title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Kuusisaari on noin kaksi kilometriä pitkä asuttu saari Leppävedessä Laukaassa. Saari on ollut osa Laukaan Vuonteella sijainneen Pernasaaren valtionvirkatalon tiluksia. Vuonna 1926 saaresta lohkottiin Ruusulan ja Karjalan tilat itsenäisiksi tiloiksi. 2000-luvulla saari on yhdistettynä Riihiniemen kohdalta mantereeseen pengersillalla. Tiloja lukuun ottamatta saari kuuluu kansalliseen veneulkoilualueeseen ja on virkistysaluetta.


title: Suljettu saari (kirja)

text: Kirjan päähenkilönä on seriffi Teddy Daniels. Kirjan alussa Daniels saapuu apulaisensa Chuck Aulen kanssa eristyneellä saarella sijaitsevaan vankimielisairaalaan, josta on kadonnut murhaaja Rachel Solando. Saarta tutkiessaan Daniels ja Aule päätyvät tulokseen, että kadonnut vanki ei voi olla kaukana. He löytävät Solandon sellistä salaperäisen neljän laiksi nimetyn viestin. Daniels löytää salaperäisen viestin jonka päättelee osoittavan Solandon suunnitelman. Seuraavaksi Daniels haastattelee asukkaita ja henkilökuntaa saaden selville vain sen, että heille syötetään valmiiksi kerrottua tarinaa eri sanoin. Daniels ja Aule haastattelevat vankimielisairaalan asukkaita ja vartijoita ja heistä tuntuu, että kaikki kertovat saman tarinan hieman eri sanoin. Siksi Daniels päättelee, että kaikki ovat salaliitossa häntä vastaan. Danielsin ja Aulen tutkiessa koodia saarella Aule katoaa, eikä kukaan henkilökunnasta myönnä, että Danielsilla on ollut apuri mukanaan. Tämän jälkeen Daniels pyrkii pois saarelta, mutta hänen yrityksensä estetään. Siksi Daniels polttaa vankimielisairaalan johtajan auton. Daniels kuulee, että läheisessä majakassa tehdään laittomia lobotomioita vangeille, joten hän päättää lähteä ottamaan selvää asioista. Matkalla majakalle Daniels joutuu tyrmäämään vartijan ja sieppaa tältä aseen. Majakassa Daniels tapaa sairaalan johtajan, joka kertoo kaiken olleen näytelmää Danielsia varten, ja ehdottaa, että Daniels pääsee vielä pakoon, jos ampuu johtajan. Emmittyään Daniels ampuu päätellen aseen painosta, että se on ladattu.


title: Kaunissaari (Sipoo)

text: Kaunissaari () on noin 2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä saari Suomenlahdella Sipoossa, noin 22 kilometriä itään Helsingistä. Nykyään saari on Helsingin kaupungin omistama ulkoilualue. Kaunissaaressa yhdistyvät ulkosaariston rajuus ja sisäsaariston rauhallisuus. Saaressa on kallioisia ja kivikkoisia rantoja sekä upeita hietikoita. Alueella on monipuolinen eläin- ja kasvikunta ja hyvät kalastusvedet. Kaunissaaren ulkoilupuisto on perustettu vuonna 1959. Alueen pinta-ala on 100 ha, ja vesialue noin 790 ha.


title: Kuoleman saari

text: Filmfabriken Danmarkin tuottama "Kuoleman saari" oli kunnianhimoinen yritys luoda korkeatasoinen taide-elokuva tunnetun taiteilijan maalauksien pohjalta. Sen kohtaukset perustuvat sveitsiläisen symbolistin Arnold Böcklinin teoksiin, joista kuuluisin on elokuvalle nimen antanut "Die Toteninsel" (viisi versiota 1880–1886). Palle Rosenkrantzin käsikirjoituksen keskeisen osan muodostavat uninäyt ja mytologiset aiheet. Mahtipontiseen tyyliin lavastetun elokuvan kuvasi Julius Folkmann, joka sovelsi onnistuneesti taidevalokuvauksessa ennestään tunnettua keinotekoista valohämyä. "Kuoleman saarta" varten tilattiin myös tanskalaisissa mykkäelokuvissa harvinainen alkuperäissäestys, jonka sävelsi Fini Henriques.


title: Boa (saari)

text: Boa () on saari alemmassa Lough Erne -järvessä Pohjois-Irlannin Fermanaghin kreivikunnassa. Saari on kuuluisa kelttien tekemistä arvoituksellisista pakanallisista patsaista. Patsailla on Januskasvot. Keltit uskoivat että pää oli sielun ja elinvoiman keskus. Patsaat ovat inspiroineet Seamus Heaneyn runon "January God".


title: Isänmaan lippu

text: Tšekkiläinen ohjaaja Karel Zeman teki vuonna 1958 kirjasta mustavalkoisen puolianimaatioelokuvan "Salaisuuksien saari" (Vynález zkázy, suom. Jules Verne); näyttelijät olivat oikeita, kaikki ajoneuvot, laivat, eläimet ja rakennukset puolestaan animaatioita. Tarina seuraa Vernen tekstiä varsin uskollisesti; tosin mukaan on liitetty merirosvojen upottamasta matkustaja-aluksesta peräisin oleva nuori nainen, joka tarinan lopussa pelastuu ilmapallon avulla Hartin seurassa. Myös Hartin hätäviesti lähtee elokuvassa vetytäytteisen ilmapallon avulla eikä veteen heitetyssä nassakassa kuten kirjassa.


title: Munuainen

text: Ihmisen kaksi munuaista sijaitsevat molemmin puolin selkärankaa. Oikeanpuoleinen munuainen on ihmisellä ja sialla hieman vasemmanpuoleista alempana. Muilla nisäkkäillä oikea munuainen on yleensä vasemmanpuoleista ylempänä. Munuaiset sijaitsevat maksan ja pernan alapuolella, alimman rinta- ja kahden ylimmän lannenikaman tasolla. Koska munuaiset ovat arkoja elimiä, niiden yläpuoli on osittain alempien kylkiluiden suojaamana ja lisäksi niitä suojaavat selkälihakset, sidekudoksinen munuaiskotelo ja kaksinkertainen rasvakerros.


title: Munuainen

text: Aikuisen ihmisen munuaiset ovat pavunmuotoiset, noin 11 cm pitkät, 6 cm leveät, 3 cm paksut. Niiden yhteispaino on noin 300 g. Munuaisia ympäröivän sidekudoskotelon alla on kuorikerros, jonka sisäpuolella on ydinkerros. Ydin jakautuu 10-15 lohkoon, munuaispyramidiin, joiden leveä tyviosa on kuorikerrosta vasten ja kapea kärki (munuaisnysty) ulottuu munuaisaltaaseen. Munuaiset ovat koveria selkärankaan päin. Koverassa kohdassa on munuaisportti, joka liittää virtsajohtimen, munuaisvaltimon ja -laskimon munuaiseen.


title: Munuainen

text: Munuaiset () ovat selkärankaisten virtsanerityselimistöön kuuluvia erityselimiä. Niiden tehtävänä on pitää yllä elimistön nestetasapainoa, happo-emästasapainoa, suolojen (elektrolyyttien) ja muiden kivennäisaineiden oikeita määriä sekä suodattaa pois verestä kiinteät vesiliukoiset kuona-aineet (esimerkiksi urea). Siksi niiden merkitys onkin homeostaasin kannalta tärkeä. Ihmisellä on kaksi munuaista.


title: Merirosvolippu

text: Rooman valtakunnan aikoina pääkalloja ja ihmisruumiin pitkiä luita pidettiin esillä katakombeissa, luostareissa, kirkoissa, kryptissa ja hautausmailla. Jalkojen ja käsivarsien luut sekä pääkallo ovat ihmisruumiin kestävimpiä luita, ja kestävät pitkään ruumiin lahoamisen jälkeenkin. Luut asetettiin esille kunnioituksesta vainajaa kohtaan. Myöhemmin pääkallo ja ristikkäiset luut kuvattiin kaiverruksissa ja patsaissa edellä mainituissa paikoissa, muistutuksena ihmisten kuolevaisuudesta. Ne toimivat myös varoituksena turhamaisuuden synnistä. Pääkallosta ja ristikkäisistä luista on tullut yleinen kuoleman symboli.


title: Munuainen

text: Munuaiset pitävät solunulkoisen nesteen (kudosneste, veriplasma ja imuneste) osmoottisen paineen vakaana. Ne säätelevät myös solunulkoisen nesteen määrää. Koska solunulkoisen nesteen osmolaliteetti on lähes vakio, nesteen määrää voidaan säädellä suolapitoisuutta muuttamalla. Säädeltäviä ioneja ovat muun muassa natrium-, kalium-, kalsium- ja magnesiumionit sekä kloridi, sulfaatti ja fosfaatti. Elimistön happo-emästasapainon ylläpitämiseen munuaiset osallistuvat säätelemällä vety- ja bikarbonaatti-ionien eritystä.


title: Munuainen

text: Munuaiset erottavat verestä kuona-aineet sekä elimistölle vieraat aineet ja poistavat ne elimistöstä virtsan mukana. Poistettavia kuona-aineita ovat mm. valkuaisaineiden hajoamistuote urea ja sappiväriaineet, joita syntyy hemoglobiinin pilkkoutuessa. Munuaiset huolehtivat kuona-aineiden poiston yhteydessä siitä, että elimistölle tärkeitä aineita ei pääse virtsan mukana elimistöstä pois. Näitä ovat esimerkiksi glukoosi ja aminohapot, joita terveen ihmisen virtsa ei tavallisesti sisällä.


title: Teemu Mäki

text: Kuolevaisuus vaikuttaa olevan Mäelle teemoista läheisin. Hän väittää, että kaikki ihmisen kokemat merkitykset ja mahdollisuus inhimilliseen intohimoon juontuvat ihmisen kuolevaisuudesta. Tätä teemaa Mäki on käsitellyt muun muassa runokokoelmassaan "Kuolevainen, "samannimisessä videoteoksessa, valokuvasarjassa "Death at Work" ja lukuisissa maalauksissa, kuten esimerkiksi teoksessa "Vittupää / Pussyhead". Sama teema toistuu jälleen myös hänen toukokuussa 2014 julkaistussa taiteellista tutkimusta käsittelevässä artikkelissaan "Nokkakolari – taide ja tutkimus kohtaavat".


title: Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista

text: Muumit ovat järjestäneet pienet juhlat ennen, kuin menevät talviunille. Myös Aliisa on mukana juhlimassa, mutta myöhemmin Noita tulee hakemaan hänet kotiin. Muumit alkavat nukkua talviunta, mutta heidät herätetään eräänä päivänä. Muumit saavat tietää, että joulu on tulossa ja valmistelut ovat tekemättä. Muumit ovat nukkuneet aina talviunta ja miettivät, kuka tämä Joulu oikein on. Kukaan ei kerro heille tarkalleen, kuka Joulu on, mutta heille selviää, että Joulu vaatii kuusen, paljon ruokaa ja lahjoja ja lisäksi vielä, että kuusi on puettava kauniiksi.


title: Polykystinen munuaistauti

text: Autosomaalinen dominantti muoto (ADPKD) on maailman yleisin periytyvä munuaistauti; yksi vastasyntynyt 400–1 000:ta kohden kärsii siitä. Sairastuneiden munuaisissa esiintyy rakkuloita, kystia, joiden ilmaantumisikä vaihtelee. Sairaus voi jo varhain aiheuttaa verenpaineen kohoamisen. Sairauteen voi myöhemmin liittyä vatsa- tai kylkikipuja, hematuriaa ja pyuriaa. Siihen liittyy iän karttuessa kasvava virtsatietulehdusten ja kystien tulehtumisen vaara. Munuaissyöpävaaraa se ei kasvata, mutta munuaissyöpään sairastuneilla ADPKD-potilailla syöpä esiintyy muita todennäköisemmin kummassakin munuaisessa.


title: Vieras (romaani)

text: Vieras () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin romaani vuodelta 2008. Teos on tyylilajiltaan scifivaikutteinen ja Meyerin ensimmäinen aikuisille lukijoille suunnattu romaani. Teoksessa maapallon ovat valloittaneet Sieluiksi itseään kutsuvat avaruusolennot. Sielut ovat pieniä moniulokkeisia olentoja, jotka ottavat ihmisruumiin valtaansa kiinnittymällä tämän hermojärjestelmään. Tarinan pääosassa on muukalainen Vaeltaja, joka yrittää ottaa haltuunsa Melanie-nimisen naisen ruumiin. Ihmisten vastarintaliikkeeseen kuulunut Melanie onnistuu kuitenkin vastustamaan muukalaista, jolloin hänen kehossaan jäävät elämään molempien tietoisuudet. Vaeltaja huomaa pian jakavansa paitsi Melin ruumiin myös hänen tunteitaan. Melaninen rakastettu Jared ei kuitenkaan tiedä, että Mel jatkaa elämäänsä Vaelin päässä. Myös yksi luolissa asuvista ihmisistä, Ian, mutkistaa asioita.


title: Rossija (pankki)

text:
Pankki on mainittu keskeiseksi toimijaksi siirrettäessä Putinin lähipiirin varoja veroparatiisiyhtiöihin ja näistä tulleita korkotuottoja lähipiirin toimijoiden käyttöön.
Maaliskuun 20. päivänä 2014 Yhdysvallat julisti Rossija-pankin pakotetoimenpiteidensä kohteeksi laittomana pitämänsä Venäjän Krimin valtauksen johdosta. Pankki ilmoitti 21. maaliskuuta 2014 asiakkaittensa Visa- ja Mastercard-luottokorttimaksujen käytön estyneen tai vaikeutuneen, mutta asiakkaittensa voivan yhä nostaa korteilla rahaa venäläisiltä pankkiautomaateilta. Lisäksi kerrottiin Venäjän presidentti Putinin aikovan perustaa henkilökohtaisen pankkitilin pakotteiden kohteeksi joutuneeseen pankkiin ja siirtävänsä palkanmaksunsa Rossija-pankkiin. Lisäksi presidenttivaltaisen Venäjän päämies määräsi Venäjän keskuspankin suojelemaan pakotteiden kohteeksi joutuneen pankin asiakkaiden etua.


title: Valko-Venäjän kehityspankki

text: Valko-Venäjän kehityspankki (, ) on Valko-Venäjän valtion hallitsema pankki. Tämän kesäkuussa 2011 Valko-Venäjän presidentin antamalla asetuksella perustetun pankin kotipaikka on Minskin ydinkeskustassa. Pankin henkilöstöön kuului vuonna 2012 keskimäärin vain 39 työntekijää.


title: Nikita Panin

text: Paninin isä oli venäläinen upseeri, joka toimi Pärnun kaupungin komendanttina Virossa. Hän liittyi itsekin Venäjän armeijaan vuonna 1740. Hänet nimitettiin 1747 Venäjän lähettilääksi Tanskaan, josta hän siirtyi seuraavana vuonna Ruotsiin Johann Albrecht von Korffin seuraajaksi. Panin toimi lähettiläänä Ruotsissa vuoteen 1760. Hän vastusti Ruotsin Ranskaan suuntautunutta ulkopolitiikkaa ja sai 1749–1750 sodalla uhkaamalla torjuttua hattupuolueen pyrkimykset laajentaa vuoden 1720 hallitusmuodon rajoittamaa kuninkaan valtaa. Ruotsin kokemukset tekivät Paninista perustuslaillisen hallinnon kannattajan. Hänen asemansa Venäjällä vaikeutui, kun Venäjä vuonna 1756 yllättäen liittyi seitsenvuotiseen sotaan Preussia vastaan Ranskan ja Itävallan liittolaisena.


