title: Kauppakeskus Kaisa

text: Kauppakeskuksen rakennus rakennettiin kahdessa vaiheessa Pukevan tavarataloksi: Kaisaniemenkatu 5 vuonna 1973 ja Vuorikatu 7 vuonna 1984. Molemmat osat suunnitteli arkkitehti Toivo Korhonen. Paikalta purettiin 1970 Martti Välikankaan suunnittelema 1928 valmistunut punatiilinen asuintalo ja 1980-luvun alussa Väinö Leinon suunnittelema 1911 valmistunut jugend-talo. Kauppaneuvos Ruben Jaarin perustama vaatekauppaan erikoistunut Pukeva (alun perin Kappa-Keskus) toimi Kaisaniemenkatu 5:ssä perustamisestaan 1930-luvulla aina 1990-luvun laman aikana tapahtuneeseen konkurssiinsa asti. Pukevan talossa ei alun perin ollut lainkaan varsinaista julkisivua, ainoastaan rakennuksen korkuinen alumiinisäleikkö, johon kiinnitettiin mainoksia. Tavaratalon konkurssin jälkeen Eläke-Sampo osti kiinteistön ja arkkitehti Martti Parpala suunnitteli sille 1990-luvun puolivälissä uuden, yhtenäisen julkisivun. Kokonaisuuteen kuului myös Fabianinkadulla korttelin vastakkaisella puolella ollut pysäköintitalo. Se valmistui myös 1973. Kaikki kolme rakennusta purettiin vuonna 2010.


title: Kaasukello

text: Kampin kaasukello Helsingissä sijaitsi Eteläisen Rautatiekadun ja Runeberginkadun kulmauksessa, vuonna 1907 (tai 1910) rakennetun kaasukellon oli suunnitellut arkkitehti Karl Lindahl. Se rakennettiin kun yksityinen kaasuyhtiö siirtyi kaupungin haltuun ja siirtyi Sörnäisiin. Kampin kaasukellon purkamisesta tehtiin päätös alkuvuodesta 1966.


title: Kampin keskus

text: Kauppakeskus Kamppi sijaitsee terminaalissa kerroksissa 1–5, Espoon-bussiterminaalin yläpuolella. Kauppakeskuksen avasi torstaina 2. maaliskuuta 2006 kello 9 Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen. Kauppakeskuksessa on arvioitu käyvän ihmisiä jopa 100 000 päivässä ja 35 miljoonaa vuodessa. Vuosimyynniksi on arvioitu yli 200 miljoonaa euroa. Kauppakeskuksessa toimii yli 150 liikettä ja ravintolaa. Ravintoloita on yli 20.


title: Troijan sota

text: Kreikkalaiset pitivät Troijan sotaa todellisena historiallisena tapahtumana, ja esimerkiksi Eratostheneen esittämien laskelmien mukaan se olisi päättynyt vuonna 1184 eaa. Sitä vastoin varsinkin 1800-luvun alkupuolella useimmat tutkijat pitivät sitä pelkkänä taruna. Heinrich Schliemannin suorittamat kaivaukset kuitenkin osoittivat, että Troija on todella ollut olemassa juuri siellä, minne perimätieto on sen sijoittanutkin, ja eräiden tutkimusten mukaan se on joutunut vihollisten hyökkäyksen kohteeksi, vieläpä varsin lähellä Eratostheneen olettamaa ajankohtaa. Epäselväksi kuitenkin on jäänyt, missä määrin Troijan sotaa koskevat tarut perustuvat todellisiin tapahtumiin. Sota sijoittuu Kreikan pronssikaudelle mykeneläisen kauden lopulle.


title: Kreikkalainen mytologia

text: Troijan sota oli kreikkalaisten mielestä kulminaatiopiste myyttien ja todellisen historian välissä. Sotaan liittyvä tarusto jakautuu viiteen vaiheeseen, joista ensimmäinen käsittelee sotaan johtaneita tapahtumia; toinen sodan kulkua, mukaan lukien Homeroksen "Iliaan" tapahtumat; kolmas sodan loppua ja Troijan tuhoa; neljäs sankareiden kotiinpaluuta sodasta, mukaan lukien "Odysseian" ja "Aeneiksen" tapahtumat; ja viides Troijan sukupolven jälkeläisten vaiheita. "Iliaan" ja "Odysseian" lisäksi nämä tapahtumat olivat aiheena erityisesti muissa niin kutsutun eeppisen kykloksen eepoksissa sekä kreikkalaisessa tragediassa.


title: Troijan sota

text: Sota sai tarun mukaan alkunsa siitä, että Ateenassa vietettiin Thessalian kuninkaan Peleuksen ja merenjumalatar Thetiin häitä. Hääpari oli jättänyt kutsumatta juhliin eripuraisuuden jumalattaren Eriksen, ja tästä suuttunut jumalatar heitti hääsaliin oman häälahjansa: kultaisen omenan, johon oli kirjoitettu "Kauneimmalle". Troijan prinssi Paris joutui ratkaisemaan, kuka olisi tämä "kaunein", jolle omena on tarkoitettu (niin kutsuttu Pariksen tuomio). Ylijumala Zeuksen puoliso Hera, tiedon ja sotimisen jumalatar Athene ja rakkauden jumalatar Afrodite olivat kukin sitä mieltä, että omena kuului juuri hänelle. Jokainen jumalatar lupasi Parikselle jotain, jos Paris antaisi omenan hänelle. Hera lupasi Parikselle koko maailman valtakunnaksi omenaa vastaan, Athene lupasi Parikselle mainetta ja Afrodite lupasi, että Parikseen rakastuisi kaunein nainen päällä maan. Paris valitsi Afroditen kauneimmaksi jumalattareksi, ja antoi hänelle omenan. Athene ja Hera päättivät kostaa hänelle.


title: Ilias

text:
Historiallinen Troijan kaupunki on löydetty nykyisen Turkin Hisarlikista, ja se on tuhoutunut sodissa useasti. Homeroksen kuvaaman sodan ajankohta on ollut todennäköisesti 1200- ja 1100-lukujen vaihteessa eaa.; perinteisesti Troijan tuho on ajoitettu tarkemmin vuosien 1192–1184 eaa. välille. Arkeologisessa tutkimuksessa kaupungin vaiheita noihin aikoihin kutsutaan nimillä Troija VI–VIIa. Näin itse teoksen kuvaama sotakin voi olla historiallinen. Tutkijoiden näkemyksen mukaan "Iliaan" kuvaama kymmenvuotinen sota on kuitenkin liian pitkällinen tuon ajan sodaksi ollakseen historiallinen sellaisenaan. Kyseessä on saattanut ennemmin olla pitkäkestoinen kilpailu esimerkiksi alueen kauppareiteistä.
Sodan ajoitusta on tutkittu myös tähtitieteen menetelmin. "Odysseian" 20. laulussa mainitaan täydellinen auringonpimennys, joka tapahtui Ithakassa keskipäivällä samana päivänä, kun Odysseus palasi surmaamaan Penelopen kilpakosijat. Tähtitieteilijät ovat ajoittaneet auringonpimennyksen tapahtuneeksi 16. huhtikuuta 1178 eaa. Koska "Odysseian" mukaan Odysseuksen paluu Troijan sodasta kesti kymmenen vuotta, tällöin sota olisi päättynyt Troijan tuhoon kymmenen vuotta aiemmin, noin vuonna 1188 eaa. Tällainen ajoitus täsmää hämmästyttävän hyvin yhteen sodan perinteisen ajoituksen ja arkeologisten löydösten kanssa. Tutkijoille on kuitenkin epäselvää, miten näin täsmälliset yksityiskohdat olisivat voineet säilyä suullisessa perimätiedossa satoja vuosia.


title: Troijan sota

text: Troijan sota () oli antiikin Kreikassa myyttinen sota useiden kreikkalaisten heimojen ja Troijan kaupungin välillä. Sodasta kerrotaan monissa lähteissä. Tärkeimpiä ovat runoilija Homeroksen runoelmat "Ilias", joka kertoo varsinaisesta sodasta, ja "Odysseia", joka kertoo kuningas Odysseuksen harharetkistä sodan jälkeen. Lisäksi sodan tapahtumat ovat aiheena monissa muissa eeppisen kykloksen nimellä tunnetun tarupiirin runoelmissa.


title: Troas

text: Kreikkalaisen mytologian kenties tunnetuimman, Troijan sotaa käsittelevän kertomuksen mukaan Troija eli Ilion kukistui kreikkalaisten piiritettyä sitä kymmenen vuotta. Perinteisen ajoituksen mukaan kaupunki tuhottiin noin vuonna 1184 eaa. Troijan tasangolla kaupungin ympäristössä sijaitsi mahdollisesti lukuisia muita kaupunkeja tai kyliä jo muinoin, sillä Akhilleus kehuu "Iliaassa" tuhonneensa alueella 11 asutusta. Troijan tuhosta huolimatta on arvioitu, että troijalainen kaupunkivaltio olisi kuitenkin selvinnyt myöhemmille ajoille, ja kukistunut lopullisesti vasta myöhemmin Euroopan puolelta Vähään-Aasiaan tulleiden fryygialaisten hyökkäyksessä.


title: Helenan ylistys

text: Helena edusti kreikkalaisille sekä seksuaalista halua että äärimmäistä kauneutta. Hän oli Zeuksen ja Ledan tytär, Spartan kuningatar, ja hänen kauneutensa oli välittömänä syynä Troijan sotaan. Sota alkoi, kun jumalattaret Hera, Athene ja Afrodite pyysivät Troijan prinssiä Parista valitsemaan, kuka kolmesta oli kaikkein kaunein (niin kutsuttu Pariksen tuomio). Jokainen pyrki vaikuttamaan Pariksen tekemään valintaan, mutta lopulta tämä valitsi Afroditen, joka lupasi valinnan vuoksi Parikselle puolisoksi kaikkein kauneimman naisen. Paris matkusti tämän jälkeen Kreikkaan, missä hän tapasi Helenan ja tämän puolison Menelaoksen. Helena salli Afroditen vaikutuksesta Pariksen houkutella itsensä Troijaan. He matkustivat Troijaan yhdessä, mikä sai aikaan paitsi sodan, myös suositun kirjallisen tradition, joka syytti Helenaa väärintekijäksi. Gorgias pyrki ylistyksellään vastaamaan tähän perinteeseen.


title: Helena (mytologia)

text: Kun Menelaos huomasi puolisonsa hävinneen, hän kutsui kaikki aiemmat kosijat paikalle täyttämään valansa. Tästä alkoi Troijan sota, johon lähes koko Kreikka osallistui joko Troijaan hyökäten tai sitä puolustaen.


title: Troijan sota

text: Illalla hevonen oli asetettu Troijan torille ja iloiset troijalaiset juhlivat kreikkalaisten antautumista. Keskellä yötä sotilaat tulivat ulos hevosesta, tappoivat vartijat ja avasivat kaupungin portit muille sotilaille. Sotilaat kävivät yhdessä troijalaisten kimppuun ja juhlimisesta väsyneet Troijan asukkaat oli helppo voittaa. Vain muutama troijalainen onnistui pelastautumaan, heidän joukossaan Aineias ("Aeneas"), joka myöhemmin matkusti Hesperiaan eli Italiaan. Menelaos palasi seuraavaksi Helenansa kanssa Spartaan ja Troijan sota oli loppu.


title: Aeneis

text: "Aeneis"-kertomuksen mukaan Troijan sota oli alkanut Troijan prinssin Pariksen ryöstettyä Menelaoksen kauneudestaan tunnetun vaimon Helenan ja vietyä hänet mukanaan Troijaan. Rakkauden jumalatar Afrodite oli luvannut Parikselle palkkioksi maailman kauneimman naisen, mikäli Heran, Athenen ja Afroditen välisen kauneuskilpailun tuomariksi valittu Paris valitsisi jumalattarista kauneimmaksi juuri Afroditen. Maailman kaunein nainen oli kuitenkin Spartan kuninkaan Menelaoksen vaimo Helena, jonka Paris sieppasi Afroditen avulla Troijaan. Menelaoksen veli Agamemnon kokosi kreikkalaiset sotaan Troijaa vastaan. "Aeneis"-teoksessa kerrotaan myös Pariksen surmanneen myöhemmin Akhilleuksen ampumalla nuolen soturin ainoaan heikkoon kohtaan, kantapäähän.


title: Akseli Gallen-Kallela

text: Akseli Gallen-Kallela (noin vuoteen 1907 Axel Waldemar Gallén, 26. huhtikuuta 1865 Pori – 7. maaliskuuta 1931 Tukholma) oli Suomen merkittävimpiä taidemaalareita. Hän aloitti uransa realistisilla kansankuvauksilla, ja siirtyi romanttisiin Kalevala- ja Karjala-aiheisiin. 1890-luvulla hän loi merkittäviä teoksia sekä symbolismin että realismin tyyliin. 1900-luvun puolella, etenkin Afrikan-matkan yhteydessä, Gallen-Kallelan teokset alkoivat ilmentää ekspressionismia.


title: Kirsti Gallen-Kallela

text: Kirsti Gallen-Kallela oli tärkeä isänsä elämäntyön vaalija. Hän myötävaikutti voimakkaasti Akseli Gallen-Kallelan Museosäätiön ja Gallen-Kallelan Museon syntymiseen. Kaksiosainen muistelmateos "Isäni Akseli Gallen-Kallela" (1964-1965) pohjautuu perheen ja suvun kirjeenvaihtoon ja kertoo Akselin ja hänen perheensä vaiheikkaasta elämästä. Kirsti Gallen-Kallela lahjoitti merkittäviä aineistoja Gallen-Kallelan Museolle, Helsingin kaupunginmuseolle ja Kansallisarkistolle. Kirsti Gallén-Kallela sai Pro Finlandia -mitalin 1965.


title: Kirsti Gallen-Kallela

text: Aino Kirsti Gallen-Kallela (16. elokuuta 1896 Ruovesi – 29. joulukuuta 1980 Helsinki) oli sellotaiteilija ja kuvittaja. Hän oli Akseli Gallén-Kallelan ja Mary (o.s. Slöör) Gallen-Kallelan tytär. Hänellä oli veli Jorma Gallen-Kallela sekä sisko Marjatta, joka kuoli jo ennen Kirstin syntymää.


title: Äiti ja lapsi

text:
Äiti ja lapsi on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama, realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1887. Teos esittää naista ja lasta "Keuruun ryijyllä", jonka Gallen-Kallela otti mukaansa Pariisin.. Gallen-Kallela asui elokuusta 1887 toukokuuhun 1889 Pariisin Montmartella asunnossa, jonka ikkunasta oli näkymä Pariisin ylle.
Maalausta varten Gallen-Kallela palkkasi ateljeeseensa mallin kahdeksi viikoksi.


title: Akseli Gallen-Kallela

text: Gallen-Kallela avioitui vuonna 1890 Mary Helena Slöörin (1868–1947) kanssa. Slöörin isä oli hovineuvos Kaarlo Slöör ja äiti (vihitty 1863) Aina Emilia Ehrnström (k. 1929). Akselille ja Marylle syntyi kolme lasta: Impi Marjatta (1891–1895), Aino Kirsti ja Kaijus Jorma. Kirsti ja Jorma olivat kuvataiteellisesti lahjakkaita, kuten vanhempansa. Kirsti oli myös musikaalisesti lahjakas, kuten äitinsä Mary, joka soitti pianoa. Mary toteutti myös miehensä Akselin kuvataidetta taidekäsityönä.


