title: Miloš Forman

text: Forman oli vuosina 1958–1962 naimisissa näyttelijä-kirjailija Jana Brejchován ja vuosina 1964–1999 näyttelijä Vera Kresadlován kanssa ja heillä on kaksi poikaa, Petr ja Matěj.


title: Miloš Forman

text: Sosialismin kaaduttua ensimmäinen Formanin kotimaassaan ohjaama tšekkielokuva "A Walk Worthwhile" sai ensi-iltansa Karlovy Varyssa vuonna 2009. Elokuva on taltiointi oopperasta, jonka Forman on ohjannut Tšekin kansallisteatterille. Musiikkikomedia kertoo eroa tekevästä pariskunnasta, joka saa tietää, että jos heillä olisi lapsi, tämä saisi miljoonaperinnön.


title: Miloš Forman

text: Forman osallistui vuonna 1997 Karlovy Varyn kansainvälisille elokuvajuhlille. Kesällä 2008 hän oli yksi Sodankylän elokuvajuhlien päävieraista.


title: Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)

text: Näyttelijävalinnoissa Forman ja Michael Douglas joutuivat usein vääntämään kättä. Esimerkiksi päähenkilö McMurphyn rooliin Miloš Forman halusi Michael Douglasin mukaan Burt Reynoldsin, mutta kallistui myöhemmin Douglasin ajaman Jack Nicholsonin puoleen. Forman itse on sanonut Jackin olleen aina hänen ensimmäinen valintansa. Ennen Nicholsonia roolia R. B. McMurphyna oli ehditty tarjota jo Gene Hackmanille, Paul Newmanille ja Marlon Brandolle, jotka olivat kaikki kieltäytyneet.


title: Antiikin Ateena

text: Aika persialaissotien päättymisen ja makedonialaisvalloituksen välillä oli Ateenan kukoistuskautta sekä kirjallisuudessa, filosofiassa (katso: kreikkalainen filosofia) että taiteissa (katso: kreikkalainen teatteri). Eräät länsimaisen kulttuurin merkittävimpiin lukeutuvat henkilöt elivät Ateenassa tuona aikana: näytelmäkirjailijat Aiskhylos, Aristofanes, Euripides ja Sofokles, filosofit Sokrates, Platon ja Aristoteles, historioitsijat Herodotos, Thukydides ja Ksenofon, runoilija Simonides ja kuvanveistäjä Feidias. Ajan johtava valtiomies oli Perikles, joka hyödynsi Deloksen meriliiton varoja Parthenonin ja monien muiden kaupungin monumenttien rakentamisessa. Kaupungista tuli, Perikleen sanoin, koko ”Hellaan sivistyskeskus”.


title: Antiikin demokratia

text: Klassisella kaudella ja erityisesti 400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodan ja 300-luvun eaa. sotien aikaan esikuvallisiksi, kilpaileviksi ja toisiaan vastaan asetetuiksi malleiksi muodostuivat ateenalainen suora demokratia ja spartalainen oligarkiavetoinen malli. Ateena pyrki levittämään demokratiaa puuttuessaan muiden kaupunkivaltioiden politiikkaan ensin Deloksen meriliiton ja sitten toisen Ateenan liiton kautta. Kreikkalaisten demokratioiden huippukausi päättyi suurimman osan jouduttua Makedonian vallan alle 300-luvun eaa. loppupuolella, vaikka monet kaupungit säilyttivätkin demokratioiden ulkoisen muodon seuranneella hellenistisellä ja vielä roomalaisellakin kaudella.


title: Antiikin Kreeta

text: Hellenistisellä kaudella saaren merkittävimpiin poliksiin kuuluivat muun muassa Knossos, Gortyn ja Lyktos. Kaupungit sotivat usein keskenään tavoitellessaan saaren hallintaa. Suuri sisällissota näiden kaupunkien välillä käytiin vuosina 222–219 eaa. Kreetan sisäisiin valtataisteluihin sekaantuivat myös muun muassa Sparta, Filippos V:n Makedonia, Pergamon, Rhodos ja Ptolemaiosten Egypti. Kreetalaiset harjoittivat aikakaudella merirosvousta, ja juuri tämä sai aikaan kaksi sotaa merikaupasta riippuvaisen Rhodoksen kanssa vuosina 206–204 ja 155–153 eaa.


title: Ateena

text:
Viimeistään 600-luvulla eaa. Ateenan hallintoa johtivat arkontit, eikä kuningasta enää ollut. Mainitun vuosisadan arkonteista tunnetuin on Drakon, joka myös sääti Ateenan vanhimmat tunnetut lait.
Viimeistään arkaaisella ajalla 500-luvulla Akropoliilla oli varhaisia temppelirakennuksia. Solon uudisti kaupungin hallintoa, lakeja ja taloutta noin 594 eaa. Uudistuksia voidaan pitää eräänä Ateenan demokratian alkupisteistä. Hieman myöhemmin Peisistratos kuitenkin nousi kaupungin tyranniksi. Peisistratoksen suvun tyrannia kesti vuodet 561–555 ja 546–528 eaa. Pysyvästi demokratian vakiinnutti vasta Kleistheneen valtiosääntöuudistus vuonna 510 eaa. Uudessa järjestelmässä Ateenan köyhimmätkin vapaat miespuoliset kansalaiset saivat olla mukana päättämässä valtion asioista, sitä vastoin eivät edelleenkään naiset, orjat eivätkä kansalaisoikeutta vailla olevat maahanmuuttajat. Kansalaiset kokoontuivat niin sanotussa kansankokouksessa ("Ekklesia").


title: Kreikan arkaainen kausi

text: Ateenan varhaisesta historiasta tunnetaan vain muutama tapahtuma. Noin vuonna 632 eaa. eräs Kylon yritti kaapata vallan Megaran tyrannin Theageneen avustuksella. Kylon joutui kuitenkin pian piiritetyksi Akropoliille. Arkontti Megakles tappoi Kylonin vaikka tämän henki oli luvattu säästää jos hän antautuisi. Tästä syystä Megakleen suku Alkmaionoidit ajettiin maanpakoon.


title: Metonin jakso

text: Ennen Metonin aikaa Ateenassa ei tiettävästi ollut vahvistettua sääntöä siitä, milloin kolmastoista kuukausi lisättiin kalenteriin, vaan siitä päätettiin joka vuosi erikseen. Kun Metonin jakso oli tullut tunnetuksi, se otettiin vuonna 383 eaa. ajanlaskun perustaksi, jolloin karkauskuukaudet toistuivat säännönmukaisesti. Kaksi vuotta myöhemmin otettiin vastaava jakso käyttöön myös Babyloniassa, jossa aikaisemmin oli käytetty huomattavasti epätarkempaa 8 vuoden jaksoa. Sen aikainen kaldealainen tähtitieteilijä Kidinnu tunsi 19-vuotisen jakson, mutta on mahdollista, että se oli Babyloniassa tunnettu jo aikaisemmin.


title: Kameiros

text: Akropoliilta tehtyjen löytöjen perusteella paikalla on ollut Athenelle omistettu pyhäkkö viimeistään geometrisen kauden lopulla 700-luvulla eaa. Kameiroksen kukoistuskautta oli arkaainen kausi noin 680–480 eaa. 500-luvulla eaa. Kameirosta hallitsivat tyrannit. 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Kameiroksen talous perustui maatalouteen, kuten oliivien, viikunoiden ja viinin viljelyyn, ei merenkulkuun niin kuin esimerkiksi Lindoksessa. Viikunanlehti esiintyi kaupungin lyömissä rahoissa. Kameiroksesta oli kotoisin muun muassa runoilija Peisandros.


title: Antiikin Kreikka

text: Ateenassa, yhtyneen Attikan pääkaupungissa, alemman kansan tyytymättömyys oikeudelliseen mielivaltaan ja taloudelliseen ahdinkoonsa aiheutti kirjoitettujen lakien säätämisen (katso Drakon, Solon). Noin vuosina 560–510 eaa. Ateenaa – joka muiden valtioiden tavoin oli aikoinaan ollut kuningaskunta, mutta sitten karkottanut kuninkaansa – hallitsivat tyrannit, ensin Peisistratos ja hänen jälkeensä Hipparkhos ja Hippias. Heidän kukistuttuaan Ateenasta tuli kansanvaltainen tasavalta, jossa tosin arkontit ja areiopagi edelleen säilytettiin rajoitetuin valtuuksin, mutta jossa kansa kansankokouksen kautta sai entistä suuremman sananvallan. Vapaudelle vaaralliset kansalaiset saatettiin äänestyksellä karkottaa maanpakoon (katso ostrakismos).


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Uuden komedian aika ulottuu 300-luvulta eaa. 100-luvulle eaa. Sen tunnetuin edustaja on Menandros. Muita uuden komedian edustajia olivat muun muassa Apollodoros Karystoslainen, Makhon ja Poseidippos Kassandreialainen. Uusi komedia ei tehnyt pilaa poliitikoista tai muista merkkihenkilöistä, vaan enemmänkin tietynlaisista ihmistyypeistä. Komedioiden tyypillisiä henkilöitä olivat mahtaileva sotilas tai kokki, vanha kitupiikki (kuten Menandroksen "Ärmätin" päähenkilö), loinen sekä neuvokas hetaira tai orja. Myös komedioiden juoni oli yleensä samankaltainen: nuori mies rakastuu neitoon, mutta avioliitolla on jokin este, kuten raha tai neidon alhainen syntyperä. Lopulta ongelmat kuitenkin ratkeavat, usein orjan neuvokkuuden ansiosta; lopussa vietetään häitä.


title: Kaupunkivaltio

text: Poliksien valta-kautta Kreikassa olivat arkaainen ja klassinen kausi noin 700–323 eaa. Tärkeimmät kaupunkivaltiot olivat Ateena, Sparta ja Theba. Yhteensä poliksia on arvioitu olleen eri laskutavoilla 500–. Koska antiikin ajan Kreikka ei muodostanut yhtä tiettyä valtiota, aikakauden historia esitetään usein yksittäisten polisten historiana sekä niiden välisten suhteiden kautta. Hellenistisellä ja roomalaisella kaudella polikset menettivät itsenäisyytensä ja poliittisen merkityksensä, vaikkakin kaupungit säilyttivät monia polisten ulkoisia muotoja.


title: Teologia

text: Suomessa teologian opetus on vanhastaan jaettu viiteen osa-alueeseen:Esimerkiksi Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta jaettiin aiemmin tämän jaon mukaisiin laitoksiin. Uskontotieteen oppiaine on yhteinen teologisen tiedekunnan ja humanistisen tiedekunnan kanssa. Näiden lisäksi yliopistossa on tutkimustyötä harjoittava Katariina-insituutti. Itä-Suomen yliopistossa on puolestaan teologian osasto, joka jakaantuu läntisen teologian ja ortodoksisen teologian koulutusohjelmiin. Ortodoksisen teologian osalta Itä-Suomen yliopisto on Pohjoismaiden ainoa ortodoksista teologiaa opettava akateeminen oppilaitos. Åbo Akademissa opetusta antavat kuusi laitosta dogmatik, gammaltestamentlig exegetik med judaistik, nytestamentlig exegetik, kyrkohistoria, praktisk teologi, teologisk etik med religionsfilosofi. Akademin erikoisuus on judaistiikka, jota ei opeteta muualla Suomessa. Helsingissä voi kuitenkin opiskella erikseen seemiläisiä kieliä ja kulttuureita humanistisen tiedekunnan Aasian ja Afrikan kielten ja kulttuurien laitoksella.


title: Teologia

text: Teologialla yliopistollisenakin oppiaineena on kahtalainen luonne. Teologian opetuksen historia on voimakkaasti sidoksissa kristillisten kirkkojen pappiskoulutukseen. Useissa maissa teologinen yliopistollinen tutkimus tapahtuu edelleen kirkkokuntien ylläpitämissä teologisissa tiedekunnissa, joissa teologialla saattaa olla enemmän tai vähemmän tunnustuksellinen luonne. Tällaisissa tilanteissa akateemista ja kokemusperäistä tiedettä on yleensä edustanut uskontotiede tai filosofiassa harjoitettava uskonnonfilosofia. Yhdysvalloissa teologiaa ei harjoiteta valtion tuella perustuslain luonteen vuoksi. Teologisia opintoja voi harjoittaa useissa yksityisissä yliopistoissa, mutta teologien akateeminen vapaus voi olla rajoitettu. Mikäli yliopistoa ylläpitävä kristinuskon suuntaus katsoo teologin olevan harhaoppinen, hänen urakehityksensä saattaa vaikeutua. Yhdysvallat on kuitenkin maailmansotien jälkeen noussut merkittäväksi akateemisen teologian maaksi.


title: Teologian historia

text: Nykyaikana eräs teologian määritelmä on, että teologia on kristinuskoa koskevien käsitysten systemaattista tarkastelua, erilaisten uskonnollisten käsitysten analysointia ja vertailua. Erään toisen määritelmän mukaan teologia on uskontoja, erityisesti kristinuskoa, koskevaa tieteellistä tutkimusta. On oma väittelyn alainen keskustelunaiheensa, mikäli teologiaa sanan vanhassa merkityksessä voidaan kutsua enää teologiaksi sanan uusissa merkityksissä. Jos vanha termi puhui Jumalasta, niin nykyinen teologia puhuu tästä jumalapuheesta.


title: Teologia

text: Nykyaikaisten teologien mukaan teologia oppina jumalasta (eli teologia antiikin merkityksessä) tai teologia, joka käyttää peruslauseinaan ilmoituksen kautta uskottuja totuuksia (eli teologia keskiaikana hyväksytyssä merkityksessä), eivät kuulu tieteelliseen tutkimukseen. Sen sijaan ne ovat nykyaikaisen akateemisen teologian, erityisesti systemaattisen teologia, tutkimuskohteita. Puolueettoman, tieteellisen teologisen tutkimuksen mahdollisuutta on kuitenkin myös arvosteltu. Esimerkiksi Wolfhart Pannenberg on katsonut, että teologian tehtävänä on etsiä sitä, mitkä Jumalaa ja jumalallisia asioita koskevat asiat ovat tosia ja mitkä epätosia.


title: Teologia

text: Teologia () tarkoittaa alun perin jumaluusoppia eli järjestelmällistä jumalan ja jumalaan liittyvien aiheiden tutkimusta (, theos, ”jumala”, + , logos, ”sana”, ”järki”, ”keskustelu”, ”oppi”). Nykyisin teologia voidaan sanana jakaa kahteen merkitysluokkaan. Tieteenalana teologia ei ole uskonnon harjoittamista, vaan uskontoa, erityisesti kristinuskoa, uskomuksia ja uskonnollisuutta tutkiva oppiala. Uskonnollinen teologia puolestaan on jonkun tietyn uskonnon opillista järjestelmää tai ajattelua koskevaa, uskonnollisen yhteisön itsensä harjoittamaa tutkimusta.