title: Nikolai Pankin

text: Nikolai Ivanovitš Pankin (, 2. tammikuuta 1949 Moskova, Venäjän SFNT – lokakuu 2018) oli Neuvostoliittoa edustanut uimari, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Hän menestyi rintauinnissa.


title: Nikita Panin

text: Paninin tavoitteena oli luoda Venäjän, Preussin, Puolan ja Ruotsin liitto Ranskaa ja Itävaltaa vastaan, mutta se ei toteutunut. Samanaikaisesti hän halusi luoda Puolasta vahvan valtion, joka olisi liitossa Venäjän kanssa. Sen enempää keisarinna Katariina kuin Preussin kuningas Fredrik Suuri eivät pitäneet jälkimmäisestä ajatuksesta. Panin toteutti sitten Katariinan toivomaa politiikkaa Puolan suhteen, ensin järjestämällä vuonna 1764 Puolan hallitsijaksi Katariinan entisen rakastajan Stanislaw Poniatowskin sekä neuvottelemalla vuonna 1772 Preussin ja Itävallan kanssa toteutetun Puolan ensimmäisen jaon. Myöhemmin Paninin vaikutusvalta väheni, sillähän puolsi edelleen liittoa Preussin kanssa kun taas Katariina alkoi kannattaa kääntymistä Itävallan puoleen. Katariina erotti lopulta Paninin toukokuussa 1781.


title: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (bolshevikkien) historia: lyhyt oppikurssi

text: NKP(b):n historian lyhyt oppikurssi kertoo Venäjän marksilaisen liikkeen, sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen ja kommunistisen puolueen kehityksestä vuodesta 1883 aina vuoteen 1937 asti. Se kuvaa Leninin kamppailua tsaarinvaltaa ja puolueen oppositioryhmiä vastaan, bolševikkivallankumousta, Venäjän kansalaissotaa ja jälleenrakennusta sekä Stalinin johdolla suoritettua Neuvostoliiton teollistamista ja maatalouden kollektivisointia päättyen 1930-luvun puoluepuhdistuksiin ja vuoden 1936 perustuslain hyväksymiseen.


title: Peter Pan (vuoden 1953 elokuva)

text: Tarina alkaa, kun lontoolaisen perheen äiti ja isä ovat lähdössä juhliin. Leena, Jukka ja Mikko jäävät kotiin lastenvahdin tai oikeastaan perheen koiran Nanan hoidettaviksi. Leena on löytänyt Peter Panin varjon. Isä on sitä mieltä, että Leena on kasvamassa aikuiseksi ja saisi muuttaa pois lastenhuoneesta. Yöllä huoneeseen hiipii Peter Pan, joka etsii Helinä-keijun kanssa varjoaan. Hän herättää Leenan, joka ompelee varjon takaisin kiinni. Helinä-keiju tulee Leenalle mustasukkaiseksi Peter Panista, kun näillä menee niin hyvin kahdestaan.


title: Panssarilaiva Potemkin (elokuva)

text: Vuosi 1925 oli Venäjän ensimmäisen vallankumouksen 20-vuotisjuhlavuosi, ja saman vuoden maaliskuussa aloitettiin 1905-elokuvaprojekti, jonka ohjaajaksi Sergei Eisenstein nimitettiin. "Panssarilaiva Potemkinin" valmisteluaika oli hyvin lyhyt. Suunnitteluvaiheesta valmistumiseen oli aikaa vain yhdeksän kuukautta, sillä elokuvan oli tarkoitus olla valmiina ennen vuoden loppua. Käsikirjoitusta ei saatu valmiiksi ennen kuvauksia, vaan käsikirjoittaja Nina Agadžanova-Šutkon jatkoi työtä kuvausten edetessä. Käsikirjoitukseen vaikuttivat Agadžanova-Šutkonin ja Eisensteinin lisäksi myös muita Eisensteinin työtovereita. Hänen avustajansa ja myöhemmin itsekin elokuvaohjaajana toiminut Grigori Aleksandrov auttoi kuvaus- ja leikkausvaiheessa. Elokuvaaja Eduard Tissén vaikutuksesta elokuvaan syntyi esimerkiksi leijonapatsaskohtaus, jossa liike luotiin leikkauksien avulla.


title: Venäjän historia

text: Venäjän historia omana valtakuntanaan alkoi Nestorin kronikan mukaan, kun eräät slaavilaiset ja suomalais-ugrilaiset heimot kutsuivat varjagi Rurikin ruhtinaakseen. Rurik asettui Novgorodiin ja novgorodilaiset nimittivät maataan "Russkaja zemljaksi" 'Venäjän maaksi'. Tämän tarun todellisuuspohja on kuitenkin hyvin epäselvä.


title: Venäjän historia

text: Esihistoriallisina aikoina Pohjois-Venäjän suurilla aroilla asui hajanaisia vaeltavien paimentolaisten heimoja. Antiikin aikaan Kaspian aroilla asuivat skyytit. Näiden arolla eläneiden yhteiskuntien jäännöksiä on löydetty 1900-luvun aikana muun muassa Stravropolin, ja Tšeljabinskin alueilta Arkaimista, Uralin eteläpuolen aroilta sekä Altain vuoristosta. 700-luvun eaa. jälkipuolella antiikin Kreikan kauppiaat välittivät Venäjän alueelle vaikutteita omasta yhteiskunnastaan Donin ja Tamanin niemimaan kauppapaikkojen kautta. 200- ja 500-luvuilla eaa. Krimin itäosissa sijainnut Bosporoksen valtakunta, hellenistinen Kreikan siirtokuntia seurannut politeia, jäi sotaisten paimentolaisheimojen, kuten hunnien ja avaarien, toistuvien hyökkäysten alle. Turkkilainen kansa, kasaarit, hallitsi Volgan eteläosien jokialueen aroja Kaspianmeren ja Mustanmeren välissä 700-luvulle saakka.


title: Venäjän ja Itä-Euroopan instituutti

text: Venäjän ja Itä-Euroopan instituuttia edeltänyt Neuvostoliittoinstituutti perustettiin vuonna 1947 edistämään kulttuuri- ja tiedeyhteistyötä Suomen ja silloisen Neuvostoliiton välillä. Uuden instituutin tehtävät säädettiin asetuksella vuonna 2001:Instituutti tarjosi tiedotus-, konsultointi- ja hankevalmistelupalveluita luovien alojen toimijoille ja osallistuu kotimaisiin monikulttuurisiin hankkeisiin Venäjältä ja Itä-Euroopasta muuttaneiden kulttuuripalvelujen vahvistamiseksi. Lisäksi instituutti osallistui kulttuurin lähialueyhteistyöhön sekä EU:n, Venäjän ja Itä-Euroopan väliseen kulttuuriyhteistyöhön ja toimeenpani pohjoisen ulottuvuuden kulttuurikumppanuushankkeita luovien alojen kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Instituutti ylläpiti myös Venäjän, Ukrainan ja Valko-Venäjän kulttuuriin ja yhteiskuntaan erikoistunutta kirjastoa. Instituutin tehtävät vaihtelivat kulttuurisuhteiden keskusvirastosta kulttuurivaihdon ja kielistipendien koordinoimiseen.


title: Kulttuurihistoria

text: Kulttuurihistoriaa voi Suomessa opiskella pääaineena ainoastaan Turun yliopistossa, jossa alan koulutus ja tutkimus alkoi vuonna 1972. Kulttuurihistoriaa voi opiskella myös Turun yliopiston avoimessa yliopistossa, jossa järjestetään muun muassa verkko-opintoja, joihin voi osallistua paikkakunnasta riippumatta. Avoimen yliopiston kokonaisuudet ovat rinnastettavia tutkintoihin kuuluviin kokonaisuuksiin, ja niitä voi liittää  HuK- ja FM-tutkintoihin muissakin yliopistoissa kuin Turun yliopistossa.


title: Kulttuurihistoria

text: Sivuaineena kulttuurihistoriaa voi opiskella Lapin yliopistossa perus- ja aineopintojen verran. Kulttuurihistoriaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi opettajina, tutkijoina, informaatikkoina, kirjastonhoitajina, toimittajina, museonhoitajina, kulttuurisihteereinä, kulttuurituottajina tai tiedottajina.


title: Suoarkeologia

text: Koillis-Venäjän laajat joki- ja suoympäristöt Siperiaan asti ulottuvalla taigalla ovat otollisia alueita suoarkeologian kannalta. Länsimaissakin huomiota saaneet asuinpaikkojen Shigir, Vis I ja Veretje I kaivaukset ovat tuoneet arkeologiaan elävämmän kuvan mesoliittisen Venäjän kulttuurista. Myöhemmät suokaivaukset Volgan ja Okan jokilaaksoissa ovat lisänneet tietoutta Sungirin, Ienevon, Butovon, Ressetan ja Veretjen kulttuureista. Latvian Sārnaten suoasuinpaikka ja Lubāns- järven asuinpaikat sekä Liettuan Šventoji ovat Baltiassa tärkeitä suokaivauskohteita.


title: Venäjän taideakatemia

text:
Venäjän taideakatemia () on Venäjän valtiollinen ja valtakunnallinen kuvataidealan tutkimus- ja koulutusorganisaatio. Se on akatemia, jonka tehtävänä on edistää eri kuvataidealojen ammatillista toimintaa, tarkoituksena säilyttää ja kehittää Venäjän kansan taiteen traditiota, edistää taidekasvatuksen teoriaa ja kouluttaa kuvataiteiden spesialisteja, sekä tutkia koti- ja ulkomaista taidekulttuuria ja taidehistorian, -teorian ja arkkitehtuurin ongelmia.
Venäjän taideakatemia tarjoaa taiteilijakoulutusta Surikov-instituutissa Moskovassa, Repin-instituutissa Pietarissa sekä kahdessa valtionakatemian taidelyseossa Moskovassa ja Pietarissa.
Akatemian tutkimuksesta vastaavat Kaunotaiteiden teorian ja historian tutkimusinstituutti Moskovassa, tutkimuskirjasto Pietarissa, sekä arkisto Pietarissa.
Lisäksi taideakatemiassa on museo- ja näyttelytoiminnan osasto. Se vastaa taideakatemian näyttelysaleista, Tsereteli-galleriasta ja Venäjän taideakatemian valtion nykytaiteen museosta Moskovassa, sekä Venäjän taideakatemian museosta Pietarissa.


title: Sovjetologia

text: Suomessa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeiseen tilintekoon liittyi yhtäältä voimakas keskustelu ja menneen tutkimuksen arviointi, johon liittyi sekä nykyisen että menneen kritiikki, jopa puheet tutkimuksen jälkisuomettumisesta. Toisaalta Suomen Akatemia ja korkeakoulut ryhtyivät suuntaamaan resursseja Venäjän tutkimukseen. Akatemia myönsi joulukuussa 1994 21 miljoonaa markkaa Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimusohjelmalle, joka käynnistyi ripeästi Suomen liityttyä EU:n jäseneksi. EU:ssa oletettiin Suomen voivan tarjota sellaista Venäjää koskevaa tietoa, jota muualla ei ole tarjolla ja Suomessa tartuttiin haasteeseen. Helsingin yliopiston yhteyteen perustettiin valtakunnallinen Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen ja opetuksen keskus, Aleksanteri-instituutti. Myös alan professuurin perustamista Suomeen esitettiin. Uusia hankkeita kritisoitiin voimakkaasti siitä, että ne olivat kovin byrokraattisia ja virkamiesjohtoisia, ja myös siitä, että niiden johtoryhmät oli miehitetty vanhoilla neuvostoajan vuorineuvoksilla ja poliitikoilla.


title: Taideakatemia

text:
Keskeisintä koulutusta tällä hetkellä antavat Kuvataideakatemia ja ammattikorkeakoulut. Kuvataidetta voi opiskella myös monissa toisen asteen oppilaitoksissa ja muutamassa yksityisissä taidekoulussa, joista tunnetuin on Vapaa taidekoulu.Venäjän taideakatemia on Venäjän valtiollinen ja valtakunnallinen kuvataidealan tutkimus- ja koulutusorganisaatio. Se on akatemia, jonka tehtävänä on edistää eri kuvataiteidealojen ammatillista toimintaa, tarkoituksena säilyttää ja kehittää Venäjän kansan taiteen traditiota, edistää taidekasvatuksen teoriaa ja kouluttaa kuvataiteiden spesialisteja, sekä tutkia koti- ja ulkomaista taidekulttuuria ja taidehistorian, -teorian ja arkkitehtuurin ongelmia.
Pietari Suuri halusi perustaa 1720-luvulla Italian ja Ranskan taideakatemian mallin mukaisen taideakatemian myös Pietariin. Senaatti oli jo vahvistamassa taideakatemiahankkeen vuonna 1724, mutta Pietari Suuren kuolema ja vallan vaihtuminen siirsivät taideakatemian perustamista niin, että sen varsinainen toiminta taiteilijoiden kouluttajana alkoi vasta 1757 Pietari Suuren tyttären Elisabetin aikana.


title: Venäjän sotahistoriallinen seura

text: Seura ei ole tieteellinen seura vaan se ilmoittaa pyrkimyksekseen tukea ja edistää Venäjän sotahistorian tutkimusta ja estää sen vääristelyä sekä popularisoida sotahistorian tutkimuksen saavutuksia, kohottaa sotilaspalvelun arvostusta ja lisätä isänmaallista opetusta. Se pystyttää Venäjälle ja ulkomaille aiheeseensa liittyviä muistomerkkejä, joita on pystytetty ainakin 215, ja kiinnittää muistolaattoja, muun muassa Pietariin marsalkka C. G. Mannerheimin reliefin, joka kuitenkin jouduttiin sabotaasien vuoksi siirtämään Tsarskoje Seloon.


title: Suomen museot

text: Valtakunnallisena kulttuurihistorian museona toimii Suomen kansallismuseo, joka sijaitsee Helsingissä. Kansallismuseon tehtävänä on tutkia, kartuttaa ja esitellä aineellista kulttuuriperintöä. Perusnäyttelyt käsittelevät Suomen esihistoriaa, Ruotsin ja Venäjän vallan aikaa sekä itsenäisyyden aikaa. Kansallismuseo vastaa myös Kulttuurien museon, Suomen merimuseon, Seurasaaren ulkomuseon, Olavinlinnan, Hämeen linnan, Hvitträskin, Tamminiemen ja Louhisaaren toiminnasta.


title: Riitta Pyykkö

text: Vuonna 2002 julkaistiin kokoelma Pyykön kirjoituksia Venäjän historiasta ja nykypäivästä teoksessa "Maa jossa kaikki on mahdollista – kirjoituksia Venäjästä näkemyksiä aina Pietari Suuresta mafiaan, Neuvostoliitosta Vladimir Putiniin". Pyykön toimittamaa ohjelmasarjaa Venäjän kulttuurihistoriasta ja näkökulmista venäläisyyteen on julkaistu vuonna 2006 YLE:n Elävässä Arkistossa.