title: Jorma Gallen-Kallela

text: Gallen-Kallelan isä oli Akseli Gallen-Kallela ja äiti Mary Gallen-Kallela (o.s. Slöör). Hän aloitti taideopintonsa isänsä johdolla. Ulkomailla Gallen-Kallela opiskeli taidetta Argentiinassa, Tanskassa, Ranskassa ja Itävallassa. Gallen-Kallelan tunnetuin taiteellinen työ liittyy Kansallismuseon freskoihin, joiden maalaamisessa hän avusti isäänsä. Lisäksi Gallen-Kallela avusti isäänsä Suur-Kalevalan kuvittamisessa. Gallen-Kallela myös maalasi uudestaan Juseliuksen mausoleumin tuhoutuneet freskot isänsä luonnosten perusteella. Itsenäisiä Jorma Gallen-Kallelan töitä ovat Rintamamies- ja Kalevala-postimerkit.


title: Kirsti Gallen-Kallela

text: Kirsti syntyi Ruovedella isänsä suunnittelemassa ateljeekodissa Kalelassa, jossa vietti lapsuutensa ensimmäiset vuodet. Hänen lapsuuttaan leimasivat lukuisat matkat vanhempien kanssa, kuten oleskelu Budapestissa ja Pariisissa 1908-1909. Keväällä 1909, Kirstin ollessaan 12-vuotias perhe muutti Brittiläiseen Itä-Afrikkaan, nykyisen Kenian alueelle, jossa asuttiin lähes kaksi vuotta, loppuvuoteen 1910 asti. Suomeen palattuaan Akseli Gallen-Kallela rakennutti toisen ateljeensa Tarvaspään Laajalahden rannalle (nykyisin Espoota).


title: Mary Gallen-Kallela

text: Mary Helena Gallen-Kallela (o.s. "Slöör", 20. marraskuuta 1868 – 26. elokuuta 1947) oli suomalainen pianisti ja Akseli Gallen-Kallelan vaimo. Mary toimi miehensä mallina ja apulaisena ja hänen musisointinsa auttoi Akselia keskittymään maalaamiseen pitkäjänteisesti.


title: Akseli Gallen-Kallela

text: Axel Gallén syntyi ruotsinkieliseen säätyläisperheeseen. Hänellä oli viisi sisaruspuolta isän aikaisemmasta avioliitosta 1855 kuolleen Sofia Gallénin kanssa. Axel Gallén oli kolmas isän toisesta avioliitosta syntyneistä lapsista. Kaikkiaan perheessä oli 13 lasta, joista kuitenkin Gallénin lapsuusvuosina kotona oli enää osa.


title: Kallela (Lemu)

text: Kallelan talosta on lähtöisin Gallén-suku. Sukuun kuuluneen kuvataiteilija Akseli Gallen-Kallelan (1865 - 1931, vuoteen 1907 "Gallén") isä Peter Wilhelm Gallén (1817 - 1879) oli Kallelan talon nuorin poika. Gallén-sukuun Kallelassa liittyy äitilinjan kautta myös Askaisten Kainun kylästä kotoisin kotoisin oleva Cajander-suku, jonka jäsenistä osa suomentanut nimensä Kalelaksi.


title: Pyntösjärvi

text: Pyntösjärvi eli Hyvelänjärvi on kuivatettu järvi Porissa Satakunnassa Kokemäenjoen alueen Porin alueella. Kuivatushankkeen aloite tehtiin vuonna 1811 ja hanke saatiin päätökseen 1930-luvulla. Kuivatus on sikäli ollut täydellinen, että koko järven pohja on nykyään viljeltyä peltomaata. Alue tunnetaan nimellä Pyntösjärvenaukee.


title: Rottajärvi (Pori)

text: Katselmuksen tulokset toimitettiin maaherralle vuonna 1847, joka pyysi lausunnot Tie- ja vesirakennushallitukselta sekä kaikkia muilta asianosaisilta. Hallituksen suositeltua hanketta eikä kenenkään vastustettua sitä, maaherra antoi luvan toteuttaa kuivatus. Sen etenemisestä ei ole tietoa, joten se sujui varmaan riidatta, koska piirustusten mukainen metsäoja löytyy nykyään kartalta. Se laskee Söörmarkunjokeen. Järven muoto nykykartalla ja katselmuskartalla ovat samat, joten järven vedenpintaa ei ole oonnistuttu laskemaan. Soiden kuivattaminen on toteutettu viimeistään nykypäivänä, koska soilta johtaa oja kuivatetun Pyntösjärven kuivatusojaan, joka laskee Kokemäenjokeen.


title: Kolsin voimalaitos

text: Kokemäenoen perkaussuunnitelma hyväksyttiin 1943, jonka mukaan Kolsi OY vastasi joen perkauksista 18 km yläjuoksulle päin ja tie ja vesirakennuslaitos siitä eteenpäin. Joesta poistettiin virtausta haittaavia kiviä ja ruopattiin maata saarien ympäriltä veden virtauksen helpottamiseksi. Samalla pyrittiin vedenpinnan alentamiseen Huittisissa, jotta esimerkiksi Puurijärvi, Raijalanjärvi ja Isosuo vuotaisiin kuivata viljelyskäyttöön. Kolsi Oy:n vaatima korkeampi vedenkorkeus 42,1 metriä teki kuitenkin mahdottomaksi Puurijärven kuivatuksen. Raijalanjärvi on kuitenkin kuivattu patoamalla järviallas ja pumppaamalla vesi pois.


title: Pyntösjärvi

text: Isojaossa Pyntösjärvi oli merkitty joutavaksi kosteikoksi, jota ei jaettu kellekään. Vuonna 1740 annettiin ensimmäistä kertaa talonpojille mahdollisuus kuivattaa soita ja kosteikkoja, mutta käytännössä lain kirjainta ventytettiin koskemaan myös järvien vedenlaskuja. Tämä oli varmasti talonpoikien tiedossa, kun he vuonna 1811 anoivat maaherralta lupaa kuivattaa Pyntösjärvi. Asiaa koskevia kuultiin samana vuonna ja vuonna 1814 järvestettiin järvellä katselmus, jossa asiaa arvioitiin. Katselmuksen jälkeen uuden laskuojan paikkaa haettiin maanmittarin avulla ja tästä suunnitelmasta piirsi G. J. Elghin kartan. Maaherra antoi elokuussa 1814 luvan laskea järven vedenpinta suunnitelman mukaisesti.


title: Enäjärvi (järvi Porissa)

text: Järven kuivattamisesta jätettiin maaherralle hakemus vuonna 1846, mutta katselmuksen, pohtimisen, lisäneuvojen pyytämisen Tie- ja vesirakennushallitukselta ja päättämisen jälkeen havaittiin, ettei kaikkia asianomistajia ollutkaan kuultu. Siksi kuivatushankkeen osakkaat joutuivat hakemaan kuivattamista vielä uudelleen vuonna 1848. Lupa saatiin heti, ja työhönkin ryhdyttiin heti. Mitään dokumenttia hankkeen sujumisesta ei ole, mutta järvi jäi lopulta kuivaamatta. Syyt voivat olla niitä samoja, jotka ovat olleet vastuksina muissakin järvien kuivatushankkeissa. Tiedetään, että niinkin myöhään kuin 1873−1874 korvauksista ja haitoista käräjöitiin, ja viimeinen päästös asiaan haettiin Turun hovioikeudelta saakka.


title: Antti Hanninen

text:
Viipurin läänin maaherra Arvo Manner esti kuivatushankkeen asettamalla järvelle toimenpidekiellon sen suojeluarvojen lopullisesti selvittämiseksi. Kiistaa ei saatu ratkaistua ennen talvisodan syttymistä. Järven rannalle oli ennen sodan syttymistä tuotu laskuojan syventämiseen tarkoitetut kaivinkoneet, jotka jäivät sittemmin neuvostoliittolaisten haltuun.
Vielä jatkosodan aikana vuonna 1943 Viipurin läänin maanviljelyinsinööri otti kuivatushankkeen uudelleen esille, mutta sitten sodan jälkiseurauksena tapahtunut alueluovutus hautasi hankkeen lopullisesti.


title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Säännöstelyn päätavoitteet ovat nykyään vesivoiman tuotanto ja vedenhankinnan turvaaminen. Näin ei aina ole ollut. 1700-luvulta asti on Suomessa kuivattu järviä ja soita lisämaan hankkimiseski viljelykäyttöön. Pyhäjärvellä käytiin kiistaa jo 1820-luvulla samasta asiasta ja 30.11.1851 määräsi Hovioikeus perkaamaan Kauttuan koskesta kivet, jotta järvenpinta laskisi. Tehtävää suorittamaan perustettiin Pyhäjärven laskuyhtiö. Siihen kuuluivat kyliä Eurasta, Säkylästä, Yläneeltä ja Honkilahdelta. Koskenperkuun seurauksena veden kulku helpottui huomattavasti ja Pyhäjärven pinta aleni enemmän kuin oli määrätty eli noin 1,8 metriä. Tämän voi havaita loivilla rannoilla, jossa vajaan kahden metrin korkeudella rannasta näkyy kasvillisuuden seasta entisiä rantakivikoita. Vedenpinnan tason alentaminen on vaikuttanut suuresti Säkylän puoleisen matalikon ekosysteemiin. Järvenlaskun hyödyt jaettiin kylittäin. Geologi Aarne Laitakari pohti alustavasti koko järven kuivattamista viljelysmaaksi Teknillisessä Aikakauslehdessä vuonna 1925 julkaisemassaan artikkelissa.


title: Pyykösjärvi (järvi)

text: Järveä alettiin ilmastaa talvisin 1980-luvun puolivälissä kalakuolemien ehkäisemiseksi. Pyykösjärvelle ja alemmalle Kuivasjärvelle laadittiin vuonna 2004 kunnostussuunnitelma. Vuonna 2010 valmistui pumppaamo ja paineputki, joilla Oulujoen hyvälaatuista vettä johdetaan Pyykösjärveen talvisin kolmen kuukauden ajan parantamaan rehevän järven happitilannetta. Lisäveden ansiosta kalakuolemilta on vältytty, ja järven yleinen kunto on ollut viime vuosina hitaasti kohenemaan päin. Pyykösjärven ravinnetasot ovat kumminkin edelleen korkealla, sillä ravinnepitoista pohjaliejua on monin paikoin toista metriä paksu kerros. Sinileväkukinnot ovat jatkossakin kesäisin mahdollisia.


title: Ala-Kauvatsan joki

text: Osana Puurijärven kuivatushanketta vuonna 1926 joki perattiin joiltakin osin. Kun sahateollisuus käynnistyi Suomessa 1900-luvun alussa, käytettiin Ala-Kauvatsanjokea tukkipuun uittoväylänä Kokemäenjoen sahoille. Tällöin Lauttayhdistys joutui 1909–1914 patoamaan osin kuivattua Puurijärveä, jotta puita voitiin ylipäätänsä uittaa järvellä. Kun Puurijärvi aiottiin 1940-luvulla lopullisesti kuivattaa Raijalanjärven tapaan, tuli esteeksi Kolsin voimalaitoksen patoaltaan vedenkorkeus, joka nosti taas Ala-Kauvatsanjoen pintaa.


title: Pyntösjärvi

text: Vuonna 1825 maaherraa lähestyttiin valituksella, että osa osakkaista eivät olleet täyttäneet velvoitteita omalta osaltaan. Jatkosta ehdotettiin heti uutta sopimusta, jonka maaherra hyväksyi vuonna 1827. Uusien vaikeuksien jälkeen perustettiin vuonna 1837 kuivatusyhtiö "Bolaget för Pyndäsjärvi uttorkningsarbetet" taloudellisia ja käytännön asioita hoitamaan. Kuivatus alkoi tuottaa tuloksia ja vuonna 1843 yksi osakkasista anoi kuivuneiden vesijättömaiden jakamista. Vaikka jako mitattiin, kumosi senaatin talousosasto maaherran päätöksen vuonna 1845 eikä jakoa pantu toimeen. Alkuperäinen sopimus vaati, että järven olisi kuivuttava kokonaan, jotta jako olisi voitu tehdä.


title: Uranus

text: Uranuksella on 27 tunnettua kuuta. Kaksi suurinta kuuta, Titanian ja Oberonin, löysi Herschel 13. maaliskuuta 1787. William Lassell löysi Arielin ja Umbrielin vuonna 1851. William Herschelin poika John nimesi vuotta myöhemmin silloin tunnetut neljä kuuta. Seuraavan kuun, Mirandan, löysi Gerard Kuiper vuonna 1948. Voyager 2:n ohitus lisäsi tunnettujen kuiden määrää kymmenellä, ja myöhemmin löydettiin vielä yksi kuu lisää luotaimen vanhoja kuvia tutkimalla. Sen jälkeen lisää kuita on löydetty Maasta käsin kaukoputkilla: kaksi vuonna 1997, kolme vuonna 1999, kolme vuonna 2001 ja kolme vuonna 2003. 1990-luvulla löytyneet kuut ovat pienikokoisia, ja osa niistä on todennäköisesti planeetan kiertoradalleen kaappaamia asteroideja, sillä ne kiertävät emäplaneettaansa kaukaisilla, epäsäännöllisillä ja retrogradisilla radoilla. On todennäköistä, että Uranuksella on lisää pieniä kuita yhä löytämättä.


title: Desdemona (kuu)

text:
Desdemona on Uranuksen sisempi kuu. Se löydettiin 13. tammikuuta 1986 Voyager 2:n ottamista kuvista, ja sille annettiin väliaikainen nimi S/1986 U 3. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän "Othello" esiintyneen Othellon vaimon mukaan. Desdemona tunnetaan myös nimellä Uranus X.
Desdemona kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Bianca, Cressida, Juliet, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Desdemonan noin 32 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Uranuksen kuut

text: Uranuksen kuut ovat planeetta Uranuksen kiertolaisia. Kuita lasketaan olevan 27 kappaletta, joista 21 on varmistettu ja nimetty.


title: Jättiläisplaneetta

text: Kaikilla aurinkokunnan jättiläisplaneetoilla tiedetään olevan renkaat. Saturnuksen renkaat näkyvät Maahan asti hyvin. Uranukselta löydettiin renkaat vuonna 1977. Jupiterin rengas on hyvin himmeä. Renkaat ovat suunnilleen 2–3 planeetan säteen päässä sen keskustasta. Lähellä renkaita kiertää pieniä, muutaman kilometrin kokoisia kuita, kauempana satojen kilometrien läpimittaisia suuria kuita ekvaattoritasossa. Vain Neptunuksen kuujärjestelmä on tästä poikkeus, mutta silläkin on pieniä kuita ja renkaat. Renkaat ja kuut ovat planeetan päiväntasaajan tasossa. Tämä ja planeettojen kuujärjestelmien samankaltaisuus viittaa yhtenäiseen syntytapaan.


title: Juliet (kuu)

text: Juliet kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Bianca, Cressida, Desdemona, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Cressidan noin 46 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Rosalind

text: Rosalind kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Belinda, Bianca, Cressida, Cupid, Desdemona, Juliet, Perdita ja Portia. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Cressidan noin 46 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Cressida

text: Cressida kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Bianca, Desdemona, Juliet, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Cressidan noin 40 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Bianca

text: Bianca kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Cressida, Desdemona, Juliet, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Biancan 27 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Eksokuu

text: Kuiden tutkimuksista Aurinkokunnassa on päätelty eksokuidenkin olevan yleisiä muissa planeettakunnissa. Valtaosa havaituista eksoplaneetoista on jättiläisplaneettoja ja Aurinkokunnassa olevilla jättiläisplaneetoilla on runsaasti kuita (Katso Jupiterin kuut, Saturnuksen kuut, Uranuksen kuut ja Saturnuksen kuut). Tästä johdettuna vaikuttaa järkeenkäyvältä otaksua, että eksokuut ovat yhtä yleisiä.


