title: The Eternal Idol

text: Yhtyeen palattua Britanniaan Daisley palasi Gary Mooren yhtyeeseen ja myös tuottaja Glixman lopetti työskentelyn yhtyeen kanssa näihin aikoihin, johtuen ilmeisesti erimielisyyksistä manageri Meehanin kanssa. Yhtye jäi myös ilman rumpalia kun Eric Singer jätti yhtyeen koska hänen mielestään yhtyeen tulevaisuus näytti epävarmalta ja hän liittyi myös Gary Mooren kiertueyhtyeeseen Daisleyn kutsumana. "Kulissien takana kaikki oli sekaisin", muisteli Singer myöhemmin. "Palkkoja ei kuulunut eikä Meehania saanut mistään kiinni. Kun Bob kysyi minua Garyn yhtyeeseen en epäröinyt hetkeäkään." Singerin korvasi myöhemmin yhtyeessä jo aiemminkin vaikuttanut Bev Bevan. Albumin teko oli jonkin aikaa jäissä koska studiolaskuja oli maksamatta ja mm. yhtyeen jäsenten soittimia oli takavarikoituna laskujen pantiksi.


title: Atomic Roooster

text: Solisti-basisti Nick Graham jätti Atomic Roosterin maaliskuussa 1970, ja hänet korvasi lähes välittömästi myös kitaraa soittava John Du Cann. Myös rumpali Carl Palmer erosi yhtyeestä pian albumin julkaisun jälkeen liittyäkseen Emerson Lake & Palmer -yhtyeeseen. Noin puoli vuotta Palmerin lähdön jälkeen Atomic Rooster solmi Yhdysvalloissa levytyssopimuksen Elektra Recordsin kanssa. Koska yhtyeen soundi oli muuttunut huomattavasti Nick Grahamin lähdön myötä, soitti Du Cann kitaraosuudet Yhdysvaltain-painoksen kappaleisiin ”S.L.Y.”, ”Before Tomorrow” ja ”Friday the 13th”, joista viimeksi mainittuun myös uuden lauluraidan. Lisäksi kyseisen painoksen kappalejärjestys oli erilainen. Myös kaikki albumin CD-versiot noudattivat Yhdysvaltain-painoksen sisältöä aina vuoteen 2004, jolloin Expanded Deluxe Edition julkaistiin.


title: Muovi

text: Tuotantomääriltään suurimmat muovilaadut valmistetaan öljynjalostuksessa syntyvistä kevyistä jakeista, kuten bentseeni, butadieeni, propeeni ja eteeni, liittämällä näiden molekyylit yhteen pitkiksi ketjuiksi prosessissa, jota sanotaan polymeroinniksi. Vuoteen 2018 menneä muovia on tuotettu koko maailmassa yheensä yli 8 mljardia tonnia (8 biljoonaa kiloa). Tällä hetkellä muovin vuosituotanto on 300 miljoonaa tonnia, ja arvioiden mukaan se kaksinkertaistunee vuoteen 2030 mennessä. Kaikesta tuotetusta muovista n. 80% päätyy jätteeksi


title: Harmonikka

text:
Eri valmistajat ostavat yksittäiset osat niihin erikoistuneilta valmistajilta tai tekevät ne itse. Puuosien valmistus on pitkälle koneistettua, ja erilaisten puutyökoneiden käyttö mahdollistaa osien tarkat mitat ja tehokkaan tuotannon. Muoviosat on perinteisesti valmistettu selluloidista joka on yksi ensimmäisistä muovilaaduista. Selluloidi valmistetaan selluloosasta nitraamalla ja se on erittäin tulenarkaa. Paksuja selluloidilevyjä keitetään vesihauteessa, jolloin ne notkistuvat nahkamaisiksi ja ovat helposti muovattavissa soittimen monimutkaisiin muotoihin muottien päällä. Selluloidin kutistuminen ja asettuminen haluttuun muotoon vie aikaa kolmisen kuukautta. Selluloidi on erittäin kestävä materiaali, satakin vuotta vanhoissa soitimissa saattaa olla alkuperäinen pinnoite. Lisäksi sen muovattavuus on omaa luokkaansa, pintavauriot voidaan korjata vaihtamalla vaurioitunut alue ja sillä saadaan aikaan harmonikoille tyypillinen kaunis loimukuviointi. Metalliosien valmistus vaatii useita vaiheita. Metalli pitää sulattaa, ja osat saavat muotonsa erilaisissa muoteissa jäähtyessään. Metalliset kielten vapaalehdykkäosat lämpökäsitellään, jotta ne tulevat joustavammiksi ja lujemmiksi eivätkä murru helposti.
Kieliä koottaessa vapaalehdykät ruuvataan tai vahataan kielilaattoihin, joissa on kaksi aukkoa. Vapaalehdykkä kiinnitetään aukon molemmille puolille, ja aukko varustetaan nahkaisella tai muovisella venttiilillä. Kielilaatat kiinnitetään edelleen puisiin kielipenkkeihin, jotka asennetaan instrumentin diskantti- ja bassopuolille. Näppäin- ja rekisterimekanismit, joilla ilmankulkua kielipenkkeihin ja kieliin ohjataan, kiinnitetään soittimen tukirakenteisiin.


title: Muovikassi

text: Muovikassien tärkein valmistusmateriaali on LD-PE, jonka massatuotanto alkoi 1957. Alusta alkaen erilaiset suulakepuristetut muovikalvot, joista saumaamalla tehdään muovipussit, -säkit ja -kassit, ovat olleet yksi tärkeimmistä polyeteenin käyttökohteista. Laajaan käyttöön muovikassit levisivät 1970-luvun puolivälissä. Vuonna 2002 maailmassa valmistettiin erikokoisia ja -laatuisia muovikasseja yhteensä 4–5 biljoonaa kappaletta Chemical Market Associatesin arvion mukaan. Vuonna 2009 WWF arvioi muovikassien vuosituotannoksi 500 miljardista yhteen biljoonaan. Suomessa käytetään arviolta 300 miljoonaa muovipussia vuodessa.


title: Tekniikan historia

text: Kiristyneiden laatuvaatimusten ja automaation johdosta tehtaat tulivat puhtaammiksi kuin useimpien kodit. Jatkuvasti kasvava osa tuotannosta, kuten piikiekkojen päälle tehtävien mikroprosessoreiden tuotanto, tehdään puhdastiloissa, jotka ovat puhtaampia kuin leikkaussalit sairaaloissa. 1940-luvulla alkoi öljypohjaisten muovin massatuotanto ja vuoden 1973 öljykriisiin saakka maailman muovituotanto kaksinkertaistui joka viides vuosi. Muoveja tehdään maailmassa noin 250 ja terästä noin 1 400 miljoonaa tonnia vuodessa, joten tilavuuksilla laskettuna määrät ovat samaa luokkaa. Tärkeimmät nykyisistä muovilaaduista, kuten PVC ja polyeteeni, kehitettiin ennen toista maailman sotaa, kuten myös synteettinen kumi, jota saksalaiset valmistivat sodan aikana, koska eivät saaneet enää luonnonkumia. Ruiskuvalukoneiden massatuotannolla sekä suulakepuristettujen muoviprofiilien ja kalvojen avulla helposti muovattavat ja riittävän kestävät muovit tulivat tärkeimmiksi materiaaleiksi kulutustavaroille. Muovikassista on tullut aikakauden symboli. Edullisina materiaaleina muovit edistivät kertakäyttökulutusta.


title: Muoviteollisuus

text: Maailman suurimpia muoviraaka-aineiden tuottajia ovat kemianteollisuuden jättiyritykset kuten saksalainen BASF, yhdysvaltalainen Dow Chemical Company ja taiwanilainen Formosa Plastics. Kiinalaiset, saudiarabialaiset ja malesialaiset petrokemian yritykset ovat vallanneet alaa muoviraaka-aineiden tuottajina perinteisiltä amerikkalaisilta ja eurooppalaisilta yrityksiltä.


title: Kierrätys

text: Muovien kierrätyksessä ongelma on niiden laaja kirjo. Vuoden 2016 aikana muovinkierrätys kehittyi huomattavasti Suomessa muovijätteen kaatopaikkakiellon myötä. Samana vuonna tuottajavastuu laajeni muovipakkausten pariin. Muovinkeräyspisteitä on Suomessa 500, ja niitä hoitaa Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy. Kerätty muovijäte päätyy Riihimäelle Fortumin (ent. Ekokem) muovijalostamolle, jossa muovilaadut erotellaan toisistaan infrapunasensoreilla. Kierrätetystä muovista valmistetaan muun muassa pusseja, kalvoja ja putkia. Ringin keräyspisteisiin kelpaavat kaikki muovipakkaukset lukuun ottamatta PVC-muovia sisältäviä pakkauksia, joita käytetään nykyisin hyvin vähän.


title: Muoviteollisuus

text: Muoviteollisuuden tuotteiden käyttöalueista suurimpia ovat pakkausala, ajoneuvoteollisuus ja rakennusala. Euroopassa lähes 39 % muoveista käytetään pakkaamiseen. Muovista valmistetaan paljon myös kulutustavaroita, kuten keittiövälineitä, valaisimia, astioita, säiliöitä ja säilytyslaatikoita. Muovi on yleinen materiaali myös elektronisten laitteiden kotelomateriaalina.


title: Muovi

text: Varhaisimmat ja vakiintuneimmat käyttökohteet muoville ovat sähköteollisuudessa. Muovin eristysominaisuudet, lujuus, kestävyys sekä haluttaessa liekinkestävyys tekevät siitä optimaalisen materiaalin pistokkeille, sulakkeille, sähköjohtimien kuorille ja sähkölaitteiden koteloinneille. Muoviteollisuuden kehittyessä muovi on alkanut korvata perinteisiä raaka-aineita. Rakennusteollisuudessa muovi on yleistynyt muun muassa putkituksissa, vesikouruissa, hormeissa, lattianpäällysteissä, lämmön- ja vedeneristeissä, tiivisteissä ja tapeteissa. Myös huonekaluteollisuus käyttää laajasti muovia tuotteiden rakenteissa, verhoiluissa ja laminaateissa. Autoteollisuudessa muovin käyttö on levinnyt sähkölaitteista ja verhoilusta konepellin alle esimerkiksi tuulettimiin ja putkistoihin. Pyrkimys polttoainetaloudellisuuteen ja jalankulkijoiden turvallisuuteen on puolestaan tuonut keveät muovimateriaalit puskureihin ja jäähdyttimiin. Keveys, korroosionkestävyys, antimagneettisuus, ylläpidon helppous ja kustannustehokkuus kasvattavat alati muovin suosiota myös vesi- ja ilmaliikenteessä. Vaateteollisuus hyödyntää muovimateriaaleja etenkin kengissä ja sadeasuissa. Talvivaatteissa polyuretaanivaahtomuovi on kasvavassa suosiossa lämpöeristeenä. Lääketieteellisellä sektorilla muoveja käytetään pakkauksissa, kertakäyttötavaroissa (mm. laastarit, siteet, lääkeruiskut), steriloitavissa tavaroissa (katetrit, putkitukset) sekä proteeseissa ja tuissa.


title: Muoviteollisuus

text: Muovituotteiden valmistus on jakaantunut hyvin monenkokoisten yritysten kesken, koska tiettyä erikoistuotetta tai pientä tuotevalikoimaa voi valmistaa kannattavasti yhdellä tai muutamalla koneella pienessä yrityksessä. Maailman suurimpia muovisia kulutustavaroita valmistavia yrityksiä ovat Tupperware ja Newell-Rubbermaid.


title: Muoviteollisuus

text: Muoviteollisuus valmistaa muovituotteita ainakin 12 pääasiallisella menetelmällä. Niistä seitsemän tärkeintä ovat ekstruusio eli suulakepuristus, puhallusmuovaus ja ruiskuvalu, kalanterointi, puhalluskalvoekstruusio, rotaatiovalu ja tyhjiömuovaus eli lämpömuovaus. Lujitemuovituotteiden valmistuksessa yleisimmät menetelmät ovat erilaisia laminointitekniikoita. Vaahtomuoveja valmistetaan vaahdottamalla.


title: Atlus

text: Atlus on japanilainen videopelejä kehittävä ja julkaiseva yritys. Se on tunnettu kehittämästään/julkaisemastaan roolipelisarjasta "Shin Megami Tensei" (johon kuului myös "Persona" -pelisarja).


title: Atlas Copco

text: Atlas Copco AB on ruotsalainen teollisuuskonserni. Vuoden 2017 lopussa Atlas Copcolla oli noin 34 000 työntekijää yli 180 maassa ja konsernin liikevaihto oli noin 9 miljardia euroa.


title: Atlus

text: Atlus USA on vuonna 1991 perustettu Atlusin tytäryhtiö, joka vastaa pelien julkaisemisesta Japanin ulkopuolella.


title: Atria

text:
OOO CampoMos on Atrian Oyj:n Moskovassa sijaitseva tytäryhtiö. Yhtiöllä on tuotantolaitos Moskovassa, ja sen päämarkkina-alueet ovat Moskovan ja Pietarin alueet. Päätuotteita ovat lihavalmisteet ja pizzat. Yhtiö on kuulunut Atria-konserniin lokakuusta 2008 lähtien.
Atrian Baltia toimii Virossa, ja sen päätuotteita ovat liha, lihavalmisteet ja kuluttajapakattu liha.


title: Martela

text: Konsernin emoyhtiö on Martela Oyj, tuotantolaitokset sijaitsevat Nummelassa, Kiteellä, Ruotsissa Bodaforsissa ja Puolassa Varsovassa. Tytäryhtiöt sijaitsevat Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Puolassa ja Venäjällä. Martelalla on laaja valtuutettujen jälleenmyyjien verkosto useassa maassa. Yhtiön valmistamia kalusteita on palkittu useilla kansainvälisillä arvostetuilla muotoilupalkinnoilla, kuten useammalla IF Design Awardilla, Red Dot Awardilla ja ADEX Design Awardilla.


title: Moilas

text: Moilas Oy on suomalainen leipomoalan konserni, johon kuuluvat tytäryhtiöinä Moilas Leipomo Oy ja Oy Moilas GF ltd. Leipomo toimii Pieksämäen Naarajärvellä Etelä-Savossa. Moilas leipomo sijaitsee Naarajärven keskustassa, jossa sijaitsee myös myymälä-kahvila. Gluteenittomia tuotteita tekevä leipomo muutaman kilometrin päässä Naarajärven teollisuusalueella.


title: Loomis

text: Loomis Suomi on Loomis-konsernin Suomen tytäryhtiö, joka muodostettiin entisen Securitas Arvokuljetus Oy:n pohjalta. Se on erikoistunut kaupan ja pankkien rahahuoltoon, ja toiminta käsittää myös arvokuljetus- sekä laskentakeskuspalveluja. Yrityksen kotipaikka on Helsinki, mutta päätoimitilat sijaitsevat Vantaan Tuupakan Turvalaaksossa Suomen Pankin omistamassa kiinteistössä.


title: Atradius

text: Atradius on maailman toiseksi suurin luottovakuuttaja ja osa Catalana Occidente Insurance Group -konsernia. Yhtiöllä on toimistoja yli 50 maassa, 3700 työntekijää ja sen liikevaihto oli vuonna 2017  €1,8 miljardia. Yrityksen tuotteita ovat luottovakuutukset, kaupalliset takaukset ja perintä. Yhtiö on arvioitu ”erinomaiseksi” AM Best:in ja A2 Moody:sin vakaiden näkymien mukaan. Atradiuksella on tietoja yli 240 miljoonasta yrityksestä ympäri maailman. Yrityksen pääkonttori on Amsterdamissa.