title: Hapetus-pelkistysreaktio

text: Orgaanisten yhdisteiden hapettuminen merkitsee yleensä niissä olevan vedyn vähenemistä, esimerkiksi alkoholin hapettuessa aldehydiksi, tai hapen määrän lisääntymistä, esimerkiksi aldehydin hapettuessa karboksyylihapoksi. Primäärinen alkoholi voidaan hapettaa aldehydiksi, joka voidaan edelleen hapettaa karboksyylihapoksi, esimerkiksi:


title: Animatismi

text: Animatismi eli luonnon elollistaminen tarkoittaa tapaa selittää kaikki ympärillä oleva eläväksi. Tutkimushistoriaan kuuluvalla termillä tarkoitetaan toisinaan havaittavaa taipumusta hahmottaa elottomat esineet ja persoonattomat ilmiöt tunteviksi, tahtoviksi ja toimiviksi, ilman että tähän hahmottamiseen välttämättä liittyisi kuvitelmaa selväpiirteisestä persoonasta tai sielusta. Kun ankaran ukonilman aikana tuumimme, "mihinkähän se iskee", niin itse asiassa tuo 'se' sisältää mielteen toimivasta ja tahtovasta ilmiöstä , vaikkemme varsinaisesti omaa mitään käsitystä esimerkiksi ukkosen jumalasta. Esimerkiksi suomalais-ugrilaisten kansojen luonnonuskonnossa taivas, vesi, maa, tähdet ja luontokappaleet ovat eläviä jumalia, joille on uhrattu eläimiä toimeentulon turvaamiseksi.


title: Tarkkuus

text: Tarkkuus merkitsee luonnontieteissä joko sisäistä tarkkuutta () tai ulkoista tarkkuutta (). Tarkkuus kuvaa mittaustuloksen hyvyyttä ja se ilmaistaan yleensä virherajojen avulla. Sisäinen tarkkuus liittyy tilastolliseen virheeseen ja ulkoinen tarkkuus systemaattiseen virheeseen.


title: Luonnollinen päättely

text: Hakasuluissa merkitty oletus on väliaikainen oletus, jonka ei tarvitse kuulua tunnettuihin oletuksiin, mutta ehtona sen käytölle täytyy hylätä oletus päättelyn aikana. Hylkääminen tapahtuu säännön soveltamisen aikana, ja hylätessä väliaikainen oletus ja sen sääntö numeroidaan merkitsemään, koska hylkääminen tapahtuu.


title: Länsimaiden tuho

text: Jouni-Matti Kuukkanen kirjoitti "Agricola"-sivuston arvostelussa, että Vihavaisen kirja tuottaa pettymyksen: siihen ei sisälly mitään syvällistä historian filosofiaa. Luonnon tuhoutuminen ei kosketa vain länsimaita ja idän nousussa on kyse kulttuurien suhteellisen painoarvon muutoksesta. Ajatusta länsimaiden kulttuurin ytimestä Vihavainen ei Kuukkasen mukaan täsmennä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa menestyvät sekä uskonnollisuus että kulutuskeskeisyys. Massakuluttamisessa ei ehkä ole kyse kulttuurin muutoksesta vaan väärin suuntautuneesta biologisesta tarpeesta koota niin paljon hyödykkeitä kuin mahdollista, jotta voitaisiin varautua puutteen aikoihin. Hyvästä taas ei puhuta, koska aikakausi on näköalaton tulevaisuuteen. ”Mikä poliittinen taho tietää ja uskaltaa määritellä, mitä hyvä elämä ja yhteiskunta ovat, ja rakentaa poliittisen muutosvisionsa sen mukaan?”


title: Luonto (mytologia)

text: Jos ihmisellä on heikko luonto, hän voi loitsuin kutsua itselleen luontoa tai karaista ja voimistaa luontoaan. Luontoa kutsuttiin myös kateita, vihollisia ja sairauksia vastaan, ja antamaan lisää ruumiillisia, henkisiä tai yliluonnollisia kykyjä. Loitsuissa luontoa kutsutaan nousemaan lovesta ja syvästä paikasta, ilmeisesti vainajalasta. Luontoa kutsutaan usein myös haon eli uppopuun alta. Tämä kertoo Martti Haavion mukaan siitä, että lovi sijaitsee veden pohjan alapuolella samaan tapaan kuin saamelaisten Saivo-vainajala. Joskus taas luontoa kutsutaan nousemaan "haudan alta", joka sekin viittaa siihen, että luonto on vainajalasta. Erään tiedon mukaan luontoaan saattoi karaista siten, että kohotti juhlayönä järvestä hakoa ja kutsui loitsulla luontoaan. Luontoa puhuteltaessa hänet ilmaistaan usein haltijaksi ja "synnyksi". Tässä synty merkitsee joko myyttistä syntyä, esi-isän sielua syntyistä tai molempia.


title: Ennallistaminen

text: Ennallistaminen on keino nopeuttaa ihmisen muokkaaman ympäristön palauttamista takaisin luonnontilaan tai mahdollisimman lähelle sitä. Tavallisesti tarkoitetaan metsien ja soiden alkuperäisen monimuotoisuuden palauttamista. Myös säännösteltyjä järviä ja ruopattuja jokia voidaan ennallistaa esimerkiksi rakentamalla kivikkoisia koskia uudelleen. Ennallistamisella pyritään nopeuttamaan luonnon monimuotoisuuden palautumista, jotka ovat luontaisesti hyvin hitaita prosesseja ja samalla pyritään parantamaan suojeltavan alueen laatua. Ennallistaminen on hyvin kallista toimintaa, jonka vuoksi harkitaan usein myös muita keinoja palautumisen nopeuttamiseksi.


title: Happipitoisuus (limnologia)

text: Happipitoisuus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyritään selvittämään vesistön hydrologista ja ekologista tilaa. Toiset eliöt käyttävät ravintonaan happea ja hapenpuute tappaa tällaiset eliöt vesistöstä. Merkittävä osa veden hapesta on liuennut sinne ilmasta. Eräät eliöt tuottavat itse happea veteen yhteyttämällä ja vesistön korkeampi happipitoisuusvoi kertoa jotain näiden elinvoimasta. Happipitoisuus vaikuttaa merkittävästi myös luonnonveden kemialliseen tilaan. Happipitoisuudella tarkoitetaan yleensä kaasumaisen hapen liuennutta määrää litrassa vettä.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Dawkins kuvailee asiaa seuraavasti. Eläimiin on luonnonvalinnan seurauksena jäänyt pääasiassa niitä ominaisuuksia, joista niille on hyötyä olemassaolon taistelussa selviämisessä. Dawkins ottaa esimerkiksi sen ilmiön, että hyönteiset pyörivät tulen ympärillä ja lentävät kohti omaa kuolemaansa. Selitys tähän ilmiöön on, että menneinä aikoina ihmisten tekemiä tulia ei ole ollut hyönteisiä harhauttamassa. Hyönteiset ovat lentäneet yöllä johonkin suuntaan käyttäen suunnistusvälineinä kaukana olevia valoja kuten kuuta ja tähtiä. Saman suunnistusmenetelmän soveltaminen lähellä olevaan kohteeseen aiheuttaa sen, että hyönteinen lentää kierteen muotoista rataa, ja jos kohde on tuli, hyönteinen tuhoutuu. Hyönteisen tuhoon johtava käyttäytyminen on uusissa olosuhteissa ilmenevä sivuvaikutus sellaisesta käyttäytymisestä, joka on tavallisissa olosuhteissa aivan järkevää. Dawkinsin mielestä uskonnot ovat tällaisia haitallisia sivuvaikutuksia, joilla ei ole evoluution näkökulmasta mitään merkitystä.


title: Uusiutumattomat luonnonvarat

text: Resurssiniukkuudesta seuraa keskeinen moraalinen ongelma, joka koskee luonnonvarojen distribuutiota ja allokaatiota. Kilpailu tarkoittaa sitä, että etevimmät saavat eniten resursseja, mikä tarkoittaa usein kehittynyttä länttä. Ongelmallista tässä on, että lännen kehitys on tapahtunut osaltaan kolonialistisen orjatyövoiman ja väkivallan sekä toisaalta protektionistisen politiikan avulla, mitkä yhdessä ovat saattaneet monet valtiot alikehittyneisyyden tilaan Moraalinen ongelma on, voiko tällaisen historian valossa, joka on tehnyt eri valtioista eri tavalla kehittyneitä ja kilpailukykyisiä, katsoa, että kilpailu jakaisi resurssit reilulla ja tasapuolisella tavalla?


title: Höyryauto

text: Yhdysvaltain ensimmäinen massatuotettu ja suuren suosion saavuttanut höyryauto, oli vuonna 1899 Massachusettsin Watertownissa toimintansa aloittaneen Locomobile Company of America -yhtiön "Runabout". Mallia valmistettiin useita tuhansia kappaleita vuosina 1899–1903. Locomobilen konetekniikka oli höyryautotuotannon toisen suurnimen, Stanley Steamer Companyn kehittämää. Locomobile Company of America lopetti höyryautojen valmistuksen vuonna 1903 ja siirtyi ylellisten polttomoottorikäyttöisten autojen tuotantoon. Vuonna 1922 yhtiö liitettiin osaksi Durant Motorsia ja se lakkasi olemasta vuonna 1929, emoyhtiönsä toiminnan lopettamisen myötä.


title: Höyryauto

text: Vuosisadan vaihteessa höyryauto käytännössä dominoi uusien autojen markkinoita etenkin Yhdysvalloissa, joka oli maailman suurin höyryautojen tuottaja, sekä kappale- että valmistajien lukumäärällä mitaten. Tosin monet valmistajat eivät olleet kovin pitkäikäisiä ja valmistuneiden autojen lukumäärä saattoi jäädä jopa yhteen ainoaan.Vuonna 1902 Yhdysvalloissa uutena rekisteröidyistä 909 autosta 485 oli höyryautoja, loput sähkö- ja polttomoottorikäyttöisiä. Esimerkkinä mainittakoon, että vuonna 1899 höyryautovalmistaja Mobilella oli kymmenen tehdasta ja 58 edustusliikettä ympäri Amerikan. Höyryautotuotannon keskeiseksi alueeksi nousee Uusi Englanti sekä suurten järvien alue. 84 nimekkäämmästä (enemmän kuin yksi valmistunut auto) valmistajasta 38 sijoittuu näille seuduille. Esimerkkeinä mainittakoon White Motor Company Ohion Clevelandissa, Eclipse Automobile Company Massachusettsin Eastonissa, Cotta Illinoisin Lanarkissa, Crouch Pennsylvanian New Brightonissa, Hood Steamer Massachusettsin Danversissa, Kidder Connecticutin New Havenissa, Century Motor Vehicle Company New Yorkin Syracusessa ja J. W. Skene Cycle and Automobile Company Mainen Lewistonissa. Vuoteen 1903 saavuttaessa valtaosa oli joko lopettanut, siirtynyt polttomoottorien käyttöön tai vaihtanut täysin tuotantolinjaa. Uusiakin höyryautoon uskovia yhtiöitä löytyi. Vuonna 1923 höyryvetureita valmistaneen "Brooks Locomotive Worksin" kanadalainen haara alkoi valmistaa höyryautoja ja niiden tuotanto jatkui vuoteen 1926.


title: Höyryauto

text: Ehkä kaikkein tunnetuin ja eniten myyty höyryauto oli "Stanley Steamer", joita valmistettiin vuosina 1896–1924. Vuosina 1899 ja 1905 Stanley yksin myi enemmän autoja kuin yksikään polttomoottoreita valmistanut merkki ja se jäi Yhdysvaltain markkinoilla tuolloin kakkoseksi vain Pope Manufacturing Companyn Columbia Electric -sähköautoille. Stanley käytti kaksisylinterisen, kaksitoimisen höyrykoneensa kattilana kompaktia tuliputkikattilaa. Ilmiömäisen, koneen kaikilla nopeuksilla tasaisen vääntömomenttinsa ansiosta koneisto oli tyypillisesti kytketty suoraan vetävään taka-akseliin, ilman kytkintä tai eri välityssuhteita tarjoavaa vaihteistoa. Vuoteen 1914 saakka Stanley-höyryautot puhalsivat pakohöyrynsä ulos koneistosta ja tämä aiheutti jatkuvan vedenlisäämisen tarpeen. Vuoden 1914 jälkeen kaikki Stanleyt varustettiin suljetulla kierrolla ja lauhduttimella. Tämä vähensi koneen vedenkulutusta huomattavasti.


title: Höyryauto

text: Ensimmäinen Ruotsissa valmistettu auto oli veljesten Jöns ja Anders Cederholm, vuosina 1891–92 valmistama höyryauto. Autoa oli tarkoitus käyttää tavaroiden kuljettamiseen heidän Ystadissa sijainneen kotipaikkansa ja perheen kesäasunnon välillä. Auto tuhoutui Ruotsin ensimmäisessä auto-onnettomuudessa, mutta veljekset kokosivat jäljelle jääneistä ja uusista osista parannetun version. Tämä auto on nähtävillä museossa Skurupissa.


title: Höyryauto

text: Valmistajilla oli koko ajan pyrkimys saada markkinoille kehittyneempiä höyryautoja. Merkittävimpänä höyrykoneteknologian kehittäjänä voidaan pitää massachusettsilaista Doblea. He onnistuivat lyhentämään liikkeellelähtöön kuluvaa aikaa huomattavasti, yhdistämällä automatisoidun vedensyötön ja polttimen vain vähän vettä kerrallaan vaativaan pakkokiertokattilaan. Vuonna 1923 Abner Doblen höyryauto voitiin käynnistää kylmästä virta-avaimella ja saada liikkeelle 40 sekunnissa ja jopa alle sen. Auton käyttö oli automatiikan ansiosta vaivatonta. Kun kattilaan oli saatu oikea työpaine, poltin lopetti toimintansa siksi aikaa, kunnes paine oli laskenut alimalle tasolle, jolla kone vielä toimi. Tämän jälkeen poltin syttyi uudestaan. Autojensa laadusta ja edistyneisyydestä huolimatta, tai ehkä juuri siksi, yhtiön talous kaatui korkeisiin tuotantokustannuksiin ja huonoon hallintoon.


title: Höyryauto

text: Vuonna 1900 Ohion Toledossa päätoimipaikkaansa pitänyt, amerikkalaisten polkupyörävalmistajien muodostama suuryhtiö "American Bicycle Co." perusti osaston valmistamaan 6,25-hevosvoimaista "Toledo Steam Carriage" -höyryautoa. Mies American Bicyclen ja polkupyöriä, mopoja, moottoripyöriä sekä autoja valmistaneen Pope Manufacturing Companyn takana oli eversti ja teollisuusmies Albert Pope. Toledo Steam Carriage oli hyvälaatuisista komponenteista, korkealla laatutasolla valmistettu auto, jota pidetään yhtenä aikansa parhaimmista. Syyskuussa 1901 kaksi Toledo-höyryautoa, yksi malli B (malli A varustettuna matkustajien sääsuojalla) ja malli E (malli D sääsuojalla) osallistuivat American Bicycle Co:n ilmoittamina "New York – Buffalo Endurance Contest" -kestävyysajoon hyvällä menestyksellä. Vuonna 1902 yhtiön nimeksi muutetaan "International Motor Car Company." Höyryautojen valmistus lopetetaan vuoden 1902 aikana ja yhtiö keskittyy valmistamaan polttomottorikäyttöisiä autoja nimellä Pope-Toledo.


title: Höyryauto

text: Ensimmäiset kokeilut omatoimisesti höyryvoimalla liikkuvien kulkuneuvojen tiimoilta tehtiin jo 1700-luvun lopulla. Kuitenkin vasta 1800-luvun alussa kehitetyt korkeapainejärjestelmät tekivät tällaisten ajoneuvojen valmistamisen käytännössä mahdolliseksi. Komponenttien valmistamiseen tarvittavan tekniikan karkeus ja maanteiden surkea kunto tarkoittivat, että jotain, jota voidaan kutsua nimellä ”höyryauto”, eli tavaroiden tai henkilöiden omavoimaiseen liikuttamiseen rakennettu ajoneuvo, ei voitu toteuttaa ennen 1800-luvun loppua. Ensimmäiset vakavahenkiset, omavoimaisten höyryajoneuvojen kokeilumallit olivat vuodelta 1784, jolloin James Watt patentoi höyrykoneensa, ja hänelle työskennellyt William Murdock liitti höyrykoneen vaunuihin. Toinen saman aikakauden kokeilu oli yorkshireläisen insinööri Robert Fournessin brittiläinen patentti No.1674, vuodelta 1788, joka myös koski höyrykoneen ja vaunujen yhdistämistä.


