksi kuin eteläisemmissä Götanmaalla ja Sveanmaalla.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Itä-Götanmaan lääni () on lääni Vätternin ja Itämeren välissä Etelä-Ruotsissa. Se kattaa kokonaan Itä-Götanmaan maakunnan sekä pieniä osia Närkestä, Södermanlandista ja Smålandista. Läänin pääkaupunki on Linköping. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Itä-Götanmaan läänin vaalipiirin.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni käsittää lähes kokonaan Bohuslänin, Dalslandin ja Länsi-Götanmaan maakunnat. Pieniä osia Dalslandista kuuluu myös Värmlannin lääniin. Länsi-Götanmaasta kuuluu puolestaan pieni alue Örebron läänin, Jönköpingin lääniin ja Hallandin lääniin. Vastaavasti osia Hallandin (Lindomen pitäjä) ja Värmlannin (Södra Rådan pitäjä) maakunnista kuuluu Länsi-Götanmaan lääniin. Ennen 1970-luvun kuntauudistuksia läänien rajat noudattivat tarkemmin historiallisten maakuntien rajoja.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni () on yksi Ruotsin lääneistä. Se sijaitsee Kattegatin ja Skagerrakin rannikolla Lounais-Ruotsissa. Läänin pääkaupunki on Göteborg.


title: Florence Nightingale

text: Nightingalen merkitys sairaanhoitajien koulutuksen uudistajana ja hoitajien ammatillisen aseman kohottajana on suuri. Ammatti oli vielä 1800-luvun puolivälissä useimmissa maissa aliarvostettu. Theodor Fliednerin, Valérie de Gasparinin, Nightingalen ja muiden uranuurtajien ansiosta sairaaloihin alettiin vuosisadan aikana saada osaavaa henkilökuntaa. Nightingalen asema sairaanhoitajien hoidon tason kohottajana ja ammatillisen aseman vakiinnuttajana on kaikista uranuurtajista merkittävin. Hänen ajatuksensa muuttivat yhteiskuntaa ja erityisesti hoitotyötä. Nightingalen kokonaisvaltainen näkemys ihmisen sekä fyysisestä että psyykkisestä terveydestä oli aikaansa edellä, ja monet innostuivat hoitotyöstä hänen esimerkkinsä ja maineensa innoittamana.


title: Rukoilevaisuus

text: Yksi merkittävimmistä 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun maallikkosaarnaajista oli kankaanpääläinen Matti Pukanhaava (1751–1833). Hän oli sielunhoitaja, joka onnistui lievittämään ihmisten hätää hengellisillä opetuksillaan ja rauhallisella olemuksellaan. Hän opetti naapureilleen kristinuskon alkeita sekä järjesti seuroja, joissa toimi itse puhujana. Lisäksi hän teki puhujamatkoja, jotka ulottuivat etelässä Poriin ja Nakkilaan asti sekä pohjoisessa Pohjanmaan puolelle. Hän ei itse jättänyt jälkeensä kirjallisia dokumentteja, mutta hän toimi oppi-isänä nakkilalaiselle Matti Paavolalle (1786–1859), joka teki muistiinpanoja Pukanhaavan vaiheista ja opetuksista.


title: Psykiatrinen sairaala

text: 1960-luvun psykiatrinen kulttuuri oli hyvin diagnostinen ja esineellistävä. Lääkärit kohtelivat potilaita tietoisen julmasti. Lääkäri saattoi esimerkiksi pistää potilastaan neulalla selkään vain havainnollistaakseen lääketieteen opiskelijoille, ettei katatonista skitsofreniaa sairastava reagoi kipuun. Psykiatri Claes Anderssonin mukaan potilaiden oikeusturva oli täysin olematon. Heillä ei ollut yhteiskunnallisissa elimissä lainkaan edustajia, jotka olisivat valvoneet edes heidän oikeuttaan riittävään ravintoon. Mielisairaalassa tarjottavaan ruoka-annokseen oli varattu vain puolet summasta, joka sai kulua tavallisessa sairaalassa. Vuonna 1967 joukko nuoria lääketieteilijöitä, muun muassa Claes Andersson, perustivat Marraskuun liikkeen, jonka avulla he pyrkivät auttamaan ja vapauttamaan alistettuja mielisairaita ja muita yhteiskunnan huono-osaisimpia. Esimerkiksi Andersson pyrki ylilääkärinä vähentämään keinotekoisia valta-asetelmia ja ylläpitämään luottamusta.


title: Luontaislääkintä

text: 1800-luvulla esiintyi useita länsimaisen luontaislääkinnän kehittäjiä. Vinzenz Priessnitz (1799–1851) kehitti kääreitä, vesihoitoja, liikuntaa ja ruokavaliota käyttäviä parannusmenetelmiä. Hän perusti aikanaan kuuluisan Gräfenbergin hoitolaitoksen. Pappi Sebastian Kneipp (1821–1897) kehitti vesihoitoja ja Keski-Eurooppaan syntyi hänen nimeään kantavia hoitolaitoksia. Muita luontaislääkintään vaikuttaneita nimiä ovat olleet saksalainen Johann Schroth (1798–1856), lääkäri Moritz Schreber (1808–1861), Louis Kuhne, amerikkalainen lääkäri Edward Hooker Dewey (1840–1904), englantilainen lääkäri Alexander Haig, tohtori Heinrich Lahmann (1860–1905), lääketieteen tohtori Ernst Schweniger (1850–1964) ja 1900-luvun alkupuolella vaikuttaneet lääkäri Alfred Brauchte (1898–1964), sveitsiläinen lääkäri Max Bircher-Benner (1867–1939), tanskalainen Carl Ottosen, saksalainen lääkäri Wilhelm A. Wander ja suomalainen Are Waerland (1876–1955). Berliinin yliopistoon perustettiin vuonna 1920 luontaishoidon professuuri, jonka ensimmäinen haltija oli R. Schönenberg. Hänen seuraajansa P. Vogler laittoi alulle fysioterapian ja koulutti hierojia ja lääkintävoimistelijoita.


title: Sveitsi

text: Merkittäviä Sveitsissä vaikuttaneita ranskankielisiä kirjailijoita olivat 1700-luvulla ja 1800-luvun vaihteessa Jean-Jacques Rousseau (1712–1778) ja Germaine de Staël (1766–1817). Rousseau syntyi Genevessä, joka ei tosin tuolloin kuulunut Sveitsiin. 1900-luvulla kirjoittivat Charles-Ferdinand Ramuz (1878–1947), jonka romaanit kuvaavat ankarissa mutta kauniissa olosuhteissa asuvien talonpoikien ja vuoristolaisten elämää, ja Blaise Cendrars (s. Frédéric Sauser, 1887–1961). Kuuluisin sveitsiläinen kirjallinen luomus lienee kuitenkin "Heidi", tarina isoisänsä kanssa Alpeilla elävästä orpotytöstä. Se oli yksi kaikkien aikojen suosituimmista lastenkirjoista ja sen kirjoittaja Johanna Spyri (1827–1901) laati myös muita samanaiheisia teoksia.


title: Farmakologia

text: Keskieurooppalainen Paracelsus hylkäsi 1500-luvulla Galenoksen opit ja ryhtyi hoitamaan tauteja yksinkertaisilla aineilla, muun muassa metalliyhdisteillä. Hän valmisti myös tinktuuroita, muun muassa oopiumitinktuuraa, vielä 1900-luvullakin käytetyillä menetelmillä. Hän oli aikaansa edellä, ja hänen jälkeensä lääkehoito alkoi kehittyä vasta, kun ihmisen fysiologiaa ruvettiin ymmärtämään entistä paremmin, esimerkiksi William Harvey selvitti 1628 verenkierron periaatteen. William Withering (1741-1799) sai eräältä kansanparantajalta pariakymmentä rohdosta käsittävä reseptin, joka auttoi "vesipöhöön". Withering löysi rohdosten joukosta rohtosormustinkukan ("Digitalis purpurea"), ja tästä alkoi digitalisglykosidien edelleen jatkuva käyttö muun muassa turvotuksia aiheuttavan sydämen vajaatoiminnan hoidossa. Tämä on tyypillinen esimerkki siitä, kuinka kansanparannuksessa tehokkaat ja tehottomat ainekset sekoittuivat keskenään.


title: Lääketieteen historia

text: Vaikka lääketieteellä on pitkät perinteet, se saavutti vasta 1800-luvun loppupuolella erityisaseman ihmisen sairauksien hoidossa. Mikrobiteorian kehittyminen 1800-luvulla johti monen tartuntataudin hoidon löytymiseen. Kansanterveyttä koskevia toimenpiteitä kehitettiin erityisesti 1800-luvulla kun kaupunkien nopea kasvu vaati systemaattisia terveyttä koskevia toimenpiteitä. Tutkimuskeskuksia perustettiin 1900-luvun alkupuolella, usein suurten sairaaloiden yhteyteen. 1900-luvun puolivälille oli ominaista uudet biologiset hoitomenetelmät kuten antibiootit. Nämä edistykset sekä kemian, perinnöllisyystieteen ja laboratorioteknologian (kuten röntgensäteilyn) kehittyminen johtivat moderniin lääketieteeseen. Lääketiedettä muutettiin ammatillisemmaksi 1900-luvulla ja uusia työuria avautui naisille sairaanhoitajina ja lääkäreinä. 21. vuosisadalle on ominaista erittäin kehittynyt tutkimus, johon osallistuu lukuisia tieteenaloja.


title: Kustaa Nummelin

text: Kustaa Mikonpoika Nummelin eli Sika-Kyösti (1. lokakuuta 1800 Nousiainen – 30. huhtikuuta 1836 Raisio) oli suomalainen 1800-luvun alkupuolella elänyt kuuluisa suurvaras, josta on paljon tarinoita etenkin Varsinais-Suomen, mutta jonkin verran myös Satakunnan ja Hämeen kansanperinteessä.


title: Sairaanhoitaja (AMK)

text: Sophie Mannerheim on yksi suomalaisen sairaanhoitajakoulutuksen kehittäjistä. Hän itse kävi koulua Helsingissä, Tammisaaressa ja Tukholmassa. Ennen sairaanhoitajaksi opiskeluaan hän suoritti opettajatartutkinnon ja toimi jonkin aikaa luokanopettajana. Sairaanhoitajaopinnot hän aloitti 35-vuotiaana. Hän opiskeli Englannissa, Lontoossa sijaitsevassa St. Thomas Hospitalissa toimivassa Nightingale Training School for Nurses -oppilaitoksessa. Sairaanhoitajaksi hän valmistui vuonna 1902. Sophie Mannerheim palasi Suomeen, ja vuonna 1904 hän toimi jo kirurgisen klinikan ylihoitajana ja Helsingin yleisen sairaalan sairaanhoitajatarkoulutuksen johtajattarena.


title: Taikatemppu

text: 1800-luvun tunnetuimpia illusionisteja oli ranskalainen Alexander Herrmann, “Herrmann suuri”. Hänen jälkeensä maailmanmaineeseen nousivat yhdysvaltalainen Harry Kellar ja englantilainen John Nevil Maskelyne. Saksalaissyntyinen Sigmund Neuberger, “Suuri Lafayette”, yhdisti suurella mittakaavalla tekemiinsä illuusioihin suuria eläimiä. Budapestiläissyntyinen kahlekuningas Harry Houdini oli sensaatio Yhdysvalloissa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, ja hänen pakoilluusioitaan esitetään edelleen. Muita aikakauden tunnettuja yhdysvaltalaisia illusionisteja olivat Howard Thurston ja Harry Blackstone. Channing Pollock oli 1900-luvun puolivälin etevimpiä manipulaattoreita, joka tunnettiin esimerkiksi kyyhkysten taidokkaasta esiintaikomisesta. Viime vuosikymmenien menestyksekkäimpiä illusionisteja ovat olleet Siegfrid ja Roy, joiden esityksissä käytettiin muun muassa tiikereitä.


title: Murtomäen rautatieasema

text: Asema-alueen rakennukset kuvastavat kansallisromanttisia ihanteita, mikä ilmenee rakennuksissa taidokkaina puuleikkauksina. Alkuperäisistä rakennuksista Murtomäellä ovat säilyneet asemarakennuksen lisäksi ainakin asemapäällikön asunto, makasiini ja maakellari.


title: Valtiopäivätalo (Saksa)

text: Lopulta säilyttämistä kannattanut mielipide voitti ja Valtiopäivätalo saneerattiin 1958–1971. Saneeraustyön aikana rakennuksen historiallinen ilmapiiri hävitettiin. Tuhopoltosta ja sodasta selvinneet veistoskoristeet, puuleikkaukset ja muut koristeet revittiin yksinkertaisesti irti ja tuhottiin. Saneerausta johtanut arkkitehti Paul Baumgarten perusteli tekoa selittämällä, että rakennuksen runsas ja kansallismielinen koristelu ei vastannut rakennuksen suunnitelleen Wallotin alkuperäisiä suunnitelmia. Väite on selkeästi väärä, koska Wallotin alkuperäisiä koristesuunnitelmia on säilynyt. Sitä paitsi Wallot selitti nimenomaan, että hän halusi luoda rakennuksen, joka korostaa Saksan historian ja maantieteen moninaisuutta.