title: Mäkelä Alu

text: Mäkelä Alu Oy on metallinjalostusyritys, jonka tehdas sijaitsee Alajärvellä. Mäkelä Alu puristaa alumiiniprofiileja ja pintakäsittelee niitä muun muassa rakennus- ja telakkateollisuuden tarpeisiin. Yritys on perustettu vuonna 1937, ja yhtiön toimitusjohtaja on Markku Välimäki. Yritys kuuluu Alucenter-yhteistyöverkostoon. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 2013 52,9 miljoonaa euroa, ja sillä oli 161 työntekijää.


title: Marie Besnier Beauvalot

text: Marien isoisä André Besnier oli perustanut meijeriyhtiön vuonna 1933. Nykyisen nimensä se otti vuonna 1999. Nykyään Lactalis-yhtymällä on 236 tuotantolaitosta maailmanlaajuisesti. Yhtymällä on 75 000 työntekijää yhteensä 44 eri maassa. Se on maailman suurin meijerialan yritys sekä Euroopan suurin maidonkerääjä ja juustonvalmistaja. Tuotteista tunnetuimpia ovat ranskalainen briejuusto "President", jota myydään yli 140 maassa ja joka tuottaa yhtiölle 1,8 miljardin euron liikevaihdon sekä "Galbani", jota myydään yli 130 maahan (1,5 mrd. euron osuus liikevaihdosta).


title: Mallaskoski

text: Oy Mallaskoski Ab on Seinäjoella vuonna 1997 perustettu olutpanimo, joka aloitti tuotannollisen toimintansa 1999. Yritys valmistaa oluiden lisäksi lonkeroa ja siidereitä ja energiajuomia. Sen tuotemerkkejä ovat Kuohu-oluet, Häjy-lonkero, Komia-, Makia- ja Twist-siiderit sekä Pure!-energiajuoma. Alkoholituotteiden kokonaisvolyymi on n. 4 miljoonaa litraa vuodessa. Panimo työllistää 5-10 henkeä ja vuoden 2012 arvioitu liikevaihto on n. 2 miljoonaa euroa.


title: Financial District (Manhattan)

text: Financial District (lyh. FiDi), virallisesti "Wall Street", on New Yorkissa Manhattanin eteläosassa sijaitseva rahoituslaitosten keskittymä. Alueella sijaitsee lukuisia pörssejä kuten New Yorkin pörssi, NASDAQ, AMEX, NYMEX ja NYBOT sekä Yhdysvaltain keskuspankin New Yorkin liittovarantopankki. Siellä sijaitsivat myös World Trade Centerin kaksoistornit. Alueen keskustana pidetään Wall Streetin ja Broad Streetin risteystä. Financial Districtin alueella asuu vakituisesti noin 56 000 ihmistä.


title: Wall Street

text: Wall Street on katu Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee lähellä Manhattanin saaren eteläpäätä ja johtaa Broadwayltä Manhattanin itärantaa pitkin kulkevalle South Streetille. Wall Street on Manhattanin finanssialan keskittymän "Financial Districtin" keskus, jossa pitää majaansa muun muassa New Yorkin pörssi. Wall Street on ollut maailman johtava finanssikeskus, mutta vuonna 2007 Lontoon City kasvoi kansainvälisenä finanssikeskuksena ohi Wall Streetin.


title: New York

text: New Yorkin pörssi (The New York Stock Exchange, NYSE) on osakkeiden yhteenlasketulla markkina-arvolla mitattuna maailman suurin arvopaperipörssi. Päivittäisellä osakekauppojen määrällä mitattuna maailman suurin pörssi on NASDAQ. Pörssi sijaitsee Wall Streetillä Manhattanin finanssialan keskittymän "Financial Districtin" keskuksessa.


title: Manhattan Community District 1

text: Manhattan Community District 1 on New Yorkin Manhattanin saaren eteläisin hallinnollinen osa-alue (Community District). Siihen kuuluu Manhattanin pääsaaren eteläkärki sekä kolme pienempää saarta: Ellis Island, Liberty Island ja Governors island. Pääsaaren puolella hallinnollinen keskus, Wall Street sekä Tribecan alue kuuluvat tähän alueeseen.


title: Manhattan

text: Vaikka Manhattan on historiallisesti suunnattoman epätasapainoinen, se muodostuu oikeastaan pienistä, rauhallisista naapurialueista. Monet saaren alueet ovat maailmankuuluja, kuten sellaiset etniset saarekkeet kuin Chinatown, Yorkville, Little Italy, Spanish Harlem ja Black Harlem. Saaren eteläkärjestä Battery Parkista, vanhan hollantilaisten tykistöpatterin paikalta, pohjoiseen mutkittelevat kadut muistuttavat siitä, että Manhattan oli kaupankäynnin keskus ennen kuin Boston, Philadelphia tai Williamsburg olivat edes olemassa. Wall Street, maailman finanssialan keskus, oli alkuaan hollantilaisten linnoitus. Hudson River Parkin puisto ulottuu Battery Parkista 59. kadulle saakka ja kattaa 223 hehtaarin alueen veden äärellä.


title: Lower Manhattan

text: Hollantilaiset perustivat Manhattanin ensimmäiset eurooppalaiset siirtokunnat saaren eteläkärkeen vuonna 1609. Ensimmäinen linnoitus rakennettiin nykyisen Battery Park -puiston paikalle suojelemaan Uusia-Alankomaita. 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä Lower Manhattanilla olivat käynnissä suuret rakennustyöt, jolloin rakennettiin muun muassa 40 Wall Street, American International Building, Woolworth Building ja 20 Exchange Place. 1950-luvulla aloitettiin useiden muiden korkeiden rakennusten rakennustyöt. 1970-luvun alussa valmistui World Trade Center -toimistorakennuskompleksi. Toinen mittava toimistorakennusten keskittymä on World Financial Center, joka valmistui 1980-luvun puolivälissä.


title: Brookfield Place

text:
Brookfield Place (aiemmin World Financial Center) on New Yorkin Lower Manhattanilla, Hudson-joen rannalla sijaitseva rakennuskompleksi, joka koostuu neljästä toimistorakennuksesta. Brookfield Placen rakennukset sijaitsevat West Side Highwayn varrella vastapäätä World Trade Centerin aluetta. Rakennuskompleksin suunnittelijana toimi arkkitehti César Pelli. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1985 ja ne päättyivät 1988.
Brookfield Placen omistajayrityksenä toimii Brookfield Properties lukuun ottamatta American Expressin omistamia toimitiloja. Kompleksissa toimivia yrityksiä ovat muun muassa Merrill Lynch, Nomura Group ja The Wall Street Journal.


title: 200 Vesey Street

text: 200 Vesey Street (aiemmin 3 World Financial Center, lyhenne 3 WFC) on New Yorkin Lower Manhattanilla sijaitseva pilvenpiirtäjä, joka on osa Brookfield Place -toimistorakennuskompleksia. Rakennus sijaitsee osoitteessa 200 Vesey Street. Vuonna 1986 valmistuneen, postmodernismia edustavan rakennuksen on suunnitellut arkkitehti César Pelli. Sen korkeus on 225 metriä ja kerroslukumäärä 51. Se on World Financial Center - kompleksin toimistorakennuksista korkein.


title: Lower Manhattan

text: Lower Manhattan tunnetaan erityisesti liiketalouden keskuksena. Alueella sijaitsevat Wall Street ja New Yorkin pörssi. Lower Manhattanilla sijaitsi myös syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001 tuhoutunut World Trade Center, jonka paikalle on rakenteilla uusi World Trade Center. Lower Manhattanilla sijaitsevat myös New Yorkin Chinatown ja Little Italy.


title: 40 Wall Street

text: 40 Wall Street tai Trump Building on 72-kerroksinen pilvenpiirtäjä New Yorkin Manhattanilla, Yhdysvalloissa. Se on rakennettu vuosina 1929–1930 ja sen suunnittelusta vastasivat H. Craig Severance ja Yasuo Matsui. Pilvenpiirtäjällä on korkeutta 282,5 metrin verran ja valmistuttuaan vuoden 1930 huhtikuussa se ehti olla maailman korkein rakennus saman vuoden toukokuun 27. päivään asti, jolloin sen ohitti Chrysler Building. Rakennus on nykyään toimistokäytössä ja sen kokonaispinta-ala on noin 120 000 neliometriä.


title: Ford Transit

text: Ford Transit on Fordin vuodesta 1965 lähtien valmistama pakettiautomalli. Heti ensiesittelystään lähtien Transit on ollut erittäin suosittu ja tunnettu eri puolilla maailmaa. Suomessa se on saanut mainetta erityisesti poliisin "mustana-maijana", sekä kilpaillut myyntitilastojen kärkisijoista Volkswagen Transporteria ja Toyota Hiacea vastaan. Tavarankuljetusmallien lisäksi Transitia on rakennettu jo tehdasvalmisteisena lukuisia eri käyttötarkoituksia varten – aina pikkubusseista ambulansseihin. Tämän lisäksi tulevat tietysti koritehtaiden alustaohjaamoille valmistamat mallit, kuten esimerkiksi matkailuautot.


title: Ford Transit (2000)

text: Ford oli jo vuonna 1993 perustanut suunnitteluryhmän pohtimaan tulevaisuuden markkinoiden Transit-mallistoa. Näihin alkoi jo olla selvää, että kevyemmät, niin sanotun ”tonniluokan” pakettiautot siirtyisivät vähitellen etuvetoon. Kahden tonnin autoissa takaveto joka tapauksessa säilyisi, koska suurella kuormalla lastattuna etuveto ei painojakauman vuoksi ole toimiva ratkaisu. Fordilla päädyttiin lopputulokseen, että hyötyajoneuvomallistoon tarvittaisiin kaksi erillistä mallia yhden sijasta: Transit olisi aina etuvetoinen, ja sen yläpuolelle tulisi suurempi takavetoinen malli. Ideaa pidettiin sinänsä järkevänä, mutta kahden hyötyajoneuvon kehittäminen erillisinä projekteina aiheuttaisi turhan paljon ylimääräisiä kustannuksia. Tästä syystä päätettiin alkaa valmistaa sekä etu- että takavetoisia Transit-malleja, joissa perusrakenne kuitenkin olisi sama. Takavetomalleissa luonnollisesti olisi pitkittäin, ja etuvetoisissa poikittain asennettu moottori. Tällainen ratkaisu vaati paljon rahaa ja aikaa, mutta Ford päätti ottaa haasteen vastaan.


title: Ford Transit (1978)

text: Koska ensimmäisen sukupolven Transitia myytiin edelleen yli kymmenen vuoden ikään ehtineenä erinomaiseen tahtiin, Ford päätyi lopputulokseen, että täysin uuden mallin sijaan tässä vaiheessa riittäisi perusteellinen kasvojenkohotus. Uudistunut Transit esiteltiin yleisölle maaliskuussa 1978. Suurimmat ulkonäölliset muutokset kohdistuivat keulaan, joka oli suunniteltu siten, että kaikki moottorit mahtuisivat sen sisään, eikä pidennettyä keulaa enää tarvittaisi osassa malleista. Etupuskuri ja -pelti olivat myös irrotettavissa huoltotöiden helpottamiseksi. Sisällä kojelauta oli aikaisempaa huomattavasti henkilöautomaisempi – siksikin että mittaristo ja muutama muu osa oli lainattu Ford Cortinasta. Perusrakenne pysyi muuttumattomana pyöräntuentoja myöten.


title: Ford Transit (1965)

text: 1960-luvun alussa Euroopan Fordin eri maiden tehtailla ei ollut juuri minkäänlaista yhteistyötoimintaa, ja tuntuikin kuin ne kilpaisivat toisiaan vastaan – vaikkakin automalleja myytiin samalla merkillä. Tuohon aikaan Ford valmisti Euroopan markkinoille kahta pakettiautoa: Länsi-Saksassa Taunus Transitia ja Englannissa Thames 400E:tä. Kumpikin malli menestyi hyvin kotimarkkinoillaan, muttei kuitenkaan ulkomailla. Fordin pääkonttorissa Yhdysvalloissa tilanteesta oltiin tietoisia, ja kilpailua jopa rohkaistiin, sillä sen arveltiin pitävän yllä kehitystä. Henry Ford II alkoi kuitenkin tuntea kilpailutilanteen epätoivottuna ja toi mielipiteensä selvästi esille. Hän halusi panna pisteen eri tehtaiden väliselle kilpailulle, kun Englannin ja Saksan tehtaat alkoivat kumpikin suunnitella itsenäisesti korvaajaa pakettiautoilleen. Tässä vaiheessa Englannissa Thames 400E:n korvaavan 800E:n kehitys oli jo pitkällä, samoin kuin Saksassa Taunus Transitin seuraajamallin.


title: Ford Transit (1986)

text: On aina riskialtista ryhtyä täydellisesti uudistamaan suurta suosiota saavuttanutta automallia – näin myös Transitin tapauksessa. Tästä syystä autolehdet ottivatkin uutuusmallin heti suurennuslasin alle. Koska Ford oli käyttänyt valtavasti rahaa, vaivaa ja aikaa uuden Transitin kehitykseen, sopi myös odottaa lopputuloksen olevan onnistunut suoritus. Kolmannen sukupolven Transitin myynti alkoi kuitenkin toivotulla tavalla, ja sekä asiakkaat että lehdistö ottivat mallin vastaan innolla.


title: Ford Transit

text: 1960-luvun alussa Euroopan Fordin eri maiden tehtailla ei ollut juuri minkäänlaista yhteistyötoimintaa, ja tuntuikin kuin ne kilpaisivat toisiaan vastaan – vaikkakin automalleja myytiin samalla merkillä. Tuohon aikaan Ford valmisti Euroopan markkinoille kahta pakettiautoa: Länsi-Saksassa Taunus Transitia ja Englannissa Thames 400E:tä. Kumpikin malli menestyi hyvin kotimarkkinoillaan, muttei kuitenkaan ulkomailla. Fordin pääkonttorissa Yhdysvalloissa tilanteesta oltiin tietoisia, ja kilpailua jopa rohkaistiin, sillä sen arveltiin pitävän yllä kehitystä. Henry Ford II alkoi kuitenkin tuntea kilpailutilanteen epätoivottuna ja toi mielipiteensä selvästi esille. Englannin ja Saksan tehtaiden alettua kummankin suunnitella itsenäisesti korvaajaa pakettiautoilleen, halusi Henry Ford II panna pisteen eri tehtaiden väliselle kilpailulle. Tässä vaiheessa Englannissa Thames 400E:n korvaavan 800E:n kehitys oli jo pitkällä, samoin kuin Saksassa Taunus Transitin seuraajamallin.


title: Ford Transit (2000)

text: Markkinoille Transit ehti heinäkuussa 2000. Lopullinen muotoilu perustuu Fordin silloiseen New Edge Design -muotoilukieleen, joka oli esitelty ensimmäistä kertaa Ford Ka:ssa vuonna 1996. Ohjaamo oli jälleen kerran muuttunut astetta henkilöautomaisempaan suuntaan. Tällä kertaa kojelautaa ei kuitenkaan tarvinnut suunnitella täysin puhtaalta pöydältä. Oli nimittäin käynyt niin, että Yhdysvaltain markkinoilla myytävään F-150-lava-automalliin suunniteltu kojelauta oli jäänyt odottelemaan sopivaa käyttökohdetta, kun kyseiseen malliin valittiinkin toisenlainen kojelauta.