title: Höyryauto

text: Vuonna 1974 britannialainen designeri Peter Pellandine sai valmiiksi ensimmäisen Pelland Steamer -höyryautonsa. Hänen yhtiönsä Pellandini Cars Ltd oli tehnyt kehityshankesopimuksen höyryautojen suunnittelusta ja kehityksestä Etelä-Australian osavaltion hallinnon kanssa. Höyryauton pohjaksi otettiin jo olemassaoleva, polttomoottorikäyttöinen Pelland Sports, joka oli Volkswagen Kuplan pohjalevylle asennettu lasikuitukorinen "kit car". Kaksitoiminen, kaksisylinterinen compund-höyrykone asennettiin polttomoottorin tapaan auton takaosaan. Tämä auto on säästynyt ja on näytteillä Etelä-Australian Birdwoodin National Motor Museumissa.


title: Höyryauto

text: Vuonna 1977 valmistui höyryauto Pelland Mk II, tällä kertaa brittiläisen Pelland Engineering -yhtiön toimesta. Höyrykone oli kaksitoiminen, kolmesylinterinen "broad-arrow" eli W-konfiguraatiolla rakennettu ja se oli asennettu teräsputkikehikko-Kevlar -koriseen ajoneuvoon, jonka omamassa oli vain 476 kg. Höyrykoneen rakenne oli mahdollisimman yksinkertainen ja robusti, jotta se olisi varmatoiminen ja samalla tehokas. Koneen vääntömomentti oli 1500 Nm @ 0 r/min ja kiihdytys 0–100 km/h vei aikaa 8 sekuntia.


title: Amédée Bollée

text: Vuonna 1878 Amédée vanhempi suunnitteli " La Mancelle" -nimisen höyryauton, jota voitaneen pitää ensimmäisenä sarjavalmisteisena ajoneuvona, koska sitä valmistettiin 50 kappaletta. Nimi La Mancelle tarkoittaa femiiniä lemansilaista. La Mancelle omaa useita, omana aikanaan edistyksellisiä ominaisuuksia. Kattila sijaitsi matkustamon jälkeen, ajoneuvon takaosassa ja itse kone oli edessä. Höyrykoneelta voima siirtyi kampikoneistolta hammaspyörälle, josta oli ketjuveto taka-akselille. Kuljettaja istui etummaisena, höyrykoneen takana ja ajoneuvon ohjaus etuakselile oli järjestetty pystysuoran akselin ja ohjauspyörän avulla. Kaikki neljä pyörää ovat erillisjousitetut. Tämä konfiguraatio muistuttaa myöhempien autojen rakennetta huomattavasti enemmän kuin monissa muissa höyryautoissa. Yksi alkuperäinen yksilö on säilynyt ja se on näytteillä Musée des 24 Heures du Mans -automuseossa.


title: Klassinen liberalismi

text:
Samalla kun teollinen vallankumous oli alkamassa 1700-luvun Isossa-Britanniassa, nousivat ensimmäiset liberalismin näkemykset. Ensimmäinen liberaalinen filosofi oli John Locke, joka puolusti uskonnonvapautta tärkeässä teoksessaan "A Letter Concerning Toleration" (1689). Kuitenkaan hän ei ulottanut uskonnonvapaudesta esittämäänsä näkemystä katolisiin ja ateisteihin saakka. Locke toi esille käsitteen ”luonnolliset oikeudet”, jotka hän yksilöi: ”henki, vapaus ja omaisuus”. Luonnonoikeusteoria oli nykyaikaisen ihmisoikeuskäsityksen edeltäjä. Lockelle omaisuus oli tärkeämpi luonnollinen oikeus kuin oikeus osallistua yhteiseen päätöksentekoon: hän ei antanut varauksetonta hyväksyntäänsä demokratian käytölle hallitsemisessa, sillä hän pelkäsi, että ”enemmistön tyrannia” eväisi ihmisiltä heidän oikeuksiaan omaisuuteen. Tästäkin huolimatta luonnollisten oikeuksien ajatus oli aatteellisesti avainasemassa Amerikan vallankumoukselle ja Ranskan vallankumoukselle, vaikka ne ainakin jossakin määrin kasvattivat kansanvaltaa ja nostivat uuteen asemaan kansan enemmistön vallankäytön.
Liberalismin kukoistuksen kynnyksellä on syytä myös esitellä muutama irlantilainen taloustieteilijä: William Petty (1623–1687) ja Richard Cantillon (1680?–1734), joiden ajattelussa yhdistyi elementtejä sekä vanhasta merkantilismista että uudesta liberalismista. Molempien ajatukset herättivät kiinnostusta fysiokraattien keskuudessa Ranskassa. Fysiokraatit omaksuivat Pettyn ja Cantillonin ajatuksia, mutta suhtautuivat vieläkin jyrkemmin merkantilismin hylkäämiseen ja vieläkin avosylisemmin vapaaseen markkinatalouteen. Tietyssä mielessä Pettyn, Cantillonin ja fysiokraattien transformationaalisten ajatusten voidaan katsoa edustavan merkantilismin ja liberalismin käännekohtaa.


title: Liberaalinen Kansanpuolue

text: Suomen ensimmäinen liberalismin nimissä esiintynyt puolue oli vuosina 1880–1885 toiminut ruotsinkielinen Liberaalinen puolue, jonka aktiiveista suurin osa siirtyi pian Ruotsalaiseen puolueeseen. LKP:n varhaisin edeltäjä oli 1890-luvulla Suomalaisesta puolueesta irtaututunut Nuorsuomalainen Puolue, joka oli varsin pitkälle aatteeltaan liberaali. Enemmistö Nuorsuomalainen Puolueen jäsenistä perusti vuonna 1918 Kansanpuolueen enemmistön ja vanhasuomalaisten pienen tasavaltalaissiiven kanssa Kansallisen Edistyspuolueen, joka toimi vuodet 1918–1951. Vuonna 1951 Edistyspuolueen toiminta lopetettiin ja sen enemmistö liittyi yhdessä Itsenäisen Keskiluokan kanssa Suomen Kansanpuolueeseen ja vähemmistö perusti Vapaamielisten Liiton, joka oli Liberal International -järjestön jäsen. Puolueet yhdistyivät 29. joulukuuta 1965 ja muodostivat Liberaalisen Kansanpuolueen.


title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: 1930-luku näki nationalismin ja oikeistoradikalismin huiman nousun Euroopan valtioissa, joka myös Suomessa näkyi Lapuan liikkeenä. Moni äärioikeistolainen kokoomuksen aktiivi ja kannattaja oli mukana siinä – lisäksi Kokoomuksen ja Isänmaallisen Kansanliikkeen välillä oli vaaliliitto eduskuntavaaleissa. Kokoomuksen enemmistö, Paasikiven johdolla, päätti kuitenkin ajaa Isänmaallisen Kansanliikkeettä lähellä olevat pois puolueesta, ei suinkaan nationalismin takia (joka oli enemmän tai vähemmän yhteinen arvo molemmille osapuolille), vaan siksi että kyseiset radikaalit ryhtyivät ajamaan valtiokapitalismia, siten rikkoen yksityisen omistusoikeuden perusideaa, josta kokoomuksen enemmistö ei ollut valmis tinkimään.


title: Liettuan historia

text: Liettualaisen älymystön johdolla perustettiin vuonna 1988 uudistusliike Sąjūdis.Uuden kansanliikkeen syntyä edelsi kaksi merkittävää asiaa. Virossa oli jo perustettu kansanrintama (Eesti Rahvarinne), mutta Liettuan tiedotusvälineet eivät kertoneet asiasta mitään. Toukokuussa 1988 kaksi virolaista tutkijaa vieraili Liettuan tiedeakatemiassa ja kertoi tapahtuneesta, mikä innosti esimerkillään liettualaista älymystöä toimimaan samoin. Toisena tekijänä oli liettualaisten kommunistien salamyhkäinen menettely Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 19. konferenssin alla. Moskova oli vaatinut avointa toimintaa kunkin tasavallan puoluekokousedustajien valinnassa. Puolue ilmoitti edustajansa 28. toukokuuta 1988, jotka oli valittu puolueen salaisessa kokouksessa ehdokasasettelun ollessa virallisesti kesken. Liettuan edustajistossa oli vanhoillisilla selvä yliedustus. Tapaus aiheutti vastalauseryöpyn tiedeakatemiassa ja kesäkuun alussa järjestettiin suuri keskustelutilaisuus, johon saapui 500 edustajaa. Tilaisuudessa perustettiin Liettuan perestroikan aloiteryhmä,""Sajūdžio iniciatyvinè grupė"" eli lyhyesti Sąjūdis.


title: Demokratian historia

text: Vaikka perustajaisät eivät kuvailleetkaan Yhdysvaltoja demokratiaksi, sitä on kuvattu ensimmäiseksi liberaaliksi demokratiaksi sillä perusteella, että sen perustajia yhdisti päättäväisyys rakentaa amerikkalaisuus vapauden ja tasa-arvon periaatteiden varaan. Vuonna 1788 hyväksytty Yhdysvaltain perustuslaki sääti vaaleilla valitun hallituksen ja turvasi kansalaisoikeudet ja -vapaudet. Kuitenkin siirtomaakaudella ennen vuotta 1776 vain aikuiset valkoiset miespuoliset varallisuuden omistajat pystyivät äänestämään; äänioikeutta ei ollut Afrikasta tuoduilla orjilla, vapaillakaan mustilla eikä naisilla. Läntisillä rajaseuduilla demokratiasta tuli elämäntapa laajoin sosiaalisin, taloudellisin sekä poliittisin tasa-arvoin. Sen sijaan rajaseudullakaan ei demokratiaa saavutettu esimerkiksi Kanadassa, Australiassa tai Venäjällä. Ennen 1840-lukua kaikki varallisuuteen perustuvat ehdot oli poistettu, ja melkein kaikki valkoiset aikuiset miespuoliset kansalaiset saivat äänioikeuden. Äänestysaktiivisuus liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason vaaleissa vaihteli 60 ja 80 prosentin välillä. Järjestelmä asteittaisesti kehittyi jeffersonilaisesta demokratiasta jacksonilaiseen demokratiaan ja pitemmälle. Sisällissodan jälleenrakentamisen (1860-luvun lopulla) aikana vastavapautetuista orjista tuli äänioikeutettuja kansalaisia (koskien miehiä).


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Narvalaisuus oli Viron itäosassa Narvan kaupungissa vuonna 1898 alkunsa saanut ja 1900-luvun alussa myös Suomessa ja Venäjällä vaikuttanut Lestadiolaisuuden haara, joka levisi myös Helsinkiin. Narvalaisuus sai alkunsa Virossa vuonna 1898 lestadiolaisuuden suuressa hajaannuksessa, jolloin lestadiolainen liike jakaantui viiteen eri ryhmään, joiden nimet ovat vanhoillislestadiolaisuus, esikoislestadiolaisuus, uusheräys, narvalaisuus ja samperilaisuus. Narvalaisuus jakaantui jo aivan alkuvaiheessa kahteen suuntaukseen. Narvalaisuus ja erityisesti sen kumpulaisuus-niminen haara painotti ns. sisäistä sanaa Raamatun kustannuksella. Hurmoksellisempi ja lainomaisempi kumpulaisuus sai nimensä Lappeenrantalaisen saarnaajan Aleksanteri Kumpulaisen (1861–1926) mukaan, ja toinen maltillisempi narvalaisuuden haara oli nimeltään lindströmiläisyys. Juuri narvalaisuuden kumpulainen haara liittyy Suomen helluntaiherätyksen alkuhistoriaan.


title: Politika

text: Politika oli suomalainen vuosina 2010−2012 julkaistu perustettu liberaali verkkolehti, jonka päätoimittajana toimi Dennis Mitzner. Lehdessä julkaistiin suomalaisten yhteiskunnallisten ajattelijoiden kirjoituksia. Ensimmäisen numeron kirjoittajina olivat muun muassa professorit Timo Vihavainen ja Juha Sihvola. Lehteen ehtivät kirjoittaa heidän lisäkseen mm. Yhdysvaltain ja Ison-Britannian historian sekä Pohjois-Amerikan kirkkohistorian dosentti Markku Ruotsila, dogmatiikan dosentti Juha Ahvio, hallintotieteiden professori Risto Harisalo, historian professori Juha Sihvola, VTM Wille Rydman, europarlamentaarikko Sampo Terho, sisäministeri Päivi Räsänen ja everstiluutnantti Jouni Suninen.


title: Demokratian historia

text: Siirtymät liberaaliin demokratiaan ovat tapahtuneet perättäisinä “demokratian aaltoina”, vaihtelevasti sotien, vallankumousten, siirtomaavallan purkautumisen ja taloudellisten asianhaarojen seurauksena. Suomessa otettiin käyttöön yleisillä vaaleilla valittu sukupuolia erottelematon yksikamarinen kansaneduskunta vuonna 1906. Tällöin Suomi oli vielä autonominen Venäjän suuriruhtinaskunta, ja suuriruhtinaalla oli veto-oikeus kansaneduskunnan säätämiin lakeihin. Tilanne muuttui oleellisesti vuoden 1917 vallankumouksen yhteydessä, minkä seurauksena Suomesta tuli itsenäinen tasavalta. Ensimmäinen maailmansota sekä Ottomaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin hajoaminen johtivat uusien kansallisvaltioiden luomiseen Eurooppaan, ja useimmat uusista valtioista olivat ainakin nimellisesti demokraattisia. 1920-luvulla demokratia kukoisti, mutta Suuri lama aiheutti pettymystä ja useimmat Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat muuttuivat vahvan miehen valloiksi tai diktatuureiksi. Fasismi ja diktatuurit rehottivat natsi-Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä muissakin epädemokraattisiksi kehittyneissä maissa kuten Baltian ja Balkanin maissa, Brasiliassa, Kuubassa, Kiinassa ja Japanissa. Samaan aikaan myös Josif Stalin sai Neuvostoliitossa diktaattorin aseman. Niinpä 1930-luku tunnetaankin “diktaattoreiden aikakautena”.