title: Teologia

text: Suomen teologiset tiedekunnat valmistavat teologian kandidaatteja ja maistereita, jotka valmistuvat lähinnä kirkkojen teologisiin tehtäviin, uskonnonopettajiksi ja teologian tutkijoiksi. Virallisesti teologinen tiedekunta ei valmista pappeja, koska kristillisillä kirkoilla ja yhdyskunnilla on omat kelpoisuusvaatimuksensa papeille. Esimerkiksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papiksi haluavan kelpoisuusehdoista päättää kirkon piispainkokous. Tällä hetkellä Suomen luterilaisen kirkon pappisvihkimys edellyttää pääsääntönä teologian maisterin tutkintoa, joka sisältää piispainkokouksen erikseen määrittelemät teologisten oppiaineiden vähimmäisopinnot. Opettajalinjalla maisterin tutkintoon kuuluu vuoden mittaiset pedagogiset opinnot käyttäytymistieteellisessä tiedekunnassa, ja kahden aineen opettajilla toisen opetettavan aineen opinnot. Kirkon toiminnan ulkopuoliselle uralle pyrkivällä on laajempi valinnan vapaus oman tutkintonsa rakentamisessa. He voivat opiskella useita sivuaineita muissa tiedekunnissa.


title: Teologia

text: Akateemisissa teologisissa piireissä on keskusteltu siitä, onko teologia lähinnä kristinuskolle ominainen tutkimusala. Tällöin kristillinen teologia tulisi erotella muista. Monet ovat katsoneet teologian tutkimusalana soveltuvan nimensä mukaisesti lähinnä jumalan ("theos") ja jumaluskon tutkimiseen, jolloin se ei soveltuisi samassa määrin uskontoihin, jotka rakentuvat toisella tapaa, kuten uskontoihin, joissa ei ole jumaluuksia tai jotka kieltävät, että asioita voi tutkia loogisesti. Esimerkiksi buddhalaisuutta tutkivat suosivat usein nimitystä ”buddhalainen filosofia” buddhalaisen teologian sijaan, koska buddhalaisuudessa ei ole samanlaista ajatusta jumalasta kuin suurissa yksijumalisissa uskonnoissa.


title: Teologia

text: Suomessa teologiaa voi opiskella kolmessa eri yliopistossa, jotka ovat:


title: Teologia

text: Euroopassa teologiaa on perinteisesti opetettu yliopistoissa ja pappisseminaareissa. Suurin osa Länsi-Euroopan keskiajalla perustetuista yliopistoista kasvoivat katedraalikouluista ja muista kirkon perustamista laitoksista. Ne oli perustettu nuorten miesten kouluttamiseksi kirkon palvelukseen teologian ja lainopin (usein kanonisen lain) aloilla. Teologia oli näin yliopistojen tärkein oppiaine ja sitä pidettiin ”tieteiden kuningattarena” ("regina scientiae"). Muita aineita, kuten filosofiaa ja vapaita taiteita, opetettiin ensi sijassa teologian tueksi. Valistusaikana yliopisto-opetus alkoi muuttua humanistiseksi. Teologia ei ollut enää yliopistojen pääaine, vaan yliopistot alkoivat palvella myös muita tarpeita kuin papiston koulutusta. Näin teologiasta tuli ainoa oppiaine, joka säilytti tunnustuksellisen perustan muutoin maallistuneissa laitoksissa.


title: Teologia (uskontotiede)

text: Uskontotieteessä teologialla (jumaluusoppi) tarkoitetaan uskonnon opillista puolta, joka on uskonnon pelkistetty, käsitteellistetty muoto. Niin sanottu "kansanusko" taas on käytännön uskontoa, jossa teologiset käsitteet saattavat olla alkuperäisestä muuttuneita ja uudelleentulkittuja. Teologia on usein uskonnollisen eliitin tulkitsema ja ylläpitämä järjestelmä.


title: Musiikki ja tunteet

text: Musiikki on filofisesti kiinnostava aihe, koska se koskettaa sitä aluetta, jota filosofiassa pohditaan kuten esimerkiksi merkityksiä, ymmärtämistä ja tunteita. Musiikkiin voi myös suhtautua kuten kieleen - luonnehditaanhan musiikkia usein "tunteiden kieleksi". Ludwig Wittgenstein totesi: "Siitä mistä ei voi puhua, on vaiettava", mihin viitaten musiikki tunteiden kielenä olisi sanallisen kielen tavoittamattomissa. Filosofiassa yksi keskeinen kysymys musiikin ja tunteiden yhteydestä liittyy siihen, ovatko musiikin synnyttämät tunteet aitoja tunteita vai ainoastaan tunteiden kuvia. Eduard Hanslickin mukaan musiikki ei esitä tunteiden sisältöä, vaan ainoastaan niiden dynaamisuutta. Hanslick sanoo, että tunne ei ole sävelissä, vaan tulkinnassamme musiikista.


title: Musiikki ja tunteet

text: Tunteet liittyvät olennaisesti musiikkiin. Musiikki on taiteenlajeista se, jolla on suurin vaikutus ja valta suoraan tunteisiin. Musiikin sanotaan olevan kieltä, joka abstraktissa symbolisessa muodossa ilmaisee ihmisen piilotajuntaa ja ehkä juuri sen vuoksi se tuntuu konkreettiselta. Yhdysvaltalainen taidefilosofi Susanne Langer on sanonut: ”Musiikin todellinen voima on siinä tosiasiassa, että se voi olla tunteen maailmassa tavalla, johon kieli ei pysty. Sille ominaisilla muodoilla on olemassa sisällöllinen moniselkoisuus, jota sanoilla ei voi olla.”


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Tunnus (morfologia)

text: Tunnus ilmaisee morfologista kategoriaa. Sen avulla sanan perusvartalosta muodostetaan alivartaloita. Suomen kielessä on nomineilla monikon tunnus, joka on nominatiivissa "t", muissa taivutusmuodoissa "i": "talo-t, talo-i-ssa". Verbeissä on pääluokan, moduksen (tapaluokan) ja tempuksen (aikamuodon) tunnus. Aktiivilla ei ole tunnusta, passiivilla on tunnus "-ta(an)/tä(än), -da(an)/dä(än)", joka on voinut assimiloitua eli sulautua edellisen äänteen kanssa ("tullaan, mennään"). Imperfektillä on tunnus "i": "men-i-mme". Potentiaalin tunnus on -"ne": "laula-ne-e." Konditionaalin tunnus on "-isi: tul-isi-t". Tunnuksia voi olla peräkkäin: "lauletta-isi-in".


title: Musiikki (lehti)

text: Musiikki on neljännesvuosittain ilmestyvä, referee-menettelyä noudattava musiikkitieteellinen aikakausjulkaisu, jota julkaisee Suomen musiikkitieteellinen seura. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1971. "Musiikki"-lehden johtoajatus on, että musiikintutkimuksen tulosten julkaiseminen suomalaiselle yleisölle on tärkeää ja vaivan arvoista. "Musiikki"-lehdessä julkaistaan paitsi artikkeleita myös kirja-arvosteluja, keskustelupuheenvuoroja ja katsauksia ajankohtaiseen kotimaiseen ja ulkomaiseen musiikintutkimukseen.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Suomessa suosittuja muistotilaisuuden kappaleita ovat esimerkiksi ”Rakastan sinua elämä”, ”Ystävän laulu” ja ”Elämälle kiitos”. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.


title: Ohjelmamusiikki

text: Ohjelmamusiikki on musiikkia, jolla pyritään kuvaamaan tiettyä tarinaa tai tapahtumaa eli musiikkia, jolla pyritään esittämään jokin ulkomusiikillinen asia. Termiä käytetään yleisimmin romantiikan aikana sävelletystä musiikista, joka liittyi läheisesti Richard Wagnerin kehittämään yhtenäistaideteoksen käsitteeseen. Yksiosaisia orkesterille sävellettyjä ohjelmamusiikkikappaleita kutsutaan usein sinfonisiksi runoiksi. Ohjelmamusiikin vastakohta on absoluuttinen musiikki.


title: Kosketus (musiikki)

text: Kosketus on erityisesti kosketinsoittimiin liitetty musiikkitermi. Se kuvaa muusikon sormillaan kokemaa tapaa, olla kosketinsoitinten koskettimet saavat äänen syntymään niihin liittyvien mekanismien välityksellä. Kosketuksella on suuri merkitys musiikin soinnin esiintuomisessa. Siitä riippuu eräissä soittimissa, kuten pianossa, jopa instrumentin soinnin väri ja se vaikuttaa merkittävästi musiikin dynamiikkaan ja artikulaatioon. Erilaisissa kosketinsoittimissa on useimmiten erilainen kosketus.


title: Tunnustuksellinen luterilaisuus

text: Tunnustuksellinen luterilaisuus on teologinen suuntaus sekä termi, jota jotkut luterilaiset tahot käyttävät kuvaamaan omaa teologista näkemystään. Sillä tarkoitetaan tunnustautumista luterilaisen kirkon Tunnustuskirjoihin koska niiden sisältämä oppi on yhtäpitävä Raamatun esittämän opin kanssa. Suurin osa luterilaisista kirkoista pohjaa oppinsa Tunnustuskirjoihin, mutta tunnustuksellinen luterilaisuus korostaa yleensä ehdotonta sitoutumistaan niihin juuri niissä näkemänsä raamatullisuuden vuoksi. Tunnustuksellisella luterilaisuudella on ominaista pyrkiä tunnustuksen mukaiseen julistukseen sekä sen toteuttamiseen käytännössä, minkä lisäksi tunnustuksellisuus nähdään merkittävänä osana luterilaista identiteettiä. Vastakkaisena asenteena tunnustukselliselle luterilaisuudelle nähdään sellainen sitoutuminen Tunnustuskirjoihin, että ne hyväksytään sikäli kuin ne pitävät yhtä Raamatun kanssa. Tunnustuksellisen luterilaisuuden näkökannan mukaan tämä käytännössä mitätöi Tunnustuskirjojen auktoritaarisuuden ja kyseenalaistaa lähtökohtaisesti niiden raamatullisuuden.


title: Marssi (musiikki)

text: Marssimusiikki on musiikin alalaji, jonka tunnusomainen piirre on voimakas, säännöllinen rytmi ja jota perinteisesti ovat esittäneet armeijan joukko-osastoon osana kuuluvat sotilassoittokunnat. Sotilasmusiikkia on tarkoituksella käytetty myös vihollisen pelottamiseen ja omien joukkojen innoittamiseen sekä yhteenkuuluvuuden lisäämiseen.


title: Jääurheiluseura Haukat

text:
Haukkojen edustustoiminta lakkautettiin Mestis-kauden 2005–2006 jälkeen, mutta kaudesta 2009–2010 lähtien seuralla on jälleen ollut edustusjoukkue jääkiekon II-divisioonassa nimellä Haukat, joka haluaa pitkällä työllä nousta taas parrasvaloihin. Seura nousi jääkiekon Suomi-sarjaan kaudeksi 2017–2018.
Seura on perustettu vuonna 1979. Kausi 2005–06 jäi edustusjoukkueen viimeiseksi Mestis-tasolla. Seura keskittyy jatkossa pääasiallisesti juniorityöhön ja Jääurheiluseura Hawks ry jääkiekon edustusjoukkueeseen.


title: Espoo United

text: Jääkiekossa miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2016–2017 Mestistä. Se sijoittui runkosarjassa viidenneksi. Naisten edustusjoukkue saavutti SM-sarjassa hopeaa kaudella 2016–2017.


title: Turun Kisa-Veikot

text: Jääkiekossa seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2018–2019 III-divisioonassa. Jääkiekon juniorijoukkueita seuralla on D-junioreista G-junioreihin asti.


title: Jääkiekon A-nuorten SM-liiga

text: Vuonna 2008 voimaan astui uusi käytäntö, jonka mukaan joukkueessa saa pelata neljä yli-ikäistä pelaajaa. Samalla sääntöjä muutettiin siten, että liigaan voi nousta mutta sieltä ei voi pudota. Poikkeuksena ovat joukkueet, joiden edustusjoukkue ei pelaa miesten SM-liigassa (kaudella 2017–2018 Blues ja K-Vantaa). Myös joukkue, joka on kolmatta perättäistä kertaa runkosarjan viimeinen joutuu karsintaan. Runkosarjan viimeinen joukkue joutuu karsintaan myös, jos kaikki joukkueet, joiden edustusjoukkue ei pelaa SM-liigassa, sijoittuvat 12 parhaan joukkoon. Kausilla 2016-17 ja 2017-18 on lisäksi pelannut sarjan ulkopuolisena EC Red Bull Salzburg. Sen pisteet on laskettu, vaikkei pelaakaan täyttä sarjaa.


title: Kaukasten Voima

text: Kaukasten Voiman jääkiekon edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Tuusulan jäähallissa Hyrylässä. Joukkue pelaa IV-divisioonassa. Joukkueen kulta-aika sijoittuu 1970- ja 1980-luvun vaihteeseen, jolloin seuran edustuskiekkoilijat pelasivat kansallista II-divisioonaa, joka oli tuon ajan kolmanneksi korkein sarja.


title: Kooveen jääkiekko

text: KOOVEE (Koovee ry, aik. Tampereen Kilpa-Veljet, TK-V, Koo-Vee, KOO-VEE) on vuonna 1929 perustettu tamperelainen urheiluseura. Seuran ensimmäinen jääkiekko-ottelu pelattiin vuonna 1945. Jääkiekossa seura on voittanut yhteensä seitsemän SM-mitalia, mukaan lukien Suomen mestaruuden vuonna 1968. Seuran edustusjoukkueella on takanaan 27 kautta SM-sarjassa ja SM-liigassa. Vuodesta 2015 alkaen jääkiekon edustusjoukkueen taustayhteisönä ei ole enää ollut Koovee ry vaan KOOVEE Hockey Oy.


title: Suomen urheilu

text: Jalkapallon ohitti jääkiekon ja oli vuonna 2014 ensimmäistä kertaa Suomen arvostetuin urheilulaji. Silti pääsarjan eli Veikkausliigan suosio on esimerkiksi muiden Pohjoismaiden pääsarjoihin verrattaessa vaatimaton. Veikkausliigan katsojakeskiarvo on noin 3 000, kun esimerkiksi Norjan pääsarjan katsojakeskiarvo on yli 9 000. Silti Suomesta on tullut eräitä huippujalkapalloilijoita, kuten Jari Litmanen ja Sami Hyypiä. Suomen naisten maajoukkue on selviytynyt vuosien 2005, 2009 ja 2013 EM-turnaukseen, ja vuonna 2005 joukkue eteni välieriin saakka. Parhaimmillaan miesten maajoukkue on sijoittunut olympialaisissa neljänneksi 1912 Tukholman olympialaisissa.


title: Tampereen Ilves (jääkiekko)

text: Myös Ilveksen taloudelle junioritoiminnan kasvu oli haaste, sillä 1960-luvulla seura vielä maksoi toiminnan kaikki kulut. Manageri Seppo Helle näki kuitenkin, että laajamittainen pelaajakasvatus oli myös edustusjoukkueen etu: mitä parempi juniorituotanto, sitä menestyksekkäämpi edustusjoukkue, ja mitä menestyksekkäämpi edustusjoukkue, sitä paremmat edellytykset junioritoiminnan pyörittämiseen.


title: Ähtärin Kiekko-Haukat

text: Jalkapallon edustusjoukkue pelaa Vaasan piirin 6. divisioonassa ja jääkiekon edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa. Sekä jääkiekossa että jalkapallossa Kiekko-Haukoilla on myös juniorijoukkueita eri ikäryhmissä.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Kooveella 1970-luvun loppu sujui vielä Ilvestäkin huonommin, ja seurat päätyivät vuosikymmenen vaihteessa yhteistyöhön. Sopimuksen perusteella SM-liigasta pudonnut Koovee keskittyi kasvattajaseuran rooliin alemmilla sarjatasoilla, ja edustusjoukkueen parhaimmisto siirtyi Ilvekseen. Näiden pelaajien joukossa oli mm. Risto Jalo. Samaan aikaan Ilveksen edustusjoukkueen ja A-nuorten toiminta eriytettiin emoseurasta omaksi yhdistyksekseen, Liiga-Ilves ry:ksi.