title: Ford Transit

text:
On aina riskialtista ryhtyä täydellisesti uudistamaan suurta suosiota saavuttanutta automallia – näin myös Transitin tapauksessa. Tästä syystä autolehdet ottivatkin uutuusmallin heti suurennuslasin alle. Koska Ford oli käyttänyt valtavasti rahaa, vaivaa ja aikaa uuden Transitin kehitykseen, sopi myös lopputuloksen olevan onnistunut suoritus. Joka tapauksessa kolmannen sukupolven Transitin myynti alkoi toivotulla tavalla ja asiakkaat sekä lehdistö ottivat mallin vastaan innolla.
1980-luvun puoliväliin tultaessa autonvalmistajat yksi toisensa jälkeen alkoivat siirtyä erilliseen etupyöräntuentaan pakettiautoissaan. Näin päätettiin tehdä myös Transitin tapauksessa. Kuitenkin pitkäakselivälisessä mallissa säilytettiin yksinkertaisempi jäykkä akselirakenne. Lyhytakselivälisten Transitien erillistuennan suunnittelussa kiinnitettiin erityistä huomiota ajo-ominaisuuksiin ja mukavuuteen. Aluksi tarkoituksena oli käyttää pyöräntuennassa tavanomaisia MacPherson-joustintukia, mutta jalkatilojen maksimoimiseksi päädyttiin vähemmän tilaa vievään ratkaisuun.


title: Ford Transit (1965)

text: Vuosien 1973–1974 öljykriisi ei Transitin valmistukseen suuremmin vaikuttanut. Ford päätti korvata edullisimman 1,7-litraisen V4-moottorinsa 1,6-litraisella nelisylinterisellä "Kent"-rivimoottorilla, joka oli aiempaa taloudellisempi ja kevyempi. Sama moottori oli myös laajasti käytössä Fordin henkilöautomallistossa, muiden muassa Escortissa ja Cortinassa. Fordin itse valmistama C3-automaattivaihteisto tuli lisävarusteeksi vuonna 1977.


title: Ford Transit (1965)

text: Vuonna 1972 Ford esitteli Perkinsin dieselmoottorin korvaajaksi oman 2,4-litraisen "York"-dieselinsä, joka oli suuri edistysaskel vanhaan moottoriin verrattuna. Kyseisestä moottorista valmistettiin sekä neli- että kuusisylinterisiä versioita. "York"-moottoritkaan eivät olleet teknisesti mullistavia. Sylinterilohko oli valurautainen, kuten myös läpihengittävä sylinterikansi. Venttiileitä käytettiin työntötankojen välityksellä. Myös uudet "York"-dieselit oli suunniteltu siten, että niitä voitaisiin käyttää muissakin Fordin malleissa. Moottorin suosio tuli yllätyksenä, sillä dieselkäyttöisiä Transiteja odotettiin menevän vuodessa kaupaksi noin 30 tuhatta kappaletta, mutta kävi kuitenkin niin, että näitä malleja myytiin noin 50–60 tuhannen kappaleen vuositahdilla.


title: Näennäistiede

text: Käsitteellä näennäistiede on kielteinen merkitys, koska sitä on käytetty osoittamaan, että jotakin on virheellisesti ja harhaanjohtavasti esitelty tieteeksi. Niinpä ne, joiden väitetään harjoittavan tai kannattavan näennäistiedettä, yleensä kiistävät luokittelun. Siitä, missä laajuudessa tiede voidaan erottaa näennäistieteestä luotettavalla ja puolueettomalla tavalla (demarkaatio-ongelma), on erimielisyyttä.


title: Näennäistiede

text: Näennäistiede eli pseudotiede (kreikan "pseudo-", valheellinen, teeskentelevä) on tieteellisenä esiintyvä oppi, joka ei kuitenkaan täytä tieteellisyyden tunnusmerkkejä. Varhaisin tieto sanan "pseudoscience" (pseudotiede) käytöstä englannin kielessä on vuodelta 1843.


title: Näennäistiede

text: Raimo Tuomela on määritellyt näennäistiedettä seuraavasti:Esimerkiksi selvänäkeminen on tämän näkemyksen mukaan näennäistiedettä, koska se rikkoo tunnettuja fysiikan lakeja. Monesti lisäksi eri selvänäkijät väittävät samasta kohteesta eri asioita. Kreationismia pidetään näennäistieteenä, koska siinä esitetyt ajatukset ovat monesti ristiriidassa yleisesti hyväksyttyjen luonnontieteellisten ajatusten kanssa ja asioita esitetään yksipuolisesti vain kreationistista näkökantaa tukien. Lisäksi kreationismin näkemykset liittyvät tieteen ulkopuoliseen uskontoon, eikä niitä voida kumota edes teoriassa.


title: Näennäistiede

text: Uskomuslääkinnän vetovoimaa selittävät seuraavat tekijät:Näennäistiede muistuttaa usein propagandaa. Sille on monesti tyypillistä valikoiva tosiasioiden esittäminen, esitetään vain omaa väitettä tukevia tietoja, ja yleisessäkin tiedossa olevia omaa väitettä vastaan puhuvia tietoja jätetään huomioitta joko tahallisesti tai tutkimuksen puutteessa. Tämä tulee esille varsinkin tapauksissa, joissa näennäistiede kytkeytyy uskonnolliseen tai poliittiseen liikkeeseen, ja jolloin esitetään tieteelliseltä kuulostavia väitteitä, jotka eivät perustu puolueettomaan tutkimukseen.


title: Näennäistiede

text: On erilaisia keinoja sen osoittamiseksi, onko tietty oppi, käsitys, menetelmä tai käytäntö tieteellinen. Tieteellisessä menetelmässä tällaisia periaatteita ovat muiden muassa toistettavuus ja intersubjektiivinen varmistettavuus. Niinpä pyritään varmistamaan, että keskeinen todistusaineisto voidaan toistaa tai mitata samoissa olosuhteissa; niin voidaan vastaisuudessakin tutkia, onko ilmiöön liitetty hypoteesi tai teoria sekä täsmällinen että luotettava ja voivatko muut tutkijat tukeutua siihen.


title: Näennäistiede

text: Oikeanlainen todistelu edellyttää, että väitteen esittäjäNäennäistieteelle on usein tyypillistä vääränlainen todistelu eli argumentointi, jossa voi esiintyä seuraavanlaisia piirteitä:Sekä skeptikot että Bright-liikkeen huomattavimmat edustajat, kuten Richard Dawkins, Mario Bunge, Carl Sagan ja James Randi, pitävät kaikkia näennäistieteen muotoja haitallisina riippumatta siitä, aiheuttavatko ne kannattajilleen välitöntä haittaa. Heidän mukaansa näennäistieteen harjoittaminen johtuu yleensä monenlaisista syistä – joko lapsellisesta tai alkeellisesta tiedekäsityksestä tai pahimmillaan petoksesta, jolla tavoitellaan taloudellista tai poliittista hyötyä.


title: Näennäistiede

text: 1900-luvun puolivälissä Karl Popper ehdotti falsifioitavuuden kriteeriä näennäistieteen ja tieteen erottamiseksi toisistaan. Sellaiset väitteet kuin "Jumala loi maailmankaikkeuden" voivat olla tosia tai epätosia, mutta ei voida suorittaa kokeita, joilla väitteet voitaisiin todeta epätosiksi, joten ne eivät ole tiedettä, vaan ne kuuluvat tieteen alan ulkopuolelle. Popper jakoi ei-tieteen toisaalta filosofisiin, matemaattisiin, mytologisiin, uskonnollisiin ja metafyysisiin muodostelmiin ja toisaalta näennäistieteellisiin – mutta ei esittänyt selviä kriteereitä niiden erottamiseksi. Esimerkeiksi näennäistieteestä hän antoi astrologian ja psykoanalyysin ja tieteestä Albert Einsteinin suhteellisuusteorian. Myöhemmin Paul R. Thagard (1978) ehdotti, että näennäistiede on ensisijaisesti erotettavissa tieteestä silloin, kun se pitkällä aikavälillä kehittyy vähemmän kuin vaihtoehtoiset teoriat ja kun sen kannattajat kieltäytyvät tunnistamasta tai myöntämästä teorian ongelmia. Mario Bunge on esittänyt kategorioita "uskomuskenttä" ja "tutkimuskenttä" helpottamaan tieteen ja näennäistieteen erottamista toisistaan.


title: Näennäistiede

text: Propagandalle ovat ominaisia ainakin jotkin seuraavista piirteistä:"Kvasitiede" on näennäistieteen kanssa läheinen käsite, mutta sillä tarkoitetaan joskus hiukan eri asiaa. Kvasitiede (< lat. "quasi", 'ikään kuin; lähes') muistuttaa todellista tiedettä joiltakin, mutta ei kaikilta piirteiltään. Se pyrkii käyttämään tieteellistä menetelmää, mutta aiheensa tieteellisen perustan puutteellisuuden tai metodologian kehittymättömyyden vuoksi sitä ei voida pitää vakiintuneena tieteenä. Kvasitieteeksi on nimitetty joitain populaaritieteessä suosittuja, mutta empiirisesti tutkimattomia aiheita, kuten aikamatkustusta ja kuolemattomuutta.


title: Näennäisfysiikka

text: Näennäisfysiikka on näennäistiedettä, joka käyttää fysiikan kieltä ja menetelmiä. Sille on tyypillistä muillekin näennäistieteille tyypilliset puutteet kuten falsifioitavuuden ja vertaisarvioinnin puute. Näennäisfysiikaksi ei lasketa vanhentuneita teorioita, ei edes selvästi virheellisiä teorioita kuten Aristoteleen painovoimateoria. Osa vanhentuneista tai selityskyvyltään karkeista teorioista kuten Newtonin mekaniikka ovat tietyissä käytännön sovelluksissa edelleen käyttökelpoisia.


title: Lastikulttitiede

text: Lastikulttitiede on Richard Feynmanin alun perin kehittämä termi, jolla hän tarkoitti näennäistiedettä, jota harjoittavat toimivat pinnallisesti tieteentekijöiden harjoittamin normein, mutta eivät kykene ymmärtämään tai selittämään tieteellisesti kausaalista suhdetta lähtökohtien ja lopputuloksen väliltä.


title: Desantit Suomessa

text: Desantti (, ranskan kielen verbistä "descendre" ‘laskeutua alas’) on suomen kieleen venäjästä lainattu sana, joka tarkoittaa laskuvarjomiestä. Venäjällä laskuvarjojoukot tunnetaan nimellä "Vozdušno-desantnyje voiska" () eli VDV.


title: Desantit Suomessa

text: Suomen kielessä desantti-nimitystä käytetään erityisesti toisen maailmansodan aikaan selustaan vakoilua tai sabotaasia varten lähetetyistä laskuvarjomiehistä ja -naisista ja varsinkin neuvostoliittolaisista vakoilijoista, jotka lähetettiin tällä tavalla Suomeen.


title: Defaitismi

text: Defaitismi (, , ) on termi, joka tarkoittaa tappion hyväksymistä ilman taistelua tai tahtoa taistelemiseen. Sanalla on yleensä kielteinen sivumerkitys, ja usein psykologiassa se liitetään pessimismiin. Poliittisessa käytössä termillä on usein propagandistinen merkitys ja sillä viitataan maanpetoksellisuuteen sellaisessakin tilanteessa, jossa taistelun jatkaminen on todellisuudessa toivotonta. Sana on tyypillinen sota-ajan termi, vaikka sitä käytetään joskus politiikassa, liike-elämässä, urheilussa, psykologiassa ja filosofiassa.


title: Diskantti

text: Diskantti tarkoittaa moniäänisessä sävellyksessä ylintä ääntä, ylintä kuoroääntä, sopraanoa. Pianosävellyksissä se on oikean käden osa. Sanaa käytetään myös pianon ja yleensä kosketinsoittimien koskettimiston oikean käden puolesta (vasen taas on basso). Laulusävellyksissä käytetään G-avainta eli diskanttiavainta.


title: Diletantti

text: 1) Diletantin "negatiivinen määritelmä" pohjaa termin suhteeseen ammattilaisen kanssa. Tällöin diletantismi näyttäytyy ammattilaisuuden negaationa, ei-arvokkaana tietämisen ja osaamisen tapana. Esimerkiksi Nykysuomen sanakirjassa diletantti määritellään termiksi, jota käytetään usein halventavassa merkityksessä. Sen mukaan diletantti on henkilö, joka harrastaa jotakin taidetta, tiedettä tai muuta sellaista huvikseen, asiantuntemattomasti, pintapuolisesti. Diletantti on siis epäpätevä henkilö, jonka tietämisen taso on pinnallista ja "diletantismi" nähdään osaamattomuutena tai aloittelijamaisuutena.


title: Diletantti

text: Diletantti on johonkin tieteen tai taiteen alaan hyvin perehtynyt henkilö, jolla ei kuitenkaan ole tämän alan muodollista koulutusta ja joka ei tee alan parissa palkkatyötä. Diletantti-termi määritelläänkin usein vastakkaiseksi ammattilaiselle ja sen synonyymeina käytetään usein sanoja harrastelija tai amatööri. Diletantti kerää tietoa tai kehittää taitojaan omista syistään, mielenkiinnosta ja mielihyvästä. Itseoppimisella on suuri merkitys diletantin perehtyneisyyden kartuttamisessa.


title: Saarto (sodankäynti)

text: Saarto on laaja käsite piiritykselle, joka on voinut tarkoittaa linnoituksen ympärille kokoontunutta vihollisjoukkoa, joka on katkaissut tai pyrkinyt karkaisemaan puolustajan yhteydet oman puoleen sotilaisiin ja huoltoon. Suomen kielessä toisen maailmansodan aikana vakiintui käyttöön sana motti, joka tarkoittaa pientä piiritystä. Motit johtuivat siitä, ettei suomalaisilla joukoilla ollut riittävän raskasta aseistusta tai ylivoimaa tai tarvetta laukaista mottia, vaan neuvostoliittolaisia piirittämällä pyrittiin siihen, että niiden huollon katkettua ne olisivat joutuneet antautumaan. Kuitenkin neuvostoliittolaiset yrittivät huoltaa saarrettuja sotilaitaan ilmasta.


title: Taistelukenttä

text: Taistelukenttä tai taistelutanner on alue, jolla taistelu aseellisten joukkojen välillä käydään. Kentiksi voidaan nykyisessä merkityksessä kutsua muitakin taistelupaikkoja kuin avomaita, esimerkiksi metsiä, vuoristoseutuja tai kaupunkeja. Sana ”taistelukenttä” tulee kuitenkin siitä, että muinoin ja vielä Napoleonin sotienkin aikaan monet taistelut pyrittiin käymään melko tasaisilla avomailla eli kentillä tai tanterilla. Tällaisia olivat esimerkiksi kedot, niityt, pellot, nummet, arot ja aavikot. Näkyvällä paikalla tapahtuvassa ”avoimessa” taistelussa oli usein pitkälti kyse kunnian ja näyttävyyden tavoittelusta ja perinteen seuraamisesta, mutta jossain tapauksessa kyseessä saattoi olla myös taktinen valinta. Usein avomaalla yllätyksellisyys oli vähäisintä, ja tähän pyrittiinkin. Yllätyksellisyys katsottiin petoksellisuudeksi, ja sen käyttäjät kunniattomiksi tai pelkureiksi. Myös suojautuminen metsään tai linnakkeeseen oli joissain tapauksissa pelkuruutta. Avotaistelut olivat varsinkin ratsuväen ja muun raskaan kaluston eduksi. Avomaasto korostaa myös aseteknisen kehittyneisyyden eroa, sillä esimerkiksi usein kehittyneempi ampuma-ase ampuu kauemmaksi.


title: Tentti

text: Tentti on arviointitapa, jonka tarkoitus on mitata vastaajan (usein oppilaan) tietoja, taitoja, kykyjä tai uskomuksia. Tentti ymmärretään usein arkikielessä akateemisena tenttinä mutta voidaan määritellä yleisempänä käsitteenä, joka kattaa keinotekoiset, murretut, mallintavat sekä luonnolliset tentit.


title: Dialogi

text: Dialogi (kr. "dia" 'kautta' + "logos" 'sana') on kahden tai useamman ihmisen vuoropuhelua, keskustelua. Dialogi voi olla myös muun muassa suoran esityksen muotoon kirjoitettu teksti tai teos, jossa on useampi kuin yksi puheenvuoron käyttäjä (esimerkiksi sokraattinen dialogi tai näytelmä).