title: Klassinen liberalismi

text: Mannermaista liberalismia kutsutaan usein myös "ranskalaiseksi valistukseksi". Ranskassa liberalismin juuret olivat 1700-luvun valistusajan filosofiassa, joka painotti sananvapautta ja kyseenalaisti hallitsijan, aatelin ja kirkon vallankäytön eli "Ancien régimen". Ranskan vallankumousta vuosisadan lopussa pidetäänkin liberaalina vallankumouksena, vaikka sen seuraukset myöhemmin johtivatkin väliaikaisesti takaisin yksinvaltaan. Ranskalaisten valloitusten myötä liberaalit ajatussuunnat levisivät kaikkialle manner-Eurooppaan, millä tulikin olemaan tärkeä rooli vuoden 1848 tapahtumissa. Vaikka mannermainen liberalismi tunnustaakin yksilön, niin sille on kuitenkin tunnusomaista, että yksilö nähdään ensisijaisesti kollektiivin osana ja että yksilön tulee toimia nimenomaan yhdessä yhteisön kanssa. Tämä oli Friedrich Hayekin mukaan suurin eroavaisuus, missä ranskalaisen valistuksenajan henki eroaa klassisesta liberalismista, sillä se hyväksyy kollektivismin. Hayekin mukaan juuri tämän vuoksi mannermainen liberalismi korostaa niin voimakkaasti juuri politiikkaa keinona ratkoa ihmisten ja yhteiskunnan ongelmia. Tässä asiassa mannermainen liberalismi eroaa merkittävästi klassisesta liberalismista, jossa demokratia nähdään ensisijaisesti keinona suojella kansalaisia valtiovallalta ja sen hallitsijoiden pyrkimyksiltä. Ranskalainen valistus korostaa ihmisten välistä luonnollista tasa-arvoa, ja tämän vuoksi se sallii valtion tasoittavan ihmisiä erottavia tekijöitä ja olosuhteita. Mannermaisen liberalismin voidaankin sanoa korostavan ennemminkin tasa-arvoa, kuin itse vapautta. Syvä ero klassiseen liberalismiin on periaatteellinen. Klassiselle liberalismille ihmiset yksinkertaisesti ovat erilaisia, ja he käyttävät omaehtoisesti aikaansa eri tavoin ja tekevät elämässään erilaisia valintoja. Klassinen liberalismi ei anna valtiolle ikinä oikeutta puuttua näihin yksilön ponnisteluihin markkinoilla ja niistä seuranneisiin saavutuksiin, sekä mielivaltaisesti ja keinotekoisesti tasoittavan palkkoja ja ihmisten saavutuksia. Mannermainen liberalismi pitää pyrkimyksiä tasa-arvoon yhteiskunnallisena saavutuksena ja korkeampana päämääränä, kun taas klassisen liberalismin mukaan kaikki nämä pyrkimykset hallitustasolla ovat poliittista despotismia ja totalitarismia. Mannermaisessa liberalismissa vapaus merkitsee oikeutta osallistua poliittiseen prosessiin, kun taas klassisen liberalismin edustajat katsovat että vapaus on sitä, että ihmiset voivat tehdä valintansa itsenäisesti ja mahdollisimman omaehtoisesti ilman hallituksen ohjailua. Klassisten liberalistien mukaan poliittiset lupaukset ovat tyhjiä ja poliittiset ohjelmat muuttuvat aikanaan väistämättä kansalaisten vapauksia rajoittaviksi keinotekoisiksi esteiksi (tullit, tariffit, kieltolaki ja sääntely). Mannermaisen liberalismin mukaan valtiolle tulee antaa rajoittamaton valta kehittää yhteiskuntaa. Sen sijaan klassiset liberalistit edellyttävät, että tämän vallan tulee olla hallitustasolla rajattua, ja puolestaan vapailla markkinoilla ihmisten välinen keskinäinen kilpailu ja yhteistyö vieköön ihmiskuntaa eteenpäin spontaanisti ja omaehtoisesti. Ranskalaisessa valistuksessa valtio edustaa yhteisön kollektiivista viisautta ja korkeampaa eettisyyttä, johon ihmiset eivät pelkästään markkinoilla toimien voi heidän mukaansa yltää.


title: Maailmanhistoria

text: Valistus oli 1700-luvun eurooppalainen älyllinen liike, joka korosti sivistystä, järjenmukaisuutta ja yksilönvapautta. Valistusaate pyrki järkeen nojautuen perusteellisiin uudistuksiin kulttuurin ja yhteiskuntaelämän aloilla. Liikkeen johtavat hahmot näkivät olevansa rohkea ja tärkeä älykköjen ryhmä, joka vei maailmaa eteenpäin ”pimeän ajan” eli keskiajan synnyttämän irrationaalisen ja taikauskoisen hirmuvallan ikeestä. Ensimmäisiä kuuluisia ajattelijoita tällä aikakaudella olivat John Locke ja Thomas Hobbes, jotka kirjoittivat monia autoritaarisia pakkovaltoja vastustavia sekularistisia kirjoituksia jo 1600-luvulla.


title: Fagotti

text: Fagotin ääni on hienossa matalassa rekisterissä voimakas ja korkeammalle tultaessa muuttuu hiljaisemmaksi. Keskirekisterissä fagotti kuulostaa ”torvimaiselta”. Ylimmässä ja alimmassa rekisterissä nopeat aika-arvot tulevat vaikeiksi soittaa. Näillä alueilla myös trillit ovat hankalia.


title: Fagotti

text: Fagotteja on kahta tyyppiä: ns. saksalainen eli Heckel-fagotti, joka yleensä valmistetaan vaahterasta (joskus muovista), sekä nykyään harvinaisempi, lähes pelkästään Ranskassa käytössä oleva, ns. ranskalainen fagotti eli Buffet-fagotti, joka valmistetaan ruusupuusta. Näiden soitinten äänensävyt eroavat toisistaan selvästi. Äänen sävyero johtuu erilaisesta porauksesta: ranskalaisen fagotin poraus on loivemmin kartiomainen kuin saksalaisen. Tämän takia saksalaisen fagotin ääni on vahvempi. Vaahterasta tehdyt saksalaiset fagotit petsataan; värit vaihtelevat ruskeasta punaruskeaan ja punaiseen, myös aivan mustaa käytetään. Petsauksen jälkeen ulkopinta lakataan värittömällä lakalla. Kapeammat putket ovat sisäpinnoiltaan päällystetyt kovakumilla. Ranskalaiset fagotit ovat sisä- ja ulkopinnoiltaan öljykyllästystä lukuun ottamatta käsittelemättömiä.


title: Fagotti

text: Fagotti ( 'risukimppu') on matalaääninen puupuhallin. Se koostuu kahdesta rinnakkaisesta putkesta, jotka on alapäistään yhdistetty toisiinsa. Soittimen alkupäässä on lisäksi metallinen, taivutettu putki, ns. s-putki, johon varsinaisen äänen tuottava suuhinen eli ”rööri” kiinnitetään. Suuhinen on samantapainen ja samasta materiaalista valmistettu kaksoisruokolehdykkä kuin esimerkiksi oboessa, mutta suurempi.


title: Fagotti

text: Fagotin isoveli kontrafagotti on matalaäänisin puupuhallin. Se toimii orkesterissa usein kontrabasson tapaan eli seuraa fagottistemmaa oktaavin verran alempana. Kontrafagotin ääniala on subkontra-B:stä suunnilleen c4:hen (keski-c) soittajan ja soittimen mukaan. Se pääsee siis jopa matalammalle kuin kontrabasso.


title: Fagottikonsertto

text: Fagottikonsertto on fagotille ja orkesterille sävelletty konsertto. Tunnettuja fagottikonserttoja ovat säveltäneet muun muassa Wolfgang Amadeus Mozart, Carl Maria von Weber ja Johann Nepomuk Hummel. Tuotteliaimpiin fagottikonserttojen säveltäjiin kuuluu Antonio Vivaldi, joka sävelsi 36 fagottikonserttoa.


title: Fagottikonsertto (Mozart)

text: Wolfgang Amadeus Mozart sai fagottikonserttonsa B-duurissa (KV 191) valmiiksi Salzburgissa kesäkuussa 1774. Ei ole tiedossa, kenelle Mozart teoksensa sävelsi. Kyseessä on ainoa Mozartilta säilynyt teos, jossa soolosoittimena käytetään fagottia. Hänen on kuitenkin sanottu säveltäneen myös kolme muuta fagottikonserttoa ja fagottisonaatin. Konsertto koostuu kolmesta osasta:Hitaan osan teema muistuttaa läheisesti "Porgi, amor" -aariaa "Figaron häistä".


title: Kontrafagotti

text: Kontrafagotti on matalaäänisin puupuhallinsoitin. Se on kooltaan fagottia suurempi, pituudeltaan kaksinkertainen, ja soi oktaavia matalammalta kuin fagotti.


title: Kalle Fält

text: Pertti Antero ”Kalle” Fält on suomalainen muusikko, jonka ensisijainen soitin on saksofoni. Hän syntyi Oulussa, mutta muutti 1970-luvun alussa Helsinkiin. Fält on soittanut muun muassa kuusi vuotta Pepe & Paradise -yhtyeessä sekä Dannyn, Tapani Kansan ja Jukka Kuoppamäen taustaorkestereissa. Omalla nimellään Fält on julkaissut kaksi albumia. Hänellä oli myös oma yhtye Kalle Fält Band, joka julkaisi vuonna 1977 albumin "Tehtiinpä lauluja uusia". Lisäksi Fält oli popbändien suomenmestaruuden vuonna 1970 voittaneen Express-yhtyeen solisti.


title: Trumpetti

text:
Trumpetissa on yleensä kolme venttiiliä, joiden eri yhdistelmillä voidaan muuttaa putken pituutta ja täten madaltaa luonnonääntä enintään kuusi puolisävelaskelta. Lopputulos on koko äänialaltaan
täysin kromaattinen instrumentti. Piccolotrumpetissa ja flyygelitorvessa voi olla neljäskin
venttiili, joka madaltaa ääntä kvartin. Verdin samannimisessä oopperassa käytetyssä ns. Aida-
trumpetissa on sitä vastoin vain yksi venttiili, ja siksi sen sävelvalikoima onkin rajoitetumpi.


title: Heidi Peltoniemi

text: Heidi Peltoniemi on suomalainen sellisti. Hän opiskeli barokkiselloa ja viola da gambaa Sibelius-Akatemiassa Markku Luolajan-Mikkolan johdolla. Häntä opettivat lisäksi Pariisin konservatoriossa Christophe Coin ja Bruno Cocset. Peltoniemi on esiintynyt Volante-kvartetin, Opus X -yhtyeen ja Helsingin Barokkiorkesterin kanssa useissa Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa. Vantaan barokki -festivaalilla Peltoniemi tuli valituksi "vuoden nuoreksi taiteilijaksi" 2008. Hänen instrumenttinsa on Thomas Edlingerin Prahassa rakentama sello vuodelta 1718.


title: Jatkotutkinto

text: Ruotsin valtakunnassa, johon Turun akatemia perustettiin, maisteri oli tyypillisesti ylin filosofinen tutkinto. Tohtorin arvonimeä käytettiin lähinnä teologiassa, jossa se oli kuninkaan myöntämä, ansioituneiden piispojen ja rovastien saama, arvonimi. Myös lääke- ja lakitieteessä käytettiin yliopiston ansioituneille maistereille väittelyn jälkeen myöntämää tohtorin tutkintoa. Filosofian tohtori oli kuitenkin mahdottomuus, sillä filosofisen tiedekunnan tarkoituksena oli toimia ylempiin opintoihin valmistavana. Vasta 1700-luvun lopulla alettiin myöntää filosofian tohtorin arvonimiä tieteellisesti ansioituneille, väitelleille maistereille. Samaan aikaan otettiin käyttöön dosentin arvo, joka myönnettiin yliopistossa opetusta antavalle, professuuria odottavalle maisterille ("magister docendi"). Suomen tultua osaksi Venäjän valtakuntaa myös teologian tohtorin arvon myöntäminen siirtyi hallitsijalta yliopistolle.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Nimestään huolimatta useimmat filosofian maisterit eivät ole lukeneet lainkaan filosofiaa. Suurin osa filosofian pääaineopiskelijoista puolestaan valmistuu yhteiskuntatieteiden maisteriksi (yhteiskuntat. maist. ja YTM) tai valtiotieteiden maisteriksi (valtiot. maist. ja VTM). Filosofian maisterin tutkinnolla onkin ollut, osin turhaan, teoreettisen tutkinnon maine verrattuna vastaavaan diplomi-insinööritutkintoon. Tätä on haluttu lieventää jopa pääainenimikkeillä, esimerkiksi Jyväskylän yliopistossa pääaineekseen voi valita nimenomaan tietotekniikan vaikka tietojenkäsittelytiedekin on mahdollinen. Ongelma koskeekin erityisesti kemistejä, fyysikoita, matemaatikoita ja tietojenkäsittelytieteilijöitä, jotka kilpailevat osittain samoista työpaikoista kemiantekniikan diplomi-insinöörien, teknillisten fyysikkojen, teknillisten matemaatikkojen ja tietotekniikan diplomi-insinöörien kanssa.Lääketieteen tutkintoja voi suorittaa lääketieteellisissä tiedekunnissa Helsingissä, Turussa, Oulussa ja Tampereella sekä Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa Kuopiossa.


title: Mitä on filosofia?

text: Mitä on filosofia? on vuonna 2010 ilmestynyt artikkelikokoelma, joka esittelee filosofiaa. Sen ovat toimittaneet Henrik Rydenfelt ja Heikki A. Kovalainen ja kustantanut Gaudeamus. Filosofian maisteri Henrik Rydenfelt on Helsingin yliopiston jatko-opiskelija ja filosofian maisteri Heikki A. Kovalainen on Tampereen yliopiston filosofian laitoksen tutkija.


title: Uskonnonfilosofia

text: Fideisti on henkilö, joka on sitä mieltä, että tiettyjä väitteitä ei voi osoittaa todeksi, mutta ne tulee siitä huolimatta uskoa. Fideistin mukaan uskonnolliset väitteet eivät kuulu järkiperäisen todistuksen piiriin, vaan ne ovat jumalallisen ilmoituksen tulosta, ja ne voidaan vain hyväksyä tai olla hyväksymättä. Tunnetuimpia fideistisiä ajattelutapoja on Søren Kierkegaardin ajatteluun pohjautuva fideismin suunta, jonka mukaan uskonnollisten väitteiden todistusvaatimukset ovat ristiriitaisia. Tämän käsityksen mukaan ei useinkaan ole mahdollista löytää perusteita, jotka voisivat vakuuttaa kaikki ihmiset, koska ihmisillä on hyvin erilaisia lähtökohtia ja taustoja käsitysten arviointiin. Toiseksi uskonnolliset väittämät koskevat ihmisen oman elämän perusteita, joihin kukaan ei voi väitetysti suhtautua täysin puolueettomasti – on eri asia tietää joku asia todeksi kuin hyväksyä se oman elämän perustaksi. Kierkegaard sanoi, että jos kysymys on ihmisen iankaikkisesta kohtalosta, hän ei voi myöskään jatkaa ajattelua ja lykätä ratkaisua loputtomiin, vaan hänen on tehtävä henkilökohtainen ratkaisu. Tällaisessa ajattelussa puhutaan ”uskon hypystä”, joka viittaa uskonnollisen ratkaisun tekemiseen ilman todisteita.


title: Professori

text: Yleensä yliopistojen professorit ovat suorittaneet tohtorin tutkinnon, mutta tämä ei ole ehdoton edellytys – erityisesti taiteellisilla aloilla, joissa valinta tapahtuu taiteellisten näyttöjen perusteella, on professoreita, joilla ei ole tohtorintutkintoa. Eri yliopiston pätevyysmäärittelyt ovat yleensä hyvin samankaltaisia ympäri maailman, vaikka niissä voi olla painotuseroja yliopiston tai tehtävän luonteen takia. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa professorin tehtävään valittavalta edellytetään nykyisin tohtorin tutkintoa, korkeatasoista tieteellistä pätevyyttä, kokemusta tieteellisen tutkimuksen johtamisesta, kykyä antaa korkeatasoista tutkimukseen perustuvaa opetusta ja ohjata opinnäytteitä, sekä näyttöjä edustamansa tutkimusalan kansainvälisestä yhteistyöstä. Professorilta voidaan vaatia myös käytännön kokemusta alaltaan. Taiteiden alalla tieteellisen tutkimuksen asemasta arvioidaan taiteellista toimintaa.


title: Filosofian kandidaatti

text: Tutkinnon nimi perustuu historiallisesti filosofia-tieteeseen ja siinä saavutettuun alustavaan edistykseen, jota osoittaa ehdokkuuteen viittaava käsite kandidaatti (< lat. "candidatus", "valkoisiin puettu", alkujaan julkisen viran hakija Rooman valtakunnassa).