title: Kantoraketti

text: Kantoraketti on raketti, jolla laukaistaan hyötykuorma Maan pinnalta avaruuteen, tavallisesti vähintään kiertoradalle. Tyypillisiä hyötykuormia ovat satelliitit, luotaimet ja miehitetyt avaruusalukset. Kantorakettia käytetään vain laukaisun aikana, jonka jälkeen se irroitetaan hyötykuormasta.


title: Kantoraketti

text: Kun pakonopeus maan pinnalta on noin 11 km/s, ei sitä yksivaiheisella raketilla hevin saavuteta. Tämän vuoksi kantoraketteina käytetäänkin monivaiheraketteja, jotka koostuvat useammasta erillisestä mutta toisiinsa kytketystä vaiheittain käytettävästä raketista eli "vaiheesta". Kun avaruusalus laukaistaan, aluksi käytetään vain ensimmäisen vaiheen ajoainetta. Kun se on palanut loppuun, voidaan ensimmäinen vaihe säiliöineen ja moottoreineen irrottaa kyydistä, jolloin päästää eroon suuresta kuolleesta massasta. Näin jatketaan, kunnes viimeisenkin vaiheen polttoaine on käytetty. Tällä tavalla saadaan raketti, jonka massasuhde on yksittäisten rakettien eli vaiheiden massasuhteiden tulo.


title: Säteilyllä toimiva raketti

text:
Säteilyllä toimiva raketti on raketti, jonka ajoainetta kuumennetaan
suurienergiaisellä säteilyllä, esimerkiksi laserilla tai maserilla. Säderaketti on nykyään lähinnä tutkimus- ja kehitysvaiheessä. Maan lähellä oleva säderaketti toimii niin, että maa-asemalta suunnataan laser tai maser kohti aluksen pohjaa. Se kuumentaa alla olevaa ilmaa tai raketista purkautuvaa kaasua, jolloin syntyy työntövaikutus. Maa-aseman on sijaittava mieluiten kuivassa vuoristossa tai muualla, jossa ilman kosteus ei hajota ratkaisevasti sädettä. Avaruudessa olisi aluksessa oltava raskas voimalaitos säteilyenergian tuottoon. Säderaketin etuina on hyötykuorman kiertoradalle nostamisen halpuus. Ongelmia ovat muun muassa aluksen tai
miehittämättömän laitteen vaatima lämmönvaihto; aluksen on oltava sekä kuumuutta kestävä että kevyt.
Säderakettia pidetään ajatelluista hyötykuormia kiertoradalle nostavista maa-aseman vaativista menetelmästä helpompana toteuttaa kuin esimerkiksi avaruushissiä tai massalinkoa.


title: Aspekti (astrologia)

text: Aspekti on astrologian termi, joka tarkoittaa kahden planeetan välistä kulmaa tai planeetan ja horisontin itäisen tai läntisen pään (AS-DS) tai planeetan ja ylä- tai alakulminaation (MC-IC) välistä kulmasuhdetta. Suuri osa astrologian tulkinnasta perustuu aspekteille. Aspektien perusta löytyy antiikin kreikan geometriasta, Ptolemaiokselta ja ennen kaikkea Pythagoraan opeista. Hänen mukaansa kaikki ilmennyt maailmassa värähtelee tiettyjen lukuarvojen mukaan. Aspektit mitataan ekliptikalla ja tulos ilmoitetaan asteina ja minuutteina. Harvoin kaksi planeettaa on tarkoin näissä kulmasuhteissa, siksi puhutaan aspektin orbista, eli tarkkuuden heitosta, joka on useita asteita. Esimerkiksi konjunktio on toimiva kun pelivaraa on 10 astetta. Mitä pienempi on aspektin kulma, sitä pienempi on orbi niin että puolikuusiolla se on enää 1-1,5 astetta.


title: Kalotti (valaistusvyöhyke)

text: Kalotti on Maan Pohjoisnavan ja Etelänavan ympärillä oleva alue, jossa vuoden aikana on sekä vuorokausi tai vuorokausia, jolloin aurinko ei nouse hetkeksikään horisontin yläpuolelle, että vuorokausi tai vuorokausia, jolloin aurinko ei laske hetkeksikään horisontin alapuolelle. Kalotti ulottuu navoilta napapiireille eli 23°26’ päähän navoista, maapallon akselin kallistuman verran. Pohjoisen napakalotin raja eli pohjoinen napapiiri kulkee siis leveyspiirillä 66°34’ N ja eteläisen kalotin raja eli eteläinen napapiiri leveyspiirillä 66°34’ S.


title: Klusteri (tietotekniikka)

text: Jyväslaskennan (tai ryväslaskenta) malli () – tarkoittaa myös verkkoa. Tämän tarkoitus on mahdollistaa hajautettu laskenta ympäri maailmaa usealla tietokoneella hyödyntäen alueellisia palvelimia jakamassa tehtäviä pieninä paketteina kotikoneille tai muille vastaaville laitteille. Usein grid-sovellutukset nojaavat vapaaehtoisten apuun. Näissä vapaaehtoistyöhön nojaavissa projekteissa on ideana, että asiakasohjelman asentaminen on käyttäjälle helppoa ja että saadaan halvalla paljon laskenta-aikaa. Mallia käytetään hyvin paljon tieteellisissä paljon laskentatehoa vaativissa projekteissa, kuten:


title: Kiertorata

text: Kiertorata on kappaleen (esim. satelliitin tai planeetan) "lentoreitti" avaruudessa. Kiertoradalla tarkoitetaan yleensä suljettua, ympyrä- tai ellipsimäistä rataa (erotuksena parabolisista tai hyperbolisista radoista). Kiertoradat syntyvät kun vähemmän massiivinen kappale ryhtyy kiertämään massiivisempaa kappaletta painovoiman vaikutuksesta. Kiertoratoja on muiden muassa planeetoilla tähden ympäri, kuilla planeettojen ympäri ja tähdellä toisen tähden ympäri. Kiertoradat ovat yleensä ellipsimäisiä – täydellisen pyöreät, ympyräradat ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi Aurinkokunnan planeettojen kiertoradat ovat lähes pyöreitä, mutta silti ellipsimäisiä. Kiertorataa voidaan kiertää joko myötä- tai vastapäivään, mutta tämä riippuu tarkastelijan sijainnista suhteessa kiertävään kappaleeseen. Kiertoradan suunta voidaan kuitenkin määrittää, kunhan ilmoitetaan mistä suunnasta kiertävää kappaletta tarkastellaan. Kaikki Aurinkokunnan planeetat kiertävät Auringon ympäri vastapäivään tarkasteltuna Auringon pohjoisnavalta. Kappaleiden kiertoratoja ja niissä tapahtuvia muutoksia voidaan laskea ja ennustaa laskelmien pohjalta.


title: Asteroidivyöhyke

text: Asteroidivyöhykkeellä tarkoitetaan yleensä Marsin ja Jupiterin ratojen välissä sijaitsevaa aluetta, jossa Aurinkoa kiertää suuri määrä pienehköjä taivaankappaleita ja pikkuplaneettoja, joita kutsutaan asteroideiksi. Asteroidi-nimityksellä on aikaisemmin viitattu kaikkiin pikkuplaneettoihin, mutta nykyisin kaikki eivät pidä Aurinkokunnan ulkolaitojen pikkuplaneettoja asteroideina. Planeetan määritelmässäkin asteroidit ja TNO:t mainitaan erikseen. Asteroidi-nimityksen voidaankin katsoa viittaavan Aurinkokunnan sisäosien pikkuplaneettoihin. Niistä suurin osa on juuri asteroidivyöhykkeellä, mutta koska on olemassa myös Maan lähelle tulevia asteroideja ja troijalaisia asteroideja, Marsin ja Jupiterin väliseen vyöhykkeeseen viitataan myös nimellä päävyöhyke. Asteroidivyöhykkeen kohteita kutsutaankin "päävyöhykkeen asteroideiksi". Suurin osa asteroideista on epäsäännöllisen muotoisia aurinkokunnan pienkappaleita.


title: Käsitekartta

text:
Käsitekartoilla tarkoitetaan aihepiirien ja käsitteistöjen graafisia esityksiä kaavioina. Käsitekartat ovat väittämien
(väittämäjoukkojen) ulkoisia esityksiä. Käsitekarttojen tarkoituksena on sisältöjen havainnollistaminen esimerkiksi tekstin sisällön suunnittelua, opiskelua tai analyysia varten. Sanaa käsitekartta voidaan käyttää yleisterminä tai viittaamaan analyyttiseen esitystapaan, jossa käsitteiden väliset suhteet korostuvat. Käsitekartta on eri asia kuin miellekartta eli mind map.


title: Oktantti (mittalaite)

text: Oktantti on kvadrantista kehitetty kulmien mittausväline. Se on ollut lähinnä merenkulkijoiden käytössä. Oktantin runko on 45 asteen suuruinen ympyränsektori. Laitteen nimi tulee siitä, että se on muodoltaan kahdeksasosa ympyrästä. Oktantissa kahden kohteen, esimerkiksi tähden ja horisontin, kuvat siirretään vierekkäin peilien avulla, ja asteikolta voidaan lukea niiden välinen kulma. Oktantilla saavutettiin suurempi tarkkuus kuin sitä edeltäneellä kvadrantilla. Oktantista kehitettiin edelleen nykyinen sekstantti.


title: Sanoitus

text: Sanoitus on lyriikkaa, joka on tarkoitettu pääsääntöisesti kuultavaksi ja solistin laulettavaksi. Heikki Salon kirjoittaman laululyriikan käsikirjan "Kahlekuningaslaji" mukaan laululyriikka on oma kirjoittamisen lajinsa. Edu Kettunen on sanonut, ettei laulun sanoituksen tarvitse toimia pelkkänä tekstinä, vaan ainoastaan laulettuna ja Samuli Koivulahden mukaan jokaisessa laululyriikan genressä ja alalajissa on oma estetiikkansa ja eroaa pohjimmiltaan muusta mitallisesta runoudesta lähinnä fonetiikan ja melodiasidonnaisuutensa osalta.


title: Sanoittaja

text: Sanoitus on lyriikkaa, joka on tarkoitettu pääsääntöisesti kuultavaksi ja solistin laulettavaksi. Sanoituksesta käytetään tämän vuoksi myös nimitystä laululyriikka. Sanoittaja kirjoittaa sanat tyypillisesti joko valmiiseen laulun sävelmään, melodiaa mukaillen tai päinvastoin, jolloin säveltäjä säveltää valmiiksi kirjoitetun tekstin. Usein sanoitus syntyy myös sävellyksen kanssa yhtä aikaa ja monet lauluntekijät ovatkin sekä sanoittajia, että säveltäjiä.


title: Sanoitus

text: Sanoituksella tarkoitetaan musiikkikappaleessa olevaa lyriikkaa, jota Laulaja puolestaan tulkitsee. Tästä syystä sanoituksesta käytetään myös nimitystä laululyriikka. Oopperakappaleiden tekstistä puhuttaessa taas käytetään tyypillisesti nimitystä Libretto.


title: Fraasi

text: Sanonnat muuttavat ajan saatossa helposti merkitystään, jolloin alkuperäinen merkitys jää unohduksiin. Esimerkkinä tästä suomalainen sanonta: ”"Jäi kuin nalli kalliolle"”. Sanonta saattaa luoda mielikuvan räjäytyksestä, josta ilmaan singonnut nalli jää ainoastaan jäljelle. Alkuperäinen sanonta on kuitenkin viitannut mahdollisesti koiran murteelliseen nimitykseen "nalli"; koira on jäänyt ”rannalle ruikuttamaan”, kun merimies- tai kalastajaisäntä on lähtenyt merelle. Toisen selityksen mukaan sanonta olisi alkujaan kuulunut ”"Jäi kuin alli kalliolle"”, mikä viittaisi siihen, että syksyisin allit usein jäävät Suomen rantakallioille vielä joksikin ajaksi sen jälkeen, kun useat muut muuttolinnut ovat muuttaneet etelään, mutta sanonta olisi myöhemmin kuultu tai tulkittu väärin.


title: Sinä

text: Sinä on persoonapronomini, joka viittaa henkilöön, jolle puhe kohdistetaan. Sana "sinä" on yksikön toista persoonaa vastaava pronomini. Yleensä suomen kielessä voidaan jättää subjektina olevat persoonapronominit pois lukuun ottamatta kolmansia persoonia, mikä onkin tavallisinta varsinkin kirjakielessä. Poikkeustapaus on silloin, kun halutaan saada sopiva sananpaino virkkeelle tai lauseelle.


title: Saksit

text: Suomen ja viron kielissä saksit-nimellä on viitattu saksalaisiin. Suomalaisten suhteet saksalaisiin ovat liittyneet lähinnä kaupankäyntiin, ja tämän vuoksi saksalaisia ja muitakin meritse kulkevia kauppiaita on kutsuttu saksoiksi ja kamasaksoiksi. Viron kielessä "saks" tarkoittaa herraa, kartanonherraa tai muuten ylhäisempään yhteiskuntaluokkaan kuuluvaa. Joissain kelttiläisissä kielissä Englannin kansallisuutta tarkoittavat sanat on saatu ”saksista”, esimerkiksi gaelin "Sasunnach" (josta skotin "Sassenach") ja kymrin "Sais".


title: Kansainvälinen suvaitsevaisuuden päivä

text: - Ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteen mukaisesti suvaitsevaisuuden osoittaminen ei merkitse yhteiskunnallisen epäoikeudenmukaisuuden sietämistä eikä omasta vakaumuksesta luopumista eikä sen heikentämistä. Se merkitsee, että ihminen saa vapaasti pitää kiinni vakaumuksestaan ja hyväksyy sen, että toiset pitävät kiinni omastaan. Se merkitsee sen tosiasian hyväksymistä, että ihmisillä, jotka ovat luonnostaan erilaisia ulkomuotonsa, asemansa, puhetapansa, käyttäytymismuotojensa ja arvojensa puolesta, on oikeus elää rauhassa ja olla sellaisia kuin ovat. Se merkitsee myös, ettei kukaan saa väkisin tyrkyttää näkemyksiään toisille.


title: Paasto

text: Ortodoksisessa kirkossa paasto merkitsee pidättäytymistä tietyistä ruoista ja myös toisten ihmisten loukkaamisesta sanoin ja teoin. Se merkitsee myös erottautumista sellaisista tottumuksista tai taipumuksista, jotka erottavat ihmisen Jumalasta. Paastoa harjoitetaan henkisen kasvun vuoksi eli pyrkimyksenä on saavuttaa sen avulla Jumalan kaltaisuus. Paastoa käytetään myös valmistauduttaessa suureen kirkolliseen juhlaan.


title: Synty (mytologia)

text: Lastensaduissa, muun muassa eläinsaduissa, kerrotaan usein eläinten tai ilmiöiden tai niiden joidenkin ominaisuuksien alkuperä. Esimerkiksi jäniksen suu on haljennut, koska jänis nauroi suu ammollaan voitettuaan vedonlyönnin. Lastensatuihin ei kuitenkaan uskottu samalla tavalla kuin myyttisiin taruihin. Niillä ei myöskään ollut myyttistä tai rituaalista merkitystä, eikä niillä pyritty vaikuttamaan yliluonnolliseen.Syntykertomusten yhteyteen liittyy toisinaan sana "syy", jonka merkitys tässä yhteydessä on epävarma. Sana merkitsee sekä aiheuttajaa että säiettä, tässä tapauksessa siis joko asian alkuunpanijaa tai jonkinlaista elämänlankaa. Joskus harvoin syy on voitu jopa rinnastaa syntyyn.