title: Kari Uotila

text: Kari Antero Uotila (s. 4. tammikuuta 1955 Pertunmaa) on suomalainen poliitikko ja vasemmistoliiton kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä. Uotila on Espoon kaupunginvaltuutettu (1992–). Vuosina 1990–1993 Uotila oli Vasemmistoliiton palkkalistoilla kokopäivätoimisena varapuheenjohtajana. Vaaleissa 1995 eduskuntaan noussut Uotila putosi 2007, mutta hän nousi takaisin syyskuussa 2008 Claes Anderssonin erottua terveydellisistä syistä. Uotila jättää eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Jukka Uunila

text: Ahti Juhani ”Jukka” Uunila (s. 4. kesäkuuta 1923 Oulu) on suomalainen urheiluvaikuttaja, jota vaikutusvaltansa ja uransa keston vuoksi on kutsuttu myös ”urheilun Kekkoseksi”. Näkyvimmissä tehtävissä hän oli Suomen Valtakunnan Urheiluliiton (SVUL) puheenjohtajana 1982–1993 (varapuheenjohtaja 1961–1981), Suomen Olympiakomitean puheenjohtajana 1969–1984 (varapuheenjohtaja 1965–1968), Suomen Urheiluliiton (SUL) puheenjohtajana 1965–1974 sekä Veikkauksen toimitusjohtajana 1973–1990.


title: Isänmaallinen puolue (Turkki)

text: Doğu Perinçek oli vangittuna vallankumouksellisuudesta epäiltynä 2008-2014 niin sanotun Ergenekon-tutkinnan aikana. Siinä Turkin hallitus yritti paljastaa sitä vastaan suunnatun sekularistien salaliiton. Vuonna 2015 Työväen Puolue vaihtoi nimensä Isänmaalliseksi Puolueeksi (Vatan Partisi, Vatan) (2015-)


title: Doğu Perinçek

text: Doğu Perinçek (s. 1942) on turkkilainen vasemmistopoliitikko. Hän on vuodesta 2015 toiminut uuden puolueensa Isänmaallisen puolueen puheenjohtajana. Vuonna 2018 hän oli presidenttiehdokkaana. Ehdokkuutta varten kerättiin satatuhatta nimeä, mutta itse vaalissa hän sai vähemmän ääniä.


title: Markus Pönkä

text: 15. lokakuuta 2015 kesken loppulausuntojen lukemisen Helsingin hovioikeus kumosi käräjäoikeuden viikkoa aiemmin tekemän vangitsemispäätöksen Pöngästä ja laski tämän vapaalle odottamaan tuomionantoa. Pönkä oli vangittu niin sanotun sotkemisvaaran vuoksi, mutta peruste oli hovioikeuden mielestä poistunut, kun syytteet oli käsitelty. Syyttäjä vaati Pönkää vangittavaksi uudestaan, koska epäili tämän karttavan vaatimaansa vankeustuomiota, mutta käräjäoikeus ei suostunut vaatimukseen. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kommentoi hovioikeuden kesken oikeudenkäynnin antamaa päätöstä MTV:n uutisille, ettei muista toista vastaavanlaista tapausta.


title: Isänmaallinen puolue (Turkki)

text: Puolueen historia on monipolvinen johtuen paitsi Turkin vasemmiston linjaerimielisyyksistä, myös Turkin hallitusten toimista vallankumouksellisiksi luokittelemiaan vasemmistoryhmiä vastaan. Puolueiden tultua kielletyiksi ja johtajien usein joksikin aikaa vangituiksi, nämä ovat kohta perustaneet uuden puolueen uudella nimellä. Kaikissa tässä käsitellyissä liikkeissä on ollut mukana kantavana voimana 1942 syntynyt Doğu Perinçek, joka on toiminut nykyisenkin puolueen puheenjohtajana sen perustamisesta lähtien, eli vuodesta 2015.


title: Markus Pönkä

text: Helsingin käräjäoikeus ei määrännyt Pönkää vangittavaksi huolimatta annetusta vankeusrangaistuksesta. 16. helmikuuta 2016 Helsingin käräjäoikeus määräsi Pöngän tutkintavankeuteen epäiltynä tammi–helmikuussa 2016 Helsingissä tapahtuneista törkeästä petoksesta ja kahdesta ampuma-aserikoksesta. Pönkä pääsi seuraavassa kesäkuuna vapaaksi tutkintavankeudesta, mutta sai heinäkuussa 1,5 vuotta vankeutta törkeästä petoksesta, kahdesta rekisterimerkintärikoksesta, ampuma-aserikoksesta ja petoksesta.


title: Doğu Perinçek

text: Vuonna 2005 hän sanoi Sveitsissä vieraillessan, että Armenialaisten kansanmurha on vale. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päätti 10 vuotta myöhemmin, että Perinçekin lausunto oli sanavapauden rajoissa eikä rikollista kiihottamista kansanryhmää vastaan.


title: Eino Prykä

text: Neuvostoliiton puolella Prykä joutui työleirille. Lyhyen vapausajan jälkeen vuonna 1951 hänet vangittiin uudelleen ja tuomittiin vihollisen auttamisesta 25 vuodeksi pakkotyöhön ja viideksi vuodeksi karkotukseen. Sysyllä 1951 hän saapui Vorkutan pakkotyöleirille, jossa vangit louhivat hiiltä ankarissa oloissa. Vankeja oli lähes 100 000, joista monet olivat Ukrainan, Liettuan, Latvian ja Viron "nationalisteja".


title: Markus Pönkä

text: Pönkä pääsi ehdonalaiseen vapauteen tapaninpäivänä 2014. Hänet kuitenkin vangittiin jälleen 17. huhtikuuta 2015 petosepäilyjen vuoksi. Poliisin mukaan epäillyt petokset liittyivät pikavippeihin ja tavaroiden tilaamiseen verkkokaupoista. Epäiltyjen rikosten lista kasvoi kotietsinnöissä tehtyjen löytöjen perusteella: Pönkää epäiltiin myös törkeän henkeen ja terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, ampuma-aserikoksesta ja väärennöksistä.


title: Markus Pönkä

text: Maaliskuussa 2017 Helsingin hovioikeus piti ennallaan Helsingin käräjäoikeuden marraskuussa 2015 antaman kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeustuomion muun muassa ampuma-aserikoksesta, törkeästä ampuma-aserikoksesta, törkeistä petoksista ja väärennöksistä. Pöngän piti tuomion mukaan ilmoittautua Riihimäen vankilaan 27. huhtikuuta 2017, mutta hän ei ilmestynyt määräaikana paikalle. Toukokuun alussa Pönkä vangittiin poissaolevana epäiltynä törkeästä maksuvälinepetoksesta, jonka epäillään tapahtuneen tammikuussa 2017. Hänestä tehtiin eurooppalainen pidätysmääräys (EAW). Pöngän paon pitkityttyä hänet lisättiin Europolin etsityimpien henkilöiden listalle. Pönkä jäi kiinni 26. elokuuta 2017 Tukholmassa Ruotsissa.


title: Giuseppe Pinelli

text: Piazza Fontanan pommi-iskun syyllisinä pidettiin aluksi anarkisteja. Pidätetyistä vangittiin milanolainen tanssija Pietro Valpreda, erään taksinkuljettajan epäluotettavan silminnäkijälausunnon johdosta, mutta hänet vapautettiin kuitenkin kolmen vuoden kuluttua. Syylliseksi selvisi vihdoin 1980-luvun lopulla äärioikeistolainen Ordine Nuovo -järjestö, mutta vasta 2005 päättyneessä oikeudenkäynnissä ei kuitenkaan annettu tuomioita. Joidenkin väitteiden mukaan iskuun oli sekaantunut myös Yhdysvaltain agentit.


title: Luettelo televisiosarjan Greyn anatomia jaksoista

text: Tämä on luettelo televisiosarjan Greyn anatomia jaksoista. Sarja alkoi USA:ssa 27. maaliskuuta vuonna 2005 ja Suomessa 6. syyskuuta 2006 ja siitä tuli välittömästi hitti. Ohjelma ansaitsi nopeasti enemmän katsojia kuin "Boston Legal" ja siitä tilattiin toinen 27 jakson pituinen tuotantokausi (joista viisi piti esittää jo ensimmäisellä kaudella).


title: Greyn anatomia

text: Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 27. maaliskuuta 2005 ja jatkui 22. maaliskuuta 2005 saakka. Kauden suunniteltiin sisältävän 14 jaksoa, mutta televisioverkko lyhensi kauden vain yhdeksään jaksoon ja siirsi loput jaksot seuraavaan kauteen. Kausi alkaa Meredithin aloittaessa kirurgian harjoittelujaksonsa Seattle Gracen sairaalassa ja keskittyy hänen ensimmäisiin viikkoihinsa harjoittelijana, johon kuuluu Miranda Baileyn valvonnan alla harjoittelu, Meredithin ja Derekin tuore suhde sekä Meredithin äidin Alzheimerin tauti. Juoni sisältää myös Burken kilpailun Derekin kanssa ja Burken ja Cristinan seksisuhteen, Izzien yritykset onnistua lääkärinä ja piilottaa menneisyytensä, Georgen ihastuksen Meredithiin ja suhteensa Oliviaan sekä paljastukset Richardin menneisyydestä. Kausi loppuu Derekin vaimon, Addisonin paluuseen.


title: Greyn anatomia

text: Greyn anatomia ("Grey’s Anatomy") on palkittu yhdysvaltalainen sairaalamaailmaan sijoittuva draamasarja, joka seuraa fiktiivisen Grey-Sloan Memorial-sairaalan harjoittelijoita, erikoistuvia kirurgeja sekä heidän mentoreitaan. Sarjan pilottijakso "Kovan päivän ilta" esitettiin Yhdysvalloissa ABC:lla 27. maaliskuuta 2005 ja Suomessa Nelosella syksyllä 2006. Sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa viisitoista tuotantokautta ja Suomessa saman verran.


title: Rakkauden anatomia

text: "Rakkauden anatomian" pääroolissa nähdään myös "Greyn anatomiassa" mukana ollut Kate Walsh. Rakkauden anatomian muut päähenkilöt ja tapahtumapaikat esiteltiin ensimmäisen kerran Greyn anatomian jaksossa "The Other Side of This Life" keväällä 2007. Sarjan pääosiin valittiin Walshin lisäksi Merrin Dungey, Taye Diggs, Paul Adelstein, Amy Brenneman, Tim Daly, KaDee Strickland ja Chris Lowell. Dungey esiintyi vain sarjan esittelevässä Greyn anatomian jaksossa, ja hänen roolinsa esittäjäksi vaihdettiin Audra McDonald. Sarjan varsinainen ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 21. syyskuuta 2007.


title: Greyn anatomia

text: 21. helmikuuta 2007 "The Wall Street Journal" raportoi, että ABC alkaa tehdä "Greyn anatomialle" spin-off-sarjaa, jonka päähenkilö olisi Addison Montgomery (Kate Walsh). 3. toukokuuta 2007 esitettiin "Greyn anatomian" kaksituntinen "Tämän elämän toinen puoli" -niminen jakso, joka toimi pilottijaksona tulevalle spin-offilleen. ABC valitsi virallisesti "Rakkauden anatomian" alkavan syksyllä 2007 ABC:n keskiviikkoilloissa. Suomessa sarjaa alettiin esittää alkutalvesta 2008.


title: Addison Montgomery

text: Addison esiintyi Greyn anatomiassa ensimmäisen kerran sarjan ensimmäisen tuotantokauden päätösjaksossa vuonna 2005. Addisonin suunniteltiin vierailevan sarjassa vain muutaman jakson verran, mutta hahmon saaman suosion takia Addisonista tehtiin yksi sarjan vakituisista henkilöistä. Vuonna 2007 Addisonille luotiin oma sarja Private Practice (Rakkauden anatomia). Addison siirtyi Greyn anatomiasta vakituisesti tähän sarjaan ja on sittemmin vieraillut Greyn anatomiassa muutaman kerran.


title: Greyn anatomia

text: "Greyn anatomian" kolmas kausi alkoi 21. syyskuuta 2006 ja päättyi 17. maaliskuuta 2007. Kausi keskittyy Izziehen tämän menetettyä Dennyn, Meredithin valintaan Derekin ja uuden poikaystävänsä Finnin välillä, Burken ampumavamman seurauksiin ja uuden kirurgiapuolen päällikön valintaan. Kauden lopussa Burke peruu häänsä Cristinan kanssa, Webber pysyi kirurgian päällikkönä, Callie nimitettiin erikoistuvien kirurgien päälliköksi ja George sai tietää reputtaneensa harjoittelunpäättökokeen. Derekin ja Meredithin suhde sekä Callie-George-Izzie -kolmiodraamaa eivät ratkenneet. Addison päättää aloittaa uuden elämän Los Angelesissa ja siirtyy spin-offsarja "Rakkauden anatomiaan".


text: Nettisarjaa "Seattle Grace: On Call" esitettiin Greyn anatomian virallisilla sivuilla vuoden 2009 marraskuusta 2010 tammikuuhun. Sarjassa on pääosissa Greyn anatomian sivuhenkilöitä kuten Charlie, Megan ja Steve. Sarjan jaksot kestivät 4–5 minuuttia, ja ne on kuvattu dokumenttityyliin.


title: Little Dragon

text: Little Dragonin ensimmäinen julkaisu oli kaksipuolinen 7″ single ”Twice” / ”Test”, joka julkaistiin Off the Wall -levy-yhtiöllä vuonna 2006. Seuraavana vuonna yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen isomman levy-yhtiön, brittiläisen Peacefrog Recordsin kanssa ja julkaisi eponyymin esikoisalbuminsa elokuussa 2007. Albumin ensimmäinen kappale ”Twice” esiintyi "Greyn anatomian" viidennellä tuotantokaudella. Yhtyeen toinen albumi "Machine Dreams" julkaistiin elokuussa 2009. Kolmas albumi "Ritual Union" julkaistiin heinäkuussa 2011 ja sijoittui "Rolling Stone" -lehden "50 Best Albums of 2011" -listan sijalle 41. "Clash"-lehti sijoitti saman albumin sijalle 31. heidän "The Top 40 Albums of 2011" -listalleen.


title: Greyn anatomia

text: Toinen tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 25. syyskuuta 2005 ja päättyi 14 toukokuuta 2006. Kauteen kuului yhteensä 27 jaksoa. Jakso "Bring The Pain" oli alun perin suunniteltu kauden päätösjaksoksi. Kausi keskittyy Meredithin ja Derekin suhteeseen, joka tuli yllättävään päätökseen ensimmäisen kauden lopussa, kun paljastui että Derek on naimisissa. Izzie ja Alex aloittavat suhteen, joka kuitenkin päättyy pian Izzien rakastuessa sydänsiirtoa odottavaan potilaaseen, Denny Duquetteen. Bailey tulee raskaaksi ja hänen henkilökohtaisesta elämästään paljastetaan lisää.


title: Kvalia

text: Suuri osa kvalioihin liittyvästä keskustelusta on koskenut niiden tarkkaa määritelmää, koska eri filosofit painottavat tiettyjen ominaisuuksien olemassaoloa tai kieltävät ne. Kvaliat ovat merkityksellisiä mielenfilosofiassa ennen kaikkea siksi, että niiden nähdään usein tuottavan fysikalismille perustavia ongelmia: kvaliat ovat subjektiivisina käsitettäviä vain tietoisen olennon omasta näkökulmasta. Jotkut filosofit kuitenkin kieltävät kvaliat kokonaan. Reduktionismin mukaan kvaliat voidaan selittää aivojen neurofysiologisten tapahtumien kautta. Epifenomenalismin mukaan kvaliat supervenioivat eli päältävät aivojen tapahtumia, mutta niitä ei voida suoraan johtaa niistä. Dualismin mukaan kvaliat ovat fysiikkaan nähden riippumattomia ja kuuluvat mielen ei-fysikaaliselle alueelle.