title: Nuorsuomalainen Puolue

text: Nuorsuomalaisuus muotoutui aluksi vuonna 1894 Suomalaisen puolueen sisäiseksi suuntaukseksi, jolla oli erillinen ohjelma. Itsenäiseksi puolueeksi nuorsuomalaiset ryhmittyivät vuonna 1905, jolloin puoluetta johtivat Eero Erkko ja K. J. Ståhlberg. Juuret ovat 1880-luvun taiteilijapiireissä (Ahot, Järnefeltit, Kasimir Leino).


title: Nuorsuomalaiset

text: Nuorsuomalaiset ry:n perustivat syksyllä 1965 eräät Vapaamielisten Liiton puoluekanslian toimihenkilöt. Vuonna 1994 näistä jäljellä olevat valitsivat yhdistyksen puheenjohtajaksi Risto E. J. Penttilän. Yhdistys hakeutui puoluerekisteriin pitkällisten keskustelujen jälkeen ja Risto E.J. Penttilä valittiin puolueen puheenjohtajaksi lähes yksimielisesti. Ainoan vastustavan äänen antoi Penttilä itse. Nuorsuomalaiset muodostivat jälleen puolueen.


title: Nuorsuomalaiset

text: Nuorsuomalainen Puolue osallistui ensimmäisen kerran maaliskuun 1995 eduskuntavaaleihin. Vaaleissa nuorsuomalaiset saivat kaksi kansanedustajaa, jotka olivat Risto E. J. Penttilä ja Jukka Tarkka. Vaalikauden aikana SDP:n listoilta eduskuntaan valittu ammattiyhdistysjohtaja Risto Kuisma loikkasi ryhmän jäseneksi. Kuisma perusti myöhemmin oman puolueen, Remonttiryhmän, ennen paluutaan sosiaalidemokraatteihin.


title: Nuorsuomalaiset

text: Marraskuussa 1998 perustettiin Olavi Borgin johtama Liberaalisen Kansanpuolueen ja Nuorsuomalaisten neuvottelukunta, jonka tehtävänä oli puolueiden yhteistyön selvittäminen. Tammikuussa 1999 LKP sopi yhdistymisestä Nuorsuomalaisten kanssa. Puolueiden jäsenille tehdyssä tiedustelussa hanketta tuki lähes 90 prosenttia vastanneista. Esisopimuksista huolimatta hanke ei lopulta toteutunut. Maaliskuun 1999 eduskuntavaaleissa sekä Nuorsuomalaiset että LKP jäivät ilman paikkoja ja Nuorsuomalaisten kannatus jäi runsaaseen prosenttiin. Puoluejohdon ajamana Nuorsuomalaisten enemmistö päätti, että puolue lopettaa poliittisen toiminnan ja hakee poistamista puoluerekisteristä.


title: Risto E. J. Penttilä

text: Vuonna 1994 Penttilä julkaisi Jaakko Tapanisen ja Janne Jutilan kanssa kirjan, jossa he esittelivät liberaalia yhteiskuntanäkemystä ja visioivat Suomen mahdollisuuksia. Pian kirjan julkistamisen jälkeen perustettiin Nuorsuomalainen puolue, jonka puheenjohtajaksi Penttilä ryhtyi. Nuorsuomalaiset pyrkivät haastamaan suomalaisen yhteiskunnan klassisen liberalismin ajatuksin. Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa nuorsuomalaiset saivat läpi kaksi edustajaansa; Risto Penttilän ja Jukka Tarkan. Puolue teki yhteistyötä muun muassa keskustan kanssa, mutta jäi ilman kansanedustajia vuoden 1999 eduskuntavaaleissa. Pian sen jälkeen nuorsuomalaisten toiminta puolueena lakkasi.


title: Nuorsuomalaiset

text: Nuorsuomalainen Puolue mainosti itseään ”puolueitten vastaisena puolueena” ja ”epäpoliittisten ihmisten puolueena”. Tarkoituksena puolueella oli irtautua perinteisestä puoluepolitiikasta ja haastaa ”suurten ikäluokkien eliitti”, jolle pohjoismainen hyvinvointivaltio oli ollut ”lähes uskonto”. Puolue vaati veronalennuksia, hyvinvointivaltion ”remontointia”, tasaveroa ja pienten tulojen verovapautta.


title: Luettelo vaalikauden 1907–1908 kansanedustajista

text: Edustajat jakaantuivat puolueittain seuraavasti: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) 80 (miesten ja naisten osuus 71–9, naisia 11,25 %), Suomalainen puolue (Suom.) 59 (53–6, 10,17 %), Nuorsuomalainen Puolue (Nuor.) 26 (24–2, 7,69 %), Ruotsalainen kansanpuolue (RKP) 24 (23–1, 4,17 %), Suomen Maalaisväestön Liitto (SML, myöhemmin Maalaisliitto ja Keskusta) 9 (8–1, 11,11 %) ja Suomen Kristillisen Työväen Liitto (KTL) 2 (2–0, 0 %). Voimasuhteet vaihtuivat hieman, kun nuorsuomalaisten kanssa vaaliliitossa olleen itsenäisen Etelä-Pohjanmaan Nuorsuomalaisen Maalaisliiton Santeri Alkio siirtyi syyskuussa 1907 nuorsuomalaisten eduskuntaryhmästä Maalaisväestön Liittoon. Edustajista 19 oli naisia, jotka valittiin 62 naisehdokkaasta.


title: Nuorsuomalainen Puolue

text: Itsenäistyneen Suomen valtiomuotokysymys jakoi puolueen kahtia vuonna 1918. Nuorsuomalaisten enemmistö (pääasiassa "varpuset") päätti liittää puolueen uuteen Kansalliseen Edistyspuolueeseen, jonka perustivat tasavallan kannattajat. Edistyspuolue on ollut liberaalinen oikeistopuolue. Siihen liittyi enemmistö Kansanpuolueesta ja vanhasuomalaisten pieni niin sanottu vasemmistosiipi. "Pääskysten" enemmistö siirtyi 1918 perustettuun monarkiaa kannattaneeseen Kansalliseen Kokoomuspuolueeseen.


title: Nuorsuomalaiset

text: Vuonna 1994 julkaistussa puolueohjelmassa "Kannustava hyvinvointiyhteiskunta 2005" korostuivat perustulo, palvelusetelit ja valinnanvapaus. Puolue kannatti tuloveron alentamista karsimalla byrokratiaa ja muun muassa korottamalla pääomaveroja. Nuorsuomalaiset korostivat uskovansa puolueen ohjelman parantavan eniten köyhien asemaa ja johtavan täystyöllisyyteen kansalaispalkan eli ”negatiivisen tuloveron” kautta.


title: Roddy Piper

text: Piper syntyi Saskatoonissa, Kanadassa, mutta perhe asui myös Skotlannissa, Glasgow'ssa. Piper opetteli Skotlannissa soittamaan muun muassa säkkipilliä. Myöhemmin Piperin perhe muutti Torontoon.


title: Roddy Piper

text: Huhtikuussa 2003 Piper's Pit palasi WWE:n Smackdowniin. Hänen ensimmäinen vieraansa oli Vince McMahon, joka kehui luoneensa niin Hulk Hoganin kuin Rowdy Roddy Piperinkin. Piper ilkkui Vincelle tämän häviöstä Hoganille ja pieleen menneistä liikeyrityksistä. Yhtäkkiä Rikishi, Jimmy Snukan veljenpoika, ilmaantui paikalle kookospähkinä mukanaan. Rikishi sanoi kostavansa sen, minkä Piper teki tämän sedälle Snukalle vuosia sitten. Sean O'Haire, josta oli tullut Piperin uusi henkivartija, kuitenkin hyökkäsi Rikishin kimppuun ja Piper iski kookospähkinän Rikishin päähän.


title: Roddy Piper

text: John Carpenter ja Piper suunnittelivat yhdessä Roddyn tulevaisuutta elokuvien parissa ja Piper pääsikin näyttelemään elokuvaa Pahan kehä ("They Live", 1988). John Nadan rooli oli kuin Piperille tehty. Sen koditon sankari muistutti paljon hänen omaa nuoruuttaan, paljon vaikeuksia, mutta henkilö on kuitenkin sitkeä ja selviytyy. Piper neuvotteli ja puhui roolistaan paljon Carpenterin kanssa. Tämän johdosta Carpenter päätyi siirtämään useita asioita Piperin omasta elämästä valkokankaalle.


title: Roddy Piper

text: Piper ilmaantui seuraavaan Smackdwoniin, jossa hän hakkasi molemmat Bob Ortonin ja Randy Ortonin lyijyputkea käyttäen. Samana iltana Piper kohtasi tasoitusmatsissa Bobin ja Randyn ja onnistuikin selättään Bobin. Tämän jälkeen Piper esiintyi muutamissa Smackdowneissa vihoitellen Bob Ortonin kanssa. Hän osallistui myös WWEn Euroopan kiertueelle, joka ulottui myös Suomeen. Tällöin Piper teki Piper's Pit -segmenttejä. Helsingissä olleessa tapahtumassa Piperin vieraana Pitissä piti olla Batista, mutta Simon Dean saapui paikalle ja sanoi, että Suomen yleisöstä kukaan ei pysty punnertamaan kymmentä kertaa ja jos muka pystyisi, saisi hän Deanilta siinä samassa 100 euroa. Yleisöstä eräs mies poimittiinkin punnertamaan, mutta Dean potkaisi tämän kumoon yhdeksännen punnerruksen kohdalla. Batista saapui seuraavaksi paikalle tekemään spinebusterin Simonille ja fani sai rahansa.


title: Roddy Piper

text: Vuoden 2005 alussa WWE ilmoitti "Rowdy" Roddy Piperin WWEn legendojen Hall of Fameen. Piper (kuten muutkin Hall of Fameen liitettävän painijat) esiintyivät iltaa ennen Wrestlemaniaa pidettävässä seremoniassa. Piperia kuitenkin mainostettiin esiintyväksi myös itse Wrestlemaniassa, jossa hänen oli määrä pitää Piper's Pit, jossa vieraana olisi Stone Cold Steve Austin.


title: Roddy Piper

text: Piper teki shokkiesiintymisen eräässä RAW-lähetyksessä, kun Chris Jericho ja Carlito kiistelivät siitä, kumpi heistä saa haastatella Hulk Hoganille selkänsä kääntänyttä Shawn Michaelsia talk show-segmentissään. Yhtäkkiä säkkipillit pärähtivät soimaan ja Piper astui esiin. Piper sanaili hetken, herjaten Jerichoa ja Carlitoa, kunnes totesi, että Michaels on myöhemmin samana iltana vieraana Piper's Pitissä.


title: Roddy Piper

text: Kun Piper oli viettänyt hetken hiljaiseloa ja kun WCW oli ajautunut tuhoonsa, Piper suuntasi katseensa Xtreme Wrestling Federationiin. XWF toimi Floridassa Universalilla, ja se koostui lähinnä WWFn ja WCWn entisistä huippunimistä. Piper toimi XWF:ssä toimitusjohtajan roolissa ja koulutti uusia painijoita. Piper joutui kuitenkin auto-onnettomuuteen vuoden 2002 alussa, jossa häneltä katkesi neljä kylkiluuta, yhden lävistäessä maksan. Lisäksi Piper sai vakavia vammoja selkäänsä ja murtuneen nilkan. Maksavaurio oli koitua kuolemaksi. Onnettomuudesta huolimatta hän palasi pian takaisin XWF:ään ja näyttäytyi nauhoituksissa vahvasti suojattuna ja kainalosauvoilla kävellen.


title: Perdita Hyde-Sinclair

text: Perdy on naimisissa lakimies Grayson Sinclairin kanssa. Hän asuu yhdessä miehensä ja anoppinsa kanssa Oakwellin kartanossa. Perdylla oli veli Harry, joka menehtyi Bosnian sodassa. Harryn hautajaisissa Perdy tapasi myös miehensä Graysonin. Perdy ei ole tullut toimeen Graysonin äidin Rosemaryn kanssa. Rosemary haluaisi lapsenlapsia, mutta Perdita on kärsinyt jo viidestä keskenmenosta, ja se voi olla vaaraksi perheen nimelle.


title: Roddy Piper

text: Judgment Dayssä Piper kohtasi Chris Jerichon backstagella. Jericho mollasi Piperia sanoen tälle, että Piper on ilmeisesti kääntynyt väärään suuntaan, vanhainkoti kun on ihan toisessa suunnassa. McMahon tuli vielä toivottamaan onnea Piperin otteluun ja muistutti, että palkkio odottaa sitä, joka onnistuisi riisumaan naamion Mr. American päästä. Zach Gowen istui kehän vieressä katsomassa ottelua ja O'Haire oli Piperin kulmauksessa. Kun O'Haire yritti sekaantua otteluun, hän tyrmäsi vahingossa Piperin lyijyputkella. McMahon juoksi paikalle ja koetti estää tuomaria laskemasta selätystä, mutta Zach Gowen esti häntä ja Mr. America selätti Piperin.


title: Roddy Piper

text: Seuraavassa Piper's Pitissä Piper keroi kuulleensa Chris Jerichon haukkuneen häntä RAW'ssa vanhaksi ja läskiksi. Piper lupasi Pitissä soittavansa Jericholle heti, kun saa painoaan pudotetuksi, mutta kehotti Jerichoa soittamaan Piperille heti, kun Jericho saa lahjoja. Piper siirtyi sitten varsinaiseen asiaansa, eli Piper's Pitin vieraaseen, joka oli Smackdownin uusin tulokas Mr. America. Piper oli todella järkyttynyt huomatessaan Mr. American olevan vain naamioitunut Hulk Hogan, joka näin kiersi hyllytystään. Vince McMahon tuli pian paikalle ja huusi erottavansa Mr. American. America kuitenkin sanoi, että hän teki sopimuksensa Stephanie McMahonin kanssa, eikä hänen sopimustansa voi purkaa.


title: Pekka Silvola

text: Pekka Sakari Silvola (26. marraskuuta 1924 Kiikoinen – 22. kesäkuuta 2015 Espoo) oli poliittinen vaikuttaja, joka toimi Maalaisliiton/Keskustapuolueen eri tehtävissä, muun muassa puoluesihteerinä 1960–1969. Vuonna 1970 Silvola nimitettiin Yleisradion ohjelmajohtajaksi, josta tehtävästä hän siirtyi eläkkeelle 1985.


title: Pekka Silvola

text: Silvolan koulu keskeytyi oppikoulun kuudennella asepalveluksen vuoksi vuonna 1943. Hänet määrättiin 16. kesäkuuta 1944 ryhmänjohtajaksi jalkaväkirykmentti 7:ään, Tyrjän rykmenttiin, jota johti myöhemmin jalkaväenkenraaliksi ylentynyt Adolf Ehrnrooth. Silvola haavoittui 9. heinäkuuta Äyräpäässä. Urheilusaavutuksista tunnettu Pekka Kuvaja kantoi sirpaleitten ja luotien repimän alikersantti Silvolan ruumiskasasta sidontapaikalle. Olkavarren luodin vuoksi oikean käden amputoimista harkittiin. Sirpaleita poimittiin koko ruumiista jo kenttäsairaalassa. Junamatkalla Jyväskylän sotasairaalaan haavoihin ehti kasvaa kärpäsen toukkia. Kesti yli kaksi kuukautta ennen kuin Silvola palasi palvelukseen, kuitenkin kuntoisuusluokkaan A I merkittynä. Pienet sirpaleet olivat jääneet poimimatta.


title: Pekka Salonsaari

text: Pekka Tapio Salonsaari (1. toukokuuta 1964 Oulu – 19. elokuuta 1995) oli oululainen basisti ja geologi. Hän soitti Kansanturvamusiikkikomissiossa vuosina 1983–1986 ja Generatorsissa vuosina 1988–1991. Lisäksi hän on huutanut Mieskuoro Huutajissa. Vuonna 1991 Salonsaari muutti Helsinkiin keskittyen geologian opintoihinsa, ja kirjoitti väitöskirjan. Hän kuoli elokuussa 1995 sydänkohtaukseen, neljä viikkoa ennen väitöstilaisuutta.