title: Sointu

text: Kirjainmerkintää käytetään varsinkin Hugo Riemannin funktio-opin piirissä. Suomessa Ilmari Krohn on kehitellyt teoriaan sävelala -käsitteen; rinnakkaissävellajit merkitään yhdeksi sävelalaksi, esimerkiksi F-d. Soinnut merkintään niiden tonaalisen tehon mukaan kirjaimilla T, S ja D. T merkitsee toonikaa, S subdominanttia ja D dominanttia. Samaisten kirjainten pienillä kirjaimilla viitataan rinnakkaismollin vastaaviin tehoihin. Sointujen käännökset ilmaistaan kirjainten alle numeroilla.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Urkujen koneisto on sähköpneumaattinen. Osaa uruista on kuitenkin mahdollista soittaa polkemalla. Urkujen soittopöytä sijaitsee lehterin kaiteen vieressä. Alttaritaulun takana on kaukourut, joita voidaan soittaa pääurkujen soittopöydän lisäksi liikuteltavasta soittopöydästä. Urkujen julkisivu koostuu teräksisistä mykistä pilleistä, jotka muodostavat leveän ja yläosastaan kirkon kattoa mukailevan kaaren.


title: Urut

text: Länsimaisessa taidemusiikissa urkuja on käytetty runsaasti myös muissa kuin uskonnollissävytteisissä teoksissa. Sen vuoksi urkuja on kirkkojen lisäksi suurimmissa konserttisaleissa, joissa niitä käytetään myös yhtenä sinfoniaorkesterin soittimena, esimerkiksi Camille Saint-Saënsin kolmannessa sinfoniassa. Yhdysvalloissa urkuja on aikanaan rakennettu jopa eräisiin varhaisiin tavarataloihin.


title: Urut

text: Urkujen yli 2000-vuotisen historian aikana niiden rakenne on vaihdellut huomattavasti. Antiikin urkuja ja nykyisiä soittimia yhdistää lähinnä vain se, että soittimen äänen synnyttää paineilma, jota ei tuoteta keuhkoilla, toisin kuin puhaltimissa. Lisäksi pillejä ei soiteta suulla vaan käsillä (ja viime vuosisatojen kuluessa myös jaloilla) koneiston välityksellä.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Suomessa suosittuja muistotilaisuuden kappaleita ovat esimerkiksi ”Rakastan sinua elämä”, ”Ystävän laulu” ja ”Elämälle kiitos”. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.


title: Urut

text: Urkujen rakentaminen on taitoa ja kokemusta vaativaa käsityötä. Urkujen ääni muokataan rakennusvaiheessa sopivaksi siihen tilaan, johon soitin asennetaan. Kun urut valmistuvat rakentamolta, on pillien ääni ja sointi vielä suhteellisen raaka. Pillien ääni muovataan halutuksi käsin. Jokaisen pillin säveltaso on tarkistettava, samoin äänen väri eli miten pilli soi. Tämän lisäksi urut ovat kokonaisuus: äänikerralla pitää olla yhtenäinen sointiväri, minkä lisäksi useiden äänikertojen samanaikaisesti soitettuna on soitava hyvin myös keskenään.


title: Urut

text: Vanhoilla uruilla on ollut merkitystä musiikin historian tutkimisessa, koska aiemmin käytössä olleet viritysjärjestelmät ja viritystasot ovat monissa historiallisissa uruissa edelleen tallella. Tämän perusteella on voitu selvittää, missä sävelkorkeuksissa menneillä vuosisadoilla soitettiin musiikkia. Tutkimuksissa on selvinnyt, että sävelkorkeuksissa on ollut suurta vaihtelua alueittain myös saman maan sisällä. Autenttisuuteen pyrkivissä tuoreissa levytyksissä käytetään joskus vanhoja urkuja, jolloin myös sävelkorkeus määräytyy käytettävien vanhojen urkujen mukaan.


title: Urut

text: Urkujen soitto- ja hallintakoneistona on käytetty myös pneumaattista koneistoa (Suomessa 1880-luvulta 1950-luvulle), jossa koskettimet eivät ole mekaanisessa vaan pneumaattisessa yhteydessä pilleille ilmaa antaviin venttiileihin. Sama koskee hallintakoneistoa, jolla äänikerrat kytketään soimaan. Tällaisessa koneistossa soitto- ja hallintakäskyt välittyvät ohuissa lyijyputkissa kulkevan paineilman välityksellä. Paineilmalla toimivat pienet palkeet avaavat ja sulkevat ilmalaatikoissa olevat pilleihin ilmaa päästävät soittoventtiilit. Pneumaattisen koneiston parantamiseksi kehitettiin sähköpneumaattinen koneisto, jossa yhteys soittopöydän ja ilmalaatikon välillä on toteutettu sähköisesti niin, että ilmalaatikoissa olevat sähköreleet käyttävät pneumaattisia soittoventtiilejä. Myös täysin sähköistä koneistoa on käytetty.


title: Urut

text: Yleensä sähköllä toimiva puhallin puhaltaa ilmaa urkujen koon mukaan yhteen tai useampaan varastopalkeeseen, josta ilma johdetaan ilmakanavia pitkin ilmalaatikoihin ja soittoventtiilin kautta ilmalaatikossa olevan reiän päällä olevaan pilliin soittopöydässä olevaa kosketinta painettaessa. Pillejä on sekä puu- että metallirakenteisia, toimintaperiaatteeltaan sekä huuli- että kielipillejä. Kutakin tällaista eri tavoin soivaa pillirivistöä sanotaan äänikerraksi. Urkuihin rakennettua äänikertavalikoimaa sanotaan urkujen "dispositioksi", joka usein esitetään luettelona urkumusiikkiäänitteiden ohjelmalehtisissä.


title: Pori Organ

text: Keski-Porin kirkossa soitetaan saksalaisilla, vuonna 2007 valmistuneilla Paschen Kiel Orgelbaun uruilla, joita pidetään eräinä maailman parhaista 2000-luvulla rakennetuista ranskalaistyylisistä uruista. Ne ovat houkutelleet festivaalin esiintyjiksi useita huippu-urkureita eri puolilta maailmaa. Vuoden 2012 Pori Organissa esiintyy muun muassa Pariisin toiseksi suurimman kirkon Saint-Sulpicen "Cavaille-Coll"-urkujen pääurkuri Daniel Roth.


title: Merikarvian kirkko

text: Kirkon urut sijaitsevat kirkon ympäri menevillä parvilla pääoven yläpuolella. Urut rakensi vuonna Bror Axel Thulé vuonna 1900. Uruista ovat 25-äänikertaiset. Tekniikaltaan uruissa on harvinaisia ratkaisuja, joita Thule on tehnyt vain muutamia vuosisadan vaihteessa. Lisäksi urut ovat vanhoiksi uruiksi hyvin suuret. Usein näin vanhat urut ovat soittokelvottomat, mutta Merikarvian kirkon urut ovat säilyneet muuttumattomina, lukuun ottamatta urkujen sähköistystä vuonna 1930. Kaikki alkuperäiset osat on kuitenkin säilytetty urkujen sisällä, esimerkiksi urkujen palkeiden polkimet ovat edelleen urkujen sisällä. Urut ovat Suomen vanhimmat jatkuvassa käytössä olevat Thulen rakentamat urut. Urkujen sointi on voimakas ja kantava kirkon suuruuden vaatimalla tavalla. Voimakas ääni on saatu toteutettua suuren ilmamäärän sekä pillien suurien suuaukkojen avulla. Suuruutensa ja soittimellisen laadun vuoksi urut ovat arvokkaat.


title: Erittäin uhanalainen laji

text:
Erittäin uhanalainen laji on eliölaji, jonka vaara kadota luonnosta lähiaikoina on erittäin suuri. Suomessa erittäin uhanalainen laji on muun muassa jokihelmisimpukka. Kaiken kaikkiaan vuoden 2000 uhanalaisarvioinnissa luokiteltiin Suomen eliöistä erittäin uhanalaisiksi viisi nisäkäslajia, kuusi lintua, neljä kalaa, 242 selkärangatonta, 52 putkilokasvia, 37 itiökasvia ja 106 sienilajia eli yhteensä 452 eliölajia.
Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa "erittäin uhanalainen" (EN, Endangered) on yksi uhanalaisuuden tasoista.


title: Uhanalaisuusluokitus

text: Uhanalaisuusluokitus on menetelmä, jolla kuvataan eri eliölajien (kasvit, eläimet, jne.) todennäköisyyttä kuolla sukupuuttoon tietyllä aikavälillä. Mitä korkeampi lajin uhanalaisuusluokka on, sitä suurempi on sukupuuton riski ilman suojelutoimia. Uhanalaisuusluokitus voidaan tehdä joko kansainvälisesti tai tietyllä alueella.


title: Uhanalaisuus

text: Uhanalaisuus määritellään perinteisesti siten, että eliölajiin tai sen populaatioon kohdistuu lopullisen häviämisen vaara. Lajin uhanalaisuuden arviointi on lajin levinneisyyden, yleisyyden ja runsauden muutosten ennakoimista käytössä olevien tietojen perusteella. Uhanalaisuutta arvioitaessa populaatioiden häviämisnopeus on olennainen tekijä, ja uhanalaisten lajien suojelutyössä häviämisnopeuteen pyritään vaikuttamaan eri tavoin.


title: Eläinkunta

text: Eläinkunta (Animalia, syn. Metazoa) on laaja monisoluisista aitotumallisista eliöistä muodostuva taksonominen kunta. Eläimet muodostavat erittäin monimuotoisen ryhmän, johon kuuluu hyvin erilaisiin oloihin sopeutuneita eliöitä. Ominaista eläimille on, että ne ovat heterotrofisia eli toisenvaraisia, mikä tarkoittaa sitä, etteivät ne kykene tuottamaan energiaa itse, kuten vaikkapa kasvit fotosynteesin avulla, vaan ne joutuvat käyttämään muita eliöitä ravintona pysyäkseen hengissä. Monet eläimistä kykenevät liikkumaan itsenäisesti eli niillä on lihaksisto ja oma hermosto lukuun ottamatta Parazoa-alakuntaa. Useimmilla eläimillä on jonkinlaiset aistinelimet, joiden avulla ne pystyvät reagoimaan tarkoituksenmukaisesti ympäristöönsä ja erilaisiin aistiärsykkeisiin. Lisäksi eläimet eroavat siinä, että eläinsoluilla ei ole soluseinää. Usein arkikielessä ja oikeustieteessä sanaa ”eläin” käytetään viittaamaan kaikkiin muihin eläimiin paitsi ihmisiin, vaikka biologisesti tarkasteltuna ihminenkin on eläin. Eläinten tieteellistä tutkimista kutsutaan zoologiaksi ja etologia tutkii eläinten käyttäytymistä.


title: Uussuomalainen

text: Uussuomalainen tarkoittaa vakituisesti Suomessa asuvaa maahanmuuttajaa. Termiä käytetään erottamaan pysyvästi Suomessa asuvat ulkomaalaistaustaiset henkilöt väliaikaisesti maassa oleskelevista. Uussuomalainen kuvaa maahanmuuttajien jälkeläisiä paremmin kuin termi 'maahanmuuttaja', joka on ristiriitainen puhuttaessa ihmisistä, jotka ovat eläneet koko elämänsä Suomessa ja ovat vain syntyneet muualta maahan muuttaneiden perheeseen.


title: Ihmissyöjä (eläin)

text: Ihmissyöjä on nimitys eläimelle, joka saalistaa ihmisiä. Vaikka monenlaiset eläimet voivat hyökätä ihmisen kimppuun, ihmissyöjien ruokavalioon ihmisliha kuuluu yleisemmin. Raportoiduissa tapauksissa on yleisimmin osallisena tiikerit, leopardit, leijonat ja krokotiilit. Myös karhut, komodonvaraanit, hyeenat, puumat ja hait ovat ottaneet ihmisiä saaliikseen.


title: Uhanalainen kieli

text: Uhanalainen kieli on kieli, jonka puhujat eivät enää käytä sitä lainkaan tai käyttävät sitä yhä harvemmissa sosiaalisissa tilanteissa tai joka ei siirry seuraavalle sukupolvelle. Noin 97 prosenttia maailman ihmisistä puhuu vain noin neljää prosenttia maailman kielistä eli noin kolme prosenttia maailman ihmistä puhuu noin 96 prosenttia maailman kielistä. Unescon arvion mukaan vuoteen 2100 mennessä jopa 90 prosenttia olemassa olevista kielistä saattaa olla korvautunut jollain valtakielellä. Ethnologue luokittelee 473 kieltä uhanalaisiksi.


title: Saalistus

text: Kasvikunnassa muun muassa lihansyöjäkasvit edustavat joko sekundaarisia tai tertiaarisia saalistajia. Eläinkunnassa sanalla petoeläin tarkoitetaan usein suppeasti vain lihansyöjänisäkkäitä ("carnivora"), vaikka saalistajia on runsaasti myös lintujen, matelijoiden ja kalojen joukossa. Saalistajan yleisen ja laajan määritelmän tarkennuksena voidaan lisäksi "varsinaisilla saalistajilla" tarkoittaa eliöitä, jotka aiheuttavat saaliseliön kuoleman käyttäessään niitä ravinnokseen. Esimerkiksi laiduntavat eläimet tai loiseläimet eivät kuulu tämän kapeamman määritelmän piiriin, mutta toisaalta esimerkiksi siemeniä syövät linnut kuuluvat siihen, sillä ne aiheuttavat kasvukelpoisen alkion menehtymisen.


title: Eläinten käyttäytyminen

text: Eläimet viestivät toisilleen signaalein, joilla tarkoitetaan ärsykettä, joka aiheuttaa reaktion samaa lajia edustavassa yksilössä. Tavallisesti signaalit ovat yksinkertaisia, selkeästi havaittavia ja lajille tunnusomaisia. Signaalin monipuolisuus riippuu siitä, kuinka pitkälle laji on kehittynyt. Kuitenkin jo monilla varsin alkeellisilta vaikuttavilla eläimillä kuten mehiläisillä on käytössä monimutkaisen oloisia signaaleita. Useimmilla eläimillä myös signaalit ovat miltei yksinomaan perittyä, ja ne esitetään tietyssä tilanteessa sen kummemmin ajattelematta onko siitä mitään hyötyä, esimerkiksi koiran haukunta tai linnun päästämät varoitusäänet. Lajitovereilla on merkitystä kuitenkin myös sosiaalisilta yhteisöiltään löyhemmänoloisille lajeille kuten ihmiselle, jolle tavallisesti toisen ihmisen läsnäolo tuo turvallisuuden tunteen.


title: Sika

text: Sika on hyvin sosiaalinen eläin, joka elää laumassa. Sian poikanen on nimeltään "porsas". Aikuinen naaras on "emakko" ja uros on "karju". Itäiset perinteiset nimitykset ovat "potsi", "porsas", "imisä" ja "orasa". Puhekielessä porsasta, kuten myös uudempaa termiä "possu" käytetään usein sian tai sianlihan synonyyminä. Imisä voi tarkoittaa myös teuraaksi kasvatettavaa naarassikaa ja orasa kastroitua teuraaksi kasvatettavaa urossikaa. Sika elää noin 20-vuotiaaksi, jos sitä ei teurasteta.