title: Kvalia

text: Kvalioita ovat esimerkiksi punaisuus ja kivun tunteminen. Usein kvalioita kuvataan muodossa ”millaista on...?”: millaista on nähdä veren punainen väri, millaista on tuntea kipu kädessä ja niin edelleen. Kvaliat erotetaan niistä fysikaalisista tilanteista jotka saivat ne aikaan sekä niiden aikaansaamista vaikutuksista käyttäytymisessä.


title: Kvaliteetti (filosofia)

text: Alun perin kvaliteetit kuuluivat logiikan piiriin, mutta myöhemmin niitä on käytetty myös metafysiikassa. Aristoteleen lisäksi kvaliteetti käsitettä on kehittänyt mm. John Locke. Locke erotti toisistaan primaariset ja sekundaariset kvaliteetit. Primaariset kvaliteetit (mm. ulottuvuus, koko, lukumäärä, muoto ja liikkuvuus) kuuluvat kaikille materiaalisille olioille, kun taas sekundaariset ovat objektiin liittyviä voimia (mm. maku, haju ja väri).


title: Kvaliteetti (filosofia)

text:
Sanoja, jotka kuvaavat jonkin olion kvaliteettia ovat esimerkiksi: valkoinen, kylmä, paha, kieliopillinen tai aseistettu.
Substanssilla on yleensä vain yksi mahdollinen tila, mutta kvaliteetilla voi olla usempia kuin yksi tila esimerkiksi ajasta riippuen. Sama olio voi olla eri aikoina joko: kuuma tai kylmä, valkoinen tai musta, hyvä tai paha.


title: Ritari Ässä (vuoden 1982 televisiosarja)

text:
KITT on Michael Knightin Pontiac Trans Am -auto vuosimallia 1982. KITT on samalla autoon rakennettu ja ohjelmoitu, pitkälle kehitetty tietokone, jolla on tekoäly. KITTissä on huippuominaisuudet sekä autona että tietoteknisesti. 1980-luvulla ne edustivat suurta teknistä haastetta sekä kykyä. Autoa voi ohjata ja se vastaa käskyihin puheella. Tietokone voi murtautua toisiin järjestelmiin tiedon etsimiseksi tai turvajärjestelmien ohittamiseksi. Se voi myös etsiä sekä käyttää radio- ja puhelinjärjestelmiä liikkeellä oltaessa. Auton tietokonepohjaiseen varustukseen kuuluvat lisäksi skanneri kohteiden tai materiaalien etsimiseen ja analysoimiseen, navigaattori, paikannin sekä tutka.
Kojetaulun mittarit ja näytöt ovat digitaalisia ja lisäksi kojetaulussa on kuvaputkinäyttöjä. Niitä käytetään valvontaan sekä kuvan, karttojen, kaavioiden ja analyysien näyttämiseen täydentämään KITTin puheella antamaa raporttia.


title: Kattila (Vihti)

text: Kattila on samannimisen maatilan, entisen Tervalammen kartanon torpan mukaan nimensä saanut retkeilyalue Vihdissä Nuuksion kansallispuistossa. Siellä on Kaitlampi-niminen suuri lampi, ja sen rannalla on retkeilyyn sopivia palveluita kuten sauna, nuotiopaikka, ekopiste ja ulkohuussi. Kattilaan pääsee linja-autolla, ja siksi se on monien retkeilytapahtumien lähtöpiste. Partiolaisilla on leirikeskus Kattilassa. Green Window Oy vuokraa Kattilan päärakennusta sekä yli 100-vuotiasta Kattilan torppaa matkailutarkoituksiin.


title: Kvadrantti

text:
Kvadrantti on kulmien mittauksessa käytetty mittausväline.
Sitä on aikoinaan käytetty laajasti merenkulussa sekä karttojen teossa. Kvadrantti koostuu neljännesympyrän muotoisesta kaaresta ja ympyrän keskipisteen ympäri kiertyvästä tähtäyssauvasta. Kun ympyrän kehälle kaiverretaan kulma-asteikko, on kulmien mittausväline valmis. Jo Ptolemaios ehdotti, että kvadrantti voidaan pystyttää kiinteästi meridiaanin tasoon ja luotilangan avulla se saadaan täsmälleen pystysuoraksi.
Kvadrantilla voidaan mitata kohteiden korkeudet niiden ohittaessa etelämeridiaanin. Tästä saadaan sitten maantieteellistä leveyttä vastaava taivaanpallon koordinaatti, deklinaatio. Jos taas havaitaan kohdetta, jonka deklinaatio on jo tiedossa, saadaan selville havaintopaikan leveysaste.


title: Karaatti (pitoisuus)

text: Karaatti (lyhenne K) () on vanha jalometallien pitoisuuden yksikkö. Yksi karaatti on yksi kahdeskymmenesneljäsosa (1/24) painosta. Tässä mielessä 24 karaattia tarkoittaa (lähes) täysin puhdasta jalometallia ja esimerkiksi 18 karaattia 750 promillen jalometallipitoisuutta. Nykyisissä suomalaisissa jalometallituotteiden leimoissa karaattia ei käytetä, vaan kulta- tai hopeapitoisuus ilmaistaan tuhannesosina seoksen massasta. Esimerkiksi ulkomailta tuotu 14 karaattia kultaa sisältävä tuote voi alittaa Suomen jalometallisäädösten mukaisen vähimmäispitoisuuden 585 massan tuhannesosaa.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Virat Kohli

text: Virat Kohli (s. 5. marraskuuta 1988 Delhi) on intialainen kriketinpelaaja, joka edustaa Delhin krikettijoukkuetta ja Royal Challengers Bangalorea. 175 senttimetriä pitkä Kohli pelaa myös Intian krikettimaajoukkueessa. Pelipaikaltaan hän on lyöjä.


title: Filosofinen zombi

text: Fysikalismin mukaan fysikaaliset tosiseikat määrittävät "kaikkien" tosiseikkojen joukon. Tästä seuraa, että koska kaikki filosofista zombia koskevat tosiseikat ovat fysikaalisten tosiseikkojen kiinnittämiä, ja nämä tosiseikat ovat samat yhtä lailla zombeille kuin normaaleille tietoisille ihmisillekin (koska näitä kahta lajia ei voida erottaa toisistaan fysikaalisesti), fysikalismin on pakko katsoa, että filosofiset zombit ovat mahdottomia.


title: Filosofinen zombi

text: Filosofisen zombin ajatusta fysikalismia vastaan ovat käyttäneet jo Thomas Nagel (1970; 1974) ja Robert Kirk (1974). Tunnetuimpana sitä on kehittänyt David Chalmers teoksessaan "The Conscious Mind" (1996). Chalmersin mukaan on mahdollista kuvitella johdonmukaisesti kokonainen ”zombimaailma”: maailma, jota ei voi fysikaalisesti erottaa omastamme, mutta josta puuttuu kaikki tietoinen kokemus. Tällaisessa maailmassa jokaista oman maailmamme tietoista yksilöä vastaisi filosofinen zombi. Chalmersin argumentti voidaan tiivistää seuraavasti:Argumentti on loogisesti pätevä sikäli, että "jos" sen premissit ovat tosia, johtopäätöksen täytyy olla tosi. Filosofit ovat kuitenkin erimielisiä siitä, ovatko premissit tosia. Premissiin 2 liittyen Chalmers on sanonut, että se vaikuttaa koherentilta; hänen mukaansa siinä ei ole ristiriitaa. Koska tällainen maailma on ajateltavissa, se on mahdollinen; ja jos se on mahdollinen, silloin fysikalismin on epätosi. Chalmers puhuu ainoastaan loogisesta mahdollisuudesta, ja katsoo, että tämä on ainoa seikka jota hänen argumenttinsa vaatii. Hänen mukaansa filosofiset zombit eivät todennäköisesti ole luonnollisesti mahdollisia: ne eivät todennäköisesti voisi olla olemassa maailmassamme, ottaen huomioon sen luonnonlait.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler pakeni mukanaan vain kaksi Gestapon turvamiestä, jotka olivat yhä uskollisia entiselle johtajalleen. Himmler otti käyttöön saksalaisen sotapoliisin univormun ja väärennetyt asiakirjat, ajeli viiksensä, laittoi silmälapun vasemman silmänsä päälle ja esiintyi salanimellä ”Heinrich Hitzinger”. Saksan miehitykseen osallistuneet Britannian maavoimien sotilaat kuitenkin huomasivat tavalliselta sotapoliisilta vaikuttaneen miehen asiakirjojen sisällön tekaistuksi ja päättivät viedä hänet kuulusteltavaksi. 22. toukokuuta majuri Sidney Excellin joukot pidättivät Himmlerin Bremenvörden lähettyvillä ja kuljettivat hänet kuulustelukeskukseen Lüneburgiin. Himmler paljasti briteille henkilöllisyytensä, vaikka hän ymmärsi joutuneensa sotavangiksi ja tuomittavaksi rikoksistaan. 23. toukokuuta Himmler tappoi itsensä puraisemalla rikki suuhunsa piilottamansa tappavan myrkyllisen syanidikapselin. Hänen viimeisten sanojensa on usein kerrottu olleen ”Minä olen Heinrich Himmler!” ("Ich bin Heinrich Himmler!"). Ruumiinavauksen jälkeen Himmler haudattiin metsään Lüneburgin lähettyville. Britit jättivät haudan sijainnin salaiseksi, jotta hautapaikasta ei tulisi uusnatsien pyhiinvaelluskohdetta.


title: Heinrich Himmler

text: Heinrich Luitpold Himmler (7. lokakuuta 1900 München, Saksan keisarikunta – 23. toukokuuta 1945 Lüneburg, liittoutuneiden miehittämä Saksa) oli natsi-Saksan vaikutusvaltaisimpia hahmoja. SS:n ja Gestapon päällikkyys takasi hänelle erittäin keskeisen aseman diktatorisen valtion johdossa. Himmler oli vastuussa Saksan keskitys- ja tuhoamisleirijärjestelmän organisoimisesta ja oli näin yksi holokaustin pääsyyllisistä.


title: Reinhard Heydrich

text: Vaikka Himmler lähetti parhaat lääkärinsä paikalle, Heydrich kuoli prahalaisessa sairaalassa verenmyrkytykseen 4. kesäkuuta kello 4.30 aamulla 38-vuotiaana. Hänet haudattiin juhlavissa hautajaisissa Berliinissä, ja Adolf Hitler piti tilaisuudessa muistopuheen. Ernst Kaltenbrunner valittiin Heydrichin seuraajaksi.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler tapasi Hitlerin viimeisen kerran 20. huhtikuuta tämän 56-vuotissyntymäpäivillä Berliinissä, jota Saksan puolustuksen murskannut puna-armeija lähestyi päivä päivältä. Hitler ilmoitti henkilökohtaisesta päätöksestä olla poistumatta pääkaupungista huolimatta Neuvostoliiton lähestyvästä hyökkäyksestä. Himmler lähti Berliinistä ja uskoi Hitlerin olevan kyvytön johtamaan Saksaa, koska Hitler oli jäänyt tälle uskollisten natsivirkamiesten, kuten propagandaministeri Joseph Goebbelsin ja puoluekanslian johtajan Martin Bormannin, kanssa Berliinin alla olevaan Führerbunkeriin. Ruotsin Lyypekin-konsulaatissa Himmler uskotteli kreivi Folke Bernadottelle, että Hitler kuolee kahden vuorokauden sisällä ja Himmler on Saksan tosiasiallinen johtaja. Himmler halusi Bernadotten lähettävän kenraali Dwight D. Eisenhowerille ehdotuksen, jossa Himmler sopii aselevon länsiliittoutuneiden kanssa. Himmler uskoi Yhdysvaltain ja Britannian hyväksyvän ehdotuksen ja kääntyvän Neuvostoliittoa vastaan Wehrmachtin rinnalla. Bernadotte kuitenkin sanoi Himmlerille, että länsiliittoutuneiden hyväksyntä aselevolle on hyvin epätodennäköistä. Bernadotten välityksellä Himmlerin ehdotus kulki presidentti Harry S. Trumanille ja pääministeri Winston Churchillille, mutta molemmat torjuivat sopimuksen, koska Hitlerin kohtalo oli jäänyt epäselväksi eikä Saksan johtajuuden kuulumista Himmlerille voitu virallisesti vahvistaa.


title: Heinrich Himmler

text: Himmleriä miellytti ajatus päästä sotilasjohtajaksi, joten hän pyrki sodan loppupuolella suurten sotatoimiyhtymien komentajan tehtäviin. Sotilasjohtajan tehtävään Himmler oli kuitenkin kokematon ja epäpätevä, millä oli negatiivinen vaikutus Saksan jo ennestään kehnoon sotamenestykseen länsirintamalla vuosina 1944–1945. Himmlerin sopimattomuudesta tehtävissä järkyttynyt panssarikenraali Heinz Guderian uskoi, että Himmlerin ainoa motiivi oli kunnian haaliminen itselleen.


title: Erik Heinrichs

text: Vuosina 1957 ja 1959 ilmestyi Heinrichsin kirjoittama kaksiosainen Suomen marsalkan elämäkerta "Mannerheim Suomen kohtaloissa". Keväällä 1957 Heinrichs vihittiin Helsingin yliopiston filosofian kunniatohtoriksi. Jalkaväenkenraali Erik Heinrichs kuoli 16. marraskuuta 1965 Kivelän sairaalassa Helsingissä. Hänet on haudattu Helsingin Kulosaaren hautausmaalle.


title: Heinrich Himmler

text: Sodan syttyessä 1939 SS:n Totenkopf-yksiköt olivat vastuussa keskitysleiri- ja myöhemmin tuhoamisleirijärjestelmästä. SS:n tehtäviin kuului myös juutalaisten, romanien, homoseksuaalien, kommunistien, ”ali-ihmisten” ja muiden poliittisesti epäluotettavien ainesten seulominen väestöstä ja passittaminen leireille. Täten Himmler oli yksi natsi-Saksan kansanmurhakoneiston pääarkkitehdeista. Adolf Galland muistelee elämäkerrassaan lentäneensa Himmlerin ja Albert Speerin kanssa maaliskuussa 1942 itärintamalle. Koneen ikkunasta näkyi hetkellisesti tuhansien neuvostosotavankien leirit. Galland kertoi hämmentyneensä Himmlerin todetessa, että


title: Heinz Lammerding

text: Sodan lähestyessä loppuaan Lammerding palveli Heinrich Himmlerin esikuntapäällikkönä armeijaryhmä Vistulassa. Vuonna 1953 Bordeaux'n tuomioistuin langetti Lammerdingille poissaolevana kuolemantuomion sotarikoksista Tullen ja Oradour-sur-Glanen verilöylyissä. Tuntemattomista syistä Lammerdingia ei tuotu koskaan oikeuden eteen sotarikoksistaan. Hän jäi työskentelemään Saksaan ja menestyi insinöörinä mukavasti. Lammerding kuoli syöpään vuonna 1971.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler syntyi Münchenissä keskiluokkaiseen saksalaiseen perheeseen. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän palveli upseerioppilaana 11. baijerilaisrykmentissä mutta ei osallistunut taisteluihin.