title: Pekka Silvola

text: Etujärjestöjen lähetystöt tungeksivat Silvolan luo vaatimuksineen. Useat valittajat poistuivat yhtiön toimitiloista runsaasti kahvitettuina ja Silvolan hyväntuulisen puhevyöryn hämmentäminä tietämättä, oliko vaatimukset hylätty vai hyväksytty. Yhtä vaivattomasti ohjelmajohtaja ei selvinnyt Neuvostoliiton edustajien kanssa. Yleisradiolla oli vuosittain neuvoteltu sopimus Neuvostoliiton Televisio- ja radiokomitean kanssa. Komiteaa johti ministerin arvoinen Sergei Lapin, joka löysi Yleisradion toimista ajoittain moitittavaa. Hänenkin kanssaan pääjohtajan varamies Silvola sai asiat toimimaan. Silvola toimi myös Hartausohjelmien valvontaelimen puheenjohtajana luovien eri kirkkokuntien joskus hyvinkin ristiriitaisten vaatimusten välillä. Kyse oli aina radion ja television uskonnollisten ohjelmien esiintyjistä ja sisällöistä.


title: Pekka Silvola

text:
Valtiotieteellisen tiedekunnan valitseminen antoi osviittaa siitä, mikä Pekka Silvolaa kiinnosti. Hän kävi maalaisliittolaisten ylioppilaiden kokouksissa ja aloitti työt kesätoimittajana puoluetta lähellä olevassa tietotoimistossa. Sen jälkeen hän oli tiedotussihteeri Ahti Karjalaisen avustaja, tiedotussihteeri ja vuodesta 1953 puolueen järjestösihteeri.
Maalaisliitossa vanha sodanaikainen johto oli väistymässä ja vuoden 1948 jälkeen Urho Kekkonen rynni puolueen valtiaaksi. Hänen pääorganisaattorinaan puoluetoimistossa oli Arvo Korsimo, jonka lähimmäksi avustajaksi Silvola nousi. Silvola oli innolla mukana Kekkosen vuoden 1950 amerikkalaistyylisessä vaalitaistelussa ja menestyksellä voitokkaissa vuoden 1956 presidentinvaaleissa. Maalaisliitto organisoitui rakentamalla Korsimon ja Silvolan johdolla tukimiesverkoston, jota johdettiin ohi paikallisyhdistysten suoraan puoluetoimistosta. Silvola koulututti yli 32 000 tukimiestä, ja hänestä tuli kentän 300 000 jäsenen tuntema ja valoisan luonteensa vuoksi myös kentän pitämä henkilö.


title: Pekka Silvola

text: Eläkkeelle siirryttyään vuonna 1985 Pekka Silvola otti hoitaakseen vielä Keskustapuoluetta lähellä olevan 120 000 jäsenen Eläkeliiton puheenjohtajuuden. Liiton tilaisuuksissa hänen kuulijakuntansa ylitti kaikki aiempien tupailtojen määrät. Eläkeliitto kutsui Silvolan kunniapuheenjohtajakseen. Saman oli aiemmin tehnyt hänen pitkään johtamansa Suomi–Bulgaria -seura.


title: Pekka Silvola

text: Rauhantilaan asettunut JR 7 komensi alikersantti Silvolan tammikuussa 1945 reservinupseerikoulun kurssille 61 Niinisaloon. Neuvostoliiton johtama valvontakomissio puolestaan määräsi koko reservinupseerikoulutuksen lopetettavaksi, ja upseerioppilas Silvola palasi kesken kurssin vaisuna yksikköönsä. Maaliskuussa hän oli siviilimies palveltuaan maata aseissa 440 päivää. Hänen sotilaskortissaan lukee: käytös hyvä, ei rangaistuksia. Sota-ajan poikkeusolomääräysten mukaisesti Pekka Silvola oli suorittanut oppikoulun tähteet Niinisalossa, mutta sai ylioppilastodistuksen keväällä 1946 Vammalassa Tyrvään yhteiskoulun rehtorilta. Silvola oli kylänsä ensimmäinen ylioppilas.


title: Veikko Sippola

text: Kalervo Kuudes Veikko Sippola (18. huhtikuuta 1887 Vaasa – 9. maaliskuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen rakennusmestari, joka syyllistyi Suomen sisällissodan aikana jopa 70 ihmisen surmaamiseen. Sippolan surmateot tapahtuivat laajalla alueella: suurin osa Jämsän seudulla, lisäksi Pohjanmaalla, Lempäälässä ja viimeksi sodan jo päätyttyä Lammin–Kärkölän seudulla. Viimeksi mainituista sodan jälkeen tehdyistä surmista Sippola joutui oikeuden eteen, mutta lopulta hänet vapautettiin syytteistä.


title: Pekka Silvola

text: Pekka Silvola syntyi satakuntalaiseen maanviljelijäperheeseen. Vanhemmista isä oli mukana pellervolaisessa eli SOK:laisessa osuuskauppaliikkeessä sekä suojeluskunnassa ja Maalaisliitossa. Perheen lapsista Iikasta tuli rovasti ja Jämijärven kirkkoherra, Paavosta rehtori, Pekasta puoluesihteeri ja Yleisradion ohjelmajohtaja.


title: Pekka Silvola

text: Helsingissä Silvola kirjoittautui juuri perustettuun valtiotieteelliseen tiedekuntaan äitinsä toivoman teologisen sijasta. Samana syksynä hän liittyi Maalaisliittolaisten ylioppilaiden riveihin. Opiskelu meni töitä tehden. Valtiotieteen kandidaatti Silvola jätti yliopiston loppusyksystä 1950. Laudaturtyön hän oli kirjoittanut professori Jussi Teljon ohjauksessa aiheesta kuntien välinen yhteistoiminta. Keväällä 1947 hänestä tuli kolmiloikan akateeminen mestari. Akateemisesta ennätyksestä tulos (13,77) jäi puuttumaan kaksi senttiä.


title: Cammy

text: Cammy () on Capcomin luoma videopelihahmo Street Fighter -pelisarjassa. Se teki ensi esiintymisensä Super Street Fighter II:ssa vuonna 1993.


title: Street Fighter (elokuva)

text: AN:n joukkoja johtaa eversti William F. Guile (Jean-Claude Van Damme). Apunaan hänellä on brittiläinen AN-tiedustelija Cammy White (Kylie Minogue) sekä alkuperäisamerikkalainen T. Hawk (Gregg Rainwater). Hän onnistuu pidättämään Bisonin aserahtaajan Viktor Sagatin (Wes Studi) laittoman häkkitaistelun aikana ja ottaa palvelukseensa kaksi häntä huijannutta kaverusta Ryu Hoshi (Byron Mann) ja Ken Mastersin (Damien Chapa), jotka yhdessä Guilen ohjeistuksella lavastavat Sagatin paon ja Guilen kuoleman.


title: Akuma (Street Fighter)

text: Akuma esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1994 ilmestyneessä "Street Fighter II":n viimeisessä versiossa, "Super Street Fighter II Turbossa". Jos pelaaja saavutti tietyt pelivaatimukset yksinpelissä, Akuma ilmestyy pelin viimeisessä ottelussa tappaen loppuvastuksen M. Bisonin ja haastaen pelaajahahmon kaksintaisteluun. Akuman ilmestyminen otteluun muistuttaa yhdysvaltalaisen pelilehden Electronic Gaming Monthlyn vuoden 1993 aprillipilaksi kirjoitettua vitsiartikkelia, jonka mukaan "Street Fighter II":n pelaaminen tietyillä pelivaatimuksilla siirtää loppuottelun pomohahmoksi Bisonin paikalle Sheng Longiksi kutsutun piilotetun hahmon. Artikkeli oli tarkoitettu humoristiseksi huijaukseksi, mutta monet "Street Fighter II":n pelaajat luottivat vilpittömästi artikkelin todenmukaisuuteen. Akuman sijoittaminen piilotetuksi hahmoksi, yhtäkkinen ilmestyminen loppuotteluun ja erittäin tehokkaat hyökkäykset olivat yhtäläisyyksiä Electronic Monthlyn artikkelin Sheng Longin kanssa. Capcom kuitenkaan ei ole vahvistanut Sheng Longin suhdetta Akuman ensiesiintymiseen "Super Street Fighter II Turbossa".


title: Street Fighter IV

text: Pelin hahmoista Akuma, Cammy, Dan, Fei-Long, Gen, Gouken, Rose, Sakura ja Seth esiintyvät pelihahmoina vain konsoli- ja tietokoneversioissa. Akuma, Gouken ja loppuvastus Seth ovat salaisia hahmoja, joiden avaaminen vaatii pelaajalta tyypillistä vaativamman pelisuorituksen. Pelin anime-välinäytöksissä esiintyvät myös edellisten "Street Fighter" -pelien pelaajahahmoista Sagatin oppipoika Adon ("Street Fighter" ja "Street Fighter Alpha"), kuolleeksi julistettu Guilen paras ystävä Charlie ("Street Fighter Alpha") sekä kiinalaiskaksoset Yun ja Yang ("Street Fighter III"). Sarjan vakituisista ei-pelaajahahmoista välinäytöksissä esiintyvät Ken Mastersin vaimo Eliza ja Cammy Whiten esimies eversti Keith Wolfman.


title: Street Fighter IV

text: "Street Fighter IV":n hahmokaarti koostuu yhteensä 25:stä eri hahmosta. Pelissä esiintyvät "Street Fighterin" hahmoista Gen, Ken, Sagat ja Ryu. Kaikki "Street Fighter II":n esittelemät hahmot (Balrog, Blanka, Chun-Li, Dhalsim, E. Honda, Guile, M. Bison, Vega ja Zangief) ovat mukana "Street Fighter IV":ssä. "Super Street Fighter II":sta paluun tekevät Akuma, Cammy ja Fei-Long. "Street Fighter II" -sarjan hahmokaartista puuttuvat vain Dee-Jay ja T. Hawk, joiden on kuitenkin vahvistettu palaavan "Super Street Fighter IV":ssa. "Street Fighter Alpha" -sarjasta esiintyvät Dan, Rose ja Sakura. Pelissä esiintyy kuusi uutta hahmoa: muistinmenetyksestä kärsivä ranskalainen vapaaottelija Abel; yhdysvaltalainen CIA-agentti Crimson Viper; meksikolainen vapaapainija El Fuerte; yhdysvaltalainen ylipainoinen motoristi Rufus; Ryun ja Ken Mastersin "sensei" Gouken; ja pelin pääkonna, asevalmistaja S.I.N.:n pääjohtaja Seth. Goukenin hahmo esiteltiin jo "" -mangassa, mutta "Street Fighter IV" on hänen ensiesiintymisensä pelattavana hahmona.


title: Super Street Fighter II

text: Super Street Fighter II: The New Challengers () on vuoden 1993 lokakuussa julkaistu videopeli. Se on jatkoa "Street Fighter II"-pelille ja samalla neljäs versio edellä mainitusta pelistä. Edelliset versiot ovat "Street Fighter II: Champion Edition" ja "Street Fighter II: Hyper Fighting". Pelissä nähtiin myös neljä uutta hahmoa; T. Hawk, Fei-Long, Dee Jay ja Cammy.


title: Michael Jai White

text: White aloitti näyttelemisen elokuvissa 1980-luvun lopulla elokuvissa "Toxic Avenger II" ja "". Hänellä oli sittemmin 1990-luvun alussa sivurooli elokuvissa "" ja "Täydellinen sotilas". White sai lopulta vuonna 1995 ensimmäisen pääroolinsa televisioelokuvassa Tyson, jossa hän esitti raskaansarjan nyrkkeilijää, Mike Tysonia. Kaksi vuotta myöhemmin White nousi julkisuuteen "Spawn" elokuvan myötä, joka teki hänestä ensimmäisen afroamerikkalaisen näyttelijän, joka on esittänyt supersankaria. White huomioitiin roolistaan Blockbuster Entertainment ehdokkuudella valkokankaan uutena tulokkaana. Hän esiintyi elokuvan jälkeen vuonna 1999 Jean-Claude Van Dammen kanssa "Täydellisen sotilaan paluussa" ja vuonna 2001 sivuroolissa Steven Seagalin "Exit Woundsissa".


title: Romeo (rap-artisti)

text: Miller aloitti näyttelijänuransa vuoden 2003 elokuvassa Honey, jossa hän esitti itseään etsivää nuorta Bennyä. Tässä elokuvassa hän oli toisessa pääosassa Jessica Alban, Mekhi Phiferin ja Zachary Isaiah Williamsin kanssa. Vuoden 2003 toisessa elokuvassa Max Keeble's Big Move hän teki cameo-roolin ja esitti itseään. Myös vuonna 2003 hän esiintyi pääosassa omassa TV-ohjelmassansa, jota kutsutaan Romeoksi! ja ohjelmaa näytettiin Nickelodeonilla. Hän oli toisessa pääosassa isänsä kanssa elokuvassa, jota kutsutaan Uncle P ksi, vuonna 2005. Hän myös esiintyi pääosassa toisessa elokuvassa, God's Gift joka julkaistiin vuonna 2006. 2005 hän teki cameo-roolin Ned's Declassified School Survival Guidessa (2004–2007).


title: Dana Carvey

text: Carvey teki ensimmäisen elokuvaesiintymisensä vuonna 1981 elokuvassa "Halloween II", jossa hänellä oli pieni rooli. Vuonna 1982 hän näytteli lyhytikäiseksi jääneessä tilannekomediasarjassa "One of the Boys", jonka muissa osissa nähtiin muun muassa Mickey Rooney, Nathan Lane ja Meg Ryan. Vuonna 1984 hän oli pienessä osassa miimikkona elokuvassa "Hei me rokataan!" ("This Is Spinal Tap") ja samana vuonna hän esiintyi myös 11-osaiseksi jääneessä, elokuvaan "Sininen salama" ("Blue Thunder") perustuvassa televisiosarjassa "Blue Thunder".


title: Street Fighter II

text: Myöhemmin julkaistiin seuraaja "Super Street Fighter II" ja sen tietokonevastine "Super Street Fighter 2 Turbo", jotka esittelivät viisi uutta hahmoa: Cammyn, T. Hawkin, Dee-Jayn, Akuman ja Bruce Lee -tribuutti Fei Longin.


title: Tallinna

text: Tallinna ( , venäjäksi Таллин, aikaisemmin saks. "Reval" eli suom. "Rääveli", vanhassa suomessa joskus "Kesoniemi" tai "Kesoi") on Viron pääkaupunki ja maan pääasiallinen portti merelle. Kaupungin väkiluku on 440 112 (18.2.2016) ja se on Viron suurin asutuskeskus. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista oli virolaisia 52,5 prosenttia, venäläisiä 38,5 prosenttia, ukrainalaisia 3,7 prosenttia ja valkovenäläisiä 2,0 prosenttia. Äidinkielenään viroa puhui 50,1 prosenttia ja venäjää 46,7 prosenttia. Tallinnan pormestari on Taavi Aas.


title: Lasnamäe

text:
Lasnamäe () on Tallinnan kahdeksasta kaupunginosasta suurin ja sijaitsee kaupungin itäosassa. Lasnamäen pinta-ala on noin 30 km ja asukasluku 118 328 (1.4.2015)
. Kaupunginosalla on oma hallinto. Noin joka neljäs tallinnalainen asuu Lasnamäessä.