title: Tiedon lähde

text: I. Filosofisia lukuja (Φιλοσοφικά κεφάλαια, "Filosofika kefalaia" eli "Dialektika") – Filosofinen johdanto kristilliseen teologiaan ja dogmatiikkaan. Teos alkaa sanoilla "Mikään ei ole arvostetumpaa kuin tieto, sillä tieto on järjellisen sielun valo". Johannes käsittelee erilaisia filosofisia käsitteitä, erityisesti sellaisia, joilla on myös tekninen teologinen merkitys. Tällaisia ovat muun muassa oleminen, substanssi, aksidenssi sekä suku ja laji. Käsitteiden määrittelyt perustuvat Aristoteleen ("Kategoriat") ajatteluun ja kirkkoisiin.


title: Filosofi

text: Nykyään filosofeiksi on kutsuttu logiikan, tietoteorian, ontologian ja etiikan tutkijoita ja harrastajia. Nykyisin julkisessa puheessa sana "filosofi" viittaa nimenomaan filosofian tutkijoihin. Filosofian tutkiminen ei kuitenkaan aina tarkoita uuden filosofian luomista tai edes kannanottojen tekemistä filosofisten kysymysten suhteen. Filosofian professori Timo Airaksinen on ilmoittanut häntä ärsyttävän se, kun häntä nimitetään "filosofiksi". "Nimitys sopii paremmin Platonille ja kumppaneille", hän sanoo.


title: Tohtori

text: Tohtori ( 'opettaja') on korkeimman yliopistollisen tutkinnon nimitys. Tohtorintutkinto pätevöittää ennen kaikkea tutkimustoiminnan vaativiin asiantuntija- ja esimiestehtäviin. Yliopiston ja ammattikorkeakoulun korkeimpiin virkoihin vaaditaan yleensä tohtorintutkinto. Professorin virkaan tohtorintutkintoa ei teoriassa vaadita; sen sijaan edellytetään tieteellistä tai taiteellista pätevyyttä sekä opetustaitoa. Käytännössä professori, jolla ei ole tohtorintutkintoa, on kuitenkin harvinainen muilla kuin taidealoilla. Tohtoriksi opiskelevaa kutsutaan jatko-opiskelijaksi. Jos tohtoriopintoja tehdään työsuhteessa yliopistoon, niin tällöin työtehtävästä käytetään tohtorikoulutettavan nimikettä.


title: Filosofiakäsitykset

text: Filosofian kriittisenä tehtävänä on kaiken kulttuurin ennakkoehtojen, sisällön ja vaikutusten analysointi ja arvostelu. Kohteisiin kuuluvat muun muassa kielet ja käsitejärjestelmät, aatteet ja uskonnot, poliittiset järjestelmät ja oikeusjärjestelmät, tieteet ja taiteet, jopa itse filosofiakin. Näin tulevat määritellyiksi kohteen perusteella filosofian alueet kuten kielifilosofia, uskonnonfilosofia, yhteiskuntafilosofia, oikeusfilosofia, tieteenfilosofia ja taiteenfilosofia. Minkä tahansa tieteen peruskäsitteet, teoriat ja menetelmät voivat olla filosofian tutkimuskohteita. Erityistieteiden tieteenfilosofia, jonka tulisi olla läheisessä yhteistyössä kyseisen alan omien tutkijoiden kanssa, liittyy läheisesti logiikkaan, tietoteoriaan ja yleiseen tieteenfilosofiaan, joissa tarkastellaan erityistieteille yhteisiä tiedon rakenteita ja päättelemisen muotoja.


title: Laadullinen tutkimus

text: Laadullinen eli kvalitatiivinen tutkimus on menetelmäsuuntaus, jota käytetään ihmistieteissä määrällisen eli kvantitatiivisen tutkimuksen lisäksi. Laadullisessa tutkimuksessa pyritään ymmärtämään tutkittavaa ilmiötä. Tällä tarkoitetaan ilmiön merkityksen tai tarkoituksen selvittämistä sekä kokonaisvaltaisen ja syvemmän käsityksen saamista ilmiöstä. Käytännössä tämä tarkoittaa usein tilan antamista tutkittavien henkilöiden näkökulmille ja kokemuksille sekä perehtymistä tutkittavaan ilmiöön liittyviin ajatuksiin, tunteisiin ja vaikuttimiin. Laadullinen tutkimus on saanut vaikutteita monelta suunnalta, kuten hermeneutiikasta, fenomenologiasta ja analyyttisestä kielifilosofiasta. Laadullisia menetelmiä alettiin laajemmin käyttää yhteiskuntatutkimuksessa 1970-luvulla ja kasvatustieteissä 1980-luvulla. Hermeneutiikka ja fenomenologia voidaan luokitella myös laadullisen tutkimuksen osaksi.


title: Tieteilijä

text: Tieteilijät ovat tavallisesti erikoistuneet yhteen tieteen alaan ja edelleen sen johonkin osa-alueeseen. Ammattinimike on tavallisesti johdos tieteilijän tutkimasta aiheesta. Esimerkkejä:Sanalla tutkija voidaan tarkoittaa myös tieteitä tai muita asioita intensiivisesti ilman tutkijan työtehtävää tutkivia henkilöitä. Tieteen tai tutkimuksen harrastajia kutsutaankin joskus yleiskäsitteella harrastajatutkija sekä joillakin laajemmin harrastetuilla aloilla erilaisilla tutkija-käsitteen johdannaisilla (esimerkiksi sukututkija tai ufotutkija).


title: Tutkimus

text:
Tutkimus tarkoittaa järjestelmällistä, erityisesti tieteellistä, toimintaa jonkin asian selvittämiseksi.
Tutkimuksen käsitettä käytetään monenlaisissa yhteyksissä tarkoittamaan selvityksen tekoa ja siihen liittyviä järjestelyjä, joilla pyritään saamaan lisätietoa aiheesta tai edistämään (tutkimus)ongelman ratkaisemista. Tutkimustoimintaa luonnehditaan yleensä sen laadun sekä luonteen perusteella.


title: Politiikan tutkimus

text: Niin Suomessa kuin muualla ovat vähintään kuudenkymmenen vuoden ajan olleet vallalla käsitykset, ettei politiikan tutkimuksen tule millään tavoin rajoittua tarkastelemaan poliittisista ilmiöistä pelkästään valtiollisia. Tutkimusala keskittyy kuitenkin edelleen huomattavasti virallisiin instituutioihin, kuten poliittisiin puolueisiin ja tiettyihin intressiryhmiin. Nimenomaista irtautumista valtiollisten ilmiöiden tarkastelusta edustavat useat politiikan tutkimuksen haarat. Niistä mainittakoon esimerkkeinä järjestötutkimus, diskurssianalyysi, julkisuuden tutkimus sekä sellainen maailmanpolitiikan tutkimus, joka ei rajoitu valtioiden välisten suhteiden erittelyyn.


title: Tutkimusongelma

text: Tutkimusongelma on tietyssä tutkimuksessa vastattavaksi asetettu ja otettu, tutkimuksen aiheesta jonkin näkökulman kannalta tarkoituksenmukaisesti rajattu käsiteltävä kokonaisuus, josta tuotetaan tietoa. Tieteellisessä tutkimuksessa on toivottavaa, että tuotettu tieto olisi uutta. Tutkimusongelma voi olla luonteeltaan kuvaileva tai kysymyksen muotoinen tai se voi esittää hypoteesin, jota tutkimuksessa testataan. Siitä käytetään myös hieman eri näkökohtia painottavia nimityksiä tutkimuskysymys ja tutkimustehtävä. Tarkasti rajattu tutkimusongelma voidaan käsittää suppeammaksi kuin yleisemmin määritelty tutkimustehtävä. Kaikki eivät käytä mitään mainituista käsitteistä. Esimerkiksi Jari Metsämuuronen käyttää laadullisen tutkimuksen kohdetta kuvatessaan käsitettä tutkimusaihe. Tutkimusaihetta lähestytään tietyn metodologian kautta.


title: Tutkimusetiikka

text: Tutkimuksessa on noudatettava erityistä huolellisuutta käsiteltäessä henkilöä koskevia arkaluonteisia tietoja. Arkaluonteisiksi katsotaan tiedot, jotka kuvaavat tai on tarkoitettu kuvaamaan rotua tai etnistä alkuperää, henkilön yhteiskunnallista, poliittista tai uskonnollista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista, rikollista tekoa, rangaistusta tai muuta rikoksen seuraamusta, henkilön terveydentilaa, sairautta tai vammaisuutta taikka häneen kohdistuneita hoitotoimenpiteitä tai niihin verrattavia toimia, henkilön seksuaalista suuntautumista tai käyttäytymistä, ja henkilön sosiaalihuollon tarvetta tai hänen saamiaan sosiaalihuollon palveluja, tukitoimia ja muita sosiaalihuollon etuuksia.


title: Tutkimusetiikka

text: Tutkimusetiikan sisällöstä on esitetty erilaisia määritelmiä. Laajan ja kaiken tutkimustoiminnan kattavan määritelmän mukaan (Tranøy 1983) ”tutkimusetiikalla tarkoitetaan joko vapaaehtoista tai järjestelmällistä tieteellisessä tutkimuksessa ja sen seuraamuksissa johtuvien moraalisten ongelmien tarkastelua”. Tutkimustoiminnan alueelle rajatun määritelmän mukaan (Petterson 1994) ”tutkimusetiikka on niiden kysymysten pohtimista, jotka koskevat eettisten normien integroimista tutkimustyöhön yhdessä tutkimuspoliittisten, juridisten tai tutkimusideaalisten sääntöjen (normien) kanssa”. Tutkimuseettinen ongelma syntyy, jos yleinen moraalinen normi on ristiriidassa tutkimuksen käytännön tai tutkimuseettisen normin kanssa.


title: Tutkimus

text: Tutkimukseen liittyy usein koejärjestely tai muu käytännöllinen toimenpide (esimerkiksi haastattelu), jonka avulla pyritään saamaan tietoa tutkittavasta aiheesta. Tutkimukset jaetaan ympäristön mukaan laboratorio- ja kenttätutkimuksiin. Lisäksi yleisten menetelmien yhteydessä käytetään usein jakoa havainnoivaan ja kokeelliseen tutkimukseen. Tiedollisten tavoitteiden perusteella voidaan käyttää jakoa kvalitatiiviseen ja kvantitatiiviseen tutkimukseen. Tosin pitää kuitenkin muistaa, että nämä jaottelut eivät sovellu sellaisiin tutkimuksiin, jotka sisältävät useantyyppisiä ympäristöjä, menetelmiä ja tavoitteita. Saaduista tuloksista tehdään yleensä (kirjallinen) yhteenveto sekä pohdinta, jonka avulla voidaan arvioida tutkimuksen tuloksia ja onnistumista sekä ehdottaa mahdollisia jatkotoimenpiteitä.


title: Tutkimusetiikka

text: Olennaisena osana tutkimusetiikkaan kuuluu hyvän tieteellisen tavan noudattaminen eli rehellisyys, tarkkuus ja huolellisuus. Lisäksi mittaustulokset tulee raportoida tarkasti ja tiedot arkistoida. Tutkijan on myös annettava riittävästi tunnustusta muiden tekemälle työlle. Jotta tahattomien ja tahallisten virheiden määrä pysyisi vähäisenä, tutkimusten tulokset julkaistaan yleensä vertaisarvioiduissa tieteellisissä julkaisuissa, joissa vertaisarvioitsijoiden tehtävänä on arvioida tutkimuksen toteutusta ja uskottavuutta. Vertaisarvioinnissa tieteelliseen julkaisusarjaan lähetetyn tutkimuksen arvioi muutama alan tutkijaa nimettömästi. He eivät kuitenkaan yleensä toista kokeita vaan pyrkivät arvioimaan julkaisun totuudenmukaisuutta oman kokemuksensa ja kirjallisuuden avulla.


title: Tapaustutkimus

text: Tapauksen määrittely, analysointi ja ratkaisu on tapaustutkimuksen keskeisin tavoite. Tapaustutkimuksessa ei siis ole itsestäänselvää tai yhdentekevää, miten tutkittavat tapaukset valitaan, rajataan ja perustellaan. Tapaustutkimuksessa voi olla yksi tai useampia tapauksia. Tutkimuksen tapaus voi olla: toimija, tapahtuma, prosessi tai ilmiö toimiala-, organisaatio-, osasto-, tai henkilötasolla. Kohteena on rajattu systeemi kuten yksilö, ryhmä tai ohjelma, ilmiö tai ajallinen prosessi.. Tapaus voi olla yksilö, perhe, yhteisö, organisaatio, tapahtuma tai tapahtumasarja, prosessi, fyysinen yksikkö tai tilanne.


title: Benito Mussolini

text: Benito Amilcare Andrea Mussolini (29. heinäkuuta 1883 Predappio – 28. huhtikuuta 1945 Giulino di Mezzegra) oli italialainen poliitikko ja fasismin keskeinen perustaja. Mussolini toimi nimellisesti Italian pääministerinä 1922–1943, mutta käytännössä hän perusti valtaan päästyään maahan yksipuoluediktatuurin. Hän käytti arvonimeä "Il Duce" (”johtaja”).


title: Benito Mussolini

text: Vuoteen 1937 asti Mussolini oli ollut antirasisti, jolla ei ollut mitään juutalaisia vastaan. Vuonna 1938 fasistit alkoivat Saksaa miellyttääkseen levittää antisemitististä propagandaa, ja Mussolini julisti vaatimuksensa Italiasta arjalaisena maana. Syksyllä 1938 Mussolini ajoi läpi rotulait, jossa juutalaisten yhteiskunnallista elämää rajoitettiin.


title: Romano Mussolini

text: Mussolini oli perheensä nuorin poika. Hänen vanhempansa olivat diktaattori Benito Mussolini ja tämän puoliso Rachele Donna Mussolini. Hän ei koskaan kiinnostunut politiikasta, mutta osoitti jo nuorena merkkejä musikaalisesta lahjakkuudesta. Toisen maailmansodan päätyttyä Mussolini perusti jazz-yhtyeen, josta tuli varsin suosittu Italiassa. Hän esiintyi yhtyeensä kanssa monien merkittävien jazzmuusikoiden – muun muassa Chet Bakerin, Dizzy Gillespien ja Duke Ellingtonin – kanssa. Romano Mussolini kuoli 78-vuotiaana sairauskohtaukseen roomalaisessa sairaalassa. Hän oli kuollessaan viimeinen Benito Mussolinin kuudesta lapsesta.


title: Benito Mussolini

text: Helmikuussa 1909 Mussolini lähetettiin Itävallan Trenton maakuntaan johtamaan sosialistipuolueen toimintaa ja sen viikkolehteä. Sen ohella Mussolini kirjoitti myös muihin lehtiin sekä kaksi romaania. Itävallan viranomaiset karkottivat Mussolinin Italiaan syyskuussa 1909 syytettynä pankkiryöstöön sekaantumisesta. Tekaistun syytteen uhriksi joutuminen nosti Mussolinin arvostusta Italian sosialistien joukossa. Palattuaan Forlìin Mussolini tapasi 19-vuotiaan Rachele Guidin. He muuttivat yhteen ja saivat pian ensimmäisen viidestä lapsestaan. Tammikuussa 1910 Mussolini sai toimittajanpaikan sosialistipuolueen paikallislehdessä "La lotta di classe". Hänestä tuli myös puolueen päälehti "Avantin" kirjeenvaihtaja ja sen paikallisosaston johtaja. Mussolini ryhtyi järjestämään agitaatiotoimintaa ja kokoustilaisuuksia, joissa hän pääsi esittelemään vaikuttavia puhujanlahjojaan. Mussolinilla oli jo maine yhtenä Italian lahjakkaimmista ja vaarallisimmista nuorista sosialisteista.