title: Puutalo

text: Suomessa on hyvin vähän ennen 1800-lukua rakennettuja rakennuksia, joita ei olisi rakennettu puusta − poikkeuksen tekevät lähinnä noin 70 keskiaikaista kirkkoamme, keskiaikaiset linnamme sekä kourallinen kartanoita. Puurakentamisen yleisyys Pohjolassa on johtunut materiaalin helposta saatavuudesta, edullisuudesta ja rakentamisen helppoudesta − etenkään köyhällä maalaisväestöllä ei olisi ollut varaa josko aikaakaan hankkia rakennuspaikalle suurta määrää kiviä ja laastia. Myös Pohjolan ilmasto on suotuisa puutalojen suhteen, sillä puurakennukset säilyvät paremmin verrattain viileässä ja oikein hoidettuina hiukan kosteassa ympäristössä, eivätkä niiden kiusana toisaalta ole lämpimämmissä maissa elävät termiitit.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Ohjelman seurauksena elinkeinoministerinä toiminut Mauri Pekkarinen pyysi Säteilyturvakeskukselta selvitystä asiasta. STUKin laatimasta raportista selviää, että hitsaukset on tehty asianmukaisesti. Ajankohtainen kakkonen on ilmeisesti kertonut lähinnä betoniraudoitusten asennushitsauksista, joilla on tarkoitus pitää raudoitus paikallaan valun ajan. Näitä hitsauksia ei oteta huomioon rakenteen lujuutta määriteltäessä. Yleisesti betoniraudoitus kiinnitetään ennen valamista rautalangalla. Kyseisiäkin hitsauksia tekemässä ovat olleet pätevöintikokeen läpäisseet hitsaajat. Betoniraudoitusten liitokset, joiden tulee kestää voimia, ovat suurimmaksi osaksi liitetty muilla menetelmillä kuin hitsaamalla. Hitsattuja voimaliitoksia ovat esimerkiksi suojarakennuksen teräsvuorauksen liitokset ja putkiliitokset. Voimaliitosten hitsauksia STUK valvoo tarkemmin. STUK toteaa, että se on valvonut rakentamista ""tarkastamalla kaikki ydinturvallisuuden kannalta merkittävien rakenteiden suunnitelmat ja niiden mukaisen toteutuksen sekä toteutuksen valvonnan ennen rakenteiden betonointia"", sekä saanut voimaliitoksia koskevien ""hitsausohjeiden mukaisesti tehdyt pätevöinti- ja tuotantokokeiden tulokset sekä tiedot vastaavista hitsauskoordinaattoreista ja pätevöintikokeet läpäisseistä hitsaajista ennen voimaliitosten hitsaamista."" Edelleen tarkastaja on varmistanut, että liitosten toteutuksesta ja tarkastuksista on tehty asianmukaisen dokumentaatio eli hitsauspäiväkirja ja tarkastuspöytäkirjat.


title: Suoarkeologia

text: Suomesta löytyneitä muinaisia puuesineitä tunnetaan satoja, ellei jo tuhansia. Osa niistä on luetteloitu kansantieteellisen osaston kokoelmiin ja osa museoviraston kokoelmiin. Paikallismuseoiden kokoelmissa on lähes poikkeuksetta joitakin muinaisia puuesineitä, jotka paikalliset työmiehet ovat löytäneet töissänsä. Nämä ovat usein päättyneet Museoviraston kansatieteeliselle osastolle. Kuuluisimpia yksittäisiä suolöytöjä ovat esimerkiksi Antrean verkko, Kirkkonummen luutuura, Rovaniemen hirvenpää, Hansonin vene ja Novgorodin tuohikirjeet.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Rakennuksen kadunpuoleinen julkisivu on koristeellinen – sileitä pihajulkisivuja ei välttämättä edes esitelty rakennuspiirustuksissa. 1800-luvun lopun rakennuksia on luonnehdittu uusrenessanssityylisiksi, sillä ne muistuttivat mittasuhteiltaan ja koristeellisuudeltaan renessanssiajan italialaispalatseja. Julkisivuissa haettiin kolmikerroksisuuden vaikutelmaa kerrosmäärästä riippumatta. Jäsentelyssä toistuivat doorilainen, joonialainen ja korinttilainen pylväsjärjestelmä. Alakerrokset koristeltiin rustikoinnilla, jolla pyrittiin jäljittelemään suuria kiviharkkoja. Se tehtiin tiilestä ja rappauksesta. Mitä ylemmäs mentiin, sitä kevyempää koristelu oli. Ikkunoita koristeltiin pylväillä, kolmiopäädyillä ja listoilla. Räystäät olivat suuria. Rakennuksen kulmia saatettiin koristaa viisteillä tai kulmatorneilla. Erilaiset yksityiskohtaiset koristeosat tehtiin yleensä kipsistä.


title: Puutalo

text: Puurakennuksen haitta kivirakennukseen verraten on sen huono kestävyys. Pehmyt rakenne on alttiimpi säänkin aiheuttamalle kulumiselle, ja puu lahoaa monien pieneliöiden sekä hyönteisten, esimerkiksi tupajumin, hirsijumin, hevosmuurahaisen, tupajäärän ja kuolemankellon, syödessä sitä. Rakennuksissa esiintyviä lahottajasieniä ovat kellarisieni kellarikesikkä ("Coniophora puteana"), laakakääpä (Poria, Antrodia) ja lattiasieni ("Serpula lacrymans"). Perinteisin, hyväksi havatuin menetelmin rakennettu ja kunnossa pidetty talo ei kuitenkaan laho ja voi säilyä satoja vuosia. Autioksi ja hoitamattomaksi jätetty puutalo on asumiskelvoton muutamassa kymmenessä vuodessa, sillä kosteusvaurion koettelemaa puu antaa erinäisille lahottajasienille ja bakteereille hyvän kasvualustan. Jotkin hyönteiset syövät vasta lahonnutta puuta. Lämpötilan vaihtelut saattavat vaikuttaa lämmitettävien talojen hirsiin heikentävästi; tästä syystä lämmittämättä pidettyjä vanhoja hirsiaittoja on säilynyt Suomen maaseudulla asuintaloja enemmän. Muita puutalojen tuhoutumiseen johtavia seikkoja ovat herkkä tulipaloriski sekä niihin enevenissä määrin 1960-luvulta alkaen kohdistunut purkaminen.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Oikein tehty vihersuunnittelu on helpoin keino parantaa mikroilmastoa, ja tehokkaimmat tuulensuojat syntyvät kolmitasoisista istutuksista ja säleiköistä. Myös piharakennuksilla ja julkisivujen muotoilulla voidaan tuuliolosuhteita parantaa suurtenkin talojen ympärillä. Julkisivusta ulkonevat parvekkeet ja luhtikäytävät vähentävät alas suuntautuvia ilmavirtauksia, samoin rakennuksen viereiset kasvit, köynnössäleiköt, katokset yms. Aerodynaamisesti oikein muotoillut tuulensuojat vähentävät turbulensseja esimerkiksi julkisen liikenteen pysäkeillä, silloilla, venesatamissa ja muualla, missä tuulisuus voi vaikeuttaa toimintaa.


title: PlayerUnknown’s Battlegrounds

text: Maassa pelaajien täytyy tutkia rakennuksia ja muita alueita löytääkseen varusteita. Esineet ovat joka kierroksella eri paikoissa. Pelaaja löytää monipuolisesti aseita, kuten kivääreitä, pistooleita, haulikkoja sekä lyömäaseita, kuten macheten ja paistinpannun. Lyömäaseista paistinpannu torjuu myös luoteja. Ampuma-aseisiin on löydettävissä eri lisäosia kuten tähtäimiä, vaimentimia ja lisälippaita. Alueelta löytyy luotiliivejä, kypäriä ja reppuja, joiden suojaavuus, tilavuus ja kestävyys vaihtelee. Suojaavat varusteet vahingoittuvat tulitaisteluissa, ja lopulta hajoavat tarpeeksi osumia ottettuaan. Pelaaja löytää alueelta kulkuneuvoja, kuten moottoripyöriä, maastureita tai veneitä, joita voi tankata pelialueelta löytyvillä polttoainekanistereilla.


title: Kotiseutumuseo Lukkarin puustelli

text: Tupaan on sijoitettu 1800-1900-lukujen vaihteen esineistöä. Keskeisenä on ilmeisesti tätä ajanjaksoa vanhempi pirttipöytä penkkeineen. Seinillä on tuvan tarvekaluja. Sisustusta täydentävät kehräykseen liittyvät esineet. Rukinlapa on museon kauneimpia esineitä. Päästä syötettävä piisi on uusi mutta edustaa tyyliltään rakennuksessa käytettyä mallia.


title: Paavius uudella ajalla

text: Vuonna 1540 paavi Paavali III antoi vahvistuksensa ja siunauksensa kuusi vuotta aikaisemmin perustetulle jesuiittajärjestölle. Uskonpuhdistuksen aikakaudella jesuiitat olivat paaville uskollisia, ja he halusivatkin palvella kirkkoa. Jesuiitoilla oli myös oma sotilaallinen organisaatio, jonka johtaja toimi paavin alaisuudessa. Jesuiitat eivät muiden hengellisten seurojen tapaan olleet sidottuja luostareihin tai muihin keskuksiin, mikä mahdollisti jäsenille liikkuvan elämän. Jäsenmäärä kasvoikin huomattavasti vuoden 1556 tuhannesta jäsenestä, ja vuonna 1750 jesuiittoja olikin jo 22 590. Jesuiitat saivat kuitenkin huonon maineen, ja vuonna 1773 paavi Klemens XIV lakkautti koko järjestön. Paavi Pius VII kuitenkin perusti sen uudelleen 1814, ja vuoteen 1960 mennessä jäsenmäärä oli taas kivunnut yli kolmeenkymmeneenviiteen tuhanteen.


title: Jesuiittojen historia

text: Vuonna 1540 paavi Paavali III antoi vahvistuksensa ja siunauksensa kuusi vuotta aikaisemmin perustetulle jesuiittajärjestölle. Uskonpuhdistuksen aikakaudella jesuiitat olivat paaville uskollisia, ja he halusivatkin palvella kirkkoa. Jesuiitoilla oli myös oma sotilaallinen organisaatio, jonka johtaja toimi paavin alaisuudessa. Jesuiitat eivät muiden hengellisten seurojen tapaan olleet sidottuja luostareihin tai muihin keskuksiin, mikä mahdollisti jäsenille liikkuvan elämän. Jäsenmäärä kasvoikin huomattavasti vuoden 1556 tuhannesta jäsenestä, ja vuonna 1750 jesuiittoja olikin jo 22 590.


title: Uskonpuhdistus

text: Paavi Paavali III antoi vuonna 1540 vahvistuksensa ja siunauksensa kuusi vuotta aikaisemmin perustetulle jesuiittajärjestölle. Jesuiittaveljeskunta kehittyi Pariisissa opiskelleiden nuorten miesten ryhmästä, jonka johtajana toimi entinen ritari Inigo López de Loyola, tunnetumpi nimellä Ignatius Loyola (1491–1556). Uskonpuhdistuksen aikakaudella jesuiitat olivat paaville uskollisia ja halusivat palvella kirkkoa. Jesuiitoilla oli myös oma sotilaallinen organisaatio, jonka johtaja toimi paavin alaisuudessa. Jesuiitat eivät muiden hengellisten seurojen tapaan olleet sidottuja luostareihin tai muihin keskuksiin, mikä mahdollisti jäsenille liikkuvan elämän. Jäsenmäärä kasvoi huomattavasti vuoden 1556 tuhannesta jäsenestä, ja vuonna 1750 jesuiittoja oli jo 22 590.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittaveljeskunta on nykyisen katolisen kirkon sääntökunnista suurin. Se toimii kuudella mantereella, 127 maassa ja jäseniä on yli 20 000. Yhtenä jesuiittaveljestön tehtävänä oli alun perin protestanttisen uskon leviämisen estäminen, ja toimiminen vastauskonpuhdistuksen hyväksi. Tähän tarkoitukseen keinoiksi valittiin koulut ja diplomatia. Lähtökohta näkyy jesuiittojen toiminnassa tänäkin päivänä.


title: Jesuiittojen historia

text: Jesuiittaveljeskunta oli selvästi erilainen kuin muut pappissääntökunnat, kuten esimerkiksi benediktiinit, fransiskaanit ja dominikaanit. Jesuiitan ei esimerkiksi tarvinnut pukeutua munkinkaapuun, minkä lisäksi he olivat vapaita luostarielämästä. Lisäksi munkkilupausta antaessaan jesuiitta sitoutui olemaan ehdottoman uskollinen paavia kohtaan. Jesuiittaveljeskunta olikin lojaali suoraan paaville, eivätkä siten esimerkiksi paikallispiispat päässeet sekaantumaan veljeskunnan toimintaan. Jesuiittaveljeskunnan ainutlaatuisuus suhteessa muihin katolilaisiin sääntökuntiin mahdollisti sen erikoistumisen juuri tietynlaisiin tehtäviin. Jesuiitoista tulikin uuden ajan alkupuoliskolla merkittävä tekijä koulutus- ja lähetystyön saralla.