title: Viro

text: Viron tasavalta () eli Viro on tasavalta Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa Suomenlahden eteläpuolella. Virolla on maaraja Venäjän federaation ja Latvian kanssa. Maan asukasluku on 1 320 000, joista noin kolmannes (434 426) asuu pääkaupungissa Tallinnassa. Tallinnan jälkeen suurimpia kaupunkeja ovat yliopistokaupunki Tartto (98 449 asukasta), teollisuuskaupungit Narva (59 049 asukasta) ja Kohtla-Järve (37 198 asukasta) sekä niin sanottu Viron kesäpääkaupunki Pärnu (40 005 asukasta).


title: Taajama

text: Myös Virossa määritettiin vuoden 2011 väestönlaskennassa taajamat (), joiden asukasluku on vähintään 200 henkeä ja joissa rakennusten välinen etäisyys on enintään 200 metriä. Virossa on 369 taajamaa, joissa asuu noin 85 prosenttia maan väestöstä. Tallinna on suurin taajama sekä väkiluvultaan että pinta-alaltaan.


title: Kristiine

text: Kristiine on yksi Tallinnan kahdeksasta kaupunginosasta. Kristiinen asukasluku on 30 055 (1.1.2012). Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1993, jolloin Tallinna jaettiin kahdeksaan kaupunginosaan.


title: Nõmme (Tallinnan asuinalue)

text: Nõmme on asuinalue () Nõmmen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 480 hehtaaria ja väkiluku 6 768 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 88 prosenttia oli virolaisia.


title: Põhja-Tallinn

text: Põhja-Tallinn (merkitys suomeksi "Pohjois-Tallinna") on Tallinnan kaupunginosa. Kaupunginosalla on oma hallinto. 1. marraskuuta 2007 kaupunginosan väkiluku oli 55 681. Sen pinta-ala on 17,3 km².


title: Tallinnan laululava

text:
Tallinnan laululava () on arkkitehti Alar Kotlin suunnittelema rakennus Viron pääkaupungissa Tallinnassa. Se sijaitsee Piritan kaupunginosassa Vana–Narva-maantien varrella, noin 3,5 kilometriä Tallinnan vanhankaupungin keskustasta itään. Lavan suurin säännöllinen tapahtuma ovat Tallinnan laulujuhlat, jotka pidetään joka viides vuosi, viimeksi vuonna 2014. Lava valmistui vuoden 1959 laulujuhlia varten.
Lavalle mahtuu 15 000 laulajaa. Lava voi toimia myös katsomona, jolloin esiintyjät esiintyvät lavan edessä. Yleisöä paikalle mahtuu 70 000 henkeä. Lavan vieressä on 42 metriä korkea torni, joka toimii näkötornina. Sen tuliuurnaan sytytetään tuli aina laulujuhlien ajaksi.


title: Liiva (Tallinnan asuinalue)

text: Liiva on asuinalue () Nõmmen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 264 hehtaaria ja väkiluku 1 366 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 87 prosenttia oli virolaisia.


title: Kalamaja (Tallinnan asuinalue)

text: Kalamaja on asuinalue () Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 210 hehtaaria ja väkiluku 11 366 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 66 prosenttia oli virolaisia.


title: Iranin vallankumous

text: Iranin vallankumous tapahtui vuonna 1979. Sen seurauksena Iran muuttui itsevaltaisesta, länteen myötämielisesti suhtautuvasta, šaahi Mohammad Reza Pahlavin hallitsemasta monarkiasta islamilaiseksi teokratiaksi, jota hallitsi ajatollah Ruhollah Khomeini. Iranin vallankumous on jaettu kahteen vaiheeseen: ensimmäisessä vaiheessa perustuslailliset, vasemmistolaiset ja uskonnolliset ryhmät syrjäyttivät šaahin vallasta; toisessa vaiheessa, jota usein kutsutaan islamilaiseksi vallankumoukseksi, ajatollah nousi valtaan.


title: Öljykriisi

text: Vuonna 1979 Iranissa tapahtui vallankumous. Koska Iran on suuri öljyntuottajamaa, näkyi vallankumous maailmanlaajuisesti piikkinä öljyn hinnassa ja öljyn tuotantokin väheni rajusti. Öljystä oli kova pula, ja öljykriisi johti samantapaisiin vaikutuksiin kuin vuoden 1973 öljykriisi – maakaasun ja hiilen tuotanto ja käyttö lisääntyi ja uusia ydinvoimaloita rakennettiin paljon.


title: Iranin vallankumous

text: Šaahi Mohammad Reza Pahlavi pakeni maasta tammikuussa 1979 ja ajatollah Khomeini palasi maahan 1. helmikuuta 1979. 11. helmikuuta maan asevoimat julistautui ”neutraaliksi” ja kapinoitsijat kukistivat šaahinvallan kannattajat. 1. huhtikuuta järjestettiin kansanäänestys maan valtiomuodosta (Islamilainen tasavalta hyväksyttiin monarkian korvaajaksi) ja vallankumous vakiintui joulukuussa 1979 säädetyllä teokraattisella perustuslailla, jolla ajatollah Khomeini nostettiin maan korkeimmaksi johtajaksi.


title: Iranin vallankumous

text: Khomeinista tuli "faqih" tai Korkein johtaja ja hän käytti valtaansa eliminoidakseen vastustajansa, ensiksi liberaalit ja vasemmistolaiset, kuten presidentti Abolhassan Bani-Sadrin, joka pakeni maasta helmikuussa 1981 ja myöhemmin uskonnolliset vastustajansa. Vuoteen 1981 Khomeinin aikana ehdittiin teloittaa noin 1 600.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sodan yksi perimmäinen syy oli se, että maat riitelivät pitkään Shatt al-Arabin vesiväylän omistuksesta. Maat jakoivat sen kahtia vuoden 1975 sopimuksella. Iranissa tapahtui vuonna 1979 Iranin vallankumous, joka muutti maan šiialaisten uskonoppineiden johtamaksi islamilaiseksi tasavallaksi. Iranin johtaja ajatollah Khomeini halusi, että hänen mielestään sorretut šiialaiset nousisivat kapinaan arabimaissa. Khomeinin mielestä baath-puolueen johtama maallisesti hallittu Irak oli paha ja epäpyhä. Iran tukikin irakilaisten šiialaisten vastarintaliikettä, joka alkoi tehdä attentaatteja Irakin johtoa vastaan. Samoihin aikoihin Saddam Hussein kaappasi vallan Irakissa. Saddam pelkäsi šiiakapinaa tukevaa Khomeinia ja halusi syöstä tämän pois vallasta. Saddam halusi myös kumota heti tilaisuuden tullen Shatt al-Arabin vesiväylää koskevan sopimuksen, jota hän piti Irakia nöyryyttävänä, ja nousta lopulta koko arabimaailman johtoon. Saddamin ajatus siitä, että Iran oli vallankumouksen heikentämä, näytti todelta kevään 1980 pienissä rajataisteluissa. Hän halusi antaa Iranille opetuksen valtaamalla koko Shatt al Arabin ja Khūzestānin öljykenttiä. Saddam uskoi Khūzestānin arabien nousevan kapinaan Irania vastaan. Saddam ei kuitenkaan halunnut antaa armeijansa hyökätä Teheraniin asti, mutta uskoi sodan kaatavan Iranin hallituksen. Saddamin mielestä Iraniin kannatti hyökätä, kun maa oli islamilaisen vallankumouksen heikentämä; hän uskoi myös vallankumouksen tuhoutuvan ennen pitkää sisältäpäin. Lisäksi hän pyrki laajentamaan sotaa usuttamalla Iranin kansallisia vähemmistöjä nousemaan kapinaan Khomeinin hallintoa vastaan.


title: Iranin vallankumous

text:
Heinäkuussa 1979 Iranin vallankumoushallinto alkoi kampanjan Irakin väestön nostamiseksi kapinaan ja Baath-hallinnon syrjäyttämiseksi. Muutaman kuukauden päästä Iran aloitti Pohjois-Irakin kurdien tukemisen hallituksen vastaisessa taistelussa. Irakissa syntyi kriisi, jonka vuoksi presidentiksi nostettiin 17. heinäkuuta 1979 Saddam Hussein. Saddam pelkäsi Iranin vallankumouksen leviävän maahansa.
Toisaalta Saddam päätteli Iranin olevan vallankumouksen heikentämä ja aloitti Irakin–Iranin sodan 22. syyskuuta 1980.


title: Iranin vallankumous

text: Khomeinin ajatukset saivat kannatusta Persianlahden maissa. Marraskuussa 1979 ja helmikuussa 1980 Saudi-Arabian rikkaan öljymaakunnan Hasan šiiat kapinoivat, minkä turvallisuusjoukot kukistivat kymmenien kuolonuhrien hinnalla. Samanlaisia kapinoita tapahtui Bahrainissa 1979–1980 ja Kuwaitissa aloitettiin terrori- ja kiihotuskampanja. Vallankumouksen ensisijainen tavoite oli kuitenkin Irak, jossa väestöstä noin 60 % edustavat šiiat elivät lähinnä sunneja edustavan maallisen arabisosialistisen Baath-puolueen alaisuudessa. Koska Irak on Persianlahden suurin ja voimakkain arabivaltio, juuri sen saaminen vallankumouksen puolelle olisi ratkaiseva edistysaskel.


title: Azerit

text: Iranin Azerbaidžanin roolia Iranin perustuslaillisessa vallankumouksessa ei voida yliarvioida. Suurimmat demokratiaa tavoittelevan vallankumouksen hahmot Sattar Khan ja Bagher Khan olivat molemmat Iranin Azerbaidžanista. Vuosien 1906–1911 vallankumous ravisteli qajarien dynastiaa, jonka kuninkaat olivat käytännössä myyneet valtionsa brittiläisen imperiumin tupakka- ja öljytavoitteille ja menettäneet alueita Venäjälle. Perustuslaillisten yritysten tuloksena perustettiin parlamentti (Majlis). Sitä seurasivat joillakin alueilla talonpoikaiskapina veronkerääjiä ja maanomistajia vastaan, jotka olivat kuningaskunnan ainoita kotimaisia tukijoita. Demokratiaa puolustavia sanomalehtiä julkaistiin, ja iranilainen älymystö alkoi omaksua Pariisista ja Pietarista saapuvia modernistisia aatteita. Qajar-šaahi ja hänen brittiläiset neuvonantajansa murskasivat vallankumouksen, mutta dynastian kaatumista ei enää voitu viivyttää kauan. Qajar-dynastian viimeinen šaahi syöstiin pian vallasta Reza Khanin johtamassa sotilasvallankaappauksessa. Hän oli upseeri vanhassa kasakkarykmentissä, jonka Venäjä oli luonut ja johon se oli asettanut upseerit suojelemaan qajarhallitsijaa ja Venäjän etuja. Yrittäessään luoda homogeenisuutta valtioon, jossa puolet väestöstä kuului etnisiin vähemmistöihin, Reza Shah kielsi nopeassa sarjassa azerin kielen käytön koulujen alueilla, teatteriesityksissä, uskonnollisissa seremonioissa ja lopulta julkaistavissa kirjoissa.


title: Iranin vallankumous

text: Khomeini kannatti militanttia uskonnollista järjestystä, joka hylkäsi Lähi-idän vallitsevat poliittiset järjestelmät ja pyrki vapauttamaan muslimit suurvaltojen kontrollista. Hän halusi islamilaista maailmanjärjestystä, jossa kansallisvaltiot korvattaisiin uskovien yhteisöllä, ummalla. Koska Iran oli ainoa maa, jossa ”Jumalan hallitus” oli perustettu, sen pyhä velvollisuus oli toimia umman ytimenä ja pyhän viestin välittäjänä.


title: C-kasetti

text: Iranin islamilainen vallankumous sai alkunsa 1970-luvun lopulla Ajatollah Khomeinin maanpakopaikastaan Ranskasta lähettämillä C-kaseteilla. Niille oli tallennettu poliittisia puheita, joita monistettiin Iranissa kasetilta toiselle, jolloin viesti saatiin jaettua kautta maan.


title: Käärmeet

text: Suomessa esiintyy kolme käärmelajia: kyy ("Vipera berus"), rantakäärme ("Natrix natrix") ja kangaskäärme ("Coronella austriaca"). Suomessa esiintyvä vaskitsa ("Anguis fragilis") ei ole käärme vaan jalaton lisko.


title: Tukkilaiskisat

text:
Kilpailuja järjestetään vesistöissä, jotka ovat olleet perinteisiä uittoreittejä ja joissa on aikaisemmin järjestetty tukkilaislajien kilpailuja. Valintaan vaikuttavat myös yleisöystävällisyys ja turvallisuus. Suomessa on noin 30 koskea, joissa on järjestetty kilpailuja, mutta niiden määrä on vähentynyt, kun koskiin on rakennettu voimalaitoksia. Perinteisiä kisapaikkoja, joissa on järjestetty kilpailuja tai näytöksiä viime vuosina, on Kuusamossa (Käylä), Laukaassa (Kuusaankoski), Pellon ja Ylitornion rajalla Tornionjoessa (Kattilakoski, Juoksenki), Imatralla (Tainionkoski), Iissä (Raasakkakoski), Lieksassa (Ruunaan kosket) ja Heinävedellä (Karvionkoski). Käylään kutsutaan kilpailijat, mutta muihin voi ilmoittautua vapaasti. Yleensä noudatetaan Metsäurheiluliiton sääntöjä, mutta poikkeuksiakin on. Ennen kilpailua osallistujille varataan mahdollisuus harjoitella. Iin Raasakkakoskeen on rakennettu voimalaitos, ja vanhassa koskiuomassa on vähän vettä, mutta kilpailun ja harjoittelun ajaksi patoluukut avataan. Tarvittavat kilpailuvälineet ovat järjestäjän hankkimia.
Joka kesä järjestetään suomenmestaruuskilpailut, joiden sijaintipaikkaa kierrätetään. Niihin saavat osallistua SMUL:n jäsenyhdistysten jäsenet sekä tukkilaisyhdistysten jäsenet. Suomenmestaruuskisat pidettiin vuonna 2017 Tornionjoen Kattilakoskella, vuonna 2018 ne olivat Iissä. Vuonna 2018 pidettiin tukkilaiskisat myös Käylässä. Menestynyttä kilpailijaa kutsutaan nimellä "Kuningasjätkä", joka on myös Iin tukkilaiskisojen nimi.


title: Keski-Suomen Voimailijat

text: Keski-Suomen Voimailijat on Saarijärvellä toimiva urheiluseura. Seuran toimintaan kuuluu voimanosto, painonnosto ja voimamiesurheilu. Seura on vuodesta 2002 lähtien järjestänyt Voimamiesten Saarijärvi Open -kilpailun. Kilpailuun on osallistunut nimekkäitä voimamiehiä, kuten Juha-Matti Räsänen (kilpailun voittaja 2002), Tomi Lotta (voittaja 2003) ja Jani Kolehmainen (voittaja 2005). Keski-Suomen Voimailijoiden ideasta lähti liikkeelle Voimamiesten Suomen Cup -kilpailusarja, johon kuuluu kuusi osakilpailua (vuonna 2007).


title: Kyy

text: Kyy on rantakäärmeen ja Ahvenanmaalla elävän kangaskäärmeen ohella yksi kolmesta Suomen luonnossa esiintyvästä käärmelajista, ja niistä ainoa myrkyllinen. Kyyt ovat vähentyneet Suomessa monin paikoin voimakkaasti rakentamisen, liikenteen ja vainon takia. Muista Länsi-Euroopan maista poiketen kyy ei ole Suomessa rauhoitettu laji, joten sen tappamisesta ei rangaista. Euroopan luonnonsuojelusopimus edellyttää kaikkien matelijoiden rauhoittamista, mutta Suomi teki kyyn kohdalla varauksen liittyessään sopimukseen vuonna 1983.