title: Lapinlahti (Savonranta)

text: Lapinlahti kuului vuonna 1632 perustettuun Kerimäen Seurakuntaan ja vuonna 1861 perustettiin Savonrannan seurakunta. Lapinlahden sijainnin takia ihmiset kävivät paljon kirkossa Rääkkylän seurakunnassa kunnes vuonna 1863 savonrannan oma kirkko valmistui.


title: Lapinlahti (Savonranta)

text: Lapinlahden kansakoulua varten ostettiin tila, jonka viljelykset ja asuinrakennus vuokrattiin lampuodille. 1800-luvun lopulle saakka seurakunnat antoivat lukkarinopetusta, 1892 pitäjä jaettiin kahteen kiertokoulupiiriin ja Lapinlahti kuului ensimmäiseen piiriin. Huhtikuussa 1900 kuntakokous perusti Lapinlahden kansakoulun, joka aloitti seuraavana syksynä vuokrahuoneessa. Heinäkuussa 1922 Lapinlahdesta tuli oma koulupiiri. Vuonna 1967 lakkautettiin Lapinlahden kansakoulu ja vuonna 1974 Lapinlahden koulurakennus tuhoutui palossa.


title: Salpausselän seurakunta

text: Salpausselän seurakunta on 1961 perustettu Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Tampereen hiippakunnan Lahden seurakuntayhtymään kuuluva seurakunta, joka on jäsenmäärältään neljänneksi suurin Lahdessa. Kirkkoherranan Sari Kuirinlahti on toiminut 2017 alkaen. Sen päätoimipaikka on Salpausselän kirkko Metsäkankaalla. Seurakunnan toimialue käsittää Lahden kaupungin läntisimmät Hollolan kuntaan rajoittuvat tai niiden läheisyydessä olevat kaupunginosat, kuten Jalkarannan, Rautakankareen, Tapanilan, Metsäkankaan, Petsamon.


title: Lapinlahden kaikkien pyhien kirkko

text: Lapinlahden kaikkien pyhien kirkko on ortodoksinen kirkkorakennus Lapinlahdella. Kirkko kuuluu Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan. Alun perin rukoushuoneeksi valmistuneen kirkon suunnitteli arkkitehti Ilmari Ahonen, ja arkkipiispa Paavali vihki kirkon käyttöön 2. elokuuta 1959.


title: Maalahden seurakuntayhtymä

text: Maalahden seurakuntayhtymä () on Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä, joka toimii Maalahden kunnan alueella. Siihen kuuluu kolme seurakuntaa: Bergön seurakunta, Maalahden seurakunta sekä Petolahden seurakunta. Yhtymän seurakuntiin kuului vuonna 2016 yhteensä 4650 jäsentä, mikä oli 84,3% alueen väestöstä.


title: Lahden ortodoksinen seurakunta

text: Lahden ortodoksinen seurakunta on vuonna 1950 perustettu Suomen ortodoksisen kirkon seurakunta. Se on ainoa Etelä-Suomeen perustetuista niin sanotuista "evakkoseurakunnista", eli karjalaisia evakoita varten perustetuista seurakunnista. Sen alue kattaa Päijät-Hämeen ja osia Kanta-Hämeestä ja Uudestamaasta. Seurakunnan alueeseen kuuluu viisi kaupunkia: Lahti, Heinola, Hyvinkää, Orimattila ja Riihimäki. Seurakunta kuuluu Helsingin ortodoksiseen hiippakuntaan.


title: Lapinjärven suomalainen seurakunta

text: Lapinjärven suomalainen seurakunta oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuului Helsingin hiippakuntaan. Seurakuntaan kuului 1 268 suomenkielistä kirkon jäsentä (08/2018) itäuusmaalaisesta Lapinjärven kunnasta; ruotsinkieliset kuuluivat Porvoon hiippakunnan alaiseen Lapinjärven ruotsalaiseen seurakuntaan. Seurakunnat kuuluivat Loviisanseudun seurakuntayhtymään. Seurakunna viimeisenä kirkkoherrana toimi Tuire Huovinen-Westerlund.


title: Meilahden seurakunta

text:
Meilahden seurakunta oli seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuului Helsingin hiippakuntaan Huopalahden rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimi Hannu Ronimus. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 11 467 jäsentä.
Vuoden 2019 alusta alkaen seurakunta yhdistyi Töölön seurakunnan kanssa ja uuden seurakunnan nimeksi tuli Töölön seurakunta.


title: Pakilan seurakunta

text: Pakilan seurakunta on Helsingin Pakilassa sijaitseva seurakunta, joka kuuluu Malmin rovastikuntaan ja Helsingin hiippakuntaan. Seurakunnan Jumalanpalveluselämä sekä kirkkoherranvirasto sijaitsevat Helsingin Länsi-Pakilassa sijaitsevassa Hyvän Paimenen kirkossa. Kirkkorakennuksessa järjestetään myös valtaosa seurakunnan muusta toiminnasta, kuten kerhotoiminnasta. Seurakunnalla on kerhohuone Välitalontiellä. Seurakunnan naapuriseurakuntia Helsingin seurakuntayhtymän alueella ovat Kannelmäen seurakunta, Malmin seurakunta ja Oulunkylän seurakunta. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Leo Norja.


title: Varpaisjärvi

text:
Varpaisjärven kunta liittyi Lapinlahden kuntaan vuoden 2011 alusta. Varpaisjärven seurakunta säilytti itsenäisyytensä kuntaliitoksen jälkeenkin, se muodostaa yhdessä Iisalmen, Lapinlahden, Pielaveden ja Sonkajärven seurakuntien kanssa Ylä-Savon seurakuntayhtymän.1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Varpaisjärven perinneruoaksi valittiin uunipaisti, sienisalaatti ja ”hillapuuro”, ruisjauhoon keitetty puolukkapuuro.
Varpaisjärven paloasemalla Lapinlahdentiellä sijaitsevat yksiköt PS681 Sammutusauto, PS683 Säiliöauto, PS687 Miehistö- ja ensivasteauto. Näiden lisäksi palokunnan käytössä vene ja päivystävän yksikönjohtajan auto VA P5.


title: Luterilainen Sanan yhdyskunta

text: Luterilainen Sanan yhdyskunta on opiltaan luterilainen. Sen yhdyskuntajärjestyksessä todetaan seuraavasti: ""Luterilaisen Sanan Yhdyskunta ja siihen kuuluvat seurakunnat tunnustavat Pyhän Raamatun jokaiselta kohdaltaan varmaksi Pyhän Hengen vaikutuksesta kirjoitetuksi Jumalan sanaksi ja ainoaksi täysin päteväksi opin, uskon ja elämän ohjeeksi."" Heidän mukaansa Jumala on antanut Raamatun meille, jotta voisimme sieltä oppia hänestä ja hänen valmistamastaan pelastuksesta. Jonkin raamatunkohdan ollessa vaikea ymmärtää johtuu se siitä että olemme vain ihmisiä eikä siitä tule huolestua. Pelastus on Jumalan suuressa rakkaudessaan antama lahja meille, joka on valmistettu Jeesuksen lunastustyössä Golgatan ristillä. Tämä lahja on täysin ilmainen eikä ihminen kykene siitä mitenkään maksamaan. Pelastus tulee siitä, että uskoo tämän sovitustyön omalle kohdalleen. Luterilaisista tunnustuskirjoista yhdyskuntajärjestys toteaa seuraavasti: ""Yhdyskunta ja kukin seurakunta tunnustautuu myöskin kaikkiin evankelis-luterilaisen kirkon tunnustuskirjoihin, mikäli ne perustuvat Pyhän Raamatun sanaan, jolla on korkein tuomiovalta kaikissa kristillisen opin, uskon ja elämän asioissa.""


title: Luterilaisuus

text: Luterilaisuudessa tunnustetaan enkelien ja pyhimysten olemassaolo, mutta ne eivät ole yhtä merkittävässä asemassa kuin esimerkiksi katolisuudessa. Pyhiä ihmisiä pidetään nykyisessä doktriinissa esikuvallisina kristittyinä, jotka tarjoavat mallin uskon soveltamisesta elämään. Heitä ei kuitenkaan rukoilla eikä heiltä pyydetä esirukouksia, koska luterilaisuudessa katsotaan ihmisen olevan suorassa, välittömässä suhteessa Jumalaan. Tämän vuoksi myös Ave Maria -rukous on jäänyt pois luterilaisten käytöstä. Mariologiassaan luterilainen kirkko liittyy vanhan kirkon mariologisiin dogmeihin Mariasta jumalansynnyttäjänä ("theotokos") sekä ainakin virallisesti myös Marian ikuisesta neitsyydestä ("semper virgo"). Sen sijaan luterilaisuus ei ole omaksunut katolisen kirkon käsitystä Marian perisynnittömästä sikiämisestä ja taivaaseenottamisesta.


title: Luterilaisuus

text: Luterilaisuudessa on vahva käsitys kristittyjen yhteisestä pappeudesta. Jokainen kristitty on kasteen perusteella oikeutettu lähestymään Jumalaa ja hoitamaan hengellisiä tehtäviä kirkossa. Evankeliumi ja sakramentit on annettu ensisijaisesti kirkolle ja ne ovat kirkon hallussa. Jokainen seurakunnan jäsen on siinä mielessä pappi, että hänellä on kristittynä hengellinen kelpoisuus olla evankeliumin julistaja ja pyhien toimitusten hoitaja. Luterilaisen käsityksen mukaan tästä hengellisestä pappeudesta ei kuitenkaan seuraa, että yksittäisellä kristityllä olisi lupaa omavaltaisesti ryhtyä julkisesti hoitamaan kirkolle annettuja tehtäviä. Evankeliumin julistamista ja sakramenttien hoitamista varten kirkossa on myös erityinen pappisvirka, jota saa hoitaa vain oikein annetun kutsun ja vihkimyksen jälkeen. Erityisesti sakramenttien ja pyhien toimitusten hoitaminen kuuluu niille, jotka seurakunta on kutsunut tehtävää hoitamaan. Papilla ei siten ole muista kristityistä erottuvaa hengellistä laatua tai persoonaansa pappisvihkimyksessä annettua muuta ominaisuutta, joka tekisi hänet paremmaksi hoitamaan tehtävää. Pappisvirka perustuu seurakunnan kutsuun ja vihkimykseen ja antaa luvan hoitaa näitä tehtäviä. Pappisvirka siten säilyi luterilaisessa kirkossa. Se on Augsburgin tunnustuksen mukaan Jumalan säätämä ja on tarkoitettu sitä varten, että ihmiset voisivat saada pelastavan uskon.


title: Luterilainen tunnustuskirkko

text: Kirkko määrittelee itsensä tunnustukselliseksi luterilaiseksi kirkoksi. Kaikissa sen seurakunnissa edellytetään julistettavan Raamattua samalla tavalla. Kirkon mukaan luterilaiset Tunnustuskirjat esittävät ja puolustavat oikein raamatullista kristillisyyttä. Kirkko käyttää usein uskonsa ilmaisemiseen lausetta "Yksin armo, yksin usko, yksin Kirjoitukset [Raamattu]". Kirkon opin pääpiirteitä on esitelty myös asiakirjassa "Detta tror vi", joka on käännös Wisconsinin synodin vastaavasta asiakirjasta.LBK on jäsenenä maailmanlaajuisessa Tunnustuksellisessa evankelis-luterilaisessa konferenssissa, johon kuuluu Suomesta Suomen luterilainen tunnustuskirkko sekä ruotsinkielinen S:t Johannes ev-luth församling i Vasa och Pedersöre.


title: Luterilainen (lehti)

text:
Luterilainen on Suomen Tunnustuksellisen Luterilaisen Kirkon (STLK) äänenkannattaja. Lehti on ilmestynyt vuodesta 1926. Luterilaisen vuosikerran numeromäärä on vaihdellut vuosien saatossa. Vuodesta 2012 lehti on ilmestynyt kahdeksana numerona vuodessa, joista kaksi julkaistaan kaksoisnumerona.
Luterilaisen päätoimittaja (alkaen elok. 2018) on STLK:n kirkkokunnanjohtaja, pastori Markus Mäkinen. Kuvituksesta ja taitosta vastaa kuvataiteilija Kimmo Pälikkö. Lehti julkaistaan myös sähköisessä muodossa kirkkokunnan verkkosivulla. Lehdessä on myös lapsille tarkoitettu osio.


title: Uskonpuhdistus (käsite)

text: Ilopo Perttilän mukaan Lutherin aikana tapahtunut uskonpuhdistus ja muut puhdistukset ovat vain paluuta yhteen ainoaan perususkonpuhdistukseen, Jeesuksen tekemään. Uskon puhdistaminen on kuitenkin Perttilän mukaan alati jatkuva prosessi. Kirkon itsetyytyväisyys, omaan tilaansa, asemaansa ja opilliseen itseymmärrykseensä pysähtyvä jähmettyminen, on huolestuttava merkki kirkosta, joka on kadottanut tuoreutensa sekä alkuvoimaisuutensa. Afrikassa on paikoin vain seurakunnan nimi luterilainen, sisältö helluntailainen. Makumiran seminaarissa oleva teol.tri, opettaja Mika Vähäkangas epäilee, että Afrikassa on odotettavissa uusi uskonpuhdistus, joka merkitsee uuden murroksen olevan tapahtumassa. Luterilaisen kirkon hyvästä opista ei pidetä afrikkalaisessa kontekstissa tiukkaan kiinni. Meidän oikeassa olemisemme ei vakuuta afrikkalaisia Perttilä toteaa sivuillaan.


title: Luterilainen ortodoksia

text:
Luterilainen ortodoksia on 1500-luvun lopussa ja erityisesti 1600-luvulla luterilaisessa kirkossa vaikuttanut teologinen ja hengellinen suuntaus. Kreikankielinen sana "ortodoksia" tarkoittaa "oikeaoppisuutta". Luterilaisen ortodoksian aikaa kutsutaan usein puhdasoppisuuden ajaksi.
Luterilainen ortodoksia syntyi noin 1580 luterilaisten tunnustuskirjojen valmistuessa. Ominaista tälle suuntaukselle oli oikean luterilaisen opin määritteleminen ja vakiinnuttaminen, sanainspiraatio-oppi ja vankka luottamus siihen, että luterilaisessa tunnustuksessa ilmaistu oppi on raamatullinen ja sisältää kristinuskon totuuden. Merkittävimpinä ortodoksian ajan teologeina voidaan pitää Martin Chemnitziä ja Johann Gerhardia Saksassa.


title: Luterilainen (lehti)

text: Lehden tarkoitus on yhteydessä sitä julkaisevien seurakuntien identiteettiin, johon myös julkaisun nimi viittaa. Luterilaisen ensimmäisen numeron pääkirjoitus esittelee lehden tarkoituksen monisanaisesti. Siitä voidaan mainita kolme päätehtävää: 1.) Opettaa ja tunnustaa julkaistuissa kirjoituksissa vain Raamatun ja luterilaisten Tunnustuskirjojen opetusta. 2.) Korostaa erityisesti oppia vanhurskauttamisesta yksin Kristuksen tähden. 3.) Lujittaa seurakuntien jäsenten uskoa ja yhteyttä, sekä viestittää seurakuntien opetuksesta ja toiminnasta myös ulkopuolisille. Lehden ensimmäinen numerossa alettiinkin julkaista amerikansaksalaisen teologin, tri Franz Pieperin, kirjoitusta "Uskomme, opetamme, tunnustamme" (Ich glaube, darum rede ich). Pieperin ja hänen kirkkokuntansa, Missouri-synodin, vaikutus Luterilaiseen, kuten myös sitä julkaiseviin seurakuntiin, oli merkittävä. Lehden nimi onkin suomennettu juuri Missouri-synodin julkaisun, "Der Lutheraner", nimestä tuolta ajalta. Samoin Luterilaisen sisarlehden nimi Sana ja tunnustus mukaili Missouri-synodin teologista julkaisua "Lehre und Wehre".