title: Luostari

text: Katolisen kirkon piiriin jääneissä maissa alkanut vastauskonpuhdistus kiinnitti huomionsa uskonpuhdistuksen esiin nostamiin epäkohtiin ja luostarikuria tiukennettiin. Uutena ilmiönä oli jesuiittain veljeskunta, josta tuli katolisen kirkon mahtavin työkalu. Jesuiitat alistuivat sotilaalliseen kuriin, kävivät läpi yli vuosikymmenen pituisen korkeatasoisen opillisen koulutuksen ja osasivat laajasti toiminta-alueensa kieliä. Samalla he olivat kuitenkin fanaattisen uskollisia paaville. Korkean sivistyksensä ja hyvien tapojensa ansiosta jesuiitat olivat suosittuja rippi-isiä ylimystön keskuudessa ja käyttivät merkittävää kulissien takaista valtaa. Tämä altisti heidät valistuksen ajan filosofien pilkalle ja vihamielisyydelle. Jesuiittaveljeskunta kiellettiinkin useissa maissa liberaalien hallitusten päästessä valtaan. Nykyään jesuiitat ovat katolisen kirkon suurin sääntökunta ja edustavat kirkon sisäistä, liberaalia oppositiota.


title: Jesuiitat

text: Jesuiitoilla on ollut merkittävä vaikutus Paraguayn kehitykseen ja historiaan. Vuonna 1609 jesuiitat aloittivat valtion alueella voimakkaan lähetystyön ja perustivat sen itäosaan käytännössä oman valtionsa. Sen tarkoituksena oli suojella intiaaneja espanjalaisten siirtolaisten ja virkamiesten hallinnolta ja riistolta. Jesuiittojen hallitsemilla alueilla elinolosuhteet sekä aineellinen ja henkinen kulttuuri kehittyivät suotuisampaan suuntaan kuin espanjalaisten hallinnoimilla alueilla. Espanjalaisia kehitys ei miellyttänyt. Jesuiittojen johtamia alueita kadehdittiin muun muassa niiden paremman taloudellisen tilanteen takia. Niinpä lopulta yli 150 vuotta kestäneen suotuisan kauden jälkeen Espanjan kuningas Kaarle III karkotti jesuiitat koko valtakunnasta. Intiaanien omistuksessa olleet maat ja omaisuus ryöstettiin.


title: Jesuiittojen historia

text: Samalla, kun valistusaika horjutti kirkkoa, oli Kirkkovaltio ajautunut pahoihin vaikeuksiin. Paavista oli tullut heikko voimatekijä, eikä hänen valtionsa pysynyt enää pystyssä ilman Euroopan maallisten valtioiden tukea. Samalla paavinistuin asettui myös omia pappejaan vastaan, sillä se kieltäytyi uudistusmielisten ajatuksista muun muassa pitää messu kansankielellä. Samaan aikaan valistusfilosofit, esimerkiksi jesuiittojen koulua käynyt Voltaire, arvostelivat kirkkoa taantumukselliseksi ja taikauskoiseksi. Valistusfilosofien kiihkeimmät hyökkäykset eivät kuitenkaan olleet tähdätty suoraan paavia vastaan, vaan kovinta kritiikkiä saivat osakseen jesuiitat. Jesuiitat leimattiin "vallanhimoisiksi, fanaattisiksi ja taantumuksellisiksi, moraaliltaan joustaviksi ja tekopyhiksi". Samalla levisi huhuja, joiden mukaan jesuiitat olivat rikastuneet laittomin keinoin Etelä-Amerikan hallintoalueillaan.


title: Kiinan riittikiista

text: Keisari Kangxi oli aluksi hyvissä väleissä Kiinassa toimineita jesuiittalähetyssaarnaajien kanssa. Hän oli kiitollinen niistä palveluksista, joita he suorittivat hänelle tähtitieteen, diplomatian ja tykkien valmistamisen alalla. Jesuiitat tekivät suuria palveluksia myös keisarikunnan sotavoimille välittämällä tietoa eurooppalaisesta tykistön teknologiasta, ja he johtivat monien eri kaliiberia olevien tykkien valmistusta. Jesuiitat Jean-François Gerbillon ja Thomas Pereira osallistuivat vuonna 1689 myös Nertšinskin rauhanneuvotteluihin, joissa he toimivat kielenkääntäjinä.. Ennen 1600-luvun loppua jesuiitat olivat myös saaneet monia kiinalaisia kääntymään kristinuskoon.


title: Jesuiittojen historia

text: Jesuiitat osoittautuivat perustamisensa jälkeen tehokkaiksi käännyttäjiksi. Järjestö oli paitsi vapaa luostarielämästä, harjoitti se myös akkomodaation perusteita käännytystyössään eli pyrki mukautumaan paikalliseen kulttuuriin. Tällainen mukautuminen ei kuitenkaan saanut yksinomaan ihastunutta vastaanottoa kristikunnassa. Jyrkkää vastustusta ilmeni dominikaanien ja fransiskaanien taholta. Nämä pitivät jesuiittojen toimintaa "pakanuuteen sopeutumisena" ja siten paholaisen palvontana. Edes jesuiittaveljeskunta ei ollut yksimielinen toimintansa oikeutuksesta. Akkommodaation tuomitseva päätös saatiin paavilta vuonna 1704, ja ei-kristilliset riitit saivat lopullisen hylkäyksen 1744. Muutos kirkon kantaan annettiin vasta 1938 akkommodaation hyväksi. Kiisteltyjen menetelmiensä ansiosta jesuiitat harjoittivat vuosisatoja tehokasta käännytystyötä niin Etelä-Amerikassa kuin Aasiassakin.


title: Kuraattori

text: Englanninkielinen sana "curator" tarkoittaa muun muassa museon intendenttiä. Kuraattori-sana alkoi Suomessa 1980-luvulta alkaen tarkoittaa myös näyttelyn ja erityisesti taidenäyttelyn järjestäjää. Kuraattori voi organisoida esimerkiksi taidemuseossa tai taidegalleriassa esitettäviä taidenäyttelyitä. Kuraattorin työ on kuratointia. Kuraattoria kutsuttiin aikaisemmin Suomessa näyttelykomissaariksi, mutta nykyisin kuraattori-sana on korvannut sen. Näyttelykuraattorit toimivat usein varsinkin kansainvälisten taidenäyttelyiden järjestäjinä.


title: Kuraattori

text: Kuraattori saattaa valita näyttelyn taiteilijat, järjestää sen rahoitusta, markkinointia ja tiedotusta sekä hoitaa näyttelyn järjestämiseen liittyviä käytännön asioita. Kuraattori toimii usein yhteyshenkilönä esimerkiksi taidemuseon tai taidegallerian, sponsoreiden ja taiteilijoiden välillä. Kuraattori laatii usein taidenäyttelyn konseptin, jossa määritellään sen idea, tarkoitus ja tavoitteet. Kuraattori on tässä mielessä paljolti sama kuin tuottaja.


title: Kuraattori

text: Kuraattori (latinan sanasta "curare": huolehtia, hoitaa, vaalia) voi olla sosiaalityöntekijä, joka toimii koulussa lasten ja nuorten parissa koulun oppilashuollossa, osakunnan toiminnan johtaja tai taidenäyttelyn järjestäjä.


title: Kuraattori

text: Helsingin yliopiston osakunnilla on kuraattorit. Osakuntien kuraattorit ovat osakunnan toimintaan hyvin perehtyneitä, yleensä ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita jäseniä. Ensimmäiset kuraattorit aloittivat osakunnissa 1680-luvulla . Kuraattorin tehtävänä on johtaa osakunnan toimintaa inspehtorin keskittyessä yhteyksiin yliopiston ja osakunnan välillä.


title: Kuraattori

text: Myös monilla Helsingin yliopiston tiedekuntajärjestöillä on kuraattori, esimerkiksi valtiotieteellisen tiedekunnan Kannunvalajilla, Svenska social- och kommunalhögskolanin StudOrgilla ja Yliopiston farmasiakunnalla. Näissä järjestöissä kuraattori on yleensä vanhempi opiskelija tai valmistunut yhdistyksen entinen jäsen, jonka tehtävänä on tukea ja neuvoa järjestön hallitusta. Muutamissa opiskelijajärjestöissä kuraattorin tehtävää vastaa seremoniallinen yhdistyksen puheenjohtajan tehtävä, esimerkiksi Pykälä ry:ssä.


title: Kuraattori

text: Vuonna 2007 perustettu Suomen Kuraattorien Yhdistys SKY ry toimii Suomessa taiteen ja kulttuurin kentällä sekä instituutioissa että itsenäisesti työskentelevien kuraattorien ja alan muiden toimijoiden aatteellisena etujärjestönä. Se pyrkii vakiinnuttamaan kuraattorien ammattinimikkeen, tekemään kuraattorien työtä ja työnkuvaa tunnetuksi sekä parantamaan heidän työmahdollisuuksiaan.


title: Kuratointi

text: Kuraattori myös luo uutta sisältöä, joiden avulla jo olemassa oleva sisältö saa uudenlaista valoa. Esimerkkinä tällaisesta kuratoinnista on Ylen elävä arkisto: se ei palveluna koostu sattumanvaraisesta arkistomateriaalista vaan se on toimitettu kokonaisuus, jossa esitellylle sisällölle annetaan asiayhteys eli konteksti.


title: Reserviupseerikoulun oppilaskunta

text: Oppilaskuntatoimintaa ohjaa kantahenkilökuntaan kuuluva kuraattori. Kuraattori vastaa oppilaskunnan toiminnasta ja avustaa oppilaskuntaa. Kuraattori toimii oppilaskunnan hallituksen jäsenten esimiehenä ja vastaa oppilaskunnan toiminnasta tiedottamisesta erityisesti yksiköiden päälliköille sekä koulun johdolle.


title: Marjo Rein

text: Marjo Rein on suomalainen Yleisradion uutisankkuri. Rein siirrettiin Ylen marraskuussa 2014 päättyneissä yt-neuvotteluissa lähetystoimittajaksi. Lähetystoimittaja on esiintyvä toimittaja, joka auttaa televisiolähetyksen rakentamisessa ja tekee tarvittaessa studion muita suoria osuuksia, sekä tekee tarvittaessa uutisjuontajavuoroja. Hän juonsi myös vuonna 2009 "Yle Uutiset 50 vuotta" -juhlatilaisuutta Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä yhdessä Jussi-Pekka Rantasen kanssa. Rein oli 2004–2014 naimisissa muusikko Olli Ahvenlahden kanssa.


title: Ritari Ässä (vuoden 1982 televisiosarja)

text:
KITT on Michael Knightin Pontiac Trans Am -auto vuosimallia 1982. KITT on samalla autoon rakennettu ja ohjelmoitu, pitkälle kehitetty tietokone, jolla on tekoäly. KITTissä on huippuominaisuudet sekä autona että tietoteknisesti. 1980-luvulla ne edustivat suurta teknistä haastetta sekä kykyä. Autoa voi ohjata ja se vastaa käskyihin puheella. Tietokone voi murtautua toisiin järjestelmiin tiedon etsimiseksi tai turvajärjestelmien ohittamiseksi. Se voi myös etsiä sekä käyttää radio- ja puhelinjärjestelmiä liikkeellä oltaessa. Auton tietokonepohjaiseen varustukseen kuuluvat lisäksi skanneri kohteiden tai materiaalien etsimiseen ja analysoimiseen, navigaattori, paikannin sekä tutka.
Kojetaulun mittarit ja näytöt ovat digitaalisia ja lisäksi kojetaulussa on kuvaputkinäyttöjä. Niitä käytetään valvontaan sekä kuvan, karttojen, kaavioiden ja analyysien näyttämiseen täydentämään KITTin puheella antamaa raporttia.


title: Kiiltokuva

text: Kiiltokuva on kiiltävälle paperille painettu tai kiiltäväksi lakattu värillinen kuva, joka on leikattu kuva-aiheen reunoja myöten ja useimmiten korkopuristettu eli preeglattu siten että reliefi korostaa kuva-aiheen muotoja. Tyypillisesti kiiltokuvat ovat noin tulitikkurasian kokoisia. Yleisiä kiiltokuvien aiheita ovat enkelit, kukat, lapset ja eläimet. Joskus aiheina käytetään osia tunnetuista taideteoksista, esimerkiksi Rafaelin enkeli. Myös populaarikulttuuri on ollut kuvien aiheena, esimerkiksi Disneyn hahmoista on tehty kiiltokuvia.


title: Chick lit

text: "Chick" on amerikkalainen slangisana joka tarkoittaa nuorta naishenkilöä. "Lit" puolestaan on lyhenne sanasta "literature", kirjallisuus. Termi on vastaava kuin "chick flick" elokuvista puhuttaessa eli se tarkoittaa lähinnä naisiin vetoavaa kirjallisuutta. Vastakohtana termille voidaan pitää erityisesti Englannissa käytettävää termiä "lad lit", joka tarkoittaa miehille suunnattua kirjallisuutta.


title: Kiertoilmaus

text: Kiertoilmaus (tai kiertoilmaisu), eufemismi tai perifraasi on jyrkkien ja epämiellyttävien ilmaisujen sijasta käytetty usein peittelevä tai kaunisteleva sana tai sanaliitto. Ne ovat tavanomaisesti useampisanaisia esimerkiksi »ikuinen uni, nukkua pois» (kuolla) tai »isänmaan toivo» (ylioppilas). Historiallisesti kiertoilmaus on ollut vaihtoehtoinen nimitys jollekin asialle tai olennolle, jonka nimeä ei jostain syystä saa sanoa.