title: Benito Mussolini

text: Mussolini muutti Italiasta Sveitsiin 19-vuotiaana ja vaihtoi siellä työstä toiseen. Hän luki paljon filosofiaa ja sai mainetta poliittisena toimittajana ja julkisena puhujana. Hän kirjoitti ammattiyhdistykselle propagandaa ja ehdotti lakkoja ja väkivaltaisia toimenpiteitä. Sveitsin poliisi vangitsi hänet monta kertaa. Mussolini kirjoitti Lausannessa artikkeleita italiankieliseen sosialistilehteen "L’Avvenire del lavoratore". Hän osallistui myös lehden toimittamiseen.


title: Benito Mussolini

text: Benito Mussolini oli naimisissa Rachele Guidin kanssa vuodesta 1915. Heillä oli viisi lasta, vanhimmasta nuorimpaan Edda, Vittorio, Bruno, Romano ja Anna Maria. Lentäjänä työskennellyt Bruno kuoli lentokoneen maahansyöksyssä 1941. Mussolini kirjoitti pojastaan surukirjan "Puhun Brunon kanssa". Eddan puoliso kreivi Ciano kääntyi Mussolinia vastaan vuonna 1943, ja hänet teloitettiin.


title: Benito Mussolini

text: Benito Mussolini syntyi 29. heinäkuuta 1883 Predappio-nimisessä pikkukylässä Bolognan ja Riminin rajamailla Forlìn maakunnassa. Hän sai kolme etunimeään Meksikon presidentin Benito Juárezin sekä kahden italialaisen sosialistin mukaan. Hänen isänsä Alessandro Mussolini oli ammatiltaan seppä ja sittemmin ravintoloitsija, joka tunnettiin innokkaana sosialistina. Mussolinin äiti oli opettaja. Perhe asui ahtaasti ja oli köyhä.


title: Benito Mussolini

text: Mussolini ei hyväksynyt Italian sotaa Turkkia vastaan 1911. Hän ryhtyi Forlìn työläisten johtajana protestoimaan sotaa vastaan pysäyttämällä ammuksia ja sotilaita kuljettaneita junia. Mussolini vangittiin neljäksi kuukaudeksi. Vapauduttuaan maaliskuussa 1912 hänestä oli tullut vasemmiston sankari ja sosialistipuolueen jyrkimmän siiven tunnustettu johtaja. Hän sai puolueen erottamaan riveistään sotaa kannattaneita reformisteja ja sai paikan puolueen hallituksessa.


title: Benito Mussolini

text:
Adolf Hitler päätti auttaa vanhaa liittolaistaan. Hän otti selvää vangitun Mussolinin olinpaikasta, ja syyskuun alussa eversti Otto Skorzenyn johtamat kommandojoukot vapauttivat hänet. Mussolini lennätettiin Rastenburgiin, jossa hän tapasi Hitlerin. Sen jälkeen hän eleli syyskuun loppuun asti Saksassa.
Hitlerin ehdotuksesta Mussolini vietiin Pohjois-Italiaan Gardajärven rannalle Gargnanoon ja asetettiin niin sanotun ”Italian sosiaalisen tasavallan” johtajaksi. Mussolini perusti hallituksen, jonka jäsenet olivat hänelle uskollisia fasistijohtajia. Todellisuudessa Mussolini kuitenkin oli pelkkä nukkehallitsija, ja todellinen valta oli saksalaisella kenraali Albert Kesselringillä.


title: Benito Mussolini

text: Mussolini onnistui hankkimaan itselleen kannatusta kansan keskuudessa pitämällä puheita, joissa hän lupasi ratkaisevansa Italian köyhyys- ja työttömyysongelmat. Kommunistit olivat juuri tulleet valtaan Venäjällä, joten Mussolinin antikommunistiset puheet saivat suosiota liikemiesten, maanomistajien ja koulutetun keskiluokan keskuudessa. Italian heikko liberaalihallitus ei puuttunut fasistien väkivaltaan, osaksi koska se halusi nähdä vasemmiston kukistettavan.


title: Luuttu

text: Luuttu on näppäilemällä soitettava kielisoitin. Sille ovat tyypillisiä lyhyt kaula ja pyöreä, hyvin syvä kaikukoppa sekä verraten pieni kaikuaukko, joka vaikuttaa soittimen dynamiikkaan ja resonanssiin. Luuttu, joka kehitettiin keskiajalla, on saanut alkuperänsä Lähi-idässä keksitystä samankaltaisesta soittimesta. Barokkiluutun tunnistaa leveästä otelaudasta, renessanssin aikana otelauta oli kapeampi.


title: Luuttu

text: Luuttu kulkeutui Eurooppaan Lähi-idästä joko ristiretkeläisten aiheuttaman väestöliikkeen tai kaupankäynnin kautta. Keskiajalla luutut olivat pieniä, 4- tai 5-kielisiä soittimia, joita näppäiltiin sulan tyvellä. Renessanssin aikana kieliä lisättiin ja luuttua soitettiin sormin. Samalla myös kehitettiin erikokoisia luuttuja eri äänialueineen. Luuttumusiikki oli aikakaudella hyvinkin suosittua, ja soittimelle sävellettiin paljon teoksia. 1500–1600-lukujen vaihdetta kutsutaan usein englantilaisen luuttumusiikin kultakaudeksi muun muassa John Johnsonin ja John Dowlandin teoksien ansiosta.


title: Luoti (merenkulku)

text:
Luoti on merenkulussa käytetty, alkeellisimmillaan narusta ja painosta muodostuva laite, jolla on mitattu veden
syvyyttä eli luodattu, sen purjehduskelpoisuuden selvittämiseksi tai paikanmäärityksen apuna. Nuoraan liittyy määrävälein erivärisiä kangastilkkuja, jotka ilmaisevat syvyydet; viiden metrin välein on nahkasuikale, jossa on reikiä, yksi aina kutakin syvyyden viittä metriä kohti. Kirjailija Mark Twain on omaksunut tekijänimensä siipiratasalusten väylien luotaamisessa käytetystä syvyyttä kuvaavasta ilmauksesta "mark twain", jolla on jokislangissa tarkoitettu kahden sylen eli 3,7 metrin turvallista syvyyttä.


title: Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 2

text: Kissu merkitsee reviiriä hankaamalla ihmisiä ja paikkoja. Kissun suupielissä sijaitsevat hajurauhaset, joista erittyvä feromoni on kissun keino merkitä reviiri. Kissulla sijaitsee hajuelimiä myös korvien, kaulan ja niskan seutuvilla sekä polkuanturoissa. Tassuista jää hajujälki aina kun kissu raapii esimerkiksi puuta kynsiään teroittaessa. Anaalirauhasten avulla kissu jättää tuntomerkkinsä ulostaessa.


title: Kieliluu

text: Kieliluu () on kaarenmallinen luu kaulan etuosassa kielen juuressa. Se tuntuu kyhmynä noin 2–3 senttimetriä aataminomenan yläpuolella. Kieliluu kiinnittyy kilpirustoon sidekalvon välityksellä. Kieliluuhun kiinnittyvät ylemmät ja alemmat kieliluulihakset ja monet muut kielen ja nielun lihakset.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: Loisto (merenkulku)

text: Valotunnus on merkitty merikartalle loiston karttamerkin yhteyteen sekä loistoluetteloihin, kuten Suomessa Liikenneviraston julkaisuun Suomen rannikon loistot. Tunnus muodostuu vilkun tyyppiä (valoluokkaa) kuvaavasta kirjainlyhenteestä, vilkkujen lukumäärästä, valon väristä ja jakson pituudesta.


title: Tule luo

text: ”Tule luo” on rauhallinen, mollissa kulkeva iskelmä, jonka kertosäkeessä tempo hieman nopeutuu ja komppi muuttuu humpan kaltaiseksi. Kansainväliseen finaaliesitykseen otettiin mukaan kaksi harmonikkaa lisäämään suomalaisväriä. Kappaleen sanoituksessa ei ole lainkaan etuvokaaleita "y, ä "ja "ö." Katri Helenan vakavasti esittämää kappaletta pidettiin suomalaisissa lehdistöarvioissa hieman vanhanaikaisena ja ”sievästi sanottuna iättömänä” (Anna 11/1993). Myös säveltäjä Matti Puurtinen korosti laulun ”kansallista muttei sentään kalevalaista” lähtökohtaa (Apu 9/1993), ja solisti luonnehti kappalettaan ”tavalliseksi suomalaiseksi iskelmäksi” (Katso 19/1993b).


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Merkitsevän lineaarisuus puolestaan on jäänyt paljon vähäisemmälle huomiolle, vaikka sillä Saussuren mukaan on yhä paljon seurauksia kuin arbitraarisuudella. Hän itsekin huomauttaa, että vaikka tämä periaate on ilmeinen, jätetään yleensä aina mainitsematta "epäilemättä koska se on liian yksinkertainen". Puhutun kielen merkkien merkitsevä nojaa kuuloaistimukseen ja siksi sillä on tiettyjä aikaan liittyviä ominaisuuksia: a) ensinnäkin se voidaan esittää "ulottuvuutena" ("étendue") ja b) tämä ulottuvuus on mitattavissa yhdellä dimensiolla, joka on jana. Toisin kuin siis esimerkiksi näköön perustuvien merkkien ollessa kyseessä, puhutun kielen merkitsevät ovat välttämättä toisiinsa nähden seuraamissuhteessa; kahden merkin merkitsevät eivät voi koskaan esiintyä yhtä aikaa, vaan ne muodostavat aina ketjun, jossa yksi edeltää toista. Tätä periaatetta vastaan on joskus hyökätty esittämällä esimerkiksi äänenlaatuun liittyvien ilmiöiden osoittavan sen vääräksi, toteutuuhan niissä varsinaisen äänteen kanssa yhtäaikaisesti ikään kuin useampia merkityksellisiä ilmiöitä. Saussure kuitenkin vastasi tähän kritiikkiin jo esitellessään periaatteen, esittäessään vaikkapa tavun ja sille lankeavan sanapainon muodostavan yhden, eikä kahta toisistaan erillistä ääntämistapahtumaa. Painollisessa tavussa ei siis ole kahta erillistä asiaa päällekkäin, vaan se kontrastoi muiden tavujen aivan samalla tavalla kuin painottomatkin tavut kontrastoivat keskenään.


title: Luusua (Kemijärvi)

text: Luusua on noin 550 asukkaan kylä Kemijärvellä. Se sijaitsee noin 28 kilometriä etelään Kemijärven keskustasta Kemijärven etelärannalla Kemijoen luusuassa. Kylän nimi tarkoittaa järvestä alkavan joen alkukohtaa. Luusuan alueella sijaitsevat Luusuan lisäksi Raajärven sekä Juujärven kylät. Luusuan alueella on 550 asukasta. Kyläseura ylläpitää kylätoimistoa ja kauppa-auto käy kaksi kertaa viikossa.


title: Partisaani

text: Koska partisaanit pääsääntöisesti eivät kanna minkään taisteluorganisaation univormua tai tunnuksia, Geneven sopimuksia on vaikea soveltaa partisaaneihin. Varsinkin toisessa maailmansodassa kiinnisaadut partisaanit oli tapana teloittaa suoralta kädeltä ilman oikeudenkäyntiä. Toisen maailmansodan jälkeen vuoden 1949 Geneven sopimuksen solmimisen yhteydessä päätettiin partisaanit rinnastaa miliiseihin ja vapaaehtoisiin sotilaisiin. Tällä perusteella partisaaneja voidaan ottaa sotavangeiksi, ja heillä on oikeus kyseisen statuksen mukaiseen suojeluun, mikäli heillä on johtajana alaisistaan vastuussa oleva henkilö, heillä on määrätty ja välimatkan päästä erotettava tunnusmerkki, he kantavat aseitaan avoimesti ja mukautuvat sotatoimissaan sodan lakeihin. Mikäli nämä ehdot eivät täyty, ovat partisaanit laittomia taistelijoita vailla Geneven sopimusten tuomia oikeuksia.


title: Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta

text: Neuvostomielisiä partisaaneja on syytetty siviileihin kohdistuneista raakuuksista. Neuvostopartisaanien toiminta näytti noudattaneen tiettyä logiikkaa: surmaamalla saksalaissotilas kylän lähettyvillä saatiin saksalaiset tuhoamaan kylä. Kylän asukkaiden oli pakko paeta metsään ja monet asukkaista saatiin liittymään partisaaneihin. Partisaaneissa oli myös juutalaisia taistelijoita. Heitä arvioidaan olleen noin 15 000. Heidän osuuttaan pyrki neuvostoliittolainen historiantutkimus vähättelemään ja peittelemään.


title: Slovenian historia

text: Kesään 1942 mennessä partisaanit olivat jakautuneet iskuprikaateiksi. Menestynein näistä oli 700 sotilaan 2. iskuprikaati. Toukokuussa 2. iskuprikaati taisteli Jančessa saksalaisia vastaan. Muutama viikko tästä, 2. iskuprikaati taisteli italialaisia vastaan Muljavan ja Žužemberkin välisissä metsissä, saavuttaen suuren voiton. Kesäkuussa prikaati siirtyi Štajerskaan auttamaan paikallisia partisaaneja. Matkalla kuitenkin 2. iskuprikaati joutui useasti taisteluihin saksalaisia vastaan ja Štajerskaan selvisi vain 120 partisaania. Heinä-marraskuun 1942 Ljubljanan maakunnan partisaanit joutuivat italialaisten sotatoimien alaisuuteen: arvioiden mukaan noin viidennes partisaaneista, eli tuhat taistelijaa, kaatui tai joutui vangiksi. Vapausrintama perusti tuona aikana kuitenkin neljä uutta iskuprikaatia.


title: Partisaani

text: Toisessa maailmansodassa kuuluisiksi tulivat neuvostopartisaanit, Ranskan vastarintaliike, Titon johtamat Jugoslavian partisaanit sekä serbien kuningasmieliset četnikit. Italialaiset kommunistiset partisaanit pidättivät ja teloittivat Benito Mussolinin tämän yrittäessä paeta rakastajattarensa kanssa Sveitsiin. Toisen maailmansodan jälkeen sana partisaani vakiintui tarkoittamaan yleisimmin kommunistisia toimijoita, etenkin Neuvostoliiton virallisessa kuvauksessa Suuresta isänmaallisesta sodastaan. Kuitenkin myös Baltian maiden neuvostomiehitystä vastaan taistelleita metsäveljiä kutsutaan joskus partisaaneiksi.


title: Suuri isänmaallinen sota

text: Neuvostoliittolaisten historioitsijoiden mukaan neuvostopartisaaneilla, jotka käytännössä toimivat koko sodan ajan, oli merkittävä osuutensa sodan voittamisessa. Partisaanit häiritsivät viestiyhteyksiä, järjestivät tuhoiskuja infrastruktuuria, liikennettä ja huoltoa vastaan sekä keräsivät tietoa muun muassa joukkojen siirroista. Neuvosto- ja myöhemmin venäläiset historioitsijat ovat usein yliarvioineet partisaaniliikkeen vaikutuksen sotamenestykseen, kun länsimaiset historioitsijat ovat puolestaan kyseenalaistaneet partisaanien merkityksen.