title: Lukijaisuus

text: Nimitys lukijaisuus tulee siitä, että he ajattelivat tavallisellakin ihmisellä olevan oikeus tutkia Raamattua ja muita uskonnollisia kirjoja ilman papin koulutusta. Papit eivät tästä pitäneet vaan yrittivät estää liikkeen leviämisen. Liike oli maallikkojohtoinen, mutta myös kirkossa viroissa toimivia lukijaisia oli, esimerkiksi kappalainen Mårten Thunberg 1760-luvullaOtavan iso tietosanakirja, viides osa, toinen painos, Otava, 1964, sivu 854, pastori Pehr Erik Bylund ja Pehr Brandell 1800-luvulla. Myös maallikot toimivat lukijaisuudessa, esimerkiksi talonpojat Olof Palmgren 1800-luvun alussa ja Per Ersson ja Johan Riström 1840-luvulla.


title: Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko

text: STLK ei kuitenkaan pidä suhdettaan Raamattuun fundamentalistisena, sillä se katsoo fundamentalistisen raamatunselityksen olevan peräisin reformoiduista kirkoista. Yhtenä olennaisena erona on se, että STLK:n mukaan tunnustukselliset luterilaiset katsovat eri kohdat Raamatusta vertauskuvallisiksi kuin fundamentalistit ja päinvastoin. Esimerkiksi ehtoollisen asetussanat on luterilaisuudessa ymmärretty kirjaimellisina, kun taas fundamentalistisessa raamatuntulkinnassa vertauskuvallisena. Kirkon mukaan luterilainen periaate on, että Raamattu on aina ymmärrettävä kirjaimellisesti, ellei Raamattu itse anna ymmärtää puhuvansa kuvaannollisesti, tai ellei jokin selkeä uskonkohta pakota ymmärtämään asiaa kuvaannollisesti. Raamattua tulee siis selittää Raamatulla. Lisäksi STLK katsoo, että fundamentalistinen raamatuntulkinta suhtautuu Raamattuun eräänlaisena lakikokoelmana, jonka säädökset sitovat kristittyjä. STLK pitää tällaisen teologian vaarana olevan ajatus tiettyjen tekojen mukanaan tuomista siunauksista. Kirkon mukaan Raamattu on luterilaiselle Pyhän Hengen kirja, joka kertoo Kristuksesta. Raamattua ei tule käyttää uskonelämässä laki- ja säädöskokoelmana, vaan sieltä on etsittävä Kristusta. Kaikki raamatuntulkinta, jonka keskiössä ei ole Kristus, on harhaanjohtavaa. Kirkko näkee kymmenen käskyä siveyslakina, jota kristitty uudessa kuuliaisuudessa haluaa noudattaa, sekä luomisjärjestyksen osoittavan, miten Jumala on tarkoittanut ihmiselämän kulkevan tässä maailmassa. Ne siis ovat luonteeltaan erilaisia kuin ne kohdat, joista fundamentalistinen tulkinta on tehnyt sitovia säädöksiä.


title: Katto

text: Sisäkatto voi olla suora eli vaakasuuntainen tai vino, jolloin se tavallisimmin mukailee rakennuksen vesikaton muotoa. Asuintiloihin verrattuna julkisissa tiloissa sisäkatto on rikkaammin muotoiltu esimerkiksi erilaisin pintarakentein. Teollisuustiloissa sisäkatto on usein palkkikatto tai ylöspäin levenevien pilarien kannattama ns. sienipilarikatto. Kasettikatto on sisäkatto, jossa on nelikulmaisia koristeltuja syvennyksiä eli kasetteja. Sisäkaton muodolla on hyvin keskeinen asema tilan hahmottamisessa.


title: Katto

text: Sisäkatto on huonetilan yläpinta eli laipio ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta. Monikerroksisissa rakennuksissa alemman kerroksen kattopinnan ja ylemmän kerroksen lattiapinnan välinen rakennusosa on nimeltään välipohja.


title: Fennicum

text: Rakennuksen sisäkatoissa on käytetty leveää helmiponttilautaa ja kattolistat ovat voimakkaasti profiloituja. Alun perin vernissatut katto ja listat ovat nyt vaalean harmaita. Seinällä kulkee 127 sentin korkeudella tumman ruskeaksi maalattu 7 senttiä leveä lista. Alun perin sen alle jäävä osa oli tarkoitus maalata marmorijäljitelmäksi, mutta nyt se on keskiruskea. Seinien yläosaan oli piirretty "nurkkakoristein varustettu kasetti", mutta nyt seinä on vaalean ruskea listan alla kulkevaa sinistä laitaa lukuun ottamatta.


title: Pihattonavetta

text:
Viileät pihatot ovat yleistyneet Suomessa 2000-luvun alkuvuosina. Näissä rakennuksissa vain katto ja päätyseinät on eristetty, sivuseinät on korvattu joko rullaverhojen tapaan auki rullautuvilla verhoilla ("verhoseinäpihatto") tai läpinäkyvästä muovista valmistetuilla ikkunoilla, jotka voidaan kesäaikana avata osittain tai kokonaan (ns. kennolevy). Verhoseinää käyttävät sähkömoottorit, joita ohjaa usein sääasema, mutta niitä voidaan säätää myös manuaalisesti. Sekä verhoja että kennolevyikkunoita on asennettu myös vanhoihin rakennuksiin perinteisten lasi-ikkunoiden tilalle. Viileiden pihattojen etuna on erinomainen ilmanvaihto sekä se, että kuumimpana aikana ne pysyvät lämpimiä pihattoja viileämpinä. Talvella lämpötila voi kovimmilla pakkasilla pudota vähän nollan alapuolelle, minkä takia juoma-altaat ovat usein lämmitettäviä. Lypsyrobotit on sijoitettu lämmitettäviin koppeihin tai lypsyasema erotettu eläintilasta verholla tai ovilla erilliseen lämmitettävään tilaan.
Pihaton eläintiloihin kuuluvat ruokintapöytä, makuuparsirivit, lantakäytävät, poikimis- ja sairaskarsinat sekä mahdollisesti vasikoiden tilat.


title: Porin puuvillatehtaan palo

text: Sammutustöitä vaikeutti huomattavasti, että kattorakenteita oli korjattu useaan otteeseen vuosikymmenten aikana. Uutta oli aina rakennettu vanhan päälle; kattoa purkavilla palomiehillä oli vastassaan useita kerroksia puurakenteita, peltiä ja lasivillaa. Sisäkatolla oli avonaisia onteloita, jotka olivat vuosien saatossa keränneet ruudin lailla syttyvää puuvillapölyä. Lisäksi katossa ei ollut minkäänlaisia savunpoistoluukkuja, joten sammuttaminen rakennuksen sisällä oli erittäin vaikeaa.


title: Kasetti (arkkitehtuuri)

text: Kasetti tarkoittaa arkkitehtuurissa sisäkaton profiloitua peitelevyä, joka on neli- tai monikulmainen tai pyöreä. Se voi olla koristeltu joko kohokuvioin tai maalauksin. Kasetti on saanut alkunsa kattopalkkien välisistä syvennyksistä. Sisäkattoa, jossa on käytetty kasetteja koristeena, kutsutaan kasettikatoksi. Tunnettu esimerkki kasettikatosta on Rooman Pantheon, jossa kasettien syvennykset keventävät suuren holvin painoa.


title: Kansallispankintalo

text: Viisikerroksisessa rakennuksessa on harmaa julkisivurappaus ja jyrkästi nouseva punainen tiilikatto. Katutasokerroksen julkisivua on 1960-luvulla modernisoitu Hämeenkadun ja Kuninkaankadun puolelta. 1990-luvulla rakennuksen sisäpiha katettiin ja muutettiin toimistotilaksi. Muutoksista huolimatta Kansallispankintalo on säilyttänyt hyvin alkuperäisen ulkoasunsa. Asemakaavassa se on suojeltu rakennustaiteellisin, kulttuurihistoriallisin ja maisemallisin perustein (”rakennustaiteellisesti arvokas ja kaupunkikuvan säilyttämisen kannalta tärkeä rakennus”).


title: Katos

text: Suurten ulkoilmatilaisuuksien sateensuojaksi rakennetaan nykyisin joko pysyviä tai varastoitavia ja uudelleen koottavia telttamaisia katoksia, joiden muotoilussa pyritään käytännön vaatimusten ohella korkeatasoiseen arkkitehtuuriin. Suomalaisia esimerkkejä ovat eri aikona toteutetut Olavinlinnan katsomokatokset Savonlinnan oopperajuhlia varten, uusimpana Markku Erholtzin ja Heikki Paakkisen vuonna 2000 käyttöön otettu katos, ja taidemuseo Kiasman esiintymiskatos (Roy Mänttäri).


title: Siika

text: Planktonsiika on joissa ja virtaavissa salmissa kuteva sisävesien siikamuoto, joka kasvuvaiheessaan syönnöstää järvissä. Se esiintyy alkuperäisenä useissa osissa Oulujoen, Kymijoen ja Vuoksen vesistöalueita. Luontaiset kannat ovat heikentyneet vesirakentamisen takia. Kantoja tuetaan viljelyyn otettujen kantojen istutuksilla kaikilla vesistöalueilla. Planktonsiika on Suomessa vaarantunut.


title: Katto

text: Alakatto on sisäkatossa oleva erillinen alaslasku. Tyypillisesti alakatot ovat LVI- ja sähköteknisten asennusten peittämiseen tehtäviä kotelointeja. Akustisesti vaativissa huonetiloissa voidaan käyttää ääntä vaimentavaa akustiikka-alakattoa.


title: Mikkelin Pitäjänkirkko

text: Mikkelin Pitäjänkirkko (vuoteen 2013 Mikkelin maaseurakunnan kirkko) on Mikkelissä sijaitseva puukirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Charles Bassi ja se valmistui 1817. Kirkko on Suomen suurimpia puukirkkoja ja malliltaan kaksoisristikirkko, jonka pohjapiirroksessa on kaksi ristiä päällekkäin. Alttaritaulu on Amélie Lundahlin tekemä jäljennös Pierre Paul Prud'honin maalaamasta taulusta, joka kuvaa Kristusta ristillä.


title: Kahtamoinen

text: Kahtamoinen eli kaksoisristikirkko on Itä-Suomen kirkkoarkkitehtuurissa 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa esiintynyt puukirkkotyyppi, jossa pohjakaavaltaan kreikkalaisen ristin muotoisen kirkon sakaroiden väliin on rakennettu tilan laajentamiseksi kulmaulokkeet.


title: Juhana Salonen

text: Monet Salosen rakentamista kirkoista ovat tyypiltään kahtamoisia eli kaksoisristikirkkoja. Nykypäivään on säilynyt ainakin Lemin kirkko, joka on valmistunut vuonna 1786 ja Lappeen Marian kirkko, joka on rakennettu 1794. Sen sijaan Salosen suunnittelemat ja vuonna 1798 rakennetut kahtamoiset Valkealan kirkko ja Valkjärven kirkko ovat molemmat palaneet. Valkjärven kirkko paloi jo 1812 ja Valkealan kirkko 1920.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan kirkko oli alkuperäiseltä muodoltaan kahtamoinen eli kaksoisristikirkko. Ristivarsia levittämällä oli kirkkosalista saatu neliömäinen. Ristivarsien katot oli aumattu ja niiden päissä oli matalat eteiset. Kirkon pyramidikaton päällä ristikeskuksessa oli lanterniini (lyhty). Kirkon ikkunat olivat kahdessa rivissä päälletysten. Samantyyppiset kirkot Salonen oli rakentanut Valkealaan (1796-1798) ja Uudellekirkolle (1800). Kirkon vieressä oli vanha 1750-luvulla rakennettu kellotorni, joka korvattiin vuonna 1811 uudella kolminivelisellä kellotornilla, jonka alaosa oli kahdeksankulmainen.


title: Kerimäen kirkko

text: Tyyliltään Kerimäen kirkko on jonkinlainen uusgotiikan ja uusbysanttilaisuuden sekoitus, ja lisäksi kirkossa on myös vanhempaa kirkkoperinnettä. Sen pohjakaava on lyhytsakarainen kaksoisristikirkko. Kupoli on rakennettu ristineliön päälle neljän puupilarin varaan. Pylväitä vahvistavat sidehirret, jotka liittyvät seiniin runsaasti profiloituina. Kolmiapilan muotoiset avoimet kattotuolit tukeutuvat osittain myös sidehirsiin. Kirkkotila on valoisa, sillä seinien kolmessa kerroksessa olevat ikkunat ja kupolin aukot antavat runsaasti valoa, mikä myös lisää avaraa vaikutelmaa. Kerimäen kirkko on monumentti, jossa puusta rakentamisen mahdollisuudet on ajan olosuhteisiin katsoen viety äärimmilleen. Kirkon ristirakenne oli rakennettaessa 80 vuotta aikaansa edellä ja kokonaisuutena oman aikansa kirvesmiesten taitojen mestarinäyte.


title: Enon kirkko

text: Enon kirkko on vuosina 1816–1818 rakennettu puinen kaksoisristikirkko. Siitä tuli neljäs entisen Enon kunnan alueella sijainneista kirkoista.


title: Ulrika Eleonoran kirkko (Hamina)

text: Ulrika Eleonoran kirkko oli kaksoisristikirkko, ja se sijaitsi nykyisen ortodoksisen kirkon paikalla. Se rakennettiin vuosina 1730–1731, ja sen suunnitteli tykistönluutnantti Henrik Schoultz. Kirkko tuhoutui tulipalossa, ja sen paikalle rakennettiin Elisabetin kirkko vuosina 1748–1751.


title: Taavetti Rahikainen

text: Rahikainen oli kotoisin Savitaipaleen Rahikkalan kylästä. Savitaipaleen kirkonrakentajat joihin kuuluivat myös samasta kylästä kotoisin olleet Juhana Salonen ja Matti Salonen tulivat tunnetuiksi kahtamoisten eli kaksoisristikirkkojen rakentajina. Rahikkalan kylään on pystytetty heille "Kirkonrakentajien muistomerkki" ja Savitaipaleen kirkon kellotapulissa sijaitsee Kirkonrakentajien museo.


title: Matti Salonen

text: Matti Salonen (1761 tai 1762–1823) oli suomalainen kirkonrakentaja. Hänen päätyönsä on monumentaalinen Kirvun kirkko (1815–1816). Hän on mahdollisesti rakentanut talvisodassa tuhoutuneet Uudenkirkon ja Sortavalan kaksoisristikirkot sekä Kivennavan kirkon (1804–1808) ja inkeriläisen Venjoen kirkon (1803) ja Mikkelin pitäjänkirkon tapulin (1815).