title: Mielikuva

text: Mielikuva on havainnon kaltainen elämys ja näköaivoalueen muodostama muistinvarainen ja siis mentaalinen representaatio, johon ei kuitenkaan liity mitään ulkoista ärsykettä, joka toimisi havainnon kohteena. Mielikuva eroaa hallusinaatiosta, joka on myös havaintoelämys ilman havainnon kohdetta, ainakin siinä suhteessa, että mielikuvia voimme muodostaa ja muokata vapaasta tahdostamme. Vapaa tahto on osa tahdonalaisen hermoston toimintaa, jolloin yksilö ja ihminen luo muistinvaraisesti kuvan jostain aiemmin näkemästään ja havaitsemastaan. Yksilö pystyy lähes valokuvanomaisesti muistamaan näkömuistiinsa perustuen aiemmin havaitsemansa sekä kuvailemaan näkemäänsä. Kyky muistaa havaitsemansa ja kyky palauttaa havaitsemansa mieleensä havaittuina mielikuvina on osa kykyä ja ominaisuutta, jota tarvitaan taidealoilla ja yksilön ilmaistessa taiteellisesti omia mielipiteitään, näkemyksiään ja tulkitessaan yhteiskuntaa sekä sen ilmiöitä. Mielikuvat ovat osa taiteellista luomisprosessia ja siihen liittyvää toimintaa. Visuaalinen yksilö on mielikuvarikas.


title: Kiirastuli

text: Kiirastuli (, 'puhdistuspaikka') on katolisen kirkon teologian mukaan olotila, jossa pelastuneen ihmisen sielu kuoleman jälkeen puhdistuu (lat. "purgare", 'puhdistaa') synneistä ennen taivaaseen pääsyä. Useimmat taivaaseen pääsevät tarvitsevat katolisen kirkon käsityksen mukaan tällaista puhdistusta ennen kuin kohtaavat Jumalan. Sitä vastoin kadotukseen joutuvat eivät käy kiirastulessa.


title: Cantabile

text: Cantabile () on musiikkitermi ja italialankielinen sana, jolla on useita toisistaan poikkeavia merkityksiä. Instrumentaalimusiikissa sillä tarkoitetaan ihmisääntä imitoivaa soittotyyliä. 1700-luvulla termiä "cantando" ('laulaen') käytettiin cantabilen synonyyminä. Tällöin soitto kulkee rauhallisessa tempossa legatoa käyttäen. Myöhempien aikojen (varsinkin pianomusiikin) säveltäjien yhteydessä cantabile tarkoittaa yhden melodian venyttämistä säestykseen nähden (vrt. kontrapunkti). Oopperassa cantabile tarkoittaa kaksiosaisen aarian ensimmäistä osuutta, jota seuraa cabaletta. Cantabile on tällöin sitä seuraavaa osuutta rauhallisempi ja muodoltaan vapaampi.


title: Propulsio

text: Propulsio tarkoittaa järjestelmää, jolla tuotetaan työntövoimaa. Sanaa käytetään yleisesti laivojen, lentokoneiden ja avaruusalusten yhteydessä. Propulsiojärjestelmillä voidaan laivojen yhteydessä tarkoittaa niin potkurilaitteistoja, airoja, siipiratasta, purjeita, vesisuihkupropulsio tai magnetohydrodynaamista propulsiota tai jotakin vastaavaa laivaa liikuttavaa työntövoimaa tuottavaa laitteistoa. Vastaavasti lentokoneiden ollessa kyseessä propulsiojärjestelmillä voidaan tarkoittaa potkurilaitteistoja, suihkumoottoria tai rakettimoottoria tai jotakin muuta lentokonetta eteenpäin vievää järjestelmää. Avaruusalusten ollessa kyseessä propulsiojärjestelmä voi tarkoittaa rakettimoottoria, aurinkopurjetta tai jotakin muuta avaruusalukselle työntövoimaa tuottavaa järjestelmää.


title: Kyyttö

text: Kyyttö tarkoittaa raidallista tai juovikasta. Sanaa käytetään kuvaamaan nautojen väritystä, jossa eläimen kyljet ovat tummat ja selkäpii, joskus myös vatsanalus, on valkoinen. Suomessa sana kyyttö on vakiintunut väriltään kyytöksi vakiintuneen itäsuomenkarjan toiseksi nimeksi, joka kuitenkin on oma rotunsa. Kyytöllä on kuitenkin voitu viitata kansanperinteessä moniin muihinkin asioihin, esimerkiksi rukiinjyviin (jotka tuleentuessaan vaalenevat ensin yhdeltä kyljeltä). ”Kyyttösilmä” puolestaan on viitannut ihmiseen, jolla on viirumaiset tai kierot silmät.


title: Kiikku (digitaalitekniikka)

text: Kiikku on digitaalitekniikassa komponentti, joka säilyttää sille asetetun loogisen tilan, eli muistaa yhden bitin. Säilytettävän bitin arvo riippuu kiikun tyypistä, tulojen tilasta ja lähtöjen edellisestä tilasta. Kiikkupiirit koostuvat loogisista porteista, joista osa on takaisinkytketty muisti-ilmiön aikaansaamiseksi. Digitaalisia järjestelmiä suunniteltaessa kiikuista muodostetaan rekistereitä eli useamman bitin tallentavia muistikomponentteja. Esimerkiksi suorittimien nopeat SRAM-tyyppiset rekisterit ja välimuistit on toteutettu kiikuilla.


title: Kiila (heraldiikka)

text: Kiila (suomalaisessa heraldiikassa aiemmin säde) on heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus, joka on vastaava kuin kärki, mutta kapeampi. Kuten kärjen, myös kiilan normaaliasento on suomalaisessa heraldiikassa ylöspäin. Muut suunnat mainitaan kiilan yhteydessä: palkittainen kiila osoittaa kohti oikeaa yläkulmaa, vastapalkittainen kiila (aiemmin vasensäde) kohti vasenta yläkulmaa, palkittainen kumokiila (kumosäde vasemmalle) kohti vasenta alakulmaa ja vastapalkittainen kumokiila (kumosäde oikealle) kohti oikeaa alakulmaa.


title: Tartto

text: Kun Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941, alkoivat Tartossa pakkoevakuoinnit ja summittaiset vangitsemiset. Taistelu Tartosta alkoi 10. heinäkuuta ja kesti kaksi viikkoa. Taistelu käytiin aluksi pääasiassa virolaisten sissien (metsäveljien) ja Neuvostoliiton armeijan välillä saksalaisten pysäytettyä hyökkäyksensä etelämmäksi. Tarttoon saapui vain kaksi kuorma-autollista saksalaisia sotilaita, mutta puna-armeija vetäytyi keskustasta Emajoen toiselle puolelle, koska luuli Saksan aloittaneen suuremman hyökkäyksen. Neuvostojoukot pitivät puoliaan Emajoen toisella puolella tuhottuaan joen yli vievät sillat, muun muassa historiallisen Kivisillan. Saksan armeija jatkoi hyökkäystään ja valtasi Tarton 25. heinäkuuta.


title: Tarton offensiivi

text: Tarton offensiivi tai Tarton taistelu tai Emajoen taistelu oli toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton 3. Baltian rintaman hyökkäys Saksan Pohjoisen armeijaryhmän joukkoja vastaan vuonna 1944. Hyökkäyksen päämääränä oli lyödä Saksan 18. armeija ja vallata Tarto, mikä mahdollistaisi Viron nopean miehityksen. Neuvostojohto suunnitteli etenemistä Riianlahdelle, jolloin armeijaryhmä Narvan joukot jäisivät mottiin. Hyökkäys alkoi 10. elokuuta 1944, jolloin Neuvostoliiton 67. armeija murtautui Saksan XXVIII armeijakunnan puolustuksen läpi vallaten Võrun 13. elokuuta. 16. elokuuta neuvostojoukot ylittivät Peipsijärven edeten saksalaisten vasempaan sivustaan. 3. Baltian rintaman joukot valtasivat Tarton 25. elokuuta saaden sillanpään Emajoen pohjoispuolelle. Saksalaiset ja virolaiset joukot aloittivat vastahyökkäyksen Emajoen eteläpuolella tuhoten kaksi neuvostojoukkojen sillanpäätä ja yrittivät vallata Tarton takaisin 4.-6. syyskuuta 1944 edeten kaupungin pohjoisosiin, mutta neljä Neuvostoliiton kivääridivisioonaa torjuivat yrityksen. Taistelun seurauksena Viron kansallismuseo tuhoutui ja Tarton yliopisto kärsi 40 miljoonan ruplan vahingot. Saksan Armeijaryhmä Narvan joukot vetäytyivät Latviaan 17. syyskuuta operaatio Asterissa.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Adolf Hitlerin väitetään piirtäneen kuvan sillasta ennen kuin se tuhoutui toisen maailmansodan aikana. Puna-armeija tuhosi 1941 sillan ja monta muuta merkittävää arkkitehtonista muistomerkkiä Saksan armeijan edetessä. Hävitykset Tartossa olivat erityisen suuret, sillä eturintama pysyteli kaupungin kohdalla kaksi viikkoa saksalaisjoukkojen heikkouden takia. Saksalaiset valtasivat kaupungin 25. heinäkuuta 1941, jolloin puna-armeijan hävityspataljoonat olivat hävittäneet Kivisillan ja monet muut kaupungin kohteet.


title: Tartto

text: Tartto oli henkisenä pääkaupunkina ja yliopistokaupunkina myös Viron vapaustaistelun keskus. 1980-luvulla kuuluisa venäläistämistä vastustava ”40:n kirje” oli päivätty Tartossa ja Tallinnassa ja vuoden 1987 ”fosforiittisota”. Tartossa käytettiin julkisesti ensimmäistä kertaa kansallisvärejä, kun kansallisperintöä vaaliva "Muinsuskaitse Selts" (Muinaismuistoyhdistys) piti siellä joukkokokoontumisen vuonna 1988.


title: Raatihuoneentori (Tartto)

text: Torilta johti aiemmin joen yli Kivisilta, joka tuhoutui toisessa maailmansodassa mutta on edelleenkin kaupungin keskeisiä symboleita, jonka pienoismalli on rannassa Kaarsillan vieressä.


title: Juhan Ross

text: Juhan Ross (14. elokuuta 1925 Aburi – 21. kesäkuuta 2002 Tartto) oli virolainen professori ja metsätieteilijä. Hän taisteli vapaaehtoisena Suomen joukoissa toisessa maailmansodassa.


title: Paavalinkirkko (Tartto)

text: Toisen maailmansodan aikana vuonna 1944 rakennus vaurioitui pahoin pommituksen aiheuttamassa tulipalossa. Neuvostoliiton miehittäessä Viroa neuvostoliittolaiset viranomaiset sijoittivat rakennukseen muun muassa urheilumuseon, kansallismuseon arkiston ja kirpputorin.


title: Gösta Trontti

text: Gösta Alexander Trontti tunnettiin myös sukunimellä Tronti () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä muun muassa patterinpäällikkönä.


title: Luettelo jääkäreistä T

text: (16. maaliskuuta 1898 Oulu – 17. lokakuuta 1928) oli suomalainen jääkäri. Hän liittyi Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 31. tammikuuta 1916 ja osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet ylennettiin aliupseeriksi 11. helmikuuta 1918, Vaasaan Suomeen hän palasi 25. helmikuuta samana vuonna. Kansakoulun käynyt Takalo toimi maalarina. Hänet on haudattu Oulun hautausmaalle Intiöön. Hautapaikka on sama kuin Urho Aleksander ja Olga Esteri Takalon, mutta Lauri Takalon hauta on kuitenkin merkitty erillisellä metallisella muistoristillä.


title: Mantšurian kukkuloilla

text: Valssista tuli nopeasti kuuluisa, ja siihen tekivät myöhemmin toiset sanoittajat useita sanoituksia. Šatrovin tekijänoikeuksia epäiltiin, ja toisaalta sävellystä esitettiin myös hänen tekijänoikeuksistaan riippumatta. Valssi oli suosittu myös toisen maailmansodan aikana, minkä vuoksi Venäjällä sitä on pidetty myös suuren isänmaallisen sodan tunnuksena sen silloisen suuren suosion vuoksi. Toisen maailmansodan aikana kapellimestari Ilja Šatrov palveli puna-armeijan divisioonassa sodan alusta loppuun. Vuonna 2005 Zlatoustissa päätettiin tuottaa CD-levy, jolla olisi sävelmän kaikki versiot jazz-versioita myöten. Lisäksi päätettiin tuottaa elokuva valssista ja sen säveltäjästä.


title: Minsk on sankarikaupunki

text: Minsk on sankarikaupunki (, ) on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskissä sijaitseva, vuonna 26. heinäkuuta 1974 kaupungille myönnettyä sankarikaupungin asemaa juhlistava muistomerkki. Muistomerkki sijaitsee pienellä kummulla Minskin kantakaupungissa, suurkatujen prospekt Маšеrova ja prospekt Pobeditelei risteyksen vierellä.


title: Valožyn

text: Valožyn () eli Voložin ) on pieni kaupunki ja Valožynskin hallinnollisen piirin keskus Valko-Venäjän Minskin alueen länsiosissa. Minsk sijaitsee noin 70 kilometriä kaupungista itäkaakkoon ja Maladzetšna noin 35 kilometriä pohjoiskoilliseen. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Valožynin kaupungissa asui 10 558 ja piirissä yhteensä 37 543 ihmistä. Valožynskin hallintopiiriin kuuluu myös Ivjanetsin kaupunkimainen taajama (4 320 as.).