title: Felix Kersten

text: Eduard Alexander Felix Kersten (30. syyskuuta 1898 Tartto, Venäjän keisarikunta – 16. huhtikuuta 1960 Hamm, Länsi-Saksa) oli SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmlerin henkilökohtainen hieroja. Kersten väitti itse pelastaneensa useita natsien vainoamia henkilöitä, mutta näitä väitteitä ei ole kaikissa tapauksissa pystytty vahvistamaan riippumattomista lähteistä. Emmanuel Amaran 2007 valmistaman televisiodokumentin mukaan Felix Kerstenin onnistui toisen maailmansodan mittaan pelastaa tuhansia natsien vainoamia ihmisiä keskitysleiriltä ja teloituksilta.


title: Lahden stadion

text: Salpausselän Kisat on urheilukeskuksen pitkäikäisin vuosittainen kansainvälinen tapahtuma. Ensimmäisen kerran se järjestettiin 1923. Sen jälkeen kisat olivat Pohjoismaisten talvilajine MM-kisat vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989 ja 2001. Vuonna 1991 stadionin alueella järjestettiin ampumahiihdon MM-kisat. Vuoden 1997 World Games-kisat järjestettiin Lahdessa, ja Lahden stadion oli keskeinen kilpailuareena.


title: Salpausselän Kisat

text: Salpausselän kisat on Lahdessa pidettävä vuosittainen hiihtolajien kansainvälinen kilpailutapahtuma, joka järjestetään helmi-maaliskuun vaihteessa. Kisat ovat kolmepäiväiset, ja lajeina on maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty. Kaikki kilpailut ovat viime vuosina kuuluneet maailmancupiin. Yli 90-vuotisen historiansa aikana lauantai-illalla nähtävä ilotulitus on muodostunut yhdeksi kisojen kohokohdaksi. Kisoja perustettaessa tavoitteena oli saada Holmenkollenin kaltaiset kilpailut myös Suomeen. Kisat on perinteikäs jo vuodesta 1923 Lahdessa vuosittain järjestetty pohjoismaisten hiihtolajien kilpailutapahtuma. Kisojen idea tuli Lauri ”Tahko” Pihkalalta Anton Collinin ja Tapani Nikun Holmenkollenilla saavuttaman kaksoisvoiton innostamana. Salpausselän kisat on kilpailtu maailmanmestaruuskilpailuina vuosien saatossa seitsemän kertaa eli vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017.


title: Kalevan kisat 1951

text: Kilpailut järjestettiin Helsingissä 12. elokuuta. Kilpailupaikka oli Eläintarhan kenttä. Ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa 200 metrin juoksu. Myös viisiottelussa, joka järjestettiin Lahdessa, kilpailtiin ensimmäistä kertaa naisten Suomen-mestaruudesta. Lajit olivat 80 metrin aitajuoksu, kuulantyöntö, korkeushyppy, pituushyppy ja 200 metrin juoksu.


title: Salpausselän Kisat

text:
Kisoihin tultiin pitkään hyvin kaukaa ja usein hiihtäen. Vieraita saapui myös erikoiskisajunilla suoraan Salpausselän asemalle, joka sijaitsi vain 50 metriä kisa-alueesta. Salpausselän asema rakennettiin vuonna 1938. Sen paikkaa siirrettiin vuonna 1957 alueen etelälaitaan. Nykyisin asemaa ei enää ole, vaan tilalla on vain Salpausselän seisake, jolla ei ole säännöllistä junaliikennettä. Raiteet ovat yhä osittain paikoillaan.
Ensimmäisen kerran kisat radioitiin vuonna 1932, jolloin kilpailuista tuli myös valtakunnalliset. Vuonna 1959 kisoja televisioitiin suorana lähetyksenä ensimmäistä kertaa, mutta suosio jäi vähäiseksi. Vuonna 1971 kokeiltiin ensimmäisen kerran ladunvarsitelevisiointia.


title: Salpausselän Kisat

text: Vuonna 2006 FIS:in päätöksellä Lahdessa kilpailtiin vain mäkihypyssä ja yhdistetyssä, koska Salpausselän ladut eivät olleet FIS:in maastohiihdon kilpailusääntöjen vaatimusten mukaiset. Kesällä 2006 FIS hyväksyi latuihin tehdyt muutokset ja vuoden 2007 Salpausselän kisoissa maastohiihto on jälleen ohjelmassa mukana.


title: Lahden Hiihtoseura

text: Lahden Hiihtoseura on vuosittain järjestänyt Salpausselän Kisat vuodesta 1923 alkaen. Se on saanut järjestettäväkseen hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017 sekä ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1981, 1987 (naisten kilpailut) ja 1991.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1925

text: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1925 Jyväskylässä ja Kuopiossa. Huonon lumitilanteen vuoksi Jyväskylän kilpailut järjestettiin alkuperäistä suunnitelmaa myöhemmin. Lahden Salpausselän kisojen yhdistetyn kisa ja mäenlaskukisa olivat samalla vuoden 1925 SM-kisoja.


title: Salpausselän Kisat

text: Ensimmäiset kilpailut järjestettiin seuraavana vuonna, 3.–4. helmikuuta 1923. Alusta lähtien kisat on järjestetty valtaosin vapaaehtoisten työntekijöiden voimin. Mukana on ollut muun muassa poliisi ja puolustusvoimat sekä Lotta Svärd -järjestö lopettamiseensa 1944 asti. Ensimmäisissä kisoissa ei ollut kuin suomalaisia kilpailijoita. Silti kisat olivat onnistuneet. Kaupunkilaisia kehotettiin vuosittain liputtamaan kisaviikonlopun aikana, jolloin koko kaupunki saatiin juhlavan näköiseksi.


title: Kalevan kisat 1916

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1916 Helsingissä 19.–20. elokuuta. Kilpailupaikka oli Eläintarhan kenttä. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. 400 metrin aitajuoksu oli ohjelmassa ensimmäistä kertaa. Tampereella järjestetyssä 25 000 metrin juoksussa kilpailtiin myös ensimmäistä kertaa Suomen mestaruudesta.


title: Kalevan kisat 1975

text: Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1975 Seinäjoella 18.–20. heinäkuuta. Kisapaikkana oli Seinäjoen keskuskenttä. Kalevan maljan voitti Viipurin Urheilijat. Naiset kilpailivat ensimmäistä kertaa 400 metrin aitajuoksussa 200 metrin aitajuoksun sijaan. Kymmenottelu ja viisiottelu järjestettiin Vammalassa 9.–10. elokuuta.


title: Rinnat

text: Rintasyöpä on yksi yleisimmistä syöpämuodoista. Sitä esiintyy lähes yksinomaan naisilla. Rintasyöpä on säännöllisesti tunnustelemalla sekä mammografiassa käymällä todettavissa yleensä varhaisessa vaiheessa, jolloin ennuste sairauden suhteen on hyvä. Lisäksi nykyään tehdään säästäviä rintaleikkauksia, jos se syövän levinneisyys huomioon ottaen on mahdollista, jolloin leikkauksesta ei jää yhtä suuria jälkiä kuin aiemmin. Mikäli rinta jouduttaisiin poistamaankin, plastiikkakirurgisin keinoin voidaan rekonstruoida varsin aidon näköinen rinta menetetyn tilalle.


title: Rintasyöpä

text: Rintasyöpä on länsimaisten naisten yleisin syöpätauti: vuoden 2015 tilanteessa siihen sairastuisi Suomessa elämänsä aikana noin joka yhdeksäs nainen. Rintasyöpää seulotaan mammografian avulla 50-69-vuotiailta naisilta Suomessa 2 vuoden välein. Riskiä lisääviä tekijöitä on tunnistettu elintavoista gynekologisiin ja geneettisiin tekijöihin. Taudin tavallisin oire on kivuton kyhmy rinnassa. Tauti tunnistetaan ja varmistetaan ns. kolmoisdiagnostiikan avulla, johon kuuluu kliininen tutkimus, kuvantamistutkimukset ja histologinen tutkimus. Hoidossa käytetään mm. seurantatutkimuksia, leikkaushoitoja, sädehoitoa ja erilaisia lääkehoitoja (solunsalpaajia, hormonaalisia lääkkeitä ja vasta-aineita).


title: Syöpä

text: Miehillä BRCA2-geenin muutos kohottaa rintasyövän riskiä jopa 80-kertaiseksi. Rintasyöpä on kuitenkin miehillä paljon harvinaisempi kuin naisilla, joten riski saada rintasyöpä ennen 80. ikävuotta on tällöinkin "vain" 8 prosentin luokkaa.


title: Mammografiaseulonta

text: Kutsutuista naisista yhdeksän kymmenestä osallistuu. Seulontaan osallistuneista naisista jatkotutkimuksiin kutsutaan noin 2–5 prosenttia, mutta rintasyöpä todetaan lopulta vain alle 0,5 prosentilla seulotuista. Seulonnoissa löydetään Suomessa vuosittain noin 600–800 syöpätapausta, joista lähes 70 prosenttia on pieniä ja paikallisia.


title: Rintasyöpä

text: Mammografiaa suositellaan myös oireettomille 50-69-vuotiaille naisille 2 vuoden välein. Suomessa kunnat maksavat seulontakäynnit kyseisessä ryhmässä.


title: Mammografiaseulonta

text: Seulontamammografian herkkyys eli sensitiivisyys rintasyövän löytämisessä on noin 71–96 prosenttia ja tarkkuus eli spesifisyys 94–97 prosenttia. Luvut vaihtelevat jonkin verran eri aikoina ja eri maissa tehtyjen tutkimusten välillä. Alle 35-vuotiailla naisilla kuvauksen herkkyys on jonkin verran pienempi, ja heille rinnan ultraäänitutkimus saattaa olla mammografiaa parempi vaihtoehto. Niistä naisista, joiden seulontamammografiakuvissa näkyy poikkeavia löydöksiä, lopulta ainoastaan viidellä prosentilla todetaan rintasyöpä. Syöpien havaitsemistodennäköisyyden suhteen ei ole huomattu merkittäviä eroja perinteisen filmiä käyttävän kuvauksen ja uudemman digitaalimammografian välillä.


title: Seulontatutkimus

text: Seulontamammografian herkkyys rintasyövän löytämisessä on noin 71–96 prosenttia ja tarkkuus 94–97 prosenttia. Luvut vaihtelevat jonkin verran eri aikoina ja eri maissa tehtyjen tutkimusten välillä. Alle 35-vuotiailla naisilla kuvauksen herkkyys on jonkin verran pienempi, ja heille rinnan ultraäänitutkimus voi olla mammografiaa parempi vaihtoehto. Niistä naisista, joiden seulontamammografiakuvissa näkyy poikkeavia löydöksiä, lopulta ainoastaan viidellä prosentilla todetaan rintasyöpä. Syöpien havaitsemistodennäköisyyden suhteen ei ole huomattu merkittäviä eroja perinteisen filmiä käyttävän kuvauksen ja uudemman digitaalimammografian välillä. Isossa-Britanniassa seulonnan piiriin kuuluvat kaikki 50–64-vuotiaat naiset, ja seulonta tapahtuu kolmen vuoden välein. Nuorille naisille ultraäänitutkimus on turvallisempi ensimmäiseksi tutkimukseksi, sillä ultraääneen ei liity säderasitusta.


title: Ihanat naiset rannalla

text: "Levottomat sukupolvet" -kirjan mukaan "Ihanat naiset rannalla" toistaa "Säädyllisen murhenäytelmän" kuvion sovitettuna 1960-luvun keskiluokkaiseen suomenruotsalaiseen ympäristöön. Alkuasetelma on idyllinen, mutta kulissit romahtavat synnin ja intohimon järistyksessä. Likapyykki pestään kotona ja tunteita ei näytetä, vaan ne naamioidaan hyvän käytöksen alle. Ohjaaja Claes Olsson näki tässä huomattavan eron suomensuomalaisen ja suomenruotsalaisen kulttuurin välillä: "Suomalaiset jöröttävät, suomenruotsalaiset ovat iloisia ja periaatteessa avoimia, mutta jättävät määrättyjä asioita puhumatta, varsinkin ulkopuolisille. Suomenruotsalaiset suhtautuvat ilman muuta eri tavalla ongelmiin, niistä ei romahdeta heti depression syvimpään rotkoon. --- ollaan diskreettejä, piilotellaan tunteita eikä kauheasti näytetä niitä, ja annetaan ulospäin kuva että kaikki on hyvin. --- Puhumattomuudessakin on siis eroja."


title: Mammografia

text:
Rintasyöpäseulonta mammografian avulla ehkäisee 40–74-vuotiaiden naisten rintasyövästä johtuvia kuolemia.
Mammografiaseulonnat aloitettiin Suomessa vuonna 1987, ja "Kansanterveysasetuksen" (1992) mukaan kuntien täytyi järjestää maksuton seulonta kahden vuoden välein 50–59-vuotiaille naisille. Vuoden 2007 alussa astui voimaan uusi "Valtioneuvoston asetus seulonnoista" (1339/2006), jolla laajennettiin maksuton rintasyöpäseulonta ikäluokkiin 50–69 vuotta. Suomessa kutsuttiin viime vuoteen asti seulontatutkimuksiin vuosittain noin 200 000 naista, joista yhdeksän kymmenestä osallistuu. Seulontaan osallistuneista naisista jatkotutkimuksiin kutsutaan noin 3–5 prosenttia, mutta rintasyöpä todetaan lopulta vain alle 0,5 prosentilla. Rintasyöpäseulonnoissa löydetään Suomessa vuosittain noin 600–800 syöpätapausta, joista lähes 70 prosenttia on pieniä ja paikallisia.
Diagnostinen mammografiakuvaus tarkoittaa tutkimusta, joka tehdään epäiltäessä potilaalla rintasyöpää. Seulontatutkimuksesta poiketen sitä ei siis tehdä oireettomalle väestölle. Mammografia on rintasyöpäepäilyssä ensisijainen tutkimus ainakin yli 35-vuotiaille naisille; sitä nuoremmille rinnan ultraäänikuvaus saattaa olla hyvä vaihtoehto. Rintasyöpäpotilas hakeutuu useimmiten lääkärin vastaanotolle rinnassa tuntuvan kyhmyn vuoksi, mutta muita oireita voivat olla rinnan kipu, ihomuutokset, rintaerite tai yleisoireet.


title: Alkoholijuomien käyttö

text: Alkoholista johtuvat kuolemat ovat olleet suurin yksittäinen miesten kuolinsyy vuodesta 2005 lähtien ja naisilla vain rintasyöpä on yleisempi kuoleman aiheuttaja. Suuri alkoholinkulutus ja siitä seuraavat lääketieteelliset ja sosiaaliset ongelmat aiheuttavat voimakasta rasitusta terveydenhuollolle. Vuonna 2005 alkoholin suurkulutuksen aiheuttamat välittömät haitat Suomessa olivat arvioiden mukaan 640–850 miljoonaa euroa.


title: Röytän maihinnousu

text: Röytän maihinnousu (myös Tornion maihinnousu) oli suomalaisten Lapin sodan alkuvaiheessa lokakuun alussa 1944 saksalaisjoukkojen selustaan, Röytän saaressa olevaan Tornion satamaan tekemä maihinnousu. Maihinnousu onnistui, ja sitä seurasivat Tornionlaakson taistelut suomalaisten alkaessa laajentaa syntynyttä sillanpääasemaa.