title: Kangaskäärme

text: Kangaskäärme ("Coronella austriaca"), tunnettu myös nimellä kanervakäärme, on tarhakäärmelaji, jota on tavattu Suomessa vain Ahvenanmaalla. Laji on todennäköisesti saapunut Ahvenanmaalle ihmisen mukana, sillä se ei mielellään ui, eikä sitä esiinny Suomen mantereella ja Ruotsin ja Ahvenanmaan välisessä saaristossa. Sitä esiintyy enemmälti Manner-Euroopassa, Etelä-Englannissa ja -Skandinaviassa. Laji on myrkytön.


title: Suomen Kuurosokeat

text: Suomen Kuurosokeat ry:llä on virike- ja kerhotoimintaa eri puolilla Suomea. Viriketoimintaa on Helsingissä ja Tampereella Toimintapäivät. Viriketoimintaan sisältyy esimerkiksi kulttuuria, liikuntaa, kädentaitoja, retkiä, tiedonvälitystä, opiskelua, vertaistukea ja erilaisia tutustumiskäyntejä. Alueellisia kerhoja on 13 ja valtakunnallisia kuusi. Valtakunnallisia ovat esimerkiksi shakkikerho, nuorten kerho ja Kuurosokeat Keilailijat (KSK) -kerho..


title: 6mR

text: Suomessa on vuonna 2013 noin 46 kuutosta, joista merkittävä osa kilpailee aktiivisesti. Suomen klassinen kuutoslaivue on yksi maailman suurimmista, ja suomalaisveneet osallistuvat aktiivisesti joka vuosi pidettäviin maailmanmestaruuskisoihin. Kuutosten historia on Suomessa poikkeuksellisen hyvin dokumentoitu purjehdushistorioitsija Pekka Barckin tallentamana. Kutoset ovat keskittyneet Suomessa pääkaupunkiseudun pursiseuroihin erityisesti NJKn ha HSS satamiin jossa molemmissa on kymmenkunta kutosta. Kutosten tärkein kotimainen on Sinebrychoffin pokaalista käytävä kilpailu. Siihen ja luokkamestaruuksiin osallistuu parhaimmillaan yli 20 venettä.


title: Jokamiehenoikeus

text: Jokamiehenoikeuksia on Suomen lisäksi ainakin Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa sekä Skotlannissa. Tarkat säännökset vaihtelevat maasta maahan. Monissa Euroopan maissa luonnossa liikkuminen vaatii pääsääntöisesti maanomistajan luvan, ja monissa niissäkin maissa, joissa pääsääntöisesti maanomistajan lupaa ei tarvita liikkumiseen luonnossa, maanomistaja voi kieltää liikkumisen. Jos maanomistaja kutsuu paikalle poliisin, voi toinen osapuoli saada piharauhan rikkomisen vuoksi pahimmassa tapauksessa sakot lainsäädännön katsomalla tavalla.


title: Karjala-kysymys

text: Suomessa on tehty viime aikoina useita mielipidemittauksia Karjalan palautuksesta. Tutkimusten mukaan noin kolmasosa kannattaa ja runsas puolet vastustaa palautusta. Kyselyjen lukuja on kuitenkin tutkittu vähän, mutta luvuista on havaittu esimerkiksi, että nuoret ja vanhat kannattavat palautusta eniten. Kyselyissä kysymyksenasettelu ja tutkimustavat ovat olleet hieman erilaista. Presidentinvaalissa 2006 Karjala-teemalla kampanjoinut Arto Lahti sai 0,4 prosenttia äänistä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Suomessa Yhteisvastuukeräyksen tuotosta 60 prosenttia suunnataan Kirkon Ulkomaanavun kautta kehitysmaihin. Vuonna Yhteisvastuu 2017 torjuu ihmiskauppaa. Suomessa keräysvaroin autetaan ihmiskaupan uhreja. Keräyksen kansainvälisessä esimerkkikohdemaassa Jordaniassa yhteisvastuuvaroin tuetaan Syyriasta sotaa paenneiden nuorten koulutusta ja toimeentuloa, mikä ennaltaehkäisee altistumista ihmiskaupalle ja muulle hyväksikäytölle. Vuoden 2016 keräyksellä tuettiin syrjäytymisvaarassa olevia nuoria Suomessa ja kehitysmaissa.


title: Uuspakanuus Suomessa

text: Vuodesta 1998 Suomessa on toiminut Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys, joka on luonnonuskontojen kannattajille tarkoitettu uuspakanahenkinen yhdistys. Vuonna 1999 on perustettu Pakanaverkko, joka kokoaa yhteen erilaisten pakanallisten suuntausten edustajia. Lehdon ja Pakanaverkon piirissä on muun muassa aasainuskon, druidismin, suomenuskon, uussamanismin ja wiccan kannattajia. Molemmilla yhdistyksillä on 130–150 jäsentä. Vuonna 2007 perustettiin suomenuskoa edustava Taivaannaula ry.


title: Ruotsin taide

text: Kun mannerjää alkoi kivikaudella vetäytyä, etelästä tulevat keräilijä- ja metsästäjäkansat alkoivat asuttaa skandinaavista niemimaata. Tältä ajalta säilyneet merkit taiteesta ovat yksinkertaisia ja kuvastavat ajan materiaaleja. Kivikaudelta on säilynyt paljon muun muassa kalliopiirroksia. Bohuslänissä on yksi maailman suurimmista kalliopiirrosten keskittymistä.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Bølan kalliopiirrokset ovat ehkä Norjan kuuluisimmat kalliopiirrokset. Sen tunnetuin kuvio "Bølareinen" on tunnettu jo 1800-luvulta asti ja hiljan löydetty "Bølamannen" esittää hiihtäjää. Näiden äärellä käy kymmeniä tuhansia ihmisiä vuosittain.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Tanskan Jyllannissa, Sjællannissa, Fynissä, Bornholmissa ja muilla saarilla, sekä Skånessa, on Ruotsiin verrattuna vähän kalliopiirroksia. Niitä tunnettiin vuonna 2009 noin 280 kuvakenttää, joista Bornholmilla sijaitsi 85. Kuvakentät sijaitsevat Jyllannin itäpuolella ja Tanskan saarilla. Vaikka useimmat kuvakentät oli tehty vesistöjen vesirajaan, on osa niistä piirretty myös sisämaahan peltomaisemien yhteyteen. Tanskassa piirrettiin kalliopiirroksia vain pronssikauden alkupuoliskolla ja siellä traditio päättyi ennen muita skandinavisen pronssikulttuurin alueita. Niitä hakattiin megaliittisiin dolmeneihin, hautakumpujen reunuskiviin tai paasiarkkujen kiviin, siirtolohkareisiin, megaliittien kammioihin ja muihin hautauksiin. Hieno esimerkki tästä on Sagaholmin hautakumpu. Piirrosten aiheina olivat yleensä laivat, mutta yleisiä olivat myös jalankuviot, kämmen- tai kädenkuviot ja pyöräkuviot. Kuvioiden väliin nakutettiin pieniä kuppeja, joita saattoi olla kymmeniä.


title: Bohusläänin kalliomaalaukset

text: Tumlehedin kalliomaalaus sijaitsee Tumlehedin kylässä Torslandan pitäjässä nykyisen Göteborgin kunnan alueella Göteborgin kaupungin välittömässä läheisyydessä. Kohde on vain 900 metrin päässä meren rannasta ja 25 metriä merenpinnan yläpuolella. Pystykallio avautuu etelään ja maalaus on tehty sen yläosan sileään kohtaan, jossa on kapeita pystyhalkeamia. Maalausta on voinut tehdä alla olevalla vinolla terassilla seisten. Huomiota kiinnittää suuri kauris tai peura, jolla on näyttävät verkkomaiset sarvet. Kauris on kooltaan 50×70 senttimetriä ja se on kuvioista selvin. Se sarvet ovat eläimen pituiset, mutta keskellä ne muuttuvat verkkomaiseksi vyyhdeksi. Myös kauriin keho on verkkomaiseksi maalattu, vaikka se on täytetty punamaalilla. Kauriin alla on levittynyttä punaväriä liikaa, jotta yksittäiset kuviot erottuisivat. Kapeiden pystyhalkeamien vasemmalla puolella on lisää kuvioita. Ylhäällä on neljä kampamaista kuviota, jotka ovat 25−65 senttimetriä pitkiä. Viides kampakuvio voidaan ajatella olevan kauriin sarvissa. Kampakuvioiden alla on epäselvä kohta ja sitten epävarma kalankuva, jonka alla on useita sik-sak-kuvioita. Äärimmäisenä vasemmalla on samalla korkeudella 3−4 kalaa toistensa yläpuolelle maalattuina. Ne ovat 25−27 senttimetriä pitkiä.


title: Bohusläänin kalliomaalaukset

text: Bärfendals-Medbon kalliomaalaus sijaitsee Bärfendalin pitäjässä nykyisen Munkedalin kunnan alueella noin 3,1 kilometriä Åbyfjordenista koilliseen noin 65-70 metriä merenpinnan yläpuolella. Tämä kohde on siten lähellä Bron maalauskohteita. Kallioseinämä on 5−8 metriä korkea ja 40 metriä leveä, ja se on punertavaa graniittia. Maalauskenttä on 11 metriä leveä ja 0,5−1,2 korkea ja siinä on neljä kuvakenttää. Vuoden 1981 tutkimus toi esille seuraavat havainnot. Vasemmalla olevassa kentässä on kolme geometrista kuviota, jotka voidaan tulkita ihmisiksi. Hahmojen vartalo on ruudun muotoinen, josta jalat ja kädet ojentuvat ja pää on lyhyt pystyviiva. Toinen kenttä sijaitsee 5,2 metriä oikealle. Siihen on maalattu 5 eläinkuviota, joista alimmainen on maalattu täyteisesti. Ne esittävät kahta hirven tai peuran päätä, mutta kolme alinta ovat vain 7 senttimetrin pituisia. Kolmanteen kenttään on väliä 1,4 metriä. Siihen on maalattu lähes pystysuoraan riviin 12 kuviota: ylimmäksi pieni ihminen, verkkokuvio, peura ja kahdella jalalla kävelevä lintu, sitten peura, iso hirvi runsaine sarvineen, tämän alla tunnistamaton pieni kuvio ja ihmismäisesti kävelevä kaksijalkainen lintu, sitten suuri hain tai delfiinin kaltainen kala, jonka alla on koukkumainen viiva ja toinen tunnistamaton kuvio, ja alimpana ihminen kädessään oksa tai muu esine. Oikeanpuoleisin kenttä on 2,5 metrin päässä ja käsittää vain kaksi kaksijalkaista suurta lintua. Kaikki kohteen linnut on kuvattu oudosti pystyasentoon siivet taaksepäin viuhtoen. Kohde on ajoitettu mesoliittiseksi. Kuviot ovat hyvin haalistuneita.


title: Norlannin kalliopiirrokset

text: Nämforsenin kalliopiirrosalue on Ruotsin suurin yhtenäinen pyyntikulttuuriin liittyvä kalliopiirrosalue. Piirrokset sijaitsevat Ångermanälvenin Nämforsenin koskessa alueella, joka on noin 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Alueella sijaitsevat muun muassa saaret Notön, Brådön ja Laxön ja rantakallio Lillforshällan, joilta piirroksia on löydetty. Piirroksia on löydetty laskutavasta riippuen 2 300−2 400 kappaletta. Vanhimmat kuviot on tehty noin 4 000−3 500 eaa., mutta eniten niitä tehtiin noin 3 500−2 000 eaa. Nuorimmat kuviot sisältävät maaseudun pronssikaudelle tyypillisiä aiheita ja ne ajoitetaan 1 600−1 300 eaa.. Kalliopiirrosalueen tutkimusta rahoittaa säätiö, joka myös ylläpitää Nämforsenin Hällristningsmuseumia. Kuvien olemassaolo on tunnettu ainakin jo 1705 asti.


title: Tennesin kalliopiirrokset

text: Tennesin kalliopiirrokset olivat Norjassa, ja yleensäkin skandinaviassa, enimmäiset löydetyt kalliopiirrokset, jotka olivat metsästystä harjoittavien ryhmien tekemiä. Niistä ilmoitti professori Martin Vahl Kööpenhaminan yliopistosta matkaltaan vuonna 1794. Piirrokset kuitenkin unohtuivat vuoteen 1913 asti, jolloin Kööpenhaminan yliopiston työntekijä huomasi asian Vahlin jälkeensä jättämistä papereista. Tuolloin kalliopiirrokset alkoivat kiinnostaa tieteentekijöitä ja kuultuaan asiasta Gustaf Hallström matkusti Balsfjordiin dokumentoimaan piirrokset. Paikalliset asukkaat ohjasivat Hallströmin "Bukkhammarenin" kuvakentälle, jonka Vahl oli aikaisemmin löytänyt. Kuviot dokumentoitiin ja muutaman sadan metrin päässä "Gråberganissa" he löysivät lisää kuvioita.


title: Bohusläänin kalliomaalaukset

text: Hällerin kalliomaalaus sijaitsee Brodalenin ja Bron kylien lähellä, peltoaukean takaisessa kalliossa. Kohde on noin 20 metrin korkeudella merenpinnasta, joka löytyy nykyään 1,7 kilometrin päässä Åbyfjordenin rannassa. Pystykalliossa on jääkauden hiomia pyöreitä pintoja, joissa on vaakasuoria halkeamia ja lohkeamia. Kalliosta lohjenneet lohkareet ovat jättäneet jälkeensä suuren syvennyksen, jota suuri lippa suojaa. Maalaukset sijaitsevat lipan suojassa katseen korkeudella maasta. Maalaus käsittää kolme kuviota, jotka muistuttavat haravan terää tai tasapohjaisen veneen kuviota. Kuviot ovat 40−50 senttimetriä leveitä ja 30 senttimetriä korkeita. Viivat ovat erittäin leveitä ja voidaan puhu täyteisesti maalatuista kuvioista. Maalin väri on haalistuneempi ylemmillä kuvioilla kuin alemmalla suojassa olevalla kuviolla. Aivan maalausten lähellä on tutkittu muinaista asuinpaikkaa, jonka koko on 40 metriä pitkä ja 10−20 metriä leveä. Kaivauksissa löydettiin piiesineitä ja iskoksia. (Valokuvia )


title: Vingenin kalliopiirrosalue

text: Vingenin kalliopiirrosalue ( ) sijaitsee Frøysjøenin salmessa, joka on aivan Vingenpollenin vuonon suulla, Bremangerin kunnassa Sogn og Fjordanen läänin pohjoisosissa Norjassa. Se on Pohjois-Euroopan suurimpia ja Länsi-Norjan suurin kalliopiirrosalue. Kohde sijaitsee pienen vuonon keskellä ja sitä ympäröivät jopa 800 metrin korkuteen kohoavat vuoret. Kalliopintoihin ja irtokiviin on hakattu yli 2 200 kalliopiirrosta , joiden aiheet ovat metsästäjäyhteisöille ominaiset. Kuviot ajoitetaankin neoliittiseen kivikauteen noin 5000−4200 eaa.. Alueen omistaa Bergenin museo ja se luvaton liikkuminen alueella on nykyään kielletyä.