title: Smaljavitšy

text:
Smaljavitšy () eli Smolevitši () on Minskin alueella Valko-Venäjällä sijaitseva pääkaupunki Minskin itäinen esikaupunki ja piiri (raion). Vuoden 2009 loppupuolella kaupungissa asui 15 092 ihmistä. Maaseutuvaltaisen hallintopiirin väkiluku on korkeampi (42 917 as.), mikä sisältää maaseutuväestön, Smaljavitšyn kaupungin ja pienen Zjaljony Borin kaupunkimaisen taajaman (1 142 as.). Vaikka teollisuuskaupunki Žodzina sijaitsee maantieteellisesti piirin sisällä, se on suoraan maakuntahallinnon alaisuudessa.
Minskistä itään Oršaan vievä junanrata kulkee Smaljavitšyn piirin läpi, ja Minskin lähiliikenteen junat pysähtyvät useilla piirin asemilla ja seisakkeilla. Minskistä kaupunkiin pääsee sujuvasti Minskin kansalliselle lentoasemalle johtavaa M2 valtatietä ja P53 kantatietä pitkin; matkaa on maanteitse 43 kilometriä. Myös Valko-Venäjän läpi moottoritienä kulkeva Varsova-Brest-Minsk-Orša-Moskova valtatie M1 (E30) kulkee vain 6 kilometriä Smaljavitšyn keskustan eteläpuolelta ja luo nopean valtatieyhteyden niin Puolaan kuin Venäjällekin.


title: Masty

text: Kaupunki sijaitsee Itämereen laskevan, historiallisena kulkureittinä merkittävän ja yhä suurelta osin navigoitavan Niemen-joen pohjoisrannalla. Paikkakunta on mainittu asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1486. Mostyn piiri on perustettu 1940. Maakunnan pääkaupunki Hrodna sijaitsee maanteitse 62 kilometrin päässä luoteessa ja pääkaupunki Minsk vastaavasti 249 km itäkaakossa. Kaupunki myös Valko-Venäjän rautateiden Hrodna- Skidal- Masty ja Lida- Masty- Vaukavysk -linjojen risteysasema.


title: Minsk

text: Minskiä on viime vuosikymmeninä palvellut kaksi lentoasemaa: päälentokenttä Minskin kansallinen lentoasema vuodelta 1982 sijaitsee 42 kilometriä keskustasta itään. Vanhempi lentoasema eli Minsk-1 sijaitsee keskustan eteläpuolella; se perustettiin jo 1933. Kaupunkilentokentän alueelle on suunniteltu Minskin uutta liikekeskusta ja asuintaloja; lentoliikenne kentän kautta on jo hiipunut.


title: Žodzina

text: Žodzina (, IPA: [ˈʐodzʲina]) eli Žodino (, , ) on keskikokoinen Valko-Venäjän teollisuuskaupunki, joka sijaitsee Minskin alueella, maanteitse vain 57 kilometriä Minskin keskustasta koilliseen. Žodzinaa voi pitää yhtenä miljoonakaupunki Minskin esikaupungeista. Žodzinan pinta-ala on 19 km² ja asukasluku 61 724 (10/2009). Žodzina on Valko-Venäjän kaupungeista uusimpia, se sai kaupunkioikeudet 1963. Hallinollisesti Žodzina on suoraan Minskin alueen keskushallinnon alainen kaupunki, vaikka maantieteellisesti se sijaitsee Smaljavitšyn piirin sisällä.


title: Keskuslinja-autoasema (Minsk)

text: Linja-autoaseman osoite on Ul. Bobruiskaja 6 (), eli asema sijaitsee Minskin keskustan eteläosissa, vain 200 metriä keskusrautatieaseman itäpuolella. Itsenäisyyden aukiolle on noin 700 metrin matka. Noin 500 metriä linja-autoaseman luoteispuolella sijaitsee Minskin metron asema (). Useat Minskin paikallisliikenteen bussit (ainakin linjat 3, 3а, 8, 43, 46, 52, 52д, 74, 78, 79, 79д, 85с, 102, 127 ja 555) sekä useat johdinbussit (mm. linjat 4, 7, 32, 36, 44 ja 58) pysähtyvät lähistöllä keskusrautatieasemalla tai sen edustalla.


title: Minskin alue

text:
Minskin alue (, ) on alue (maakunta) Valko-Venäjän keskiosassa.
Minskin alue on keskellä Valko-Venäjää ja maan kaikki viisi muuta maakuntaa ympäröivät sitä. Alueen keskellä sijaitseva pääkaupunki Minsk toimii Minskin alueen hallinnollisena keskuksena, vaikkei itse hallinnollisesti kuulukaan siihen. Alueen rajanaapureita ovat Vitsebskin alue pohjoisessa, Mahiljoun alue idässä, Homelin ja Brestin alueet etelässä sekä Hrodnan alue lännessä.


title: Njasviž

text: Njasviž (, IPA: [nʲaˈsʲvʲiʐ], , , ) on noin 14 033 asukkaan kaupunki Valko-Venäjällä Minskin alueella. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 95 kilometriä Minskin lounaispuolella. Maaseutuvoittoiseen Njasvižin 41 618 asukkaan hallintopiiriin kuuluu Njasviž, Haradzejan kaupunkimainen taajama (4 099 as.) ja näitä ympäröivien maalaiskylien asukkaat.


title: Maladzetšna

text: Maladzetšna (, IPA: [maɫa'dzʲetʂna]) eli Molodetšno (, ) on kaupunki ja hallintopiirin keskus Minskin alueella Valko-Venäjällä, runsas 70 kilometriä pääkaupunki Minskin luoteispuolella. Vuoden 2009 väestötietojen mukaan kaupungin asukasluku oli 94 282. Maladzetšnenskin hallintopiirin asukasluku 138 375 sisälsi kaupungin ohella Radaškovitšyn kaupunkimaisen taajaman (5 518 as.) ja ympäröivän maaseudun väestön.


title: Lentopallon Mestareiden liiga

text: Lohkovaiheessa 24 joukkuetta jaetaan kuuteen eri alkulohkoon. Ottelun voitosta joukkue saa kaksi pistettä, ja ottelun hävinnyt yhden pisteen. Kaksi parasta jokaisesta alkulohkosta selviytyy jatkoon pudotuspeleihin, jotka pelataan paras kolmesta -järjestelmällä. Pudotuspelien neljä parasta selviytyvät finaaliturnaukseen, joka pelataan maaliskuun aikoihin.Suomalainen joukkue on viimeksi osallistunut Mestareiden liigaan vuonna 2001, jolloin tuolloin hallitseva Suomen-mestari Raision Loimu pelasi maailman arvostetuimmassa seurakilpailussa. Suomen ranking ei ole tarpeeksi korkea Euroopassa että se saisi osallistumisoikeuden liigaan. Mestareiden liigan edeltäjässä Euroopan Mestareiden Cupin finaaleissa on suomalaisista joukkueista finaaleihin asti päässyt vain Pieksämäen NMKY, joka oli kolme kertaa peräkkäin finaaleissa 1979, 1980 ja 1981.


title: Suomen Cup (lentopallo)

text: Lentopallon Suomen Cupia on pelattu vuodesta 1968 lähtien. 1993 finaali pelattiin miehillä kaksiosaisena. 1998 ja 1999 lentopallo-ottelut pelattiin kahdesta jaksovoitosta sekä naisilla, että miehillä. Noissa otteluissa jaksovoittoon riitti kaksi erävoittoa (paitsi mahdollinen kolmas jakso, joka oli "kerrasta poikki") ja otteluvoittoon vastaavasti kaksi jaksovoittoa. Vuosina 1982-1985 miehillä ratkaistiin myös pronssimitalit, kun ei pelattu loppuottelua, vaan sarjamuotoinen loppusarja. Suomen Cupia ei pelattu vuosina 1986–1989 ja naisilla sitä ei pelattu myöskään vuosina 1969–1974. Naisilla loppusarja pelattiin vuosina 1975 ja 1983–1985.


title: Jalkapallon Suomen Cup

text: Suomen Cup on perinteisesti käynnistynyt keväällä ja finaali on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta pelattu syksyllä kotimaisen sarjakauden päätteeksi. Loppuottelupaikkana oli aluksi Helsingin olympiastadion ja vuodesta 2000 lähtien Töölön jalkapallostadion. Helsingin lisäksi finaali on järjestetty Tampereella 1976, 2001 ja 2016, Porissa 1993, Valkeakoskella 2015 ja Seinäjoella 2017. Vuonna 1978 pelattiin kaksiosainen loppuottelu finalistien kotikentillä Kuopiossa ja Lahdessa. Loppuottelu televisioitíin ensimmäistä kertaa suorana lähetyksenä vuonna 1972.


title: National Basketball Association

text: Liigan finaalit pelataan vuosittain kesäkuussa. Ne pelataan pudotuspelien tavoin paras seitsemästä -menetelmällä. NBA-finaalien voittajalle annetaan Larry O’Brien -mestaruuspokaali. Voittajajoukkueen jokainen pelaaja sekä tärkeimmät avustajat, kuten valmentajat sekä toimitusjohtaja, saavat mestaruussormuksen. Lisäksi liiga palkitsee NBA-finaalien arvokkaimman pelaajan.


title: TEHO Sport Suomen Cupin kausi 2018–2019

text: Miesten cupissa pelataan kaudella 8 kierrosta ja finaalit. Ensimmäiset neljä kierrosta pelataan alueellisen kaavion mukaan. Näillä kierroksilla mukaan tulevat II-VI -divisioonista. Cupiin osallistuvat kaikki Divari- ja liigajoukkueet, jotka aloittavat cupin 4.-5. kierrokselta.


title: Jääpallo

text: Ruotsissa jääpallon pääsarja Elitserien on kovatasoinen jääpallosarja ja se houkuttelee parhaita pelaajia Suomesta, Norjasta ja Venäjältä. Monet pelaavat jääpalloa puoliammattilaisina. Elitserien on seurattu urheilusarja ja sen loppuottelu on yksi maan suurimmista vuosittaisista urheilutapahtumista. Loppuottelu pelataan perinteisesti yksiosaisena puolueettomalla kentällä. Ottelu pelattiin ennen 1990-lukua monesti Tukholmassa. Tukholman stadionilla ottelu pelattiin 50 kertaa, kunnes tapahtuma siirrettiin Söderstadionille vuonna 1967. Vuodesta 1991 lähtien tapahtuma on pelattu perineteisesti Uppsalan Studenternas IP:llä. Tapahtuma siirrettiin viideksi vuodeksi takaisin Tukholmaan vuonna 2013, jolloin loppuottelu pelattiin ensimmäistä kertaa sisähallissa, kun ottelu pelattiin Solnan Friends Arenalla. Ottelu keräsi 38 474 katsojaa, mikä oli uusi finaaleiden yleisöennätys. Friends Arena ei jäänyt pysyväksi finaaliareenaksi, vaan tapahtuma siirrettiin 2015 Tukholman Tele2 Arenalle. Vuodesta 2018 lähtien loppuottelu on pelattu jälleen Uppsalassa.


title: MTV Urheilu

text: Tulosruutu esitetään seuraavasti:MTV omistaa oikeudet Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 2012–2023. Kilpailut ovat MTV:n yksi vuoden kalliimpia satsauksia. C More Sport 1 -kanava muuttuu kisojen ajaksi 24/7 jääkiekkokanavaksi. Jokainen kisojen peli näytetään MTV Total -kanavapaketissa, eli C More Sport 1,- C More Sport 2- ja C More Max -kanavilta. Kaikki Suomen pelit näkyvät suorana myös maksuttomalla MTV3-kanavalla. Myös välierät, pronssiottelu ja finaali näytetään suorana MTV3-kanavalta. Radiossa kaikki Suomen pelit tulevat Radio Novalta.


title: Luettelo jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailujen finaaleista

text: Aivan kuten miesten turnaus MM-kilpailu on viimeinen kilpailu, ja tulos määrittää, mikä maa on julistettu maailmanmestareiksi. Jos 90 minuutin säännöllisen pelin jälkeen pisteet ovat tasan, pelataan vielä 30 minuutin jakso, jota kutsutaan Jatkoajaksi. Jos tällainen peli on edelleen tasan ylimääräisen ajan jälkeen, päättää ottelun Rangaistuspotkukilpailu. Vahvistettu rangaistuspotentiaali joukkue julistetaan sitten mestareiksi. Turnaus on päättänyt kertaluonteiseen otteluun joka kerta.


title: Suomen urheilutietäjät

text: Urheilutiedon SM-joukkuekilpailu on käyty joka syksy vuodesta 2015 alkaen. Joukkueet pitää muodostaa maantieteellisin perustein. Ensimmäisen kilpailun kysymykset laati Tuomas Tumi mutta tämän jälkeen kilpailun voittajajoukkueen velvollisuutena on ollut laatia tai laadituttaa seuraavan vuoden kilpailun kysymykset. Äänekosken sarjakuvaseura on voittanut kilpailun molemmilla osallistumiskerroillaan vuosina 2015 ja 2017. Vuonna 2016 mestaruus jaettiin kymenlaaksolaisen KotHam Cityn ja Team Tavastian kesken. Vuonna 2018 Team Tavastia voitti kilpailun selvästi.