title: Hjalmar Siilasvuo

text: 1. lokakuuta 1944 toteutettu Röytän maihinnousu oli hyvin uhkarohkea, sillä joukkoja kuljettaneilla aseistautumattomilla kauppalaivoilla ei ollut suojaavia aluksia tai ilmatukea. Kaikesta huolimatta maihinnousu onnistui, joskin osa taktisista tavoitteista jäi saavuttamatta. Neuvostoliitto oli näkyvään toimintaan kuitenkin tyytyväinen ja uhka sen mukaantulosta väistyi kauemmaksi.


title: Röytän maihinnousu

text: Laivat lähtivät Oulun Toppilan satamasta illalla 30. syyskuuta mukanaan 2 900 miestä. Röytässä paikallinen väestö evakuoitiin, ja vain tullivartija Granströmin perhe jäi paikalle. Yö oli sateinen ja tuulinen, eivätkä uhkana olleet Kemin lentokentän saksalaiskoneet päässeet ilmaan. Sotilaallisesti hyökkäys oli uhkapeliä, sillä laivat olivat avomerellä täysin suojattomia, eikä maihinnousulla ollut lainkaan ilma- tai muuta tulitukea, ainoastaan tilapäisesti kannelle asennetut kevyet ilmatorjuntatykit. Röytän sataman edustalle laivat saapuivat varhain sunnuntaiaamuna 1. lokakuuta. Satamaan tullessaan laivojen oli kuljettava Laivaniemeen sijoitetun saksalaisen raskaan 88-millisen ilmatorjuntapatterin editse. Patteristo ei kuitenkaan havainnut aluksia.


title: Röytän maihinnousu

text: Jatkosodan 4. syyskuuta 1944 sovittuihin aselepoehtoihin kuului saksalaisten joukkojen karkottaminen Suomesta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksan ja Suomen välillä käynnistyi Lapin sota. Alkuvaiheessa saksalaisten vetäytyminen sujui rauhallisesti ja yhteistyössä suomalaisten kanssa salaisen vetäytymissopimuksen mukaisesti, mutta Neuvostoliitto painosti Suomea jyrkempiin toimiin saksalaisia vastaan. Neuvostoliiton tahtoa noudattaen suomalaiset ryhtyivät aktiiviseen sodankäyntiin. Kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon suunnittelemana toteutettiin Oulusta käsin 1. lokakuuta 1944 maihinnousu saksalaisten selustaan. Onnistuessaan maihinnousulla olisi mahdollista katkaista yksi saksalaisten pääreiteistä pohjoiseen, parhaassa tapauksessa olisi voitu motittaa kymmeniä tuhansia saksalaissotilaita.


title: Röytän maihinnousu

text: Kemistä saatiin myös tiedustelutietoja saksalaisten rintamaosalta Kemin teollisuussaarille komennetulta Osasto Pennaselta. Tiedot olivat hälyttäviä: niiden mukaan saksalaisilla oli Kemissä normaalijoukkojen lisäksi ohikulkumarssilla par'aikaa jalkaväkirykmentti ja 60 panssarivaunua. Ajoksen ulkosatama oli tehty käyttökelvottomaksi upottamalla laiturin viereen rautatievaunuja, proomuja ja sekalaista kalustoa. Sisäsatamassa oli panssareita ja panssarintorjuntatykkejä. Tilanne tuntui jo varsin toiselta kuin aloitettaessa, ja Siilasvuo päätti vaihtaa kohteeksi Tornion ulkosataman Röytän.


title: Röytän maihinnousu

text: Alun perin Siilasvuon tarkoituksena oli hyökätä yhdellä rykmentillä Kemiin. Maihinnousu oli valmisteltu ja laivat varattu. Oulussa kaupungin läpi Toppilan satamaan 29. syyskuuta marssiva Jalkaväkirykmentti 11 oli jotenkin saanut määränpäästä tiedon ja miehet huutelivat avoimesti kadulla menevänsä vapauttamaan Kemiä: asia kiirisi varmasti nopeasti saksalaistenkin tietoon. Kemissä oli suhteellisen vahva ryhmitys saksalaisjoukkoja, muun muassa Stuka-taistelulentolaivue. Kun vielä sää kääntyi huonoksi, oli maihinnousu peruutettava.


title: Röytän maihinnousu

text: Keskiviikkona 4. lokakuuta saksalaiset pommittivat satamaa juuri kun neljättä maihinnousuaaltoa oltiin purkamassa maihin. Vaalassa olleen huonon sään vuoksi Brewsterit eivät olleet päässeet lainkaan ilmaan. 9 Stuka-syöksypommittajan laivue hyökkäsi satamaan, tuloksena 60 kaatunutta ja 400 haavoittunutta. Maihinnousualuksista upposi kaksi, höyrylaiva "Bore IX" ja moottorilaiva "Maininki", joiden mukana vajosi meren pohjaan 196 hevosta ja 120 tonnia ampuma- ja elintarvikkeita, sekä ilmatorjuntakalustoa ajoneuvoineen. Saksalaisten kymmenen kilometrin päässä Laivaniemessä ollut raskas ilmatorjuntapatteristo oli edellisen päivän kylvänyt palokranaatteja ampumalinjalla olleeseen Kuusiluodon saareen tuhotakseen tähtäystä häiritsevän sahan ja asuinrakennukset. Kun rakennukset olivat seuraavana aamuna palaneet pääsi patteristo ampumaan Röytän satamaa saaren yli, ja onnistui tarkalla tulituksellaan pahasti vaurioittamaan satamalaitureita. Boren oli pitänyt tuoda Tornioon tykistöä, mutta lastauksen myöhästymisen vuoksi laiva toi muuta rahtia, mikä oli onni onnettomuudessa suomalaisille joukoille. Haavoittuneet kerättiin kenttäsairaalaan Röytän koululle.


title: Röytän maihinnousu

text: Seuraavana päivänä höyrylaiva "Canopus" toi Oulusta lisäjoukkoja, ja "Fritz" ja "Norma" kipeästi tarvittavaa tykistöä. Vaalasta lensi viisi Brewsteriä suojaamaan saattuetta. Sataman vaurioitumisen ja uponneiden laivojen takia lastin purku oli hyvin hankalaa, ja tykistön myöhästyminen vaaransi koko operaation onnistumisen. Röytän kautta saatiin Tornion taisteluihin kuljetettua vahvistuksia perjantaihin 6. marraskuuta saakka. Vasta viimeisenä päivänä paikalle saatiin myös laivastotukea kun torstaina Ouluun saapunut laivasto-osasto purjehti Tornioon kahden kuljetuslaivan saattueena. Osasto käsitti komentajakapteeni H.J. Jääsalon johtamana tykkiveneet Uusimaa ja Hämeenmaa, sekä kaksi vartiomoottorivenettä. Osasto hoiti sataman ilmatorjuntaa, ja kävi useita tulitaisteluita myös Laivaniemen saksalaisen tykkipatterin kanssa.


title: Röytän satamarata

text: Röytän satamaradalla oli merkittävä osuus Lapin sodan alkamisen aikoihin, jolloin suoritettiin Röytän maihinnousu.


title: Röytän maihinnousu

text: Maihinnousu oli saksalaisille täysi yllätys. Satama ei ollut miehitetty. Satamassa maihinnousujoukkojen purku rahtilaivojen ruumasta tapahtui kapeilla kulkusilloilla sekä nostureilla ja kesti tuntikausia. JR 11:n jääkärikomppania lähti heti järjestäydyttyään Röytän satamasta kello kahdeksan polkupyörillä kohti Kirkkoputaan rautatiesiltaa. Rykmentin II pataljoona nousi junaan, jonka suomalaiset rautatieläiset olivat saksalaisilta salaa ajaneet satamaan maihinnousujoukkojen avuksi.


title: Virtanen

text: Näin syntyneeseen sukunimityyppiin, josta nimistöntutkija Sirkka Paikkala käyttää tyypin yleisimmän nimen mukaan nimitystä "Virtanen-tyyppi", kuuluu Suomen kymmenestä yleisimmästä sukunimestä viisi: Suomen toiseksi yleisin sukunimi Virtanen, Suomen kolmanneksi yleisin sukunimi "Mäkinen", Suomen neljänneksi yleisin sukunimi "Nieminen", Suomen yhdeksänneksi yleisin sukunimi "Koskinen" ja Suomen kymmenenneksi yleisin sukunimi "Järvinen". Nimityyppiä on pidetty nousevan suomalaisuuden ilmentäjänä.


title: Suomalaiset nimet

text: Hyvin monet länsisuomalaiset sukunimet ovat peräisin talojen nimistä. Talonnimeä käytettiin myös asukkaiden lisänimenä, ja sitä kautta siitä tuli sukunimi. Osassa tämä johdin on liitetty johonkin maastoaiheiseen sanaan, esim. Suomen viidenneksi yleisimmässä sukunimessä Mäkelä, joka on Suomen yleisin "-nen"-johdinta sisältämätön sukunimi. Osassa taas "-la" tai "-lä" on liitetty talon isännän etunimeen. Esim. sukunimi Markkula on syntynyt siten, että on nimetty talo liittämällä "-la"-johdin Markku-nimisen isännän nimeen. ja tästä nimestä on tullut myös talon asukkaista käytetty lisänimi ja sitä myötä heidän sukunimensä. Yleisin näistä sukunimistä ja toiseksi yleisin kaikista Suomen "-la"/"-lä"-johtimellisista sukunimistä on Mattila. Harvemmin on saatettu johtaa talon nimi emännän nimestä, joten esiintyy myös naisen etunimestä johdettuja "-la"/"lä"-loppuisia nimiä kuten Maijala.


title: Sukunimi

text: Sukunimet ovat usein syntyneet isännimen, asuinpaikan tai ammatin mukaan. Isännimistä ovat saaneet alkunsa myös esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa yleiset "-sson" ja "-sen" -loppuiset sukunimet.


title: Ruotsalaiset sukunimet

text: Sotilaat muodostivat ryhmän, joka ei voinut vaikuttaa sukunimeensä. He saivat sukunimensä usein ominaisuuksiensa (Iloinen, Terve, Vahva) tai jonkun muun edellytyksen mukaan (Seppä, Suomalainen, Messinki). Aluksi nämä eivät olleet sukunimiä, mutta niitä alettiin periä 1800-luvulla, kun sukunimistä tuli ylipäänsä suositumpia. Sotilaat, jotka olivat asuneet samoissa sotilastorpissa, saattoivat saada saman sotilasnimen, vaikka he eivät olleetkaan sukua.


title: Amissit

text: Amissinimet ovat useimmiten sveitsiläisperäisiä. Yleisimpiin sukunimiin kuuluvat muun muassa Miller, Stolzfus, Hershberger, Yoder, Hochstetler, Troyer, King, Schwarz, Fisher ja Lapp. Etunimet ovat perinteisen raamatullisia. Lancasterin yhteisössä kuusi yleisintä sukunimeä kattavat yli 70 prosenttia koko väestä, minkä vuoksi ihmiset käyttävät toisistaan usein kuvaavia lempinimiä.


title: Nimien suomalaistaminen

text: Fennomaanit pitivät tärkeänä, että suomalaisilla pitäisi olla suomenkieliset sukunimet. Säätyläisillä yleisten vieraskielisten sukunimien suomalaistaminen muodostuikin 1900-luvun alkupuolella ajoittain suoranaiseksi joukkoliikkeeksi, ja varsinkin suuressa nimenmuutoksessa vuosina 1906 ja 1935 kymmenettuhannet ihmiset omaksuivat suomenkielisen sukunimen. Tällöin käyttöön tulleet sukunimet olivat aikaisemmista poiketen usein kaksiosaisia yhdyssanoja, ruotsinkielisten sukunimien käännöksiä.


title: Juutalainen nimi

text: Aškenasijuutalaisten sukunimiin kuuluu myös suhteellisen paljon matronyymejä, joista yleisimpiä ovat esimerkiksi Rifkin, Sarason, Chanin, Beilis ja Goldenson. Matronyymiset sukunimet ovat usein saaneet alkunsa perheistä, joiden isä oli jo kuollut kun perhe otti sukunimen. Myös silloin, jos perheen äiti hoiti perheen liiketoimintaa tai oli muuten perheessä miestä tärkeämpi, saatettiin perheelle ottaa sukunimeksi matronyymi.


title: Sukunimi

text: Useimmissa länsimaissa sukunimi mainitaan yleensä etunimen jälkeen. Monissa aasialaisissa ja afrikkalaisissa kulttuureissa sukunimi mainitaan ennen etunimeä. Tunnettuja esimerkkejä ovat Kiina ja muut itäaasialaiset kulttuurit sekä Euroopassakin Unkari. Länsimaissakin hakuteoksissa henkilöt yleensä aakkostetaan ensisijaisesti sukunimen mukaan. Sukunimi on tällöin poikkeavasti etunimen edellä, usein pilkulla erotettuna. Suomessa on lisäksi puhekielessä tavallista käyttää sukunimen genetiiviä etunimen edellä, Virtasen Pekka.


title: Suomalaiset nimet

text: Fennomaanit pitivät tärkeänä, että suomalaisilla pitäisi olla suomenkieliset sukunimet. Säätyläisillä yleisten vieraskielisten sukunimien suomalaistaminen muodostuikin 1900-luvun alkupuolella ajoittain suoranaiseksi joukkoliikkeeksi, ja varsinkin suuressa nimenmuutoksessa vuosina 1906 ja 1935 kymmenettuhannet ihmiset omaksuivat suomenkielisen sukunimen. Tällöin käyttöön tulleet sukunimet olivat aikaisemmista poiketen usein kaksiosaisia yhdyssanoja ja ruotsinkielisten sukunimien käännöksiä.


title: Suomalaiset nimet

text: Virtanen-tyypin sukunimet saivat alkunsa 1800-luvun lopulla, jolloin suurin osa länsisuomalaisista talonpojistakin omaksui sukunimen. Tällöin hyvin yleisiksi Länsi-Suomessakin tulivat "-nen"-loppuiset sukunimet. Nämä uudehkot sukunimet on usein johdettu jostakin luontosanasta, ei kuitenkaan eläimen nimestä. Kyseinen luontoaiheinen sana saatettiin valita asuinpaikan, talon tai torpan nimen mukaan, jota ei kuitenkaan sellaisenaan haluttu ottaa sukunimeksi. Näistä viisi yleisintä ovat Virtanen, Mäkinen, Nieminen, Koskinen ja Järvinen eli Suomen toiseksi, kolmanneksi, neljänneksi, yhdeksänneksi ja kymmenenneksi yleisin sukunimi. Nimen Virtanen taustalla on usein asuinpaikan, talon tai torpan "virta"-sanan sisältävä nimi. Lisäksi otettiin muita kansallisromanttisia -nen-päätteisiä sukunimiä kuten Suominen ja Toivonen.


title: One Piece

text: One Piece on japanilainen manga- ja animesarja, jonka on luonut Eiichirō Oda. Sarjan päähenkilöitä ovat Olkihattupiraatit, jotka seikkailevat maailman merillä merirosvoajan kukoistaessa. Heidän kapteeninsa Monkey D. Luffyn unelmana on löytää tarunomainen aarre "One Piece" sekä tulla merirosvokuninkaaksi.


title: One Piece

text: One Piecen päähenkilö on merirosvokuninkuudesta haaveileva Monkey D. Luffy. Hänen esikuvansa on merirosvo Shanks Punatukka, joka piti tukikohtaa Luffyn kotikylässä, kun tämä oli lapsi. Tuolloin Luffy söi myös vahingossa Shanksin ja hänen miehistönsä saaliiksi saaman gumigumimarjan, joka on yksi pirunmarjoista. Tämän ansiosta Luffysta tuli kumimies, joka pystyy venyttämään omaa kehoaan kuin kumia. Luffyn tärkein aarre on hänen Shanksilta saamansa olkihattu. Olkihatun takia Luffya kutsutaan myös nimellä Olkihattu-Luffy (Mugiwara no Luffy eng. straw-hat Luffy).


title: Monkey D. Luffy

text: Monkey D. Luffy () on päähahmo One Piece -nimisessä manga- ja anime-sarjassa.


title: Luettelo One Piecen tarinoista

text:
One Piece -mangan juonen voi jakaa tällä hetkellä viiteen tarinaan. Yksi tarina sisältää pienempiä osia. Mangassa esiintyy myös pienoistarinoita, jotka usein kertovat mitä Olkihattujen kukistamille vihollisille kuuluu. Animessa on joskus osia joita ei mangassa ole koskaan näytetty. Tällä hetkellä vain kaksi ensimmäistä minitarinaa ovat päässeet animeen.
One Piece-mangassa on ilmestynyt useita minitarinoita. Vain kaksi ensimmäistä minitarinaa mangasta ovat päässeet tällä hetkellä animeen: Buggyn miniseikkailu ja Cobbyn ja Helmeppon sotapäiväkirja. Minitarinat ovat mangassa aina uuden luvun aloittamisen yhteydessä. Joskus Eiichiro Oda on piirtänyt uuden minitarinaosan tilalle jonkun One Piece aiheisen kuvan. Näissä minitarinoissa Eiichiro Oda antaa usein Olkihatuille hävinneille vihollisille oman tarinansa, mutta muutama poikkeus kertoo Luffyn tuttavista. Yhdessä minitarinassa on n.20-40 osaa.


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Kuina on pelattava hahmo One Piece Grand Adventure -pelissä.Tohtori Kureha on Drum-saaren ainoa lääkäri. Hän kohtelee potilaitaan poikkeavasti, ja satuttaa heitä jos potilaat eivät suostu siihen mitä hän käskee. Kureha myös taistelee erikoisesti ja on voimakas (hän pystyy lyömään itsensä paksujen tiiliseinien läpi). Luonteensa vuoksi häntä kutsutaan noidaksi. Koska Kureha on hyvin perehtynyt lääketieteeseen, hän on pystynyt pitämään itsensä hyvässä kunnossa ja on tällä hetkellä 139-vuotias (4Kids versiossa 99 ja puoli vuotias).


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Hänet nähtiin myös neljännen One Piece -elokuvan alussa.Scratchmen Apoo (スクラッチメン・アプー) on On Air-merirovojen kapteeni ja samalla yksi Supernovista, palkkion ollessa 198 000 000 berryä. Hän tulee Grand Linelta ja hänellä on kaksi niveltä, yhden sijaan. Tämän avulla hänen on helpompi käyttää pirunmarjahyökkäyksiä. Hän pystyy koko kehollaan soittamaan musiikkia ja käyttämään hyökkäyksiään. Shakuyaku (シャクヤク) omistaa baarin Sabaody Archipelagossa ja kuten Rayleigh, hän on myös entinen merirosvo ja hänet tunnetaan erityisesti siitä, että Monkey D. Garp on jahdannut häntä. Kun Olkihatut palaavat ihmis-huutokaupasta Rayleighin kanssa, he kertovat Gol D. Rogerin tarinan. Nykyään hän huolehtii Hatchanista ja on tietämätön Olkihattujen katoamisesta. Shakuyaku kertoi heille, että jos he tapaavat Merivoimien amiraalin, pakomahdollisuus on hyvin pieni ja että nykyinen aikakausi on muuttumassa ja heidän on pidettävä aalloista kiinni, jotka vääjäämättä huuhtoutuisi pois. Shelly on Tonjitin pitkä lemmikkihevonen, jota kutsutaan heeeeevoseksi. Hän odotti 10 vuotta Tonjitia joka oli jäänyt puujalkojen takia loukkuun korkealle. Päästyään alas Tonjit ja Shelly ratsastivat yhdessä jälleen tapaamisen kunniaksi. Pian Foxy-merirosvot kuitenkin nappasivat Shellyn ja haastoivat Olkihattupiraatit Davy Back Fightiin. Animessa Luffy valitsi Chopperin sijasta Shellyn, kun Zoro ja Sanji voittivat toisessa ottelussa. Mangassa Luffy valitsi Shellyn kolmannessa eli viimeisessä ottelussa.


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Minatomo-San on yksi SBS/TLK-kysymysnurkan vitseistä syntynyt hahmo. Eiichiro Oda selitti, ettei hän tehnyt virhettä piirtäessään Heguman rikki potkaiseman oven ehjäksi myöhemmin mangassa. Oven korjasi puuseppä nimeltä Minatomo-San, joka ei voi ohittaa rikkinäisiä ovia korjaamatta niitä. Odan vastauksen jälkeen hän on ilmestynyt usein animessa, enimmäkseen korjailemassa ovia. Minatomo-Sanin kaltaisia hahmoja ovat mm. Pandamies ja Sam-San.


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Viimeksi Kaya on nähty luvussa #440, jossa hän katselee Usoppin Sogeking etsintäkuulutusta. Hän ja entiset Usopp-merirosvot tunnistivat Sogekingin Usoppiksi nenästä. Kaya sanoi, että hänen pitää jatkaa lääkäriksi opiskelua, sillä Usoppin palattua takaisin Usopp on todennäköisesti haavoittunut ja Kaya haluaa hoitaa hänet. Killer (キラー) on Eustass Kidin alainen ja yksi Supernovista, palkkion ollessa 162 000 000 berryä. Hän ja Zoro ovat ainoita, joilla ei ole pirunmarjavoimia ja molemmat käyttävät miekkoja taistellessa ja hän on myös hyvin ketterä. Hänellä on pitkät, vaaleat hiukset ja maski kasvoilla.Kokoro (ココロ) on pääkonduktööri Puffing Tomissa ja työskentelee rautatieasemalla Water 7:n ulkopuolella. Hänellä on hyper-yli-aktiivinen lapsenlapsi nimeltä Chimney joka seuraa häntä kaikkialle. Kokoro on myös kovan luokan alkoholisti.


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Makino nähdään myöhemmin mangan luvun 614 alussa ja hänellä on pieni lapsi.Valkobarettien (Skypiean poliiseja) kapteeni, joka yritti pidättää Olkihattupiraatit kun he saapuivat taivassaarelle. Hän tuntui olevan uskollinen Enerille, kunnes Ener päätti tuhota Skypiean pirunmarjavoimillaan. McKinley työskenteli Enerille vain suojellakseen taivassaaren asukkaita. Kun Conis kertoi Enerin tuhoisista suunnitelmista, McKinley päätti vaihtaa puolta ja liittoutua Conisin kanssa evakoidakseen taivassaaren asukkaat.Merry on Kayan hovimestari ja huoltaja. Hänen kampauksensa ja pässin sarvet tekevät hänestä lampaan kaltaisen.


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Japanilaisen faniäänestyksen mukaan Pel on 27 suosituin One Piece hahmo.Pelona (tai Perona (ペローナ)) on tyttö, johon olkihatut törmäsivät ensimmäisen kerran Thriller Barkissa. Pelona on yksi Gekko Morian kätyreistä. Hän pukeutuu gootti/lolita tyyliseen asuun johon kuuluu valkoista, mustaa ja kirkkaanpunaista. Pelona on itsevarma persoona, joka tykkää söpöistä asioista ja inhoaa käskyttämistä. Pelona on syönyt holo-holo-marjan, mikä antaa hänelle kyvyn tuottaa negatiivisia-aaveita kehossaan ja usuttaa ne jonkun kimppuun. Aavet aiheuttavat uhriinsa negatiivisen tunnetilan (masennusta). Pelona pystyy myös lentämään ja läpäisemään esteet koskettamatta niitä. Pelonan ainoa vihollinen näyttäisi olevan Usopp, koska tämä oli ainoa joka pystyi taistelemaan häntä vastaa. Myöhemmin, olkihattujen vielä ollessa Thriller Barkissa, kaapparilordi Bartholomew Kuma ilmestyy Pelonan eteen yrittäen kysyä tältä olkihatuista. Kun Pelona osoittautuukin hankalaksi, Kuma päättää lähettää hänet toiselle saarelle. Ennen lähtöä Kuma kysyy Pelonalta minne tämä haluaisi matkustaa. Pelonaa ehtii mainita pimeän ja kolkon paikan, jossa hän voisi hyräillä synkkiä loitsuja, ennen kuin kuma läimäyttää häntä kädellään ja Pelona katoaa. Myöhemmin, Pelonan saavuttua synkälle saarelle, jossa on vanha linna, hän tajuaa, ettei siellä ole palvelijoita tai söpöjä eläimiä. Tämä saa Pelonan vihaiseksi. Hän alkaa nyyhkyttää ja ikävöidä Moriaa. Yhtäkkiä Pelona kuulee räjähdyksen metsässä ja menee katsomaan mistä on kyse. Hänelle selviää, että Kuma on lähettänyt myös Zoron saarelle. (Zoro tuli saarelle paljon Pelonaa myöhemmin) Maassa makaava Zoro on lähes puolikuollut, joten Pelona päättä auttaa häntä. Pelona sitoo Zoron siteisiin lähes "muumiomaiseen" tapaan, mikä osoittaa hänen huonot lääkärilliset taitonsa. Kun Zoro myöhemmin herää saaren linnasta ja kysyy Pelonalta, missä hänen katanansa ovat, Perona ei suostu kertomaan, koska pelkää Zoron iskevän niillä häntä. Myöhemmin Pelona kuitenkin alkaa vakuuttua siitä, ettei Zoro vahingoita häntä ja luovuttaa katanat takaisin. Myöhemmin paljastuu myös, että saarella oleva linna on Dracule Mihawkin maailman parhaan miekkamestarin koti.Shell kaupungissa asuva tyttö, joka yritti auttaa Zoroa tarjoamalla hänelle itseleipomiaan onigirejä (4Kids versiossa hän tarjosi keksejä), mutta Zoro käski tätä lähteä pois. Samalla Helmeppo tuli paikalle ja maistoi yhtä onigiriä, mutta heitti kaikki onigirit maahan ja murskasi ne jalallaan sanoen niiden olevan makeita, vaikka niiden pitäisi olla suolaisia (4Kids versiossa kekseissä oli munankuoren palasia joukossa). Helmeppo käski Merivoimien sotilaan heittää tyttö aidan yli, mutta Luffy sai Rikan kiinni ennen putoamista.


title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Tämä on luettelo One Piece manga- ja animesarjan sivuhahmoista aakkosjärjestyksessä.Absalom (アブサロム) on yksi Hirmu Nelikosta ja johtaa zombi-sotilaita ja zombi-kenraaleita Thriller Barkissa. Absalomin suuna on leijonan kita ja paidan alla hänen kehoonsa on kiinnitetty erilaisten eläinten ruumiinosia. Hänen ihonsa on samanlaista kuin norsulla ja lihakset karhun ja gorillan yhdistelmää. Absalom on perverssi ja kaikki hänet tuntevat tietävät sen. Jopa hänen alaisensa kutsuivat häntä "Irsta-Absalomiksi" ja hän ei näyttänyt välittävän siitä. Hän jatkuvasti etsi itselleen morsiota ja jopa kidnappasi Namin, joka ei pystynyt taistelemaan häntä vastaan. Hän pystyy muuttumaan näkymättömäksi pirunmarjan avulla, jonka nimi on häilyhäily-marja. Häilyhäily-marjan syöminen oli Sanjin unelma, mutta Absalom oli jo ehtinyt syödä sen.Hän on vanhahko mummo joka on Skypieaan johtavan portin vartija. Pääsymaksu on tuhat miljoonaa extolia, eli 100 000 berryä. Maksamattakin pääsee, mutta silloin ei saa lupaa rantautua saarelle. Tämän Amazon tosin unohti ilmoittaa Olkihatuille. Amazon ottaa valokuvia jokaisesta portin läpi kulkevista visiodiaalilla.Basil Hawkins (バジル・ホーキンス), joka tunnetaan myös nimellä 'Velho', on yksi Supernovista joiden kiinniottopalkkio on yli 100 000 000 berryä. Hänen kiinniottopalkkionsa on kolmanneksi suurin Monkey D. Luffyn ja Eustass Kidin jälkeen, 249 000 000 berryllä. Hänen pirunmarjavoimillaan hän pystyy luomaan olkinukkeja toisista ihmisistä. Luomalla olkinuken hän kykenee siirtämään kehollensa tuotetun vahingon luotua olkinukkea vastaavaan ihmiseen.Boodle (ブードル, Būdoru) on One Piece -sarjan alussa Buggyn hyökkäyksen kohteeksi joutuneen kaupungin pormestari. Hän pitää yllään haarniskaa Buggyn hyökkäyksistä johtuen ja on rohkea sekä itsevarma. Vaikka Boodle halusi itse hoidella Buggyn, Luffy tainnutti hänet, jottei Boodle olisi tiellä. Lopulta Olkihatut voittivat Buggyn ja jättivät viisi miljoonaa berryä kaupungin korjausta varten.


title: Monkey D. Luffy

text: Gear Second paljastui Luffylle vahingossa seitsemännen One Piece -elokuvan mukaan. Kun taas mangassa ja animessa Luffy käytti sitä ensimmäisen kerran Enies Lobbyssä taistellessaan Bluenoa vastaan. Tähän vaihteeseen päästäkseen Luffy pumppaa verta jaloillaan saaden sen kiertämään kehonsa sisällä. Tämä tuottaa Luffylle enemmän happea ja ravinteita, jotka tekevät hänestä nopeamman ja voimakkaamman. Koska Luffyn elimet ovat kumia, veri voi kiertää Luffyssä rasittamatta mitään tärkeää elintä. Jos elimet eivät olisi kumia, ne saattaisivat räjähtää rasituksesta. Tämä vaihde antaa Luffylle voiman käyttää vanhoja iskujaan voimakkaampina ja nopeampina joten jopa CP9:n jäsenillä on vaikeuksia ehtiä väistää niitä. Koska Luffyn aineenvaihdunta on todella nopeaa tässä muodossa, hänen hikensä höyrystyy ja iho on kiiltävä ja pinkki.


title: Monkey D. Luffy

text: Luffyn unelma on löytää One Piece ja tulla Merirosvokuninkaaksi. Hän on tähän asti voittanut todella monta voimakasta vihollista.


title: Juan Carlos I

text: Nimittämällä Juan Carlosin seuraajakseen vuonna 1969 Franco jätti huomioimatta tämän isän Juan de Borbónin perimisoikeuden. Franco leikki pitkään ajatuksella luovuttaa valtaistuin Juan Carlosin serkulle, Alfonso de Borbón Dampierrelle. Francon ollessa kykenemätön hoitamaan tehtäviään vuosina 1974 ja 1975 Juan Carlos toimi virkaatekevänä valtionpäämiehenä. Lähellä kuolemaansa, 30. lokakuuta 1975, Franco siirsi tehtävänsä lopullisesti Juan Carlosille. 22. marraskuuta Espanjan parlamentti nimitti Juan Carlosin Espanjan kuninkaaksi.


title: Juan Carlos I

text: Juan Carlos I (koko nimeltään Juan Carlos Alfonso Víctor María de Borbón y Borbón-Dos Sicilias, s. 5. tammikuuta 1938 Rooma, Italia) on Espanjan entinen kuningas. Hänen isoisänsä Alfonso XIII oli Espanjan kuningas ennen vuonna 1931 syntynyttä toista tasavaltaa. Tasavalta koki loppunsa Espanjan sisällissodan myötä ja sitä seurasi Francisco Francon diktatuuri, joka jatkui Francon kuolemaan 20. marraskuuta 1975 asti. Juan Carlos kruunattiin Espanjan kuninkaaksi 22. marraskuuta 1975, minkä myötä Espanjasta tuli jälleen perustuslaillinen monarkia. Juan Carlos kuuluu Bourbon-sukuun.