title: Norlannin kalliomaalaukset

text: Brinnåsklippenin kalliomaalaus sijaitsee Fjällsjön pitäjässä aivan Ramselen rajalla. Maalaus on noin 1,2 kilometriä Vängelälvenista pohjoiseen ja toisesta kalliomaalauksesta Boforsklackenista kilometrin koilliseen. Alueella on lukuisia pystykallioita, joista yksi on maalauskohteena. Kyseinen kallio on yhdeltä sivultaan antropomorfinen muodoltaan, koska tietyssä valaistuksessa seinämässä vaikuttaisi olevan ihmisen kasvot. Jyrkänteen alareunassa on kovera lohkeama, joka on muodoltaan pyöreä ja sileä. Tähän kohtaan tehtyä maalausta kutsutaan nimellä Brinnåsklippen 1. Yksi kuvioista on hirvi, joka on osittain maalattu täyteen. Se on 55 senttimetriä pitkä ja 23 korkea, sen etujalat ovat 12 senttimetriä pitkät, mutta takajaloista on jäljellä vain 4 senttimetrin viiva. Aivan hirven taakse on maalattu ihmishahmo. Ihminen on 63 senttimetriä korkea ja jopa 20 leveä. Ihmisen pää on 13 senttimetriä leveä ja tietyssä valossa tutkijat olisivat nähneet falloksen, joka osoitti hirveä takaapäin. Vielä erottuu sik-sak-kuvio, joka on 27 senttimetriä pitkä ja 3−4 leveä. Kallion kasvoista on havaittu myös punaväriä, mutta se on ollut liian korkealla tutkittavaksi. Brinnåsklippen 2 sijaitsee muutama sata metriä luoteeseen ja kuvapinta osoittaa lounaaseen. Tämä maalaus käsittää pienen hirvikuvion ja väriläiskän. Noin 120 senttimetrin korkeudella oleva hirvi on 18 senttimetriä pitkä ja 8 korkea. Sen jalat ovat noin 6 senttimetriä pitkät. Noin 70 senttimetriä hirven yläpuolella on 60×40 senttimetriä laaja väriläiskä. Kohteessa on myös siirtolohkareen alla puoliluola, jota paikalliset kutsuvat nimellä Grottan. Myös sen sisällä vaikuttaisi olevan punaväriä.


title: Vodlajoki

text: Vodlajoki () on 149 kilometriä pitkä Äänisen itärannalle laskeva joki Puudožin piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Joen valuma-alue kattaa 13 700 neliökilometriä. Vodlajoen leveys vaihtelee 250 ja 425 metrin välillä.


title: Vodlajoki

text: Vodlajoki alkaa Vodlajärven koillisrannalta, josta se virtaa aluksi kohti itää ja kääntyy sitten etelään. Tästä joen alkuosasta käytetään myös nimeä Suhaja Vodla. Aivan Karjalan tasavallan itärajalla Vodlajokeen yhtyy lännestä Vama-joki ja pohjoisesta Arkangelin alueelta Nietomajoki. Vama sai alkunsa alun perin pienestä järvestä Vodlajärven itäpuolelta, mutta nykyisin se on yhdistetty myös Vodlajärveen. Jonkin matkaa Vodla-nimisen kylän jälkeen Vodlajoki kääntyy lounaaseen. Kubovon kylän luona jokeen laskee idästä Kolodojoki. Krivtsyn kylän luona joki kääntyy länteen ja laskee lopulta Šallan luona Ääniseen.


title: Vanhajoki

text: Vanhajoki on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva parikymmentä kilometriä pitkä joki, joka lähtee Puolangan Iso-Laamasesta ja laskee Vaalan Kaihlasen kautta Oulujärveen. Joki seurailee yhdystie 8832:sta, joka ylittää sen kahdesti, ylävirran puolella Vaalan Aittoselässä Jaalangasta seitsemisen kilometriä pohjoiseen ja siitä puolitoista kilometriä etelään toisen kerran. Aittoselästä kaakkoon joessa on Matkalampi-niminen laajentuma ja Aittoselän sillasta puolisen kilometriä luoteeseen pienempi Puntarilampi. Jokivarsi on aivan loppuosaa lukuun ottamatta asumaton.


title: Voittolanjoki

text: Voittolanjoki () on joki Venäjällä Leningradin alueen Tusinan ja Kirovskin piireissä. Se saa alkunsa Tusina- ja Mujajoen väliseltä metsäalueelta Hattulan taajaman luota ja virtaa kohti pohjoista laskien Mujajokeen Korun (ven. Горы, "Gory") huvilataajaman luona. Joen pituus on 23 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 266 neliökilometriä.


title: Pieni Olhavanjoki

text: Pieni Olhavanjoki () on Olhavanjoen oikeanpuoleinen (itäinen) haara Novgorodin alueella Venäjällä. Pieni Olhavanjoki on 17 km pitkä. Se laskee Olhavanjokeen 2 km Ilmajärvestä pohjoiseen Rurikinlinnan vierestä. Se halkaisee Novgorodin niin, että kaupungin itäinen osa sijaitsee saarella. Se liittyy uudelleen Olhavanjokeen Hutinin luostarin pohjoispuolella. Sivujoen nimi Malyi Volhovets on suomeksi Pieni Olhavanjoki, joka viittaa päähaaraan eli Olhavanjokeen.


title: Vaikkojoki

text: Vaikkojoki on Vuoksen vesistön Juojärven reitin latvaosaan kuuluva vesitie Kaavin ja Juuan alueella Koillis-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Vaikkojoki on noin 50 km pitkä, mutta meloen reitille kertyy mittaa noin 90 km. Joen korkeusero on 84 metriä.


title: Vääräjoki

text: Vääräjoki on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Kalajoen sivu-uoma. Joki on pituudeltaan 107 kilometriä pitkä ja leveydeltään 5-10 metriä leveä. Joen valuma-alue on 940 neliökilometriä. Vääräjoki saa alkunsa Reisjärven kunnassa sijaitsevasta Pitkäjärvestä, josta joki laskee Sieviin ja Kalajoen kaupungin alueelle. Siiponjoki haarautuu Vääräjoesta Typön jälkeen. Vääräjoki yhtyy Kalajoen pääuomaan Tyngän kylässä.


title: Valkeajärvi (Ikaalinen)

text: Järvi on 600 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella eikä sen rantoihin rajaudu peltoja. Osa rannoista ovat suota ja siihen laskeekin kolme suo-ojaa. Pohjoispäästä lähtee laskuoja, joka yhtyy 600 metrin päässä Veholammen ja Saukkolammen välillä Vehonojaan. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Ryöhiönjärven pohjoispäästä, jonne pääsee Tevaniemeltä tai Sorvanperältä seututieltä 276.


title: Veholampi (Ikaalinen)

text: Lampi on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä läpivirtauslammen soistuva laajentuma. Pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista toinen tuo vettä Nevainlammesta. Laskuoja Veho-oja lähtee eteläpäästä ja laskee kahden kilometrin päässä Saukkolampeen. Valkeajärveltä tulee Veholammelle tie, joka ohittaa sen 100 metrin päästä. Tien varrella lammen kohdalla on rakennuksia, johon päättyy merkitty retkeilyreitti.


title: Valdain ylänkö

text: Valdain ylänkö eli Valdai (; Валда́й) on Keski-Venäjän tasangon luoteisosassa Leningradin, Novgorodin, Pihkovan, Smolenskin ja Tverin alueilla sijaitseva ylänkö, jonka pituus on yli 600 kilometriä, keskikorkeus 150–250 metriä ja korkein huippu 343 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylänkö toimii Volgan, Väinäjoen, Ilmajärven (Laatokan) vesistöjen vedenjakajana. Seudulla on runsaasti havumetsiä, soita ja järviä.


title: Mithridates VI

text: Mithridates syntyi Sinopessa, Pontoksen kuningaskunnan pääkaupungissa. Hänen isänsä oli kuningas Mithridates V Euergetes ja äitinsä seleukidiprinsessa , joka oli ehkä Antiokhos IV:n tytär. Mithridates V auttoi Rooman valtakuntaa kolmannessa puunilaissodassa ja sai palkkioksi osan Fryygiasta. Myös Paflagonia ja Galatia joutuivat Pontoksen vallan alle Mithridates V:n aikana. Vuonna 121 eaa. tai 120 eaa. Mithridates V joutui salamurhan kohteeksi hovissaan Sinopessa. Pontosta hallitsi tämän jälkeen Mithridates V:n vaimo Laodike alaikäisten poikiensa Mithridates Eupatorin ja Mithridates Chrestuksen nimissä. Mithridates Eupator, josta tuli kuningas Mithridates VI, oli vanhempi ja murhan aikoihin noin yksitoistavuotias. Pian kävi kuitenkin ilmeiseksi, että Laodike suosi nuorempaa poikaansa Mithridates Chrestusta. Laodiken hallituskauden aikana Rooma riisti Pontokselta Fryygian.


title: Mithridates VI

text: Noin vuonna 97 eaa. Kappadokian asukkaat nousivat kapinaan Mithridateen julmaa hallintoa vastaan ja pyysivät entisen kuninkaan veljeä, joka oli koulutettavana Asiassa, palaamaan maahansa. Mithridates toimi heti ja ajoi vallantavoittelijan Kappadokiasta. Kun tämä kuoli, Bithynian kuningas Nikomedes sekaantui yllättäen valtataisteluun ja julisti tukevansa erästä poikaa, jonka hän väitti olevan kuningas Ariarathes VI:n kolmas poika. Nikomedes lähetti Laodiken ja pojan Roomaan todistamaan, että Ariarathes VI oli tunnustanut pojan omakseen. Mithridates lähetti puolestaan Gordioksen Roomaan ja väitti, että hän oli aikaisemman kuninkaan Ariarathes V:n poika. Senaatti ei jaksanut selvitellä asiaa sen kummemmin, vaan määräsi Mithridateen jättämään Kappadokian ja – ehkä yllättäen – myös Nikomedeen jättämään Paflagonian. Kummastakin maasta tuli näin itsenäinen.


title: Mithridates VI

text: Mithridateen isä oli antanut tyttärensä Laodiken Kappadokian kuninkaan Ariarathes VI:n vaimoksi, ja Mithridates itsekin oli jo aikaisemmin sekaantunut Kappadokian sisäisiin asioihin. Ariarathes hallitsi noin vuodesta 130 eaa. vuoteen 116 eaa., jolloin hänet murhasi kappadokialainen ylimys Gordios. Mithridateen huhuttiin olleen tämän murhan takana. Mithridateen sisko Laodike nousi Kappadokian hallitsijaksi, koska hänen ja Ariaratheen kaksi poikaa olivat vielä liian nuoria hallitsemaan. Laodiken hallituskausi kesti noin 14 vuotta, kunnes vuonna 102 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes miehitti Kappadokian ja pakotti Laodiken menemään kanssaan naimisiin. Mithridates reagoi tähän voimakkaasti: hän ajoi Nikomedeen joukot maasta voimakeinoin ja asetti siskonpoikansa Ariarathes VII Filometorin valtaistuimelle. Pian kuitenkin huhuttiin, että Mithridates aikoi lähettää Gordioksen Kappadokiaan murhaamaan myös uuden kuninkaan. Saatuaan kuulla tästä Ariarathes kokosi armeijan kappadokialaisista ja lähialueiden kuninkaiden lähettämistä joukoista. Mithridateen sanottiin hyökänneen Kappadokiaan 80 000 jalkaväkisotilaan ja 10 000 ratsuväkisotilaan voimin. Lisäksi hänellä olisi ollut 600 viikatevaunua. Luvut ovat kuitenkin selvästi liioiteltuja. Mithridateen ei tarvinnut taistella, sillä Ariarathes VII joutui salamurhan uhriksi. Mithridates asetti poikansa Ariarathes IX:n Kappadokian kuninkaaksi, mutta Gordioksesta tuli Kappadokian todellinen hallitsija, koska uusi kuningas oli vasta kahdeksanvuotias. Tämä nukkehallinto kesti ehkä viiden vuoden ajan.


title: Mithridates V

text: Mithridates V salamurhattiin joskus vuoden 120 eaa. tienoilla. Takana oli ehkä roomalaismielinen ryhmittymä, joka pelkäsi Mithridateen kasvavaa valtaa. Pontoksen hallitsijaksi tuli Mithridateen vaimo Laodike, joka hallitsi kahden alaikäisen poikansa nimissä.


title: Mithridates III (Pontos)

text: Mithridates III () oli neljäs Pontoksen kuningas ja todennäköisesti Mithridates II:n poika. Hän hallitsi ehkä vuosien 220 eaa. ja 183 eaa. välisenä aikana. Mithridates III:sta ei tiedetä juuri mitään. Eräät historioitsijat kiistävät kokonaan hänen olemassaolonsa, vaikka Appianus luetteleekin kuusi Mithridates-nimistä kuningasta, kuudentena Pontoksen kahdeksas kuningas Mithridates VI Suuri.


title: Mithridates V

text: Mithridates V Euergetes () oli Pontoksen kuningas noin 150–120 eaa. Pontoksen kuningas Farnakes I oli luultavasti Mithridates V:n isä. Mithridates IV oli puolestaan Farnakeen nuorempi veli ja näin ollen Mithridates V:n setä. Mithridates V:n poika Mithridates VI Eupator ”Suuri” (hallitsi 120–63 eaa.) oli Pontoksen tunnetuimpia kuninkaita.


title: Mithridates VI

text: Päästyään kuninkaaksi Mithridates pyrki laajentamaan valtaansa Mustanmeren rannikkoseuduille. Ensiksi hän liitti Armenia Minorin valtakuntaansa. Samoihin aikoihin hän valtasi myös rikkauksistaan kuuluisan Kolkhiksen. Joskus vuosien 114 eaa. ja 110 eaa. välillä Mithridates sai avunpyynnön Taurien Khersonesokselta, jonka kreikkalaiset kaupungit halusivat apua skyyttejä ja taureja vastaan. Mithridates lähetti apuun 6000 sotilasta sotapäällikkönsä Diofantoksen johdolla ja myöhemmin vielä kaksi muuta sotajoukkoa. Skyytit kukistuivat pitkän sotaretken jälkeen, ja Mithridateesta tuli koko Khersonesoksen hallitsija. Myös Mustanmeren länsirannalla sijainneet Olbia ja Apollonia pyysivät aikanaan Mithridatekseltä apua. Vuosien kuluessa Mithridateen valta kasvoi Mustanmeren alueella. Ainoastaan Kaukasian vuoristoinen rannikko ja vielä itsenäiset kreikkalaiset Bithynian kuningaskunta ja Herakleia Pontike jäivät Pontoksen vallan ulkopuolelle. Niiden takana oli Rooman Asian provinssi.


title: Mithridates VI

text: Samaan aikaan muutama tapahtuma vahvisti Mithridateen asemaa. Vuonna 96 eaa. tai 95 eaa. Tigranes I nousi Armenian kuninkaaksi, liittoutui Mithridateen kanssa ja nai tämän tyttären Kleopatran. Vuonna 94 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes kuoli, ja hänen poikansa Nikomedes IV nousi valtaistuimelle. Vuonna 91 eaa. Roomassa syttyi liittolaissota, eivätkä roomalaiset ehtineet puuttua Vähän-Aasian asioihin. Mithridates yllytti uuden vävynsä Tigraneksen Kappadokian kimppuun, ja Ariobarzanes pakeni Roomaan. Mithridates yritti salamurhata Nikomedes IV:n mutta epäonnistui. Myös Nikomedes pakeni Roomaan, missä senaatti määräsi kummankin kuninkaan palautettaviksi valtaistuimilleen. Tehtävä annettiin konsuli Manius Aquilliukselle ja Manlius Maltinukselle. Mithridates puolustautui väittäen toimivansa Nikomedeen velipuolen Sokrates Chrestuksen nimissä.


title: Mithridates VI

text: Noin vuonna 109 eaa. Mithridateen kerrotaan tehneen salaa matkan Bithyniaan ja Asian provinssiin. Vuonna 107 eaa. Mithridates ja hänen naapurinsa Bithynian kuningas Nikomedes III Euergetes hyökkäsivät Paflagoniaan ja jakoivat alueen keskenään. Aikaisemmin roomalaiset eivät olleet välittäneet Mithridateen valloituksista, mutta nyt he lähettivät Mithridateen luo lähetystön, joka vaati luopumista valloitetuista alueista. Mithridateen kerrotaan pitäneen lähetystölle puheen, jossa hän väitti toimintansa olleen oikeutettua. Tämän jälkeen Mithridates valtasi vielä osan Galatiasta, jonka jo hänen isänsä olisi pitänyt periä. Nikomedes asetti puolestaan oman poikansa Paflagonian kuninkaaksi.