title: Kausi (urheilu)

text: Kausi tarkoittaa urheilusarjassa olevaa ajanjaksoa vuodesta, jonka aikana pelataan pelataan kyseisen kauden otteluita. Kausi voi alkaa esimerkiksi keväällä ja loppua syksyllä, jolloin joukkueet pitävät taukoa talvella. Kausi voi alkaa myös syksyllä ja loppua keväällä tai olla koko vuoden kestävä. Joukkuelajeissa pelataan yleensä runkosarja. Runkosarjan aikana parhaiten pelanneet joukkueet pääsevät pudotuspeleihin. Pudotuspelien voittajajoukkue on kyseisen kauden ja sarjan voittaja. Toisissa lajeissa kaudella ei ole runkosarjaa ja pudotuspelejä, vaan kauden aikana olevista kilpailuista saadaan pisteitä, jolloin eniten pisteitä saanut on voittaja.


title: Luminositeetti

text:
Luminositeetti eli säteilyteho tarkoittaa tähtitieteessä tähden säteilemää energiamäärää aikayksikköä kohti.
Tähti voi säteillä esimerkiksi 10 kertaa niin paljon energiaa kuin Aurinko, joka säteilee 3,9×10 W.


title: Luminositeetti

text: Auringon säteilytehoa merkitään L tai L. Visuaalisessa alueessa tähti säteilee myös tietyn energiamäärän, joka mitataan aurinkoina. On varsin tavallista sekoittaa toisiinsa tähden säteilemä energiamäärä ja tähden säteilemä näkyvä valo eli kokonaisluminositeetti sekä kirkkaus aurinkoina eli visuaalinen luminositeetti. Molemmista käytetään nimitystä luminositeetti.


title: Luminositeetti

text: Kappaleen todellinen säteilymäärä eli kaikki aallonpituudet sisältävä luminositeetti on bolometrinen luminositeetti L. Sen sijaan visuaalinen luminositeetti L ilmaisee vain luminositeetin silmälle näkyvän osan.


title: Luminositeetti

text: Luminositeettia voidaan kuvata SI-järjestelmän watteina tai cgs-yksikköinä ergeinä/sekunti.


title: Massa-luminositeettirelaatio

text:
Massa-luminositeettirelaatio on tähtitieteessä pääsarjan tähdille laskettavissa oleva massan ja luminositeetin eli kirkkauden suhde.
Pääsarjan tähti on sitä kirkkaampi, mitä painavampi se on.
Tähden säteilemä energiamäärä kasvaa jyrkästi massan kasvaessa. Pääsarjan tähden luminositeettiin vaikuttaa myös tähden metallipitoisuus ja ehkä pyöriminenkin, sillä se kiihdyttää tähden magneettista aktiivisuutta.


title: Luytenin tähti

text: Luytenin tähti on punainen kääpiötähti Pienen koiran tähdistössä. Se sijaitsee vain 3,8 pc (12,36 valovuoden) päässä ja kuuluu meitä lähimpiin tähtiin. Luytenin tähden läpimitta on noin neljäsosa Auringon läpimitasta ja luminositeetti vain 0,04 prosenttia Auringon luminositeetista. Vuosina 1937–1980 tehtyjen havaintojen perusteella on arveltu, että tähteä saattaisi kiertää korkeintaan Jupiterin kokoluokkaa oleva planeetta, mutta toistaiseksi sellaista ei ole yrityksistä huolimatta kyetty havaitsemaan.


title: Auringon luminositeetti

text: Auringon luminositeetti on Auringon säteilemä valoteho tai auringon säteilemä kokonaisteho kaikilla aaltoalueilla.


title: Etäisyysmoduli

text: missä "F" on kohteesta etäisyydellä "r" mitattava vuontiheys. Koska luminositeetti on kohteen fysikaalisista ominaisuuksista riippuva suure se on sama millä tahansa etäisyydellä kohteesta ja ero vuontiheydessä johtuu siis vain etäisyyksien erosta. Ratkaistaan vuontiheys formula_15 ja sijoitetaan näennäisen magnitudin kaavaan


title: Pääsarja

text:
Yleensä tähdet luokitellaan spektriluokan mukaan ryhmiin. Pääsarjan arvioinnin pohjana voi olla myös väri-indeksi joka on positiivinen valkoisesta keltaiseen päin ja negatiivinen siniseen päin.
Luminositeetti on sama kuin tähden kirkkaus kaikilla aaltoalueilla, myös esimerkiksi näkymättömässä infrapunassa ja ultravioletissa. Aurinkoa kuumemmat tähdet säteilevät energiaa huomattavasti enemmän ultravioletti- ja röntgenalueella, ja aurinkoa kylmemmät infrapuna-alueella.
Todelliset arvot voivat vaihdella jonkin spektriluokan tähdelle 20–30 %:n rajoissa.


title: Lumi

text: Lumikiteiden muoto riippuu lämpötilasta ja kosteudesta sekä niiden syntypaikassa että matkalla maan pinnalle. Jääkiteiden rakenteen takia niistä voi tulla kuusikulmaisia levyjä, neulasia tai haaroittuvia tähtiä. Japanilainen Ukichiro Nakaya kasvatti 1930-luvulla lumihiutaleita kaniininkarvojen päässä laboratoriossa ja tutki systemaattisesti kosteuden ja lämpötilan vaikutusta. Lähellä nollaa syntyi levyjä, 3–12 pakkasasteessa pilareita, sitten taas levyjä ja kylmemmässä kuin −22 asteessa jälleen pilareita. Mitä vähemmän kosteutta oli, sitä yksinkertaisempia kiteistä tuli. Monihaaraiset, tähtimäiset kuviot vaativat suuren kosteuden. Sopivissa oloissa lumikiteet tarttuvat toisiinsa ja muodostavat lumihiutaleita, joissa voi olla satoja toisiinsa takertuneita lumikiteitä.


title: Kristillinen rock

text: Kristillinen rock on rock-muusiikkia, jossa on kristillinen sanoma. Suuntaus alkoi Yhdysvaltojen länsirannikolla 1960-1970-lukujen vaihteessa hippiliikkeen yhteydessä (kts. Jeesus-liike). Kristillinen rock on kaikkein suosituinta Yhdysvalloissa, vaikka jotkut yhtyeet ovat saavuttaneet maailmanlaajuista suosiota. Yhdysvalloissa suuntaus on vahvasti kytköksissä sikäläiseen ja näennäisen suureen nykyajan kristillinen musiikki (Contemporary Christian Music) -alaan. Suomessa kristillinen rock on suhteellisen pieni ilmiö, vaikka jotkut yhtyeet ovat saaneet listasijoituksia Suomen virallisella listalla.


title: Kristillinen rock

text: On olemassa lukuisia eri määritelmiä siitä, mikä on "kristillinen rockyhtye". Sellaiset kristilliset rockyhtyeet, jotka nimenomaan tuovat esille uskoaan ja uskonnollista kuvastoa sanoituksissaan, yhdistetään usein nykyajan kristillinen musiikki -alaan tai gospeliin ja ne soittavat pääasiassa kristillisissä piireissä. Esimerkkeinä toimivat Servant, Third Day ja Petra.


title: Kristillinen rock

text: Päämäärät ja motivaatiot tehdä kristillistä musiikkia vaihtelevat esittäjän ja yhtyeen mukaan. Useimmat musiikin muodot viestittävät jotain kuulijalleen. Musiikki on yleismaailmallinen vuoropuhelun muoto. Kristillinen musiikki useimmiten korostaa parannuksen tekemisen ja uskoon tulon merkitystä. Tähän on yhdistetty katuevankeliointia, paikallisia tapahtumia, kirkollista toimintaa ja monia muita herätyskristillisyyden muotoja. Esimerkiksi varhaiset kristilliset hard rock -yhtyeet Resurrection Band ja Jerusalem tapasivat konserttiensa päätteeksi kutsua ihmisiä uskoon. 2000-luvulla kristilliset artistit kuten Matt Redman, Third Day, Kutless, Thousand Foot Krutch laulavat nimenomaan kristillisiä kappaleita, joiden sanoitukset ylistävät Jeesusta. Toiset yhtyeet kuten Underoath, Blessthefall ja Haste the Day hyödyntävät vertauskuvia ja kristillistä sanomaa vähemmän suoralla tavalla vedotakseen uskoviin ja ei-uskoviin kuulijoihin musiikillaan.


title: Kristillinen rock

text: Kristillistä rockia on nimitetty ristiriitaiseksi käsitteeksi, lähinnä sen vuoksi, että rockmusiikki yhdistetään tavallisesti aiheisiin, jotka ovat vastoin kristinuskon opetuksia. Sen vuoksi "monet fundamentalistiset uskonnolliset ryhmät paheksuvat rockmusiikkia yleisesti". Tällaisten ryhmien näkökulmasta kristilliset artistit kuten Amy Grant, Petra, Steve Greene ja Twila Paris eivät ole sen vähemmän moitittavia kuin White Zombie ja Marilyn Manson. Richard Barnetin mukaan kristilliset rockyhtyeet "ovat myös joutuneet arvostelun kohteeksi siitä, että ne oletettavasti ajavat satanismin asiaa."


title: Kristillinen rock

text: Kristillistä rockia tavallisesti parodioidaan populaarikulttuurissa, erityisesti television tilannekomediasarjoissa. Esimerkiksi South Park -sarjan jaksossa "Christian Rock Hard" Eric Cartman perustaa kristillisen rock -yhtyeen "Faith + 1", ei uskonnollisista syistä, vaan yksinkertaisesti tehdäkseen rahaa. Hän ottaa sekulaarikappaleiden sanoituksia ja vaihtaa tiettyjen sanojen tilalle sanan "Jesus", "jotta kaikki kristityt ostavat meidän roskaamme."


title: Kristillinen rock

text: Vaikka kristillinen rock tapasi olla protestanttisen kristinuskon ilmiö, 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla nousi esille monia ortodoksikristillisiä rockyhtyeitä, joista suurin osa on Venäjällä. Alisa ja Chorny Kofe ovat tästä tunnetuimpia esimerkkejä. Näiden yhtyeiden ortodoksikristilliset sanoitukset on usein yhdistetty historiallisiin ja isänmaallisiin aiheisiin, jotka kertovat muinaisesta Venäjästä.


title: Kristillinen metallimusiikki

text: Kristillistä metallimusiikkia terminä on arvosteltu teennäiseksi. Suomalainen metallimusiikkiin erikoistunut radiojuontaja Klaus Flaming sanoi vuonna 2003 mielipiteenään, että ”kristillinen metalli on musiikillisesti määritelmänä niin keinotekoinen kuin olla voi”, sillä "soitantaahan on laidasta toiseen ja päädystä pihalle". Sympathy-yhtyeen Dharok on Untombed-fanzinen haastattelussa sitä mieltä, ettei pitäisi puhua "kristillisistä yhtyeistä", koska se on "suhteellisen uusi käsite eikä kovin hyödyllinen". Dharokin mielestä tulisi suosia sanaa "hengellinen" (sacred), koska "kirkko on historiallisesti käyttänyt tuota termiä. Siinä on enemmän järkeä kuin 'kristillinen'-etuliitteessä. Musiikki voi olla hengellistä, vaikka se ei käsittelisi selkeän uskonnollisia aiheita tai vaikka siinä ei olisi sanoituksia."


title: Kristillinen rock

text: Kristillinen rock nähtiin lähinnä orastavan nykyajan gospelmusiikin ja nykyajan kristillinen musiikki -alan marginaalisena suuntauksena 1970-1980-luvuilla. Kristityt folk rock -esittäjät kuten Bruce Cockburn ja rock fuusio -artistit kuten Phil Keaggy saavuttivat menestystä. 1982 perustettu Scaterd Few uursi uraa kristilliselle punk rockille. 1980-luvun puolivälissä kristillinen metalliyhtye Stryper saavutti mittavaa valtavirran suosiota, kun sen albumi "To Hell with the Devil" oli 13 viikkoa Billboard 200 -listalla ja musiikkivideot kuten "Free" ja "Calling on You" olivat useita viikkoja MTV:llä. Yhtye sai radiosoittoaikaa menestyskappaleellaan "Honestly".


title: Kristillinen rock

text: Monet rockyhtyeet kuten Creed, Evanescence, Blind Guardian ja Collective Soul eivät sano olevansa "kristillisiä yhtyeitä" mutta niissä on jäseniä, jotka harjoittavat avoimesti kristinuskoa tai toisinaan käsittelevät kristillistä ajattelua, kuvastoa, kaanonia tai muita vaikutteita musiikissaan. Jotkut näistä yhtyeistä kuten Creed toistivat hengellistä kuvastoa musiikissaan ja tulivat siksi valtavirran viestimissä nähdyiksi "kristillisinä yhtyeinä", vaikka ne eivät hyväksyneet sitä leimaa. Jotkut yhtyeet torjuvat tämän leiman, koska ne eivät halua nimenomaan soittaa pelkästään uskovalle yleisölle. Vaihtoehtoisesti ne on nähty edustavan enemmän toista musiikkityyliä kuten metallimusiikkia tai indie rockia ja tuntevat enemmän luovaa samanhenkisyyttä ja toveruutta näiden piirien jäsenten kanssa.