title: Ristiinan kirkko

text: Ristiina erotettiin itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi 1649 ja samana vuonna valmistui seurakunnan ensimmäinen kirkko. Kirkon rakennutti Pietari Brahen puoliso Kristiina Katariina Brahe. Huonokuntoisen ja pienen kirkon tilalle valmistui 1775 nykyinen kirkko. Vuonna 1843 kirkkoa laajennettiin ristisakaroiden väliin rakennetuilla suorakulmaisilla osilla. Kirkkoa voikin nykymuodossaan pitää kahtamoisena eli kaksoisristikirkkona. Kirkko on peruskorjattu 1997.


title: Pitkäkirkko

text: Pitkäkirkko on pohjakaavaltaan suorakaiteen muotoinen kirkko, jonka pidemmät sivut ovat usein itä-länsisuuntaisia. Pitkäkirkkoja ovat esimerkiksi basilika ja hallikirkko. Pitkäkirkon vastakohtana voidaan pitää keskeiskirkkoa ja ristikirkkoa. Lounaissuomalaisen pitkäkirkkotyypin kehitti Antti Piimänen.


title: Kirkko (rakennus)

text: Perinteisesti kirkkorakennukset jaetaan keskuskirkkoihin ja pitkäkirkkoihin. Edellisissä pohjapiirros on pyöreä, neliömäinen, monikulmainen tai ristinmuotoinen. Jälkimmäisten pohjapiirroksessa on pituussuunta vallitseva. Niiden pääosat ovat runkohuone, kuori ja usein torni. Runkohuone jaetaan usein leveämpään keskilaivaan ja kahteen (tai useampaan) sivulaivaan, jotka pilaririvit erottavat toisistaan.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Perinteisesti kirkkorakennukset Suomessa ovat pitkäkirkkoja tai ristikirkkoja, joiden esikuva on renessanssin keskeisrakennus. Pitkäkirkoissa pohjapiirroksessa on pituussuunta vallitseva. Pitkäkirkon pääosat ovat runkohuone, sakaristo, asehuone ja usein torni. Ristikirkko saapui Suomeen 1660-luvulla. Ristikirkkomuodin aikana pitkäkirkolla oli väheksytty asema ja seurakunnat saivat usein ristikirkon, kun taas kappelikunnat saivat tyytyä pitkäkirkkoon. Pitkäkirkkoja ryhdyttiin rakentamaan enemmän 1800-luvun puolivälistä lähtien, kun varhaiskristillistä kirkkoperinnettä alettiin arvostaa uudestaan.


title: Kenttäkirkko

text: Kenttäkirkko eli matkakirkko on sotilasosaston mukana siirtyvä uskonnonharjoitustila. Se sijoitetaan sotaväen pysähdyspaikalle, sotilasleiriin tai varuskuntaan joko valmiiseen rakennukseen, ulos pystytettyyn telttakatokseen tai avoimeen ulkotilaan. Varuskunnan kenttäkirkossa järjestetään hartauksia varusmiehille ja puolustusvoimien henkilökunnalle.


title: Kallion kirkko

text: Kirkko on malliltaan pitkäkirkko, johon liittyy kaksi matalampaa sivusiipeä. Kirkon kantavat seinät on muurattu punatiilestä ja verhoiltu suomalaisella graniitilla. Sisätiloja koristavat jugend-tyyliset seinämaalaukset. Kirkon alttaritauluna on puureliefi, Hannes Autereen "Tulkaa minun tyköni" vuodelta 1956. Paavo Tynellin suunnittelemat kookkaat messinkivalaisimet ovat vuodelta 1932. Kirkon sisätiloissa koristeaiheina käytetyt ruusut, liljat, palmunoksat, laakeriseppeleet ja helmet ovat kristillisiä symboleja, jotka välittävät evankeliumin sanomaa.


title: Kaksoiskirkko

text: Kaksoiskirkko on kaksikerroksinen kirkko, jonka molemmissa kerroksissa pidetään jumalanpalveluksia. "Yläkirkko" oli alkuaan tarkoitettu ylhäiselle kirkkoväelle ja "alakirkko" rahvaalle. Kaksoiskirkon lähikäsite on kaksikerroksinen "kaksoiskappeli," jollaisia rakennettiin etenkin romaanisen arkkitehtuurin aikana palatsien ja linnojen kappeleiksi. Tunnetuin kaksoiskirkko on Pyhän Fransiskuksen basilika Assisissa Italiassa. Se rakennettiin Franciscus Assisilaisen muistoksi 1200-luvulla. Alakirkoksi nimitetään myös kirkon alla olevaa maanalaista huonetilaa, kryptaa, jossa pidetään jumalanpalveluksia.


title: Kirkko-oppi

text: Kirkko koostuu seurakunnista. Hengellisessä merkityksessä kirkko on kuitenkin yksi. Uuden testamentin kirjoittajista, Paavali, vertasi kirkkoa Kristuksen ruumiiseen ja hengelliseen rakennukseen. Kirkko on yhtäältä Kristuksen ruumis, jossa jokainen seurakunnan jäsen vastaa yhtä ruumiin osaa. Kokonaisuus muodostaa yhden toimivan orgaanin, kehon. Jokaisella jäsenellä on oma erilainen tehtävänsä, eikä mikään kehon osista voi sanoa toista tarpeettomaksi. Ruumiin pää on itse Kristus. Kirkko on lisäksi kuin rakennus, jossa jokainen seurakunnan jäsen on oma kivensä. Jäsenet muodostavat yhden rakennuksen, mutta ilman yhtäkään jäsentä rakennus ei olisi täydellinen. Samoin kuin ruumis-vertauksessa myös rakennus-vertauksessa Kristukselle on varattu tärkein paikka: kulmakivi, jota ilman (tulkinnasta riippuen) joko rakennuksen perusta ei kestä tai holvikaari murtuu.


title: Kirkko

text: Kirkko-sanaa käytti jo Mikael Agricola teksteissään. Hänen raamatunkäännöksissään sillä viitattiin yksinomaan rakennuksiin. Kristittyjen yhteisöä tarkoittava kreikankielisen alkutekstin sana "ekklesia" (, "seurakunta", alun perin "(väen)kokous") käännettiin säännönmukaisesti sanalla seurakunta. Nykysanakirjoissa sanalla on myös merkitykset yksityisten seurakuntien muodostama kokonaisuus, kirkkokunta ja joskus koko kristikunta. Uudessa kirkkoraamatussa on kahdessa kohdassa käännetty kreikan sana "ekklesia" sanalla 'kirkko', kun vuoden 1938 käännöksessä koko sanaa ei käytetty lainkaan.


title: Kirkko (rakennus)

text: Useampilaivaiset kirkot ovat joko basilikoja tai hallikirkkoja. Hallikirkossa kaikkien laivojen katot ovat jokseenkin samalla korkeudella, basilikan keskilaiva nousee sivulaivoja korkeammalle päästäen sisään valoa ikkunaseinien, klerestorion, kautta. Välimuotoa, jossa keskilaiva kohoaa selkeästi korkeammaksi mutta klerestoriota ei ole, kutsutaan pseudobasilikaksi. Joskus on sivulaivojen yläpuolella parvia, emporeja ja triforioita. Runkohuoneen ja kuorin välissä on suuremmissa kirkkorakennuksissa tavallisesti poikkilaiva. Leikkauskohta on nimeltään ristikeskus. Lisäksi kirkoissa voi olla sivukappeleita, torneja ja useampia poikkilaivoja.


title: Aakkoset

text: Latinalaisissa aakkosissa kirjainten erityiset nimet jäivät kuitenkin alusta lähtien pois käytöstä. Tyypillisesti vokaaliin viitataan yksinkertaisesti ääntämällä se pitkänä, kun taas konsonantin eteen tai perään on tapana liittää jokin ääntämistä helpottava vokaali ("b = bee, s = äs"). Vokaalilla alkava konsonantin nimi muuttuu suomessa helposti kaksitavuiseksi, niin että kahden vokaalin välissä konsonantti ääntyy pitkänä ("ässä"). Eräillä suomessa harvoin käytetyillä kirjaimilla on pitemmät, usein kuvailevat nimet: "hattuäs", "kaksoisvee", "ruotsalainen oo", "saksalainen yy", "tanskalainen öö", "thorn" jne.Suomen kielessä käytetään latinalaista kirjaimistoa, johon on lisätty muutamia kirjaimia, joita latinassa ei ole: Å, Ä, Ö sekä Š ja Ž.


title: Pyhän Paavalin luostari

text:
Pyhän Paavalin luostari (, myös "Agiou Pavloun luostari") on ortodoksinen luostari Athoksen autonomisessa luostaritasavallassa Kreikassa. Se on omistettu Kristuksen temppeliintuomiselle. Athoksen kahdenkymmenen luostarin välisessä hierarkiassa Pyhän Paavalin luostari on sijalla neljätoista.
Pyhän Paavalin luostari on perustettu 900-luvun lopulla. Se mainitaan asiakirjoitta ensimmäisen kerran vuonna 972. Sen perustaja oli Paavali Kseropotamoslainen, joka perusti myös Xiropótamoksen luostarin. Ilmeisesti myös Pyhän Paavalin luostari tunnettiin alun perin tällä nimellä, mutta vuodesta 1108 se on tunnettu Pyhän Paavalin luostarina. Luostari autioitui 1300-luvulla ja alennettiin keljaksi. Se elpyi 1400-luvulla ja siitä tuli jälleen luostari, mutta se taantui uudelleen 1700-luvulla. Luostarin uusi elpyminen alkoi 1800-luvulla. Luostarissa oli suuri tulipalo vuonna 1902 ja se kärsi tulvasta vuonna 1911. Vuonna 2011 luostarissa oli 48 asukasta.


title: Pyhän Paavalin luostari

text: Luostari sijaitsee Athoksen niemimaan länsirannikon eteläosissa vuorenrinteessä vajaan kilometrin päässä merenrannasta. Luostarirakennukseen kuuluu suuri torni, joka rakennettiin vuonna 1522. Luostarin nykyinen pääkirkko ("katholikon") on rakennettu 1839–1844 ja se on omistettu Neitsyt Marian puhdistamiselle. Vanhimmat luostarirakennukset ovat peräisin 1400- ja 1500-luvulta. Luostarin alaisuuteen kuuluvat sivuluostarit Uusi skiitta ja Lákkoksen Pyhän Demetrioksen skiitta. Luostariin kuuluu myös 12 kappelia, joihin lukeutuva Pyhän Yrjön kappeli on luostarin vanhin rakennus. Luostarin pyhäinjäännöksiin kuuluvat muun muassa Itämaan tietäjien antamiksi lahjoiksi uskotut esineet sekä Gregorios Nazianzilaisen jalka. Luostarin kirjastossa on 494 käsikirjoitusta ja yli 12 000 painettua kirjaa.


title: Pyhän Paavalin luterilainen seurakunta

text: Pyhän Paavalin luterilainen seurakunta on Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan suomenkielinen seurakunta Turussa. Seurakunnan jumalanpalvelukset järjestetään Turun Betel-kirkossa. Siellä kokoontuu myös seurakunnan ruotsinkielinen sisarseurakunta, Sankt Gabriels församling.


title: Pietari–Paavalin kirkko (Viipuri)

text: Pietari–Paavalin kirkko on nykyisin Viipurin ainoa säilynyt luterilainen kirkko. Se oli ennen alueluovutuksia Viipurin ruotsalaisen ja saksalaisen seurakuntien yhteinen kirkko ja nykyisin se on Inkerin kirkon alaisuuteen kuuluvan Viipurin luterilaisen seurakunnan kirkko. Kirkko sijaitsee Viipurin keskustassa Linnoituksen kaupunginosassa Torkkelinpuiston ja nykyisin niin ikään puistona olevan Paraatikentän välissä.


title: Pyhän Pietarin ja Pyhän Paavalin kirkko (Vilna)

text: Pyhän Pietarin ja Pyhän Paavalin kirkko () on Vilnassa, Liettuassa sijaitseva katolinen kirkkorakennus. Se on myöhäisbarokin mestariteos, ja sen tilasi Michael Casimir Pac. Uskotaan, että se rakennettiin pakanallisen Milda-jumalattaren palvontapaikalle. Rakennustöitä tehtiin muiden muassa Jan Zaorin ja Gianbattista Fredianin johdolla. Sisustus on Giovanni Pietro Pertin ja Giovanni Maria Gallin työtä.


title: Pyhän Kolminaisuuden luostari (Meteora)

text:
Pyhän Kolminaisuuden luostari () on ortodoksinen luostari Meteoran luostarialueella Kreikassa. Luostari on omistettu Pyhälle kolminaisuudelle.
Pyhän Kolminaisuuden luostari on perustettu erään tiedon mukaan jo vuonna 1362. Toisen tiedon mukaan se olisi rakennettu 1400-luvulla. Perustajaksi mainitaan munkki nimeltä Dometios. Luostarin pääkirkko ("katholikon") on rakennettu vuonna 1475–1476 ja sen maalaukset ovat vuodelta 1741. Kirkko on malliltaan risti neliössä.


Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilainen kirkko (, ) on kirkkorakennus Pietarissa, joka sijaitsee Pienen ja Ison tallikadun välisessä korttelissa osoitteessa Nevski prospekt 22–24. Lähimmät metroasemat ovat Nevski prospekt ja Gostinyi dvor. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Aleksandr Brjullov.


title: Pyhän Paraskevan luostari

text:
Pyhän Paraskevan luostari () on ortodoksinen luostari Epeiroksessa Kreikassa. Se sijaitsee Víkoksen rotkon laidalla Zagórin kunnassa lähellä Monodéndrin kylää. Luostari on nykyisin asumaton.
Luostari on perustettu vuonna 1412 ja omistettu Pyhälle Paraskevalle. Osmanivallan aikana luostari toimi paikallisten turvapaikkana. Luostari ja sen pieni kirkko tai kappeli on tehty kivestä ja sijaitsevat noin 800 metriä Monodéndristä koilliseen. Luostarilta on hyvä näköala Víkoksen rotkoon.


title: Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko (Minsk)

text:
Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko (, ), lyhyemmin Pyhien Pietarin ja Paavalin kirkko () on Minskin historiallisessa keskustassa sijaitseva, vuosina 1611–1612 rakennettu, Valko-Venäjän pääkaupungin vanhin yhä kirkkona toimiva rakennus, joskin Valko-Venäjän SNT:n aikana se oli vuosina 1933–1991 sotavuosia lukuun ottamatta suljettu kirkollisesta käytöstä. Se on yhä Minskin suurimpia ortodoksisia kirkkoja.
Kaupunkilaisten lahjoitukset ja huoli ortodoksisen uskon säilymisestä tekivät kirkon syntymisen mahdolliseksi. Uniaattikirkko oli edeltävinä vuosina ottanut haltuunsa yhä suuremman osaa Liettuan suuriruhtinaskunnan itäisen, itäslaavilaisen osan aiemmista ortodoksisista kirkoista ja luostareista. Monet katolisen kirkon viitan alle kuuluvan uniaattikirkkoon käännytystä vastustaneet Minskin asukkaat vetosivat kivisen, Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkon ja luostarin rakentamiseksi kaupunkiin. Yksi kaupungin aatelisnaisista lahjoitti yksityistä maata kirkolle ja kaupunkilaisten keräämät varat siirrettiin Vilnassa toimineen Pyhän hengen luostarin munkeille, joita pyydettiin johtamaan luostarialueen rakentamista. Vaikutteita kirkkoon saatiin muun muassa Njasvižin palatsikompleksin Kristuksen ruumiin kirkosta.