title: Liettuan historia

text: Pyrkiessään palauttamaan maansa vapauden liettualaiset perustivat vastarintaliikkeen (niin sanotut metsäveljet), joka taisteli neuvostojärjestelmää vastaan. Vuonna 1944 Liettuan metsissä taisteli 30 000 partisaania neuvostojoukkoja vastaan. Kansan muistiin on jäänyt Kalniškésin metsän taistelu toukokuulta 1945, jolloin liettualaispartisaanit surmasivat 400 NKVD:n miestä. Erityistä urheutta taistelussa osoittivat kaksi naispartisaania. Partisaanit julistettiin ”kansanvihollisiksi” ja NKVD surmasi tutkimatta epäiltyjä ja poltti taloja ja kyliä maan tasalle. Liettuan kommunistit perustivat NKVD:n avuksi ”tuhoamispataljoonia” vuonna 1944. Seuraavana vuonna nimi muutettiin ”kansansuojelijoiksi”, mutta entinen nimi jäi kansalaisten mieliin. Eräs tunnetuimmista toiminnassa mukana olleista oli Neuvostoliiton turvallisuuspoliisin juutalainen majuri Nachmanas Dušanskis, joka kidutti partisaaneja. Tiettävästi viimeinen Neuvostoliittoa vastaan taistellut liettualainen partisaani kuoli tulitaistelussa vuonna 1965.


title: Partisaanisota Liettuassa 1944–1953

text: Tästä syystä oli tavallista että toivottomaan tilanteeseen joutuneet partisaanit tekivät usein itsemurhan. Tapettujen partisaanien ruumiit vietiin usein näytteille kaupunkien ja kylien toreille, jotta heidän omaisensa voitaisiin huomata heidän tunnistaessaan ruumiit. Partisaanien omaiset otettiin panttivangeiksi ja karkotettiin itään. Maatilojen kollektivisointi vuosina 1948–1951 vaikeutti partisaanien huoltoa. Lisäksi heitä heikensivät joukkokarkotukset itään, vuosina 1944–1953 oli Liettuasta karkotettu 250 000 henkilöä. Loppuvaiheessa metsissä oli enää parituhatta partisaania. Toiminnan katsotaan loppuneen Jonas Žemaitisin vangitsemiseen vuonna 1953. Kuitenkin viimeinen partisaanikomentaja, Adolfas Ramanaukas, vangittiin vasta vuonna 1956.


title: Keravan taistelu

text: Välillisesti taistelulla oli suurempaa merkitystä. J. O. Hannula on arvioinut, että Keravan taistelulla oli ”välillisesti suorastaan ratkaiseva vaikutus sodan kulkuun”. Punaisten yleisesikunnan mieliala oli hermostunut. Mannerheimin joukot etenivät voittoisasti ja Etelä-Suomen valkoiset vaikuttivat valmistautuvan hyökkäykseen. Luultiin, että Helsingissäkin olisi merkittäviä joukkoja. Saadessaan tietää hyökkäyksestä Keravalla punaisten johto oletti aluksi, että Helsinkiin kohdistuu suuri hyökkäys. Taistelun päätyttyäkin Itä-Uudenmaan suojeluskuntia pidettiin vakavana välittömänä uhkana. Punaisten yleisesikunta aloitti suuren hyökkäyksen Keravalta ja Malmilta Porvooseen sekä Kotkasta ja Kouvolasta Loviisaan. Järvenpäästä ja Lahdesta lähettiin joukkoja sulkemaan valkoisilta teitä pohjoiseen. Hannulan arvion mukaan hyökkäys sitoi 4 000 punaisten parhaita miehiä sotatoimiin, jotka olivat tosiasiallisesti toisarvoisia, samanaikaisesti, kun päärintaman taistelut olivat ”hiuskarvan varassa”. Hannula piti Keravan hyökkäystä tehokkaana, joskin tahattomana harhautuksena. Juha-Pekka Tikan arvion mukaan ”Keravan taistelu oli sohaisu ampiaispesään, joka pelästytti pääkaupungin valtaan tulleen kapinajohdon perusteellisesti”. Tikan mukaan punaiset sitoivat vastahyökkäykseensä ”eri arvioiden mukaan joko 2 300 tai 3 500–4 000” miestä.


title: Papisto

text: Papisto on yhteiskunnallinen sääty, joka vaikuttaa yhteiskunnassa uskonnon tai yhteisesti tunnustetun arvojärjestelmän kautta. Pappissäädyn merkitys on vaihdellut suuresti historian aikana. Käytännössä papistoa on esiintynyt kaikissa yhteiskunnissa, joista monissa se on ollut osa aristokratiaa verotukseen ja vaikutusvaltaan perustuvien erioikeuksiensa vuoksi.


title: Itsenäinen Kroatian valtio

text: Jo vuonna 1942 raportoi Italian armeijan komentaja Bstiani, että Dalmatiassa on havaittavissa merkittävää partisaanitoimintaa ja he ovat eristämässä Zadarin ja Spilitin kaupungit ympäröivästä maaseudusta. Samana vuonna Domobranien komentaja totesi, että partisaanit taistelevat ihailtavan taitavasti ja sen propaganda on kansan mielestä uskottavaa. Partisaanisoluja tuntui olevan kaikkialla: Dombrani-joukoissa, kouluissa ja jopa Ustašan nuorisojärjestössä. Vuonna 1943 Kroatian partisaanien johto ilmoitti, että sen riveistä löytyy 100 000 motivoitunutta taistelijaa.


title: Valkovenäläiset

text: Valko-Venäjä esiintyi terminä ensimmäistä kertaa 1200-luvulla. Valkoiseen viittaava nimi tulee sanasta "Bela", joka tarkoittaa valkoista tai vapaata. Nykyiset valkovenäläiset polveutuvat Valko-Venäjän länsiosien alueelle 500–700-luvuilla asettuneista slaaviheimoista, joita olivat dregovitšit, krivitšit ja radivitšit. Etenkin luoteessa slaavit sekoittuivat myös paikallisiin baltteihin. Valkovenäläisen kulttuurin juuret löytyvät Kiovan Rusin valtiosta, ja etenkin sen alaisesta Polatskin ruhtinaskunnasta. Keskiajalla valkovenäläisistä käytettiin nimitystä ruteenit ja litvinit, joista jälkimmäisellä viitattiin myös liettualaisiin, jotka hallitsivat suurta osaa Valko-Venäjästä Liettuan suuriruhtinaskunnan kautta 1200- ja 1500-luvuilla. Liettuan suuriruhtinaskunnassa kehittyi myös ruteenin kieli, josta myöhemmin muodostui nykyinen valkovenäjän kieli.


title: Valkovenäläiset

text: Valkovenäläiset () eli valkoruteenit on ukrainalaisille ja venäläisille lähisukua oleva kansa. Valkovenäläisten etninen perusta pohjautuu erityisesti kolmeen itäslaavilaisen heimoon: dregovitšeihin, krivitšeihin ja radimitšeihin. Näiden ohella balttilaiset jatvingit mainitaan usein.


title: Valkovenäjän kieli

text: Vuoden 2009 väestönlaskennassa valkovenäjän kertoi äidinkielekseen 5,058 miljoonaa eli 53,2 % maan 9,504 miljoonan väestöstä. Venäjää äidinkielenään puhui 41,5 % (3,948 milj.). Hallintopiireittäin tarkasteltaessa ilmenee, että esimerkiksi pääkaupunki Minskissä ja monessa muussa yli 100 000 asukkaan kaupungissa (enemmistö yliopistokaupungeista) venäjän kielellä oli valta-asema. Kysyttäessä, mitä kieltä kotona puhutaan ("kotikieli"), väestön vahva enemmistö, 6,673 milj., kertoi käyttävänsä venäjää ja 2,227 milj valkovenäjää.


title: Valkovenäläinen

text: Valkovenäläinen voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän tasavalta eli Valko-Venäjä (, , lyhyesti Беларусь, "Belarus" tai Белоруссия, "Belarussija"), on sisämaavaltio, joka sijaitsee maantieteellisesti keskellä Eurooppaa, mutta kuuluu historiallisesti ja poliittisesti Itä-Eurooppaan. Valkovenäläiset ovat olleet usein alistettuna jonkun voimakkaamman valtion alaisuudessa. Historiansa alussa itäslaavit asuttivat Kiovan Rusiksi kutsuttua valtakuntaa ja sen hajottua itäslaavit pikkuhiljaa erkanivat omiin kansoihinsa. Tämän jälkeen valkovenäläiset ja nykyiset Valko-Venäjään kuuluvat alueet ovat olleet osa muun muassa Liettuan suuriruhtinaskuntaa, Puola-Liettuaa, Venäjän keisarikuntaa ja Neuvostoliittoa. Valloittajat ja kauppiaat ovat matkanneet ja taistelut läntisen ja itäisen Euroopan välillä monesti pyyhkineet alueen yli. Myös neuvostovaltion suurvainot ja toisen maailmansodan hävitys näkyvät kerrostumina maan kulttuurissa ja asuinpaikoilla. Valko-Venäjän kaakkoisosassa on paikoin maankäyttörajoituksia vuoden 1986 radioaktiivisen laskeuman johdosta.


title: Valkovenäläinen (kirja)

text: Valkovenäläinen on Reijo Mäen kahdeskymmenes Vares-dekkari. Teos on ilmestynyt vuonna 2009. Kirjan nimi on kaksiselitteinen, toisaalta se viittaa kirjassa esiintyvään valkotukkaiseen venäläismieheen, toisaalta drinkkiin nimeltä valkovenäläinen.


title: Valkovenäjän kieli

text: Valkovenäjää kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla. Aakkosto on peräisin kirkkoslaavin kielestä, ja sen nykyinen muoto vahvistettiin vuonna 1918. Joskus käytetään myös "latsinka"- eli "łacinka"-kirjaimistoa ("лацінка"), joka perustuu latinalaiseen kirjaimistoon. Laajimmin latinalaisia aakkosia käytettiin valkovenäjän kirjoittamiseen 1800-luvulla, mutta nykyisin käytännöllä on lähinnä kuriositeettiarvoa. Liettuan tataarit kirjoittivat kieltä aikoinaan arabialaisin aakkosin.


title: Valkovenäjän kieli

text: Lyhyt kielen renessanssi seurasi maan itsenäistyttyä 1991. Lukašenka kuitenkin lopetti sen ja järjesti kansanäänestyksen, jonka tuloksena venäjästä tuli maan toinen virallinen kieli. Sitä ennen osa lähinnä Valko-Venäjän kansanrintamaa lähellä olleita julkaisuja, kuten "Svaboda", "Pahonja" ja "Naša Niva" alkoi 1990-luvulla käyttää julkaisuissaan oikeinkirjoitusta, joka muistuttaa 1933 uudistusta edeltävää. Tästä muodosta sen kannattajat käyttävät nimeä "taraškevitsa" (тарашкевіца) tai "klassinen". Näistä minskiläinen "Svaboda" ja hrodnalainen "Pahonja" ovat sittemmin palanneet normatiiviseen oikeinkirjoitukseen. Sen sijaan ulkomailta valkovenäjänkielistä ohjelmaa lähettävät ja enimmäkseen emigranttien operoimat Радыё Свабода (Radio Liberty) ja Radio Polonia käyttävät ns. klassista oikeinkirjoitusta.


title: Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

text: Vaakunaan on kuvattu keskelle yleismaailmallinen kommunismin symboli sirppi ja vasara. Sen alle on kuvattu maapallo, jonka ylle aurinko nousee. Kokonaisuutta ympäröivät ruislyhteet, joista vasemmanpuoleisessa lyhteessä on myös apiloita ja oikeanpuoleisessa myös pellavaa. Ylhäällä on punainen tähti. Ruislyhteitä kiertää punainen nauha, johon on kirjoitettu "”Kaikkien maiden työläiset, liittykää yhteen!”" valkovenäjäksi, "”Пралетарыі ўсіх краін, яднайцеся!”" (vasemmalla) ja venäjäksi, "”Пролетарии всех стран, соединяйтесь!”" (oikealla).


text: Saksalaiset pitivät Valko-Venäjää lähinnä epämääräisenä maantieteellisenä terminä, eivätkä pyrkineet käyttämään hyväkseen väestön tuntoja. Pääasiassa siksi, että valkovenäläinen identiteetti ja kansallistunto oli väestön keskuudessa heikko. Vasta miehityshallinnon johtaja Kuben murhan ja Stalingradin tappion jälkeen ja partisaanien saavuttaman menestyksen vuoksi natsi-Saksa alkoi hyödyntää valkovenäläistä patriotismia. Huhtikuuhun 1944 mennessä koottiin saksalaisten alaisuudessa Valko-Venäjän alueelliset puolustusjoukot, johon värvättiin 21 000 jäsentä. Saksalaisten johtamassa Valkovenäläisessä nuorisoliitossa oli 90 000 jäsentä. Neuvostoliittolaiset pidättivät myöhemmin noin 100 000 valkovenäläistä yhteistoiminnasta vihollisen kanssa.


title: Billboard Hot 100

text: Billboard Hot 100 on yhdysvaltalainen singlejen suosiota mittaava lista, jota julkaisee viikoittain "Billboard"-lehti. Listasijoitukset perustuvat radiosoittoon, suoratoistoon ja myyntiin; myyntiä seurataan maanantaista sunnuntaihin ja radiosoittoa keskiviikosta tiistaihin. Billboard kokoaa ja julkaisee listan yleisölle torstaina. Listan viimeiseksi päiväksi merkitään seuraavan viikon lauantai.


title: Canadian Hot 100

text: Canadian Hot 100 -listaa pidetään samalla periaatteella, kuin Billboard Hot 100 -listaakin. Listasijoitukset perustuvat radiosoittoon ja myyntiin; myyntiä seurataan maanantaista sunnuntaihin ja radiosoittoa keskiviikosta tiistaihin. "Billboard" kokoaa ja julkaisee listan suurelle yleisölle torstaina. Listan viimeiseksi päiväksi merkitään seuraavan viikon lauantai.


title: European Hot 100

text: European Hot 100 on eurooppalainen singlejen suosiota mittaava lista, jota julkaisee viikoittain Billboard. Ensimmäisen kerran lista julkaistiin maaliskuussa 1987. Lista perustuu eri valtioiden musiikkimyyntiin yhteensä 15 Euroopan maassa: Alankomaat, Belgia (Flanderi ja Vallonia erikseen), Britannia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska ja Unkari.


title: Billboard

text: Billboard perustettiin vuonna 1894. Aluksi lehdessä käsiteltiin lähinnä sirkushuveja, mutta vähitellen painopiste alkoi siirtyä yhä enemmän musiikkiin. Muut aiheet poistettiinkin lehdestä 1950-luvulla. Ensimmäinen musiikkilista ilmestyi 20. heinäkuuta 1940. Billboardin suosituin lista, Hot 100, joka yhdistää levymyynnin ja radiosoiton, on ilmestynyt vuodesta 1958.


title: Bubbling Under Hot 100 Singles

text: Bubbling Under Hot 100 Singles (aikaisemmin Bubbling Under the Hot 100) on yhdysvaltalaisen "Billboard"-lehden viikottain julkaisema musiikkilista. Listalla ovat ne menestyneimmät kappaleet, jotka eivät ole aikaisemmin nousseet Billboard Hot 100 -listalle. Listasijoitukset perustuvat radiosoittoon ja myyntiin. Listan alkuvuosina sillä oli 15 sijaa ja 1960-luvulla enimmillään 36 sijaa, erityisesti vuosina joina Hot 100 -päälistalla kävi yli tuhat kappaletta. Vuosina 1974–1985 listalla oli kymmenen sijaa, ja vuodesta 1992 lähtien niitä on ollut 25.