title: Kristillinen rock

text: Toiset yhtyeet esittävät musiikkia, johon jäsenten usko vaikuttaa tai joka sisältää kristillistä kuvastoa, mutta näkevät suuren yleisön kohderyhmänään. Nämä yhtyeet saattavat välttää suoraa Jumalan ja Jeesuksen mainintaa tai kirjoittavat henkilökohtaisempia, arvoituksellisempia tai humoristisempia sanoituksia uskostaan suorien ylistyskappaleiden sijasta. CCM- tai gospelpiireissä tällaiset yhtyeet torjutaan joskus, ja yhtyeet saattavat torjua gospel-leiman. Monet kuitenkin hyväksytään kristillisiksi yhtyeiksi. Toiset yhtyeet saattavat tehdä kokeiluja kuluttavampien musiikkityylien kanssa, joita on aiemmin kartettu gospel-piireissä. 1990-luvulla perinteiset, puhdasoppiset uskovat ovat yleisemmin hyväksyneet kristillisen metallimusiikin, kristillisen industrialin ja kristillisen punkin. Monet tällaiset yhtyeet ovat pääasiassa kristillisillä levy-yhtiöillä kuten Tooth and Nail Records ja Facedown Records.


title: Filatelia

text: Nykyään filateliaan luetaan myös erilaiset veron maksussa käytetyt leimamerkit. Postilaitokset markkinoivat myös ensipäivänkuorien ja -leimojen keräilyä, mutta tämä ei pidemmälle edettäessä ole kovin suosittu keräilyn laji. Filatelia tarjoaa lähes loputtomat erikoistumismahdollisuudet, kun kokoelmasta pyritään saamaan mahdollisimman täydellinen. Keräilyä voi syventää filateelisella tutkimuksella, keskittymällä painomenetelmiin, paperilaatuihin, käytettyihin painoväreihin, vesileimoihin, liimoitteisiin ja postinkuljetukseen.


title: Aihekeräily (postimerkit)

text: Aihekeräily tarkoittaa filateliassa keskittymistä tietyn aihealueen postimerkkien keräilyyn ja tutkimukseen. Aihe voi olla laaja, kuten eläimet, urheilu tai kulkuneuvot, mutta useimmiten aihe on rajattu selkeästi suppeammin, koska aiheeseen liittyviä merkkejä voi olla julkaistu maailmassa tuhansia. Esimerkiksi jalkapallo (tai vaikkapa vain maalivahdit), musiikki (tai vielä tiukemmin rajattuna vaikka jazz-postimerkit, majakat, jne. Kokoelman avulla voi esittää vaikkapa jonkin tarinan tai historiallisen aikajanan, mutta merkit voidaan järjestää kokoelmaan esimerkiksi aakkosjärjestyksen tai jonkin tarkemman kokonaisuuden mukaan. Mukaan kokoelmaan voi liittää esimerkiksi myös ehiöitä ja postileimoja.


title: Fenologia

text: Fenologia on biologian osa-alue, joka tutkii eliöiden toiminnan ja käyttäytymisen vuodenaikaista ja vuosittaista vaihtelua. Siinä tutkitaan toistuvien biologisten vaiheiden ajoittumista sekä niiden syitä ja seurauksia. Tiedot kiinnostavat esimerkiksi kasvi- ja eläintieteilijöitä, maataloustutkijoita ja metsänkasvattajia sekä siitepölyallergian yleisyyden takia jopa kansanterveystieteilijöitä. Esimerkkejä fenologisesta tutkimuksesta ja tiedonkeruusta Suomessa ovat Luonto-Liiton järjestämä kevätseuranta tai eri muuttolintulajien keväisen saapumisajan seuranta.


title: PISA

text: PISA-ohjelmassa arvioidaan kolmen vuoden välein 15–16-vuotiaiden nuorten osaamista matematiikassa, luonnontieteissä, lukutaidossa ja ongelmanratkaisussa. Taitoja ja valmiuksia selvitetään mahdollisimman todenmukaisissa, arkielämän ja tulevaisuuden tarpeita muistuttavissa tilanteissa. Sen sijaan opetussuunnitelmien sisältöjen hallintaa ei tutkimuksessa suoranaisesti arvioida. PISA-tutkimuksessa tutkitaan myös nuorten opiskelutaitoja ja -valmiuksia lähinnä elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Oppilas- ja koulukyselyillä selvitetään monipuolisesti opiskeluympäristöä kotona ja koulussa, kodin sosiaalista asemaa ja tukea opiskelulle, oppilaiden ajankäyttöä sekä heidän suhtautumistaan kouluun ja oppimiseen.


title: Filatelia

text: Postimerkkialan yhdistykset järjestävät säännöllisesti alan näyttelyitä, joissa kokoelmia esitellään yleisölle. Osassa näyttelyjä kokoelmat myös arvostellaan, ja ne kilpailevat keskenään eri luokissa. Näyttelyiden kilpailuluokkia ovat muun muassa perinteinen filatelia, postihistoria, aihefilatelia ja leimamerkit. Suomessa järjestetään vuosittain yksi tai kaksi kansallista kilpailunäyttelyä ja noin joka viides vuosi yhteispohjoismainen Nordia-näyttely. Kansainvälisesti järjestetään maanosa- ja maailman tason näyttelyitä. Osallistuminen arvostelunäyttelyihin edellyttää jäsenyyttä näyttelytoiminnan piirissä olevassa postimerkkikerhossa. Kansainvälisiin näyttelyihin edellytetään yleensä myös tietyn tasoista aiempaa sijoittumista kansallisissa näyttelyissä. Suomessa on järjestetty myös Finlandia-näyttelyitä.


title: Mielenfilosofia

text: Tietojenkäsittelytiede tutkii informaation (tai vähintään fysikaalisten symbolijärjestelmien, joilla informaatiota kuvataan) automaattista käsittelyä esimerkiksi tietokoneilla. Tietokoneohjelmoijat ovat alusta saakka kehittäneet ohjelmia, joiden avulla tietokoneet voivat suorittaa tehtäviä, joita varten orgaaniset eliöt ovat tarvinneet "mielen". Eräs yksinkertainen esimerkki on kertolasku. Mutta onko selvää, etteivät tietokoneet käytä jonkinlaista mieltä laskiessaan? Voisiko niillä olla joku päivä jotain sellaista, jota kutsuisimme mieleksi? Tämä kysymys on eräs keskeisimpiä tekoälytutkimuksen ja tekoälyn filosofian aloilla.


title: Rahapelitutkimus

text: Mikroetnografia on yksi mahdollinen tapa tutkia verkkopelaamista kulttuurisesta näkökulmasta. Rahapelitutkimuksessa mikroetnografian kohde voi olla vaikka kasino tai yksittäinen pelipöytä. Yksittäistä ihmistä tutkittaessa huomio kiinnittyy henkilön elämänhistoriaan. Menetelmää on arvosteltu, ja esimerkiksi yhtä ihmistä tutkittaessa ongelmaksi nousee tutkittavan henkilön ”normaalius”. Jotta työ voidaan yleistää, on tutkittavan muistutettava keskiarvoa mahdollisimman hyvin. On tutkijan määritelmistä kiinni, kuka täyttää nämä vaatimukset, joten tutkijat joutuvat tekemään subjektiivisia päätöksiä.


title: Fennistiikka

text: Suomen kielen tutkimus eli fennistiikka on humanistinen tieteenala, jonka opetus- ja tutkimuskohteita ovat muun muassa suomen kielen käyttö eri tilanteissa ja ympäristöissä, kielen rakenne syntaktiselta, fonologiselta tai morfologiselta kannalta sekä muut kielen variaatiot. Kyseisiä osa-alueita voidaan lähestyä niin synkroniselta, nykytilannetta tutkivalta, kuin diakroniselta kannalta, jolloin keskitytään historialliseen muutokseen ja tutkitaan suomen kielen kehitystä.


title: Florence Academy of Art

text: Akatemian piirustustekniikkana voidaan pitää suhteellista mittausta ja "sight-size" mittausta, jossa pystysuora teline papereineen asetetaan mallin viereen, ja kohde piirretään tai maalataan samaan kokoon kuin se nähdään paperilla tai taulupohjalla. Etäisyyden, josta kohdetta tarkastellaan on oltava aina sama. Merkityn etäisyyden päästä voidaan mallin mittoja tarkistaa luotilangalla tai suoralla tikulla, kuten kutomaneulalla. Tätä pidetään kuitenkin vain mittojen tarkistamisena ja pääpaino on opiskella mittaamaan silmämääräisesti, jossa piirretään silmähavainnosta yksinkertaisia pysty- ja vaakasuoria viivoja malliin, jota suhteutetaan muihin mittoihin.


title: Fili

text: Fili on kansainvälinen toimija, joka edustaa suomenkielisen kirjallisuuden lisäksi ruotsin- ja saamenkielistä kirjallisuutta. Fili tukee myös kauno- ja tietokirjallisuuden kääntämistä kotimaisille kielille. Tukimuotoja ovat käännösapurahat, kääntäjien koulutus ja muu tukeminen, kirjallisuuden tunnetuksi tekeminen, kustantajavierailut ja messu- ja kirjallisuustapahtumat. Fili myöntää vuosittain käännös- ja painatustukia noin 600 000 euron edestä 300 hankkeelle.


title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Ydinaseohjelma on hanke, jonka avulla maa pyrkii hankkimaan itselleen ydinaseen. Ydinaseita on ainakin Yhdysvalloilla, Venäjällä, Isolla-Britannialla, Ranskalla, Kiinalla, Intialla, Pakistanilla ja Pohjois-Korealla. Lisäksi Israelilla uskotaan olevan ydinase, jota se ei itse ole tunnustanut. Monilla muilla mailla uskotaan olevan kyky tehdä ydinaseita ja osalla niistä epäillään olevan ydinaseita kehittäviä ohjelmia.


title: Ydinaseriisunta

text: Ydinsulkusopimus kattaa lähes kaikki maailman maat, poikkeuksia on vain kolme: Israel, Pakistan ja Intia. Ydinsulkusopimuksen ulkopuolisista maista Israel on tiettävästi hankkinut ydinaseen, mutta ei virallisesti kiellä eikä myönnä aseen olemassaoloa. Ydinenergiaa Israel sitä vastoin ei käytä. Intia ja Pakistan hankkivat ydinaseen 1990-luvun lopulla. Niiden ydinaseiden olemassaolo on varmennettu, sillä maat ovat tehneet ydinkokeita. Etelä-Afrikka oli vuoteen 1991 saakka ydinsulkusopimuksen ulkopuolella ja hankki oman ydinaseen 1980-luvulla. Se kuitenkin luopui aseestaan todistettavasti ennen apartheid-hallinnon päättymistä vuosina 1990–1991. Nykyään Etelä-Afrikka on ydinsulkusopimuksen jäsen ja työskentelee aktiivisesti ydinaseriisunnan puolesta.


title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: CIA:n mukaan Israel aloitti onnistuneen ydinaseiden tuotannon vuonna 1968. Yhdysvaltain tiedustelujärjestöjen arvioiden mukaan Israelilla oli 1990-luvun loppupuolella 75–140, joidenkin mukaan jopa 400 ydinasetta.


title: Ydinase

text: Nykyisin ydinaseita on tunnetusti käytössä Yhdysvalloilla, Venäjällä, Isolla-Britannialla, Ranskalla, Kiinalla, Intialla, Pohjois-Korealla ja Pakistanilla. Nämä maat ovat julistautuneet ydinasevaltioiksi. Lisäksi jotkin maat saattavat omistaa ydinaseita, mutta ne eivät ole julkisesti tunnustaneet niitä tai väitteitä ei ole pystytty todentamaan. Esimerkiksi Israelilla arvioidaan olevan huomattava määrä ydinaseita. Etelä-Afrikka on vapaaehtoisesti luopunut ydinaseistaan. Pohjois-Korea teki vuonna 2013 onnistuneen ydinkokeen, jonka muu maailma tuomitsi.


title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Ydinaseen leviämistä on pyritty estämään ydinsulkusopimuksella. Tästä huolimatta muun muassa Irak yritti kehittää ydinasetta, ja Pohjois-Korea sanoutui ydinsulkusopimuksesta irti ennen koeräjäytystään. Siitä, että jokin maa aikoo hankkia ydinaseita, voivat kertoa seuraavat seikat: maa hankkii tutkimusreaktoreita, luonnonuraania plutoniumiksi rikastavia CANDU-raskasvesireaktoreita, alkaa rikastaa itse uraania, rakentaa raskasvesilaitoksen ja ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksen. Esimerkiksi Iran rikastaa itse uraania, pienessä määrin tosin, ja on rakentanut raskasvesilaitoksen. Usein ydinaseita hankkiva maa on riidoissa ainakin yhden naapurinsa kanssa, esimerkiksi Pakistan ja Israel. Pohjois- ja Etelä-Korean välit ovat erittäin huonot. Ydinaseita hankkivalla maalla on usein yhteyksiä ydintekniikkaa omaaviin maihin ja ydinaseiden tuleva omistaja vakoilee usein länsimailta ydintekniikkaa. Ydinasevaltojen tiedemiehet saattavat myydä ydintekniikkaa liittolaismaihin rahaa hankkiakseen ilman isäntävaltionsa suostumusta niin kuin Pakistanissa kävi. Ydinaseen kehittelyyn voi vihjata myös laaja pitkän matkan kantaman ohjusohjelma, jollainen Iranilla on.