title: Pühtitsan nunnaluostari

text: Pühtitsan nunnaluostari () on luostari Koillis-Virossa Alutagusen kunnan Kuremäen kylässä. Luostarin perusti vuonna 1891 Vironmaan kuvernööri Sergei Šahovskoi, ja sen yleissuunnitelman laati arkkitehti Mihhail Preobraženski. Luostarin perustaminen liittyi tuolloin harjoitettuun venäläistämispolitiikkaan. Nykyisin luostari on turistikohde, jossa on noin 160 nunnaa. Paikalliset pitävät läheisen lähteen vettä pyhänä.


title: Kirkkokari

text: Kirkkokari on yksi harvoista katolisen kirkon pyhiinvaelluspaikoista Pohjoismaissa. Suomen katolinen kirkko järjestää vuosittain Turusta alkavan pyhiinvaelluksen, joka päättyy Kirkkokarilla järjestettävään muistomessuun. Se pidetään aina kesäkuun 18. päivää lähimpänä olevana sunnuntaina.


title: Pyhiinvaellus

text: Buddhalaisille tärkeitä pyhiinvaelluspaikkoja ovat paikat joissa Buddha on käynyt ja jotka on mainittu pyhissä kirjoituksissa. Moniin luostareihin tehdään myös pyhiinvaellusmatkoja. Pyhiinvaelluksen tarkoituksena on saavuttaa valaistuminen. Neljä tärkeintä pyhiinvaelluskohdetta ovat Buddhan syntymäpaikka Lumbini, valaistumispaikka Bodhgaya, ensimmäisen opetuksen pitopaikka Sarnath ja kuolinpaikka Kusinagar.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Meriin saapuu kaksi kertaa vuodessa suuri joukko pyhiinvaeltajia, 24.–25. toukokuuta sekä lokakuun 22. päivää lähimpänä olevana sunnuntaina. Pyhiinvaellukset järjestetään Marian, Kloopaksen äidin) ja Maria Salomen muistoksi, jotka legendan mukaan olisivat vuoden 45 jKr. aikoihin nousseet siellä maihin yhdessä Maria Magdalenan kanssa ja ensimmäisinä tuoneet kristinuskon Provenceen. Toukokuun 24. päivän pyhiinvaellukseen osallistuu myös suuri joukko romaneja ja jenishejä kaikkialta Euroopasta ja jonkin verran muistakin maanosista, sillä paikkaan liittyy myös heidän suojeluspyhimyksensä Saara Egyptiläinen, jonka kerrotaan myös saapuneen paikalle kolmen pyhän Marian mukana. Kaupungin linnoitetussa kirkossa on Pyhää Saaraa esittävä veistos.


title: Merisatama

text: Liuska- ja Sirpalesaarten edustalla on perinteisesti järjestetty purjehduskilpailuja 1800-luvun keskivaiheelta saakka. Nykyään näyttävien purjehdustapahtumien järjestämistä eteläisen Helsingin edustalla haittaavat ja rajoittavat saarten edustalla olevat karikot. Merisatama muodostaa kansainvälisesti ainutlaatuisen luonnollisen veneurheilun keskuksen ja marinan aivan kaupungin keskustan tuntumassa. Kaikki Merisataman pursiseurat järjestävät yhdessä ja erikseen purjehduskilpailuja vuosittain huhtikuun lopulta lokakuun alkuun saakka. HSS:llä toimii kansainvälinen Match Race-keskus, jossa valmennettiin mm. naispurjehtijoita vuoden 2012 Lontoon kesäolympialaisiin. Merisataman pursiseurat järjestävät lisäksi kilpapurjehduskoulutusta ja laajaa ennen kaikkea optimistijollilla tapahtuvaa junioritoimintaa. Merisataman pursiseuroilla on yhteensä noin 3 000 jäsentä, ja purjehdusvenevoittoinen laivue on Merisatamassa noin 1 000 veneen vahvuinen.


title: Maikki ja pelottava Pontso

text: Kaikki alkoi, kun Maikki piirsi liidullaan piirrosta Maikkimaasta. Pian piirroksesta pompahti puita, kasveja, lintuja ja tietysti Helmeri ja Pontso. Maikilla on hatussaan kartta, jossa näkyy koko Maikkimaa. Sen avulla ystävykset tekevät retkiä Maikkimaan eri osiin, muun muassa Kalkkunakaupunkiin ja Sateenvarjopuiden maahan. Maikilla, Helmerillä ja Pontsolla on paljon ystäviä mm. Pippi-hiiri, Nipa-jänis, Laulavat lehmät: Ammut, Karkkijengi, Unilampaat, Jättiläinen, Lumiukko, Viipottaja-rapu ja Iso Ankka. Joskus Maikki saa hoitaakseen tätinsä kolmoset: Maxin, Zetan ja Oskarin. Yhdessä Maikki, Helmeri ja Pontso keksivät aina jotakin kivaa tekemistä.


title: Maarrat an-Numan

text: Kaupungin lähistöllä sijaitsee myös useita pyhiinvaelluspaikkoja. Joosuan haudaksi kutsuttu kohde lienee ollut muinainen pyhättö. Hieman kaupungista itään Dayr Nakirassa sijaitsee umaijadikalifi Omar ibn Abd al-Aziz hauta.


title: Kingsley’s Adventure

text: Porkkanalinnassa on jälleen huonoja uutisia: Maissijauhon, Hedelmämaan mestaritaikurin, taikaviitta on varastettu. Flirttailtuaan hetken kuningattaren kanssa, Kingsley suuntaa Afasian ketunkololle pelastamaan taikuria. Hetken päästä hajamielisen hömelö tapiiri, Maissijauho, löytyykin harhailemasta linnanraunioiden läheisyydestä. Hän valittaa kadonneesta viitastaan ja kertoo varkaan paenneen raunioihin. Kingsley lupaa hoitaa asian. Niinpä hän suuntaa melkoista remonttia vaativaan linnanrähjään. Siellä hän kohtaa hankaluuksien jälkeen muutamia vankeja, kuten Sylvesterin ja pomppivan jääkaapin. He sanovat vapautuvansa heti, kun taikaviitan kähveltänyt rotta, Reiska/Reetu, kukistuu. Kingsley hoitaakin homman ja ottaa Maissijauhon viitan haltuunsa, mutta yllättyy, kun itse Häijy Kiisseli ilmestyy uhkailemaan häntä Pimeyden ritareillaan. Kingsley ottaakin haasteen vastaan käytyään ensin palauttamassa taikaviitan sen oikealle omistajalle. Kiitollinen Maissijauho antaa uskollisen ritarin taikajalokiven Kingsleyn kilpeä varten.


title: Jeesuksen kaste

text: Tarkkaa kastepaikkaa ei tunneta varmasti. Johanneksen evankeliumissa mainitaan vain, että Johannes Kastaja kastoi ihmisiä Betaniassa, Jordanin toisella puolella. Paikoiksi on ehdotettu mm. nykyistä Qasr el Yahudia Länsirannalla ja Al Maghtasia Jerikon eteläpuolella, jotka molemmat ovat suosittuja kristittyjen pyhiinvaelluspaikkoja. Qasr el Yahud on tärkeä paikka itäisessä kristinuskossa. Kaksi roomalais-katolista paavia on vieraillut Al Maghatsin kastepaikalla 2000-luvulla.


title: Mansikkapaikka (televisio-ohjelma)

text: Mansikkapaikka oli suomalainen YLE2:lla lähetetty keskusteluohjelma, jonka vetäjänä toimi Mikko Kuustonen (2007-2010) ja Jussi-Pekka Rantanen (2011). Neljän ja puolen esittämisvuotensa aikana ohjelmassa vieraili suomalaisen kulttuuri- ja yhteiskuntaelämän tunnettuja henkilöitä, joista merkittävimmät vieraat lienevät olleen silloinen tasavallan presidentti Tarja Halonen, presidentti Martti Ahtisaari, valtioneuvos Harri Holkeri ja europarlamentaarikko Anneli Jäätteenmäki. YLE2 lopetti ohjelman vuodenvaihteessa 2011-2012, koska katsoi sen olevan vanhemman väestön nostalgia-ohjelma.


title: Missio Helsinki

text: Missio Helsinki on suurin Helsingin Olympiastadionilla koskaan järjestetty ei-urheilullinen tapahtuma, eikä yksikään toinen uskonnollinen tapahtuma ole saavuttanut Suomessa niin suurta medianäkyvyyttä kuin Grahamin siellä kuutena peräkkäisenä päivänä pitämä uskonnollisten kokouksten sarja. Graham oli tätä ennen käynyt Suomessa vuonna 1954, jolloin hänen puhetilaisuuteensa Helsingin olympiastadionilla oli osallistunut noin 28 000 kuulijaa. Missio Helsingin pääsihteeri Juhani Peltonen on 30 vuotta tapahtuman jälkeen arvioinut, ettei vastaavanlaisen uskonnollisen massatapahtuman järjestämiselle Suomessa ole enää 2000-luvulla edellytyksiä uskonnollisen kentän moninaistumisen ja uskonnottomuuden lisääntymisen vuoksi.


title: Eoseeni

text: Eoseenin alussa oli hyvin lämmintä. Se alkoi noin 100 000 vuoden lämpöhuipulla ("Eocene Thermal Maximum" PETM, LPTM, IETM), joka on ollut nopeimpia maailmanlaajuisia ilmaston lämpenemisiä. Se saattoi johtua merenpohjaan kerrostuneista klatraattikivistä vapautuneesta metaanista. Metaani on itsessään kasvihuonekaasu ja se hapettuu ajan mukana hiilidioksidiksi, joka on tunnetusti maapalloa lämmittävä kasvihuonekaasu. Huippulämmin PETM kesti noin 150 000 vuotta.


title: Eoseeni

text: Eoseeni oli geologinen ajanjakso 56–33,9 miljoonaa vuotta sitten. Ajanjakso on kenotsooisen maailmankauden aloittaneen paleogeenikauden toinen ja keskimmäinen epookki. Sitä edelsi paleoseeni ja seurasi oligoseeni. Tänä aikana ilmestyivät ensimmäiset nykyaikaiset nisäkkäät. Ajalle oli ominaista lämmin ja kostea ilmasto sekä nisäkkäiden huima lajiutuminen. Muun muassa varhaiset kädelliset kehittyivät eoseenilla. Ilmasto viileni kauden loppua kohti.


title: Eoseeni

text: Tämä esti maapalloa viilentävien kylmien länsituulten virtojen vapaan liikkeen. Ne kiersivät pienemmille leveyksille ja lämpenivät.


title: Eoseeni

text:
Mannerliikunnoissa eoseenin alkupuolella Australia ja Antarktis olivat yhdessä, samoin Pohjois-Amerikka ja Eurooppa Grönlannin kautta.
Eoseenin keskivaiheilla Australia irtautui Antarktiksesta päästäen Antarktiksen ympärille pyörimään kylmän merivirran, joka alkoi viilentää maapalloa siten, että jäävuoria ja kylmää vettä ajautui lähemmäs päiväntasaajaa. Itäisen Antarktiksen jääpeite alkoi muodostua vasta keski- ja myöhäiseoseenilla, vaikka manner oli ollut navalla jo varhaisella hiilikaudella. Lauraasia alkoi hajota Pohjois-Amerikaksi, Grönlanniksi ja Euroopaksi. Himalaja alkoi syntyä, kun Intia alkoi törmätä Aasiaan 45 miljoonaa vuotta sitten. Kalliovuorilla muodostui lisää vuorijonoja.


title: Eoseeni

text: Eoseenilla metsä peitti suuren osan maapallosta navoilta navoille, ilmasto oli laajalti kostea ja lämmin lukuun ottamatta muutamia aavikkoalueita.


title: Henri Heino

text: Kausi 2005–2006 oli Heinon ensimmäinen varsinainen kausi SM-liigassa. Heino keräsi 46 ottelussa pisteet 1 + 4 = 5. Heinon kausi huipentui kun hänet valittiin alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen. Valinta oli Heinolle ensimmäinen juniorimaajoukkuetasolla, vaikkakin hän oli lähellä valintaa nuorten alle 18-vuotiaiden MM-kisajoukkueeseen vuoden 2004 kisoihin.


title: Pieni jääkausi

text: Pieni jääkausi eli pikku jääkausi oli ilmastollisesti keskimäärin normaalia kylmempi kausi noin vuosina 1450–1850. Kausi ei ollut yhtenäinen maapallon kattava oikea jääkausi, vaan ajanjakson aikana ilmastolliset olosuhteet vaihtelivat suuresti eri puolilla maapalloa. Tuona aikana ainakin Euroopassa oli useita kylmiä kausia, jolloin keskilämpötila oli 2–3 °C normaalia alempi. Erityisen kylmää oli 1690-luvulla, jolloin mm. Suomessa vuosina 1695–1697 koettiin nälänhätää suurina kuolonvuosina. Kylminä ajanjaksoina jäätiköt etenivät sekä Norjassa että Alpeilla. Lontoossa Thamesjoki jäätyi pitkiksi ajoiksi talvisin, ja Thamesin jäällä vietettiin Frost Fairs -markkinoita, suurimmillaan 1800-luvun alkupuolella.


title: Indus-vaihe

text:
Indus-vaihe (lyhenne "Trias t1") oli maapallon historian ajanjakso, joka aloitti triaskauden ja samalla mesotsooisen maailmankauden. Kausi oli noin 251 ± 0,4 - 249,7 ± 0,7 miljoonaa vuotta sitten. Maapallo oli silloin kuuma, aavikoitunut, varsin eloton. Ilmakehässä oli vähän happea, ja meri ja suurin osa makeasta vedestä hapettomia. Silloin maapallon eliölajisto oli harventunut permikauden suuren joukkotuhon jäljiltä, ja maa pysyi pitkään miltei elinkelvottoman kuumana vielä Industa seuranneen Olenjok-vaiheenkin aikana, joka päättyi vasta 247 miljoonaa vuotta sitten.
Indus-vaihe aloitti maapallon historiassa suuren permikauden joukkotuhon jälkeen triaskauden ja mesotsooisen maailmankauden, joka oli matelijoiden valta-aikaa. Se oli alatriaskauden ensimmäinen vaihe. Euroopan kerrostumiassa kauden alkupuolelle osuu Griesbach-alavaihe, ja loppujaksolle Diener-vaihe.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Ikäläisen kausi käynnistyi 7–0-vierasvoitolla Virosta harjoitusottelussa. Pelissä aloittivat maajoukkueuransa Sami Hyypiä ja Joonas Kolkka, joka teki siinä myös avausmaalinsa. Marraskuussa EM-karsinta jatkui 5–0-kotivoitolla kääpiö Färsaarista. Epätavallisen myöhään, joulukuun 14. päivä, Olympiastadionilla kaatui toinen lilliputti San Marino 4–1. Mixu Paatelainen teki Suomen kaikki 4 maalia. Maaliskuun lopulla San Marino kaatui vieraissa 2–0 ja huhtikuun lopussa Färsaaret vieraissa 4–0. Merkittävämpi tulos oli seuraavan karsintapelin 2–1-kotivoitto Kreikasta. Maanpinnalle palattiin elokuussa, kun Venäjä haki Suomen kotikentältä 6–0-voiton. Skotlannista tuli 3–1-vierastappio ja viimeisessä karsintapelissä Venäjältä 3–1-tappio. Suomi jäi lohkon neljänneksi kääpiöiden edelle.