title: Espanjan siirtyminen demokratiaan

text: Francon kuoltua Juan Carlos kruunattiin Espanjan kuninkaaksi marraskuussa 1975. Falangistit pyrkivät korostamaan, että kyse on uudesta francolaisesta monarkiasta, mutta uusi kuningas katsoi perivänsä vallan 1900-luvun alkupuolelle saakka hallinneelta Bourbonin hallitsijasuvulta. Varovaiset neuvonantajat halusivat kuninkaan pysyvän päivänpolitiikan ulkopuolella, mutta Juan Carlos ei suostunut siihen. Hän ei kuitenkaan voinut rientää suin päin demokratiaan, koska maan hallintokoneisto oli pidettävä toimivana. Hän käytti hyväkseen olemassaolevien lakien tulkinnanvaraisuutta ja hallintokoneistossa esiintyvää uudistushalua. Maan eri poliittiset suuntaukset pyrittiin saamaan yhteiseen ponnistukseen järjestelmän uudistamiseksi, ja se onnistuikin lukuun ottamatta ”bunkkeriksi” ("búnker") nimitettyä francolaista ryhmittymää. Pääministeri Navarro erotettiin kesällä 1976 ja hänen tilalleen valittiin oikeustieteilijä Adolfo Suárez.


title: Juan Carlos I

text: Francon kuoleman jälkeen Juan Carlos suoritti nopeaan tahtiin useita demokraattisia uudistuksia. Tämä närkästytti joitain konservatiivisia tahoja, etenkin asevoimissa, jotka odottivat hänen jatkavan Francon autoritaarisella linjalla. Hän nimitti Adolfo Suárezin pääministeriksi ("Presidente del Gobierno"). 15. heinäkuuta 1977 järjestettiin ensimmäiset Francon ajan jälkeiset demokraattiset vaalit. Vuonna 1978 julistettiin uusi perustuslaki, joka tunnustaa Juan Carlosin kruunun lailliseksi perijäksi ja kuninkaaksi. Vallankaappausyritys 23. helmikuuta 1981, jossa uutta hallitusmuotoa vastustaneet aseistetut Guardia Civilin sotilaat Antonio Tejeron johdolla ottivat haltuunsa parlamenttirakennuksen, päättyi Juan Carlosin esiinnyttyä ennennäkemättömällä tavalla kansallisessa televisiolähetyksessä vaatien varauksetonta tukea laillisilla ja demokraattisilla vaaleilla valitulle hallitukselle. Jos tietyt tahot, varsinkin demokraattien ja vasemmistolaisten parissa, olivat tähän asti olleet epäileväisiä monarkian suhteen, kääntyivät he tapauksen johdosta sen kannattajiksi.


title: Juan Carlos I

text: Vuonna 1956 Juan Carlosin nuorempi veli, prinssi Alfonso, kuoli ampumavälikohtauksen seurauksena perheen asunnolla Estorilissa, Portugalissa. Virallinen selitys oli asetta puhdistaessa tapahtunut tapaturma, mutta on epäselvää laukaisiko aseen Alfonso vai Juan Carlos.


title: Juan Carlos I

text: Kuninkaalla on nykypäivänä vain vähän todellista vaikutusvaltaa Espanjan politiikassa, mutta häntä pidetään merkittävänä maan yhtenäisyyden symbolina. Perustuslain mukaan kuningas on koskematon syytteille hänen virallisiin tehtäviinsä liittyvissä asioissa. Juan Carlos piti vuosittain puheen kansalle jouluaattona. Hän oli Espanjan asevoimien ylipäällikkö, ja hänen syntymäpäivänsä on ollut sotilaallinen juhlapäivä.


title: Juan Carlos I

text: Juan Carlos syntyi Roomassa, jossa hänen vanhempansa, Juan de Borbón ja María de las Mercedes, elivät maanpaossa. Hänen isänsä oli Espanjan edellisen kuninkaan, vuonna 1931 vallasta luopuneen Alfonso XIII:n poika ja hänen äitinsä oli Molempain Sisiliain kuningas Ferdinand II:n lapsenlapsi. Hänellä on kolme sisarusta, prinsessat Pilar ja Margarita ja edesmennyt prinssi Alfonso. Vuonna 1948 hän muutti Espanjaan, koska Francon vaatimuksena monarkian palauttamiselle oli, että Juan Carlos suorittaisi opintonsa hänen tarkkailunsa alaisena. Hän aloitti opintonsa San Sebastiánissa ja päätti ne vuonna 1954 Madridin San Isidro -instituutissa. Tämän jälkeen hän liittyi maavoimiin, ja suoritti upseerikoulutuksen Zaragozassa vuosina 1955–1957.


title: Don Carlos (1818–1861)

text: Carlos Luis Maria Fernando de Borbon, Asturian ruhtinas (tunnettu nimellä Don Carlos; 31. tammikuuta 1818 – 13. tammikuuta 1861) oli järjestyksessä toinen Espanjan karlistien tukema kruununtavoittelija. Hänen isänsä, lailliseksi hallitsijaksi julistautunut kuningas Ferdinand VII:n nuorempi veli Don Carlos luopui vuonna 1845 oikeudestaan kruunuun poikansa hyväksi. Nuorempi Don Carlos esiintyi tämän jälkeen maanpaossa Espanjan laillisena hallitsijana nimellä Kaarle VI. Hän käytti myös arvonimeä kreivi Montemolin. Vuoden 1860 karlistien kansannousun aikana Don Carlos nousi maihin Tortosassa yhdessä veljensä Fernandon kanssa. Hän jäi kuitenkin pian vangiksi ja joutui ilmoittamaan luopuvansa oikeuksistaan kruunuun kuningatar Isabella II:n hyväksi. Hän kuoli seuraavana vuonna lapsettomana. Karlistien seuraavaksi kruununtavoittelijaksi tuli hänen toinen veljensä Juan.


title: Adolfo Suárez

text: Kun Espanjan kuningas Juan Carlos I nimitti 3. heinäkuuta 1976 Adolfo Suárezin hallitsijakautensa toiseksi ja Espanjan 138. pääministeriksi, Suárez oli enemmistölle kansasta tuntematon henkilö. Francon vastainen vasemmisto, erityisesti kommunistinen puolue, vastusti Suárezin valintaa, koska hän oli Liikkeen kasvatti. Suárez kuitenkin kansallismielisenä monarkistina vakuuttui, että demokraattiset uudistukset olisi parasta tehdä kuninkaan johdolla, vasemmisto-oppositiota ja konservatiiveja (erityisesti armeijaa) ärsyttämättä. Siirtyminen demokratiaan oli tehtävä laillisesti ja lainsäädäntöä noudattaen. Tässä tehtävässä hänellä oli tukenaan parlamentin puhemies ja entinen pääministeri Torcuato Fernández-Miranda, joka oli toiminut upseerina kansallisten joukoissa sisällissodassa, Juan Carlosin politiikan opettajana, oikeustieteen professorina ja pitkän linjan vaikuttajana Liikkeessä. Yhteyttä armeijaan piti puolustusasioista vastaava 1. varapääministeri, kenraalikapteeni Manuel Gutiérrez Mellado, joka oli itsekin kansallisten joukoissa taistellut. Tärkein tukija kuitenkin oli kuningas Juan Carlos, jolle peruslait antoivat absoluuttisen monarkin vallan.


title: Juan Manuel Gálvez

text: Carías oli hallinnut Hondurasia itsevaltiaasti 15 vuoden ajan, kun hänet painostettiin järjestämään vaalit. Gálvez voitti vaalit helposti, sillä Liberaalipuolueen toiminta oli edelleen tiukasti rajattua. Levottomuuksista huolimatta Tiburcio Carías Andino astui valtaan rauhallisesti 1932. Gálvez astui virkaan 1949 ja jatkoi näin käytännössä "Cariatoksi" nimettyä kautta Hondurasin historiassa. Hän kuitenkin toteutti monia uudistuksia ja vapautti jälleen Liberaalipuolueen toiminnan. Gálvezin aikana maahan luotiin myös ensimmäinen tuloverolaki, jonka piiriin joutuivat myös banaaniyhtiöt. Hondurasiin perustettiin myös keskuspankki ja valtion kehityspankki.


title: AMD

text: AMD aloitti 90-luvulla omien suorittimien suunnittelun, jäljitellen Intel Pentium Pro -arkkitehtuuria. Ensimmäisen oman AMD K5 suorittimen tuotanto aloitettiin vuonna 1996. Prosessorilla oli paljon ongelmia ja se oli huomattavasti Intelin vastaavaa hitaampi kokonaislukunopeudessa ja liukulujen käsittelyssä, joten suoritin ei käynyt hyvin kaupaksi. AMD oli juuri rakentanut uuden Fab 25 -tehtaan Austinin Texasiin valmistamaan K5-suoritinta, joten sillä ei ollut resursseja suunnitella nopeasti uutta.


title: AMD

text: AMD:n perusti 1969 ryhmä Fairchild Semiconductorilla työskennelleitä insinöörejä. Yhtiö aloitti valmistamalla logiikkapiirejä ja RAM-piirien valmistuksen se aloitti vuonna 1975. Myöhemmin yhtiö aloitti Intel-kloonien valmistamisen, tarjoten muun muassa 286 ja 386 vastaavia suorittimia huokeampaan hintaan.


title: AMD

text: Advanced Micro Devices, Inc. (AMD) on 1969 perustettu yhdysvaltalainen puolijohdevalmistaja.


title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM perustettiin Minneapolisissa, Minnesotassa 28. heinäkuuta 1968. Perustamista edeltävinä vuosina useat järjestön alkuperäisjäsenistä tapasivat toisensa Minnesotan oikeuslaitoksen määräämiä vankeusrangaistuksia suorittamasta. Järjestön pääasiallisten organisaattorien onkin sanottu tällä tavoin käyneen läpi ideologisen orientoitumisprosessin ja löytäneen intiaanijuurensa, mikä johti aikansa intiaaniliikkeistä kenties militanteimman muodostumiseen.


title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM on organisaatio, joka koostuu nerokkaista tiedemiehistä ja heidän alaisistaan. Ryhmän ainoa päämäärä on saavuttaa mahdollisimman paljon valtaa ja syrjäyttää maapallon hallitukset käyttäen kehittämäänsä korkeatasoista teknologiaa. Järjestön on perustanut Toisen maailmansodan myöhäisessä vaiheessa Wolfgang von Strucker. AIM:in tarkoitus oli luoda kehittyneitä aseita Paroni Struckerin johtamalle HYDRAlle AIM:in onnistuikin miltei kehittää atomiaseita, kun amerikkalaisten ja japanilaisten joukot valloittivat HYDRAn salaisen saaritukikohdan. Vaikka HYDRA kokikin tuolloin suuren takaiskun, järjestö selviytyi ja kasvoi seuraavien vuosikymmenien ajan voimassaan. Tällä hetkellä AIM omaa useita tukikohtia eri puolilla maailmaa, joista suurin on Karibianmerellä Boca Calienten saarella sijaitseva päätukikohta


title: AMD

text: Athlon on AMD:n seitsemännen sukupolven x86 prosessori, joka julkaistiin kesäkuussa 1999. Toisin kuin aiempi K6, tätä ei voinut lisenssisyistä asentaa Intelin emolevyhin (Slot 1), joten AMD siirtyi käyttämään Slot A:ta. AMD sai vihdoin nopeuskruunun ja Intel vastasi lähtemällä nopeuskilpailuun, joten 1 GHz raja ylitettiin ennen vuosituhannen vaihdetta. AMD piti nopeuskruunua vuosikaudet. Yhtiön toimitusjohtajana pitkään ollut, yksi perustajista, Jerry Sanders jäi eläkkeelle vuonna 2002.


title: American Medical Association

text: American Medical Association (AMA) on Yhdysvaltojen lääkäreiden ammattijärjestö, ja se perustettu 1847. Se on suurin lääkäreiden ja lääketieteen opiskelijoiden järjestö Yhdysvalloissa. AMA:n tehtävä on edistää lääketiedettä tieteenä ja sen käytännön harjoittamista yleisen terveyden edistämiseksi, ajaa lääkäreiden ja heidän potilaidensa etuja, edistää julkista terveydenhuoltoa, vaikuttaa lainsäädännön kehittymiseen lääkäreiden ja potilaiden kannalta hyväksi ja koota rahaa lääketieteelliseen koulutukseen. Järjestö julkaisee alan lehteä Journal of the American Medical Association (JAMA), joka on levikiltään maailman suurin viikoittain ilmestyvä lääketieteellinen aikakauslehti. Järjestöä johtaa kesäkuuhun 2008 Ronald M. Davis MD.


title: Association for Computing Machinery

text: Association for Computing Machinery eli ACM on 1947 perustettu maailmanlaajuinen tieteellinen, niin sanottu oppineiden yhteisö, joka tarkoituksena on edistää tietotekniikan tutkimusta sekä -opetusta. Sen jäseninä on opettajia, tutkijoita, opiskelijoita ja tietotekniikka-alan ammattilaisia. Jäseniä on yli 100 maasta, yhteensä noin 95 000. Näistä kaksi kolmasosaa on ammatillisia jäseniä, kolmasosa opiskelijoita.


title: AM General

text: American Motorsin historia riippumattomana ajoneuvovalmistajana päättyi vuonna 1982, kun ranskalainen Renault S.A. osti yhtiöstä 49 prosentin osuuden ja toi AMC:n hallitukseen omia edustajiaan. Yhdysvaltain liittovaltion silloisen lainsäädännön mukaan, vieraiden valtioiden hallintoon sidoksissa olevat tahot eivät saaneet omistaa osuuksia amerikkalaisista aseteollisuuden yhtiöistä. Koska Renault oli tuolloin Ranskan valtionyhtiö, AMC oli pakotettu myymään tytäryhtiönsä jollekin sopivalle ostajalle. Vuonna 1983 AM General myytiin amerikkalaiselle LTV Corporation -monialayhtiölle, joka teki siitä "LTV Aerospace and Defense Company" -toimintoihinsa kuuluvan tytäryhtiön.


title: Amerikan intiaaniliike

text: Amerikan intiaaniliike ("American Indian Movement", AIM) on Yhdysvaltojen alkuperäisväestön oikeuksia ajava aktivistiliike. Merkittävää kansainvälistä huomiota liike sai vallatessaan Intiaaniasiain toimiston "Bureau of Indian Affairs" (BIA) Washingtonissa vuonna 1972 ja erityisesti vuoden 1973 Wounded Kneen selkkauksesta Pine Ridge -reservaatin alueella, Etelä-Dakotassa. AIM:n vuonna 1968 tapahtuneeseen perustamiseen osallistui lähes 200 henkilöä Yhdysvaltain alkuperäisväestöstä, tunnetuimpina Dennis Banks ja Russell Means.


title: AMD K5

text: AMD K5 on AMD:n valmistama Intel Pentium -luokan suoritin. Se esiteltiin vuonna 1995 AMD Am5x86:n seuraajana. K6 pohjautui jossain määrin AMDn 29k-sarjan risc-prosessoreihin siten, että yksinkertainen 29k-dekooderi oli vaihdettu dekooderiin, joka pilkkoi monimutkaisempia x86-käskyjä pienemmiksi risc-tyyliksi käskyiksi, ja itse laskentayksiköt olivat melkein identtiset 29k-sarjan suorittimien laskentayksiköihin.