title: Astia

text: Suomen astioita valmistaa mm. Arabia, joka on valmistanut pääasiallisesti fajanssista, posliinista ja kivitavarasta kaikkea ruokailu- ja kahviastioista tarjoiluastioihin, vuokiin ja säilytysrasioihin. Lasiastioita tekevät mm. Iittala, Nuutajärvi, Riihimäki, Muurla ja Kumela. Teräksen ja emalin tärkeä valmistaja on nykyisin Hackmann, jonka omistukseen niin Arabia kuin Iittalakin nykyisin kuuluvat. Suomalaisen designin kultakauden emaliastioiden tunnetuin valmistaja oli Finel ja muovin Sarvis ja Orthex.


title: Ydinvoima

text: Ydinasehankkeen naamiointi rauhanomaiseksi on yleensä kömpelöä tarvittavan tekniikan erilaisuuden ja IAEA:n tarkastusten takia. Peittelyllä ei ole koskaan onnistuttu salaamaan ydinasehanketta ydinaseen valmistumiseen asti. Peittely ei ole välttämättä tarpeenkaan, sillä jos maa ei kuulu ydinsulkusopimuksen piiriin, saa se laillisesti hankkia ydinaseen. Israelilla on ydinaseita, vaikka maalla ei ole ydintekniikan rauhanomaista voimalaitoskäyttöä. Samoin on väitetysti Pohjois-Korean laita. Alkuvuodesta 2006 on kohuttu Iranin ydinhankkeesta: maata on uhattu asian viemisellä on ja pakotteilla. Jopa Yhdysvaltojen tai Israelin sotilaallisia toimia on väläytelty. Iran on uhannut puolestaan muun muassa ydinsulkusopimuksesta irtisanoutumisella. Yhdessäkään mainituista maista ei käytetä ydinvoimaa.


title: La Siesta

text: La Siesta -riippumatot valmistetaan Etelä-Amerikassa. Valmistusmaita ovat Kolumbia, Brasilia, Meksiko, Nicaragua ja Argentina. La Siesta tarjoaa perinteisten riippumattojen lisäksi mattoja puulevittimillä, jotka ovat tutumpia Euroopassa. Lisäksi yritys valmistaa riipputuoleja ja ainoana maailmassa Loungereita, joka on riippumaton ja riipputuolin yhdistelmä.


title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Toisen maailmansodan jälkeen Josif Stalin halusi Neuvostoliitolle ydinaseita, ja maa räjäyttikin yhdysvaltalaisen ydinaseen kopion vuonna 1949. Yhdysvaltalaisessa ydinohjelmassa mukana ollut Klaus Fuchs oli antanut Neuvostoliitolle tietoja ydinaseista. Ydinaseita kokeillut ryhmä testasi lämpöydinelementtejä sisältänyttä pommia vuonna 1953, ja varsinaista todellista Teller-Ulam -rakenteista vetypommia vuonna 1955. Neuvostoliitto alkoi kehitellä ohjuksia 1940-luvulla, ja päätyi mannertenvälisiin ohjuksiin 1950-luvun lopussa.


title: Maissi

text: Maissi on monissa maissa ruokavalion perusta. Useissa kulttuureissa siitä valmistetaan paksua puuroa tai polentaa, ja maissi on tortillan ja monen muun meksikolaisen ruuan pääainesosa. Joistakin lajikkeista valmistetaan popcornia. Maissihiutaleet (corn flakes) ovat suosittu aamiaisruoka. Sokerimaissia syödään vihannesten tavoin. Maissia kasvatetaan myös koristekasvina puutarhoissa. Tähän tarkoitukseen käytetään usein värikkäitä muotoja. Lisäksi koristemaissi on usein erittäin suurikokoinen ja sen tähkä voi olla jopa 60 cm:n mittainen.


title: Ukrainan historia

text: Venäjä ja Ukraina ajautuivat riitaan 1992 Krimillä sijaitsevan Neuvostoliitolle kuuluneen Mustanmeren laivaston hallinnasta. Toukokuussa 1992 Krim antoi itsenäisyysjulistuksen Ukrainasta, mikä kuitenkin peruttiin Venäjän ja Ukrainan parlamenttien vastustuksesta. Tämä kuitenkin johti neuvotteluihin Venäjän ja Ukrainan kesken autonomiasta Krimille, minkä johdosta Krimin asema nousi alueesta (oblast) autonomiseksi tasavallaksi. Runsas miljoona Krimin vajaasta kahdesta miljoonasta asukkaasta on venäläisiä.


title: Venäjän historia

text: Putin käynnisti Krimin kriisin, kun hän lähetti Venäjän armeijan erikoisjoukkoja Ukrainan itsenäisen valtion alueelle Krimille maaliskuussa 2014. Tätä oli edeltänyt Kiovassa tapahtunut kansannousu, jonka seurauksena venäläismielinen presidentti Viktor Janukovytš joutui pakenemaan Ukrainan pääkaupungista 22. helmikuuta 2014. Venäjän valtiollisen mielipidetiedustelulaitoksen 24. helmikuuta 2014 julkaiseman tutkimuksen mukaan 73 prosenttia venäläisistä oli sitä mieltä, että Venäjän ei pitäisi reagoida Ukrainassa tapahtuneeseen vallankumoukseen. Venäjän armeija kuitenkin otti hallintaansa Krimin alueen ja korvasi aluehallinnon 27. helmikuuta 2014 venäläismielisellä hallinnolla, jota johti Krimin uusi pääministeri Sergei Aksjonov. Tämä uusi hallinto järjesti kansanäänestyksen 16. maaliskuuta 2014 liittymisestä Venäjään miehitysoloissa, jossa ei ollut todellista vaihtoehtoa säilyä osana Ukrainaa. Putin ja Venäjän johto valehtelivat kriisin aikana, että tunnuksettomat sotajoukot eivät ole Venäjän erikoisjoukkoja, vaan "Krimin alueen itsepuolustusjoukkoja". Vasta kun Krim oli liitetty Venäjään myönsi Putin Venäjän sotavoimien iskukykyä ylistäneessä puheessaan 28. maaliskuuta 2014, että Venäjän armeija valtasi sotilaallisesti Krimin.


title: Krimin tataarit

text: Ensimmäiset Krimin turkkilaisiin kansoihin kuuluneet asukkaat olivat hunneja, jotka valloittivat alueen 400-luvulla. Myöhempinä vuosisatoina hunneja seurasi useat muut paimentolaiskansat. 600-luvun loppuun mennessä Krimistä oli tullut osa kasaarien valtakuntaa ja sen myöhemmin hajotessa alueelle tulivat petsenegit, jotka asettuivat alueelle 900-luvulla. Petsenegejä puolestaan seurasivat kiptšakit, jotka hallitsivat aluetta parin vuosisadan ajan. Kiptšakkien kieli jätti vaikutteita nykyiseen Krimin tataarin kieleen.


title: Krimin tataarit

text: Tšingis-kaanin johtamat mongolit valloittivat Krimin 1240-luvulla ja suuren Mongolivaltakunnan hajottua Krimistä tuli osa Kultaista ordaa. Kultaiseen ordaan ja sitä kautta Krimille levisi islam ja valtakunta myös turkkilaistui. Krimin tataarit tuli terminä käyttöön 1200-luvulla. Kultainen orda hajosi edelleen kun Hacı Giray yritti epäonnistuen saada johtajuuden käsiinsä, mutta päätyikin pakenemaan Krimille. Krimillä hän perusti Krimin kaanikunnan vuoden 1428 paikkeilla. Kaanikunnan alueisiin kuului nykyisen Krimin lisäksi myös alueita eteläisestä Ukrainasta. Krimin kaanikunta tunnusti Ottomaanien ylivallan alueella sopimuksella, jonka allekirjoitti kaani Mengli Giray I vuonna 1475.


title: Venäjän historia

text: Esihistoriallisina aikoina Pohjois-Venäjän suurilla aroilla asui hajanaisia vaeltavien paimentolaisten heimoja. Antiikin aikaan Kaspian aroilla asuivat skyytit. Näiden arolla eläneiden yhteiskuntien jäännöksiä on löydetty 1900-luvun aikana muun muassa Stravropolin, ja Tšeljabinskin alueilta Arkaimista, Uralin eteläpuolen aroilta sekä Altain vuoristosta. 700-luvun eaa. jälkipuolella antiikin Kreikan kauppiaat välittivät Venäjän alueelle vaikutteita omasta yhteiskunnastaan Donin ja Tamanin niemimaan kauppapaikkojen kautta. 200- ja 500-luvuilla eaa. Krimin itäosissa sijainnut Bosporoksen valtakunta, hellenistinen Kreikan siirtokuntia seurannut politeia, jäi sotaisten paimentolaisheimojen, kuten hunnien ja avaarien, toistuvien hyökkäysten alle. Turkkilainen kansa, kasaarit, hallitsi Volgan eteläosien jokialueen aroja Kaspianmeren ja Mustanmeren välissä 700-luvulle saakka.


title: Krimin gootit

text: Gootit saapuivat Mustallemerelle luoteesta, ja he valloittivat Krimin alueen 200-luvun aikana. Samalla he valloittivat myös suurimman osan Mustanmeren pohjoisrannikosta. Noin sata vuotta myöhemmin hunnit alistivat heidät. Suuri osa Krimin gooteista siirtyi tämän jälkeen länteen kohti Rooman valtakuntaa ja valloittivat sen Teoderik Suuren johdolla. Osa kuitenkin jäi Krimin vuoristoseudulle. Myöhemmin Krimin gootit kääntyivät kristinuskoon ja heidän alueensa päätyi Bysantin valtakunnan vallan alle. Heitä tiedetään olleen alueella, kun keisari Justinianus I rakensi Mangupin linnoituksen osana rannikkokaupunkien linnoitusten sarjaa. Kasaarit valloittivat alueen linnoituksista huolimatta 700-luvulla, ja Krimin gootit vetäytyivät syvemmälle vuoristoon. Johannes-niminen ortodoksinen arkkipiispa purjehti Krimille Bysantista johtaakseen goottien kapinaa kasaareja vastaan, mutta hän ei saanut tukea Bysantista ja kapina epäonnistui. Bysanttilaiset halusivat mieluummin liittoutua juutalaisuuden omaksuneiden kasaarien kanssa, jotka muodostivat hyödyllisen puskurivyöhykkeen tasangon kansoja vastaan. Keisarit Justinianus II ja Konstantinos V naivat tämän takia molemmat kasaariprinsessat.


title: Krimin kaanikunta

text: Ennen Kultaisen ordan tataarien saapumista Krimiä ja sen ympäristöä asuttivat lähinnä kiptšakit, joskin Bysantti hallitsi Korsunia alueen pohjoisosassa. Myös Kiovan Venäjällä oli Kertšinsalmen rannalla siirtokunta Tmutarakan, joka oli voimakkaimmillaan 900-1000-luvuilla. Tataarit saapuivat 1239. Genovalaiset perustivat merkittävän kauppakeskuksen Kaffaan 1261-1265. Genovalaiset maksoivat ordalle veroa, joskin joutuivat muutaman kerran sen hyökkäysten kohteeksi. Alueella asui lisäksi myös arabeja, turkkilaisia, kreikkalaisia ja armenialaisia. Alueen uskontoja olivat kristinusko ja juutalaisuus. Sunnalaisuus tuli alueelle aluksi mamelukkikauppiaiden mukana ja Krimille asettuneiden tataarien kaanin Özbegin aikana islamista alkoikin tulla tataarien pääuskonto, vaikka genovalaiset pyrkivät levittämään kristinuskoa heidän keskuuteensa.


title: Ukrainan historia

text:
Valtaan noussut länteen päin kallellaan oleva kansallismielinen hallitus herätti tyytymättömyyttä Venäjän hallituksessa
ja Ukrainan venäläisalueilla. Krimin niemimaalle ja Itä-Ukrainaan syntyi helmi-maaliskuussa Ukrainan uutta hallitusta vastustavaa venäläismielistä separatismia, jota kaikki alueilla asuneet venäläiset eivät kannattaneet. Separatistit järjestivät Krimillä kansanäänestyksen. Venäläiset lähettivät Krimille erikoisjoukkoja, ja Ukrainan armeija vetäytyi sieltä. Niinpä Venäjä saattoi liittää Krimin niemimaan itseensä. Jo Krimin tapahtumien aikana olivat venäläismieliset mielenosoittajat ja aseistetut separatistit vallaneet hallintorakennuksia Itä-Ukrainassa. Ukrainan hallitus päätti vastata omalla terrorisminvastaisella operaatiollaan. Venäjä uhkasi mahdollisella sotilaallisella väliintulolla 23.4.2014.


title: Krim

text: Kutšuk Kainnardžin rauhassa vuonna 1774 tataarit joutuivat luovuttamaan alueen turkkilaisille, jotka rauhassa sitoutuivat tunnustamaan Krimin itsenäisyyden ja ortodoksisen uskon. Ennen aselepoa 1772 Venäjän keisarikunta neuvotteli Krimin kaanin kanssa sopimuksen, jonka mukaan Krim vapautuisi Turkin vallasta ja saisi itsenäisyyden Venäjän keisarikunnan alaisuudessa. Itsenäisyysjakso jäi kuitenkin lyhyeksi Venäjän anastettua alueen 1783 siellä syntyneiden kristittyjen ja islaminuskoisten välisten kahakoiden johdosta. Niemimaalla asuneet kristityt halusivat vapautua islaminuskoisten harjoittamasta sorrosta. Kun kaani Šagin-Girai ei suostunut kristittyjen vaatimuksiin, Venäjä katsoi asenteen kapinoinniksi ja miehitti keväällä 1783 maan ja kaanikunta liitettiin Venäjään.