title: Käännössarjakuva Suomessa

text: Ensimmäinen todellinen suomenkielinen sarjakuvajulkaisu on "Amerikkalainen kuvakirja" vuodelta 1904. Osakeyhtiö Minervan julkaisemassa 20-sivuisessa kirjasessa nähtiin ensi kerran yhdysvaltalaisia sanomalehtisarjakuvia Suomessa. Nimettömistä ja ilman tekijätietoja julkaistuista sarjoista nykyisin tunnetuin on "Kissalan pojat". 1910–1930-luvuilla Suomessa ilmestyi lehdissä satunnaisesti eri sarjoja. Vuonna 1929 "Uudessa Suomessa" alkoi ilmestyä "Bonzo", "Helsingin Sanomissa" "Felix Kissa" ja sanomalehti "Karjalassa" "Matti Mainio ja Jussi Juonio". George McManusin "Vihtori ja Klaara" aloitti "Uudessa Suomessa" 1930. "Mikki Hiiri" ilmestyi lyhyen aikaa "Aamulehdessä" vuonna 1930 ja myöhemmin "Helsingin Sanomissa". Pian suomalaisissa sanoma- ja aikakauslehdissä ilmestyi kymmenittäin amerikkalaisia sarjakuvia. Suosituimpia sarjoja ryhdyttiin 1930-luvulla kokoamaan myös omiksi julkaisuikseen, jotka enteilivät Yhdysvalloissa keksittyä sarjakuvalehtimuotoa. "Vihtori ja Klaara" -sarjoista koottiin useita albumeja, "Karjala" julkaisi kolme "Pikku Anni" -kokoelmaa ("Little Annie Rooney"). "Suomen Sosialidemokraatti" julkaisi "Helmi ja Heikki" -albumin 1936. Aikakauslehdissä ilmestyneestä Alex Raymondin jatkuvajuonisesta sarjasta "Iskevä Salama" (Flash Gordon) julkaistiin albumillinen seikkailuja 1938.


title: Käännössarjakuva Suomessa

text: 2000-luvun alkuvuosien jälkeen julkaisutoiminta piristyi. Alan Mooren ja Kevin O'Neillin steampunkia ja amerikkalaista toimintasarjakuvaa yhdistävän "Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga" kaksi ensimmäistä ilmestyivät 2003 ja 2004. WSOY aloitti vuonna 2003 toimittaja Mikael Ahlströmin aloitteesta ranskalaisen laatusarjakuvan albumisarjojen julkaisun. Näihin kuuluivat Lewis Trondheimin "Jussi Jäniksen ihmeelliset seikkailut" sekä Dupuy’n ja Berberianin "Jeanin elämää". Suomessa huomattiin nyt ranskalaisen sarjakuvan 1990-luvulla noussut uusi sukupolvi. Japanilainen sarjakuva aloitti myös tulemisensa Suomen markkinoille. Sarjakuvasivusto Kvaak.fi on äänestänyt vuodesta 2010 Herra Koipeliini -palkintoa parhaalle käännössarjakuvalle. Ensimmäisenä palkinnon sai Hayao Miyazakin "Tuulen laakson Nausicaä".


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suomalaisen sarjakuvan 100-vuotisjuhlavuotta vietettiin vuonna 2011 ensimmäisen kokonaisen sarjakuvakirjan ilmestymisen kunniaksi. Se oli Ilmari Vainion "Professori Itikaisen tutkimusretki", joka ilmestyi 21. marraskuuta 1911. Ola Fogelbergin "Pekka Puupää" oli sarjakuvana koko kansan suosikki. Suomen sarjakuvaseura on jakanut vuodesta 1972 suomalaisen sarjakuvan kunniapalkintona Puupää-hattua. Asmo Alhon vuosina 1927–75 piirtämä humoristinen ja opettavainen "Kieku ja Kaiku" on pitkäikäisimpiä suomalaisia sarjakuvia. Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko"-sarjakuva tunnetaan edelleen ympäri maailmaa.


title: Käännössarjakuva Suomessa

text: 1980-luvun alussa merkittävin sarjakuvien kustantaja oli Markku Jalavan vuonna 1981 perustama Jalava. Aluksi kustantamo julkaisi albumeissaan vanhaa strippisarjakuvaa, kuten alkuperäistä "Kippari Kallea" ja 1950-luvun "Masia". Vuonna 1982 Jalava julkaisi Will Eisnerin kirjan "Talo Bronxissa". Sarjakuvaveteraanin teos oli ilmestynyt Yhdysvalloissa vuonna 1978. Eisner itse nimitti sitä ilmaisulla ”graphic novel”, sarjakuvaromaani, erotukseksi tavanomaisista sarjakuvalehtitarinoista. Eisnerin kirjan saaman hyvän vastaanoton ansiosta Jalava uskaltautui julkaisemaan useita sarjakuvan merkkiteoksia, lähinnä eurooppalaisilta tekijöiltä. Näihin kuuluivat muun muassa Hugo Prattin "Corto Maltese" ja kaksi Jacques Tardin albumia, jotka perustuivat Leo Malet’n Nestor Burma -rikoskirjoihin. Jalavalta ilmestyi myös ensimmäisenä Suomessa albumin verran japanilaista sarjakuvaa, ensimmäinen osa Keiji Nakazawan "Hiroshiman poikaa" (1985).


title: Puupäähattu

text: Puupäähattu on kopio Pekka Puupään tötteröhatusta päivänkakkaroineen. Ola Fogelbergin luomaa Pekka Puupäätä pidetään ensimmäisenä merkittävänä suomalaisena sarjakuvasankarina. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Sen jako on vakiintunut keväälle. Palkittu hatutetaan Kansalliskirjastossa, jossa järjestetään myös palkitun näyttely.


title: Professori Itikainen

text: Suomessa julkaistiin syksyllä 1996 postimerkkivihko, joka esitteli suomalaisia sarjakuvasankareita - professori Itikainen oli mukana.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suomen sarjakuvaseura on vuodesta 1971 koonnut omaa arkistoa ja kirjastoa. Se on vuodesta 2003 alkaen sijainnut Aralis-kirjastokeskuksessa Helsingin Arabianrannassa. Kokoelmaa täydennetään lahjoituksilla, järjestelmälliseen hankintaan ei ole mahdollisuuksia. Kuitenkin useimmat kustantajat lähettävät kotimaiset uutuusjulkaisunsa kirjastolle, joka on tavallaan sarjakuvan epävirallinen vapaakappalekirjasto. Kokoelmassa oli vuonna 2011 yli 7000 nimikettä sarjakuvia, alan tutkimuksia ja tietokirjoja. Teoksia ei saa kotilainaksi. Sarjakuvaseura tekee yhteistyötä eri maiden erikoiskirjastojen kanssa vuonna 2006 avatun pohjoismaisen Nordicomics-sarjakuvaportaalin avulla. Vuonna 2011 Suomen sarjakuvaseuran kokoelman teosten viitetiedot siirrettiin Nordicomics-tietokannasta Suomen sarjakuvaseuran kokoelman tietokantaan.


title: Sensuuri Suomessa

text: Maailmansotien välisenä aikana Suomessa sensuroitiin muutamia kirjoja. Kaarlo Uskelan vuonna 1921 ilmestynyt, pääosin Tammisaaren vankileirillä kirjoitettu runokokoelma "Pillastunut runohepo" takavarikoitiin vuonna 1933 jumalanpilkkaa sisältävänä ja sen vielä myymättä olleet kappaleet määrättiin tuhottaviksi. Erkki Vala haastettiin vuonna 1935 oikeuteen sen vuoksi, että hän oli julkaissut Tulenkantajat-lehdessä otteita tšekkiläisen Jaroslav Hašekin teoksesta "Kunnon sotamies Švejk", ja Turun hovioikeus tuomitsi hänet sakkoihin uskonnollisten arvojen rienaamisesta. Korkein oikeus kuitenkin kumosi tuomion viitaten mm. Prahan Pen-klubin lausuntoon, jonka mukaan teos kuului tšekkien kansalliskirjallisuuteen. Pentti Haanpään vuonna 1928 kirjoittama, omiin armeijakokemuksiin pohjautunut tarinakokoelma "Kenttä ja kasarmi" katsottiin ”isänmaallisissa” piireissä maanpuolustusta halventavaksi ja hän joutui sen vuoksi pitkäksi ajaksi siinä määrin kustantajien hyljeksimäksi, että monet hänen 1930-luvulla kirjoittamistaan teoksista – esimerkiksi "Noitaympyrä" vuodelta 1931 – julkaistiin vasta hänen kuoltuaan.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Heikki Kaukoranta teki Suomessa ensimmäisen pro gradu -työn sarjakuvasta estetiikan oppiaineessa vuonna 1969. Ensimmäinen sarjakuviin keskittynyt suomalainen tietoteos, Kaukorannan ja Jukka Kemppisen "Sarjakuvat" (1972) vaikutti suuresti tietämykseen sarjakuvan historiasta. Säännöllinen sarjakuvakritiikki sanomalehtien kulttuurisivuilla alkoi 1980-luvun puolivälissä, ensin "Helsingin Sanomissa" ja myöhemmin muissa lehdissä. Viimeistään 2000-luvulla sarjakuvakritiikki vakiintui sanomalehtiin.


title: Maaninkavaara (kirja)

text: Nousiaisen edellinen teos, "Vadelmavenepakolainen", ilmestyi syksyllä 2009 ruotsiksi ja sai molemmin puolin lahtea kiinnostuneita lukijoita, varmaankin juuri aihepiirinsä vuoksi: päähenkilö on kansalaisuustranshenkilö Mikko Virtanen. Mutta samastuminen Virénin ja kumppaneiden jalanjäljissä maailmaan uppoutuneeseen umpisuomalaiseen Marttiin voi ruotsalaisille olla takkuisempaa. Nousiaisen mielestä suomalaisten olisi tulevaisuudessa hyvä ottaakin esimerkkiä heistä.


title: Prototyyppi

text: Jos prototyypillä tarkoitetaan esinettä, esimerkiksi ensimmäistä painokappaletta, jolla ei ole testattavia toiminnallisuuksia, niin silloin suomen kielen vastine on mallikappale. Teollisuuden tuotekehitystoiminnassa prototyyppi tarkoittaa ensimmäisiä testiversiota. Prototyyppejä voi olla useissa eri vaiheissa tuotekehityksen edetessä.


title: Prototyyppi (kielitiede)

text: Prototyyppiajattelun keskeinen teema on, että merkitykset ovat subjektiivisia, toisin kuin esimerkiksi Platonin ideoiden maailma -opissa. Sanojen merkitykset ovat puhtaasti opittuja. Yksilö luo siis mielikuvan tietystä sanasta henkilökohtaisten kokemustensa perusteella. Kun häneltä tämän jälkeen kysytään ""Millainen on tyypillinen lintu?"", hän vastaa ensisijaisen mielikuvansa, prototyypin pohjalta. Prototyyppi voidaan ajatella luokkansa edusyksilöksi. Näin esimerkiksi lintujen luokkaa edustaa huomattavasti onnistuneemmin esimerkiksi pääsky kuin strutsi. Prototyypin ympärille kerääntyy ihmismielessä reunatapauksia, jotka yhdessä muodostavat ihmisten yleismielikuvan tietyn olioryhmän kirjosta. Psykolingvistiikka on hyödyntänyt ansiokkaasti prototyyppien varaan rakentuvaa virittämistä tutkimuksissaan.


title: Prototyyppi

text: Prototyyppi tarkoittaa alkuperäistä, ensimmäistä versiota. Sanaa käytetään yleensä teollisuuden tuotekehitystoiminnan yhteydessä, mutta proto-käsite voidaan liittää niin eliöihin kuin teorioihinkin.


title: Dynamic Systems Development Method

text:
DSDM:ssä käytetty sana prototyyppi tarkoittaa yksittäisiä järjestelmän komponentteja. Komponentti vastaa määrittelyjä, se on rakennettu kehitysalustalla ja sitä käytetään lähtökohtana jatkokehittelylle. Poiketen prototyypin yleisestä määrittelystä DSDM-prototyyppiä ei yleensä hylätä. DSDM-prototyypit kehittyvät projektin aikana toimitettavaksi järjestelmäksi.
DSDM:n prototyypit ovat liiketoiminta-, käytettävyys-, suorituskyky- ja kapasiteetti- sekä pystyvyys- ja suunnitteluprototyyppi. Liiketoimintaprototyyppi havainnollistaa järjestelmään rakennettavia liiketoiminnan tarvitsemia toiminnallisuuksia. Käytettävyysprototyyppi tarkastelee toiminnallisuuksiin liittymättömiä käyttöliittymän ominaisuuksia. Suorituskyky- ja kapasiteettiprototyyppiä käytetään varmistamaan järjestelmän suoriutuminen sille asetetusta kuormituksesta. Pystyvyys- ja suunnitteluprototyyppi tutkii suunnittelun lähestymistapaa.


title: Prototyyppi (kielitiede)

text: Prototyypillä tarkoitetaan kielitieteessä ihmisen tyypillisintä mielikuvaa tietyn sanan merkityksestä. Termi on keskeinen semantiikassa eli merkitysopissa tutkittaessa, miten ihmiset liittävät sanat todellisuuteen ja mikä sanan merkitys lopulta on.


title: Ohjelmistotuotanto

text: "Prototyyppimalli" perustuu siihen ajatukseen, että suuri osa projektiin liittyvistä kysymyksistä ja ongelmista selviää vasta, kun tuote on ensimmäisen kerran tehty. Mallissa tehdäänkin alussa hyvin karkea ja erittäin paljonkin yksinkertaistettu malli nopeasti valmiiksi, johon myös asiakas voi tutustua. Prototyypin kautta asiakas osaa esittää tarkemmin vaatimuksiaan havaitessaan konkreettisesti, minkä tyyppinen myöhemmin syntyvä lopullinen tuote olisi. Toisaalta myös kehittäjät oppivat erinäisistä prototyypin valmistusvaiheessa esiintyneistä ongelmista ja rajoitteista, ja kykenevät siten kehittämään esimerkiksi paremman arkkitehtuurin lopulliseen versioon, joka tuotettaisiin esimerkiksi vesiputousmallin mukaisesti.


title: Protokolla (tietoliikenne)

text: Protokolla eli yhteyskäytäntö on käytäntö tai standardi, joka määrittelee tai mahdollistaa laitteiden tai ohjelmien väliset yhteydet. Toinen osapuoli lähettää viestin toiselle, tämä reagoi siihen ja mahdollisesti vastaa toisella viestillä protokollan mukaisesti. Abstraktimmin tämä voidaan nähdä tietokoneissa olevan tilakoneen tilan vaihtoina toisen koneen viestien perusteella.


title: Propulsio

text: Propulsio tarkoittaa järjestelmää, jolla tuotetaan työntövoimaa. Sanaa käytetään yleisesti laivojen, lentokoneiden ja avaruusalusten yhteydessä. Propulsiojärjestelmillä voidaan laivojen yhteydessä tarkoittaa niin potkurilaitteistoja, airoja, siipiratasta, purjeita, vesisuihkupropulsio tai magnetohydrodynaamista propulsiota tai jotakin vastaavaa laivaa liikuttavaa työntövoimaa tuottavaa laitteistoa. Vastaavasti lentokoneiden ollessa kyseessä propulsiojärjestelmillä voidaan tarkoittaa potkurilaitteistoja, suihkumoottoria tai rakettimoottoria tai jotakin muuta lentokonetta eteenpäin vievää järjestelmää. Avaruusalusten ollessa kyseessä propulsiojärjestelmä voi tarkoittaa rakettimoottoria, aurinkopurjetta tai jotakin muuta avaruusalukselle työntövoimaa tuottavaa järjestelmää.


title: Protomo

text: Protomo on monialainen ja yhteisöllinen innovaatio- ja yrittäjäjärjestelmä, joka tarjoaa maksuttomat edut (mm. toimistotilat ja työkalut), yhteisön tukea ja asiantuntijoiden taustatukea. Protomoissa voidaan kehittää tuotteiden ja palvelujen prototyyppejä ja liikeideoita yhteistyössä mahdollisten asiakkaiden kanssa ja avoimessa yhteistyössä toisten hankkeiden kanssa. Protomo toimii kuin yrityshautomo ennen yrityksen perustamista, mutta yhteisöllisesti. Protomot palvelevat sekä yritysideoiden kehittäjiä että eri alojen osaajia iästä ja toimialataustasta riippumatta.


title: Patenttitrolli

text: Patentti tarkoittaa oikeuttaa kieltää tietynlaisten tuotteiden valmistus. Sen tarkoitus on kannustaa tuottamaan keksintöjä ja julkistamaan niitä patenttijulkaisuissa, mutta haittapuolena se saattaa lannistaa muita tuottamasta kyseistä teknologiaa käyttäviä hyödykkeitä tai jatkokehittelemästä patentin teknologiaa. Samat hyödyt ja haitat ovat myös patenttipeikoissa. Monesti keksijöiden ja pienyritysten on vaikea puolustaa keksintöjään suuria yrityksiä vastaan, mikä lannistaa näitä investoimasta teknologian kehittämiseen. Patenttipeikot auttavat tässä mutta vastaavasti vaikeuttavat muiden toimintaa. Kannattajiensa mielestä ne tasaavat pelikenttää pienten ja suurten toimijoiden välillää, vastustajiensa mielestä ne ovat liian vahvoja, suuryrityksiäkin vahvempia, tai ne käyttävät haitallisempia menetelmiä korvausten saamiseksi jälkeenpäin sen sijaan, että perisivät heti lisenssimaksuja. Toisaalta Yhdysvalloissa juridinen tilanne on vastaavasti korjaantunut patenttipeikoille epäedullisemmaksi.


title: Raamatun historiallisuus

text: Suurin osa raamatullisista maksimalisteista hyväksyy monia nykyaikaisen historian ja arkeologian tutkimustuloksia ja myöntävät, että Raamatun tarunomaisten kertomusten takana olevien historiallisten tosiasioiden esiinkaivamisessa tulee noudattaa varovaisuutta. Maksimalistit kuitenkin katsovat, että Raamatun ydinkertomukset kertovat pohjimmiltaan todellisista historialliseista tapahtumista ja että erityisesti Raamatun nuoremmat kirjat ovat historiallisempia kuin vanhemmat.


title: Raamatun historiallisuus

text: Arkeologisin keinoin Raamatun historiallisuutta tutkii raamatullinen arkeologia.


title: Charles Taze Russell

text: Julkisen toimintansa alussa Russell ja hänen seuraajansa olivat päättäneet tutkia Raamattua ottamatta huomioon ihmisten laatimia uskontunnustuksia ja teologisia rakennelmia. Heidän mielestään Raamattu itse oli oma selittäjänsä. Perusteellisen tutkimustyönsä tuloksena Russell ja hänen seuraajansa päättelivät, että perinteinen kristinuskon tulkinta sisälsi kohtalokkaita erehdyksiä. He uskoivat ennallistaneensa raamatulliset totuudet sellaisina kuin ensimmäisen vuosisadan kristityt niitä opettivat. Heidän mielestään Raamatun profetioiden tutkiminen osoitti lisäksi, että maailmanhistoria oli lopuillaan ja Jumalan valtakunnan perustaminen oli käsillä.


title: Raamatun historiallisuus

text:
Yleisesti katsotaan, että Kuningasten kirjojen antamat kuvaukset Juudan ja Israelin kuningaskuntien historiasta ovat pääosin historiallisia kuvauksia, joskin puolueellisia sellaisia. Arkeologiset löydöt ja naapurikansojen historiankirjoitukset ovat vahvistaneet Raamatun kirjoitusten antaman yleiskuvan,
vaikkakaan eivät kaikkia yksityiskohtia. Muun muassa Ahabin osallistuminen Karkarin taisteluun löytyy myös assyrialaisista aikakirjoista.


title: Kirkkohistoria

text: Vielä 1600-luvulla James Ussher laski ns. Ussherin–Lightfootin kalenterissa maailman ajoituksen Raamatun avulla. Raamattuun pohjautuvan historiankirjoituksen valta-asema murtui kuitenkin valistusajan jälkeen. Tieto muinaisista kulttuureista muun muassa Egyptissä ja Kiinassa lisääntyi. Vielä enemmän ongelmia tuottivat geologian kehityksen myötä syntyneet geologiset ajoitukset maan iästä. Moderni historiankirjoitus syntyi 1800-luvulla. Nykyään kirkkohistoriaa tutkitaan samoilla menetelmillä kuin muutakin historiaa, erona on vain tutkimuskohde.


title: Hermann Samuel Reimarus

text: Reimarus kiinnitti huomiota siihen, että Raamatun kertomuksia on mahdoton sovittaa yhteen luonnontieteen kanssa. Hänen mukaansa tekstien ennakkoluuloton lukija huomaa, että Raamattu on ”vanhojen satujen kokoelma”, se on ”hulluuden ja pahuuden historia”, kiihkomielien kirjoittama ja ”täynnä pappien petoksia”. Raamatun väkivaltaiset kertomukset eivät ole hyväksyttäviä sen paremmin kuin yleisen historian väkivaltaiset kertomukset. Koska Raamattu perustuu valehteluun, koko kristinusko on suurelta osin petosta. Raamattu on kokoelma satuja, murhenäytelmiä ja turhia tarinoita. Reimarus ehdotti, että uskonto tulisi tulkita luonnon näytelmäksi ja ainoa jumala, josta voidaan puhua, on kaikkeuden tapahtumiin puuttumaton luojajumaluus.


title: Tieteen ja uskonnon välinen suhde

text: Luonnontieteiden kasvun lähdettyä länsimaissa 1600-luvulla nousuun kirkko yliluonnollisine Raamattuineen tuli sivistyneistön arvostelun kohteeksi. Näitä arvostelijoita on löytynyt sekä kristinuskon että sen vastustajien piiristä. Teologien omasta historiasta muistetaan esimerkiksi Hermann Samuel Reimarus. Reimarus kiinnitti huomiota siihen, että Raamatun kertomuksia on mahdoton sovittaa yhteen luonnontieteellisen todellisuuskäsityksen kanssa. Hänen mukaansa tekstien ennakkoluuloton lukija huomaa, että Raamattu on ”vanhojen satujen kokoelma”, se on ”hulluuden ja pahuuden historia”, kiihkomielien kirjoittama ja ”täynnä pappien petoksia”. Raamatun väkivaltaiset kertomukset eivät ole hyväksyttäviä sen paremmin kuin yleisen historian väkivaltaiset kertomukset. Koska Raamattu perustuu valehteluun, koko kristinusko on suurelta osin petosta. Raamattu on kokoelma satuja, murhenäytelmiä ja turhia tarinoita. Deismin kannattajana Reimarus ehdotti, että uskonto tulisi tulkita luonnon näytelmäksi ja ainoa jumala, josta voidaan puhua, on kaikkeuden tapahtumiin puuttumaton luojajumaluus.


title: Raamatun historiallisuus

text:
Vanhan testamentin historialliset kirjat ovat muinaisen Israelin historian tärkein lähde. Siltä osin kuin ne käsittelevät aikaa ennen kuningaskunnan syntyä (noin 1000 eaa.), ne ovat suurimmaksi osaksi legendamaisia, mutta kuningaskunnan ajan osalta niitä pidetään pääpirteissään luotettavina, ja niissä on muutamia suoranaisia viittauksia kirjoittajien lähteinä käyttämiin asiakirjoihinkin.
Niiden kirjoittajat eivät kuitenkaan ole pyrkineet esittämään puolueetonta historiikkia, vaan he ovat tulkinneet tapahtumia uskonnollisesta näkökulmasta. Sen vuoksi monista merkittävistäkin poliittisen historian tapahtumista on vain niukasti tietoa.


title: Keskiajan tutkimus

text: Keskiajan tutkimus on tutkimusala, jonka kohteena on keskiajan historia. Keskiajalla tarkoitetaan useimmiten ajanjaksoa 500-luvulta 1500-luvulle. Nykyään keskiajan tutkimus on hyvin monitieteistä tutkimusta, eikä rajoitu vain historian tutkimuksen piiriin. Keskiaikaa tutkitaan esimerkiksi arkeologian metodeilla, ja erilaisia tutkimusalueita ovat muun muassa keskiajan uskontohistorian, sotahistorian, kulttuurihistorian, taloushistorian, kirjallisuuden, musiikin ja sosiaalihistorian tutkimukset. Keskiajan tutkimus käyttää myös apunaan kodikologian, kielentutkimuksen, semmatologian, numismatiikan ja heraldiikan tutkimusta. Maantieteellisesti keskiajan tutkimus keskittyy Euroopan historiaan, johon termi keskiaika varsinaisesti liittyy. Keskiaikaa tutkitaan useimmissa yliopistoissa, joissa tutkitaan historiaa. Suomessa keskiaikaa tutkitaan useassa eri yliopistossa.


title: Raamattuteologia

text: Raamattuteologia on kristillisen teologian osa-alue, joka tutkii Raamattua ja pyrkii muodostamaan siitä uskonnollisen tulkinnan. 1700-luvulle saakka Raamattua tulkittiin dogmaattisesti vahvistamaan uskonnollisen yhteisön, kuten kirkon tai synagoogan dogmaattisia opillisia käsityksiä. Suomessa Kirkon koulutuskeskus järjestää kirkon hengellisen työn tekijöille, ensisijaisesti papeille suunnattua raamattuteologista koulutusta.


title: Perinnöllisyystiede

text:
Perinnöllisyystiede eli genetiikka on perinnöllisyyttä tutkiva biologian haara. Se tutkii geenien eli perintötekijöiden rakennetta, toimintaa, muuntelua ja periytymistä.
Nykyisessä muodossaan perinnöllisyystiede sai alkunsa Mendelin jo aiemmin löytämien periytymissääntöjen uudesta löytymisestä vuonna 1900 sekä myöhemmin DNA:n rakenteen ja geneettisen koodin selvittämisestä vuonna 1953. Ominaisuuksien periytymistä vanhemmilta jälkeläisille ilman ilmiön geneettisen taustan tuntemista on kuitenkin käytetty hyväksi jo esihistoriallisina aikoina esimerkiksi eläinten ja kasvien jalostuksessa.


title: Ekologinen genetiikka

text: Ekologinen genetiikka () on yleistäen ekologisen ja geneettisen tutkimuksen toisiinsa yhdistävä ala eli se tutkii eliöiden ja populaatioiden sopeutumista erilaisiin ympäristöihin ja ympäristön vaikutusta geneettisen rakenteen muutokseen tai pysyvyyteen. Useiden sukupolvien pituiset ympäristön muutokset muuttavat populaation geneettistä rakennetta, eli ekologinen genetiikka tutkii juuri muun muassa näistä ympäristön paineista johtuvia geneettisiä muutoksia tai eroja.


title: Molekyyligenetiikka

text: Molekyyligenetiikka on biologian osa-alue, joka tutkii geenien rakennetta ja toimintaa molekyylitasolla sekä sitä, miten geenit siirtyvät sukupolvelta toiselle. Molekyyligeneettisessä tutkimuksessa sovelletaan genetiikan ja molekyylibiologian menetelmiä. "Molekyylisystematiikka" on molekyyligenetiikan osa-alue, joka tutkii eliöiden sukulaisuussuhteita niiden tieteellisen luokittelun parantamiseksi.


title: Geneettinen sukututkimus

text: Geneettinen sukututkimus eli geneettinen genealogia tarkoittaa oman tai jonkun muun henkilön sukulaisten keskinäisten (biologisten) sukulaisuussuhteiden ja suvun vaiheiden tutkimista hyödyntämällä DNA-testejä yhdessä perinteisen sukututkimuksen ja historiallisten lähteiden kanssa. DNA-jaksoja vertailemalla voidaan arvioida mm. yksilöiden sukulaisuussuhteita ja viimeisimmän yhteisen esivanhemman elinajankohtaa. Ihmisryhmien välisten geenivertailujen kautta voidaan selvittää kansojen välisiä sukulaisuussuhteita, alkuperää ja muuttoliikkeitä pitkien aikojen takaa. Autosomaalisen DNA:n tutkimisella voidaan myös määrittää yksilön etnistä taustaa.


title: Ekologinen genetiikka

text: Ekologisen genetiikan voidaan jokseenkin sanoa olevan melko vanha ala. Ranskalainen kasvitieteilijä Henri-Louis Duhamel du Monceau teki jo 1700-luvun puolivälissä tutkimusta kasvien ja puiden sopeutumisesta ilmastoon. Hän huomasi lajien sopeutuneen tarkasti paikalliseen ilmastoon. Sopeutumisen perinnöllinen tausta selvitettiin vasta myöhemmin. Alan eräs tärkeä teos on englantilaisen E. B. Fordin "Ecological Genetics" vuodelta 1964. Ford korostaa teoksessa ekologisen genetiikan olevan muuta kuin populaatiogenetiikka tai evolutiikka.


title: Tutkimusetiikka

text: Geenitutkimuksessa aihealue on laaja, ja eettisesti tärkein kysymys koskee ihmisen perimän geenitutkimusta, vaikka myös mikrobien, kasvien ja eläinten geenitutkimuksiin sisältyy eettisiä kysymyksiä. Ihmisen geenitutkimuksen eettiset kysymykset ovat pitkälti samat kuin lääketieteen yleensä. Lääketieteellisessä tutkimuksessa tutkimus kohdistuu ihmiseen, ja käytäntöä lähellä olevia aihealueita ovat silloin suostumuksen periaate, tutkimuksen eettinen arviointi, hoitavan lääkärin rooli silloin kun hän on saman aikaisesti tutkija, lumeryhmän käyttö, kliinisten tutkimusten seuranta, tutkimuksen laatu ja lapsiin kohdistuvien tutkimusten ero muihin lääketieteellisiin tutkimuksiin verrattuna. Tuskegee-tutkimus on esimerkki lääketieteellisestä tutkimuksesta, joka tämän päivän eettisten normien mukaan on epäeettinen, mutta tutkimuksessa on saatu pätevää tietoa, jonka käyttämistä jättämistä voidaan pitää epäeettisenä.


title: Geenitekniikka

text: Geenitekniikan puolustajien mielestä geenimuuntelulla voitaisiin ratkaista suuri osa maailman polttavimmista ongelmista kuten kehitysmaiden nälänhädät ja eri ravintoaineiden saanti sekä monet ympäristöongelmat maatalouden aiheuttamasta ympäristökuormituksesta erilaisten myrkkyjen eliminoimiseen ja kasvinsuojeluaineiden vähentämiseen, elleivät Yhdysvaltojen ja etenkin Euroopan tieteellisesti perusteettoman tiukat koevaatimukset tulisi kohtuuttoman kalliiksi tutkimukselle. Professori Teemu Teerin mukaan siksi lähinnä vain suuryritysten kannattaa enää tutkia geenimuuntelua ja heidänkin vain muutamalle suurtuotteelle. Teerin mielestä jalostustekniikan vaikutus lopputuotteiden turvallisuuteen on pieni ja siksi vaatimusten pitäisi olla yhtä lievät kuin muille jalostustavoille. Myös pienempiin ongelmiin geenitekniikka tarjoaisi ratkaisuja, esimerkiksi satoja ihmisiä vuodessa tappavien allergeenien poistaminen kasveista, säilyvyys, tuottavuus ja terveellisyys.


title: DNA-profilointi

text:
Kotieläimillä geneettistä profilointia vastaavia DNA-testejä käytetään polveutumisen varmistamiseen. Esimerkiksi hevosilla tutkimus voi kuulua rekisteröintiprosessiin.
Toisessa tarkoituksessa DNA-testejä eli geenitestejä käytetään haluttuihin tai vältettäviin ominaisuuksiin kuten perinnöllisiin sairauksiin tai tiettyihin värityksiin liittyvien genotyyppien selvittämiseen. Tavoite ei ole tällöin yksilön identifiointi vaan tietyn ominaisuuden tai taipumuksen aiheuttavan geenin paljastaminen sen perimästä. Esimerkiksi koirien perinnöllisiä sairauksia voidaan näin todeta jo aikaisessa vaiheessa DNA-testillä, tavoitteena ettei vikaa piilossa kantavaa eläintä käytettäisi jalostukseen. DNA-tutkimus nopeuttaa jalostustyötä huomattavasti erityisesti hitaasti lisääntyvillä lajeilla.


title: Geneettinen sukututkimus

text: Geneettinen sukututkimus on nykyaikainen tutkimuksen ala, joka sai alkunsa ihmisen genomin eli perimän selvittämisen myötä. Vuodesta 1999 alkaen kuluttajat ovat voineet teettää DNA-tutkimuksen itsestään lähettämällä näytteensä tutkittavaksi palveluntarjoajalle ja vertaamalla sitten omia testituloksiaan muiden testattujen tuloksiin. Näytteenä käytetään elävältä ihmiseltä otettua poskisolunäytettä tai sylkinäytettä.


title: Geeni

text: Geeni eli perintötekijä on biologisen informaation yksikkö, joka on tallentunut DNA:n tai RNA:n nukleiinihappoketjuun. Geeni voi esimerkiksi sisältää rakennusohjeet tietylle proteiinille. Geneettinen informaatio on tallennettuna DNA:n emästen järjestykseen. Kolme peräkkäistä emästä muodostavat pienemmän informaatioyksikön, kodonin eli kolmikon, joka proteiinisynteesissä tulkitaan tietyksi aminohapoksi valmistuvaan peptidiketjuun. Koska tuotettavaan polypeptidiketjuun liitettävät aminohapot tulevat kodonien perusteella, voivat emästen lukumäärään vaikuttavat mutaatiot muuttaa polypeptidiketjun aminohapot toisiksi, jolloin ei yleensä synny oikein toimivaa proteiinia. Geenien toiminta vaikuttaa siis kaikkien eliöiden ulkoasuun ja ominaisuuksiin, joita myös ympäristötekijät muokkaavat.


title: Muurari

text: Muurari on käsityöläinen, joka kokoaa laastin avulla tiilistä erilaisia rakennelmia, jotka voivat olla esimerkiksi kokonaisia rakennuksia, savupiippuja ja tulisijoja. Teollisuudessa on erikoismuurareita, jotka muuraavat tulenkestäviä rakenteita, kuten uuneja ja metallisulan kuljetukseen tarkoitettuja senkkoja. Takan ja leivinuunin muuraus oli ennen aikaan mestarin taidonnäyte. Muurarin työvälineet ovat periaatteessa yksinkertaisia. Niistä on tärkein ohuesta teräslevystä valmistettu kolmiomainen lasta, jolla laasti levitetään tiileen. Tiiliä joutuu myös työstämään. Laastin muurarille rakennuksilla tekee ja tuo paikalle aputyömies tai tulee valmiina toimituksena tehtaalta.


title: Vaihtotyö (talous)

text: Vaihtotyöllä tarkoitetaan työtä, jossa toisen tekemästä työstä maksetaan työllä. Esimerkiksi muurari muuraa sähköasentajan takan ja tästä hyvästä sähköasentaja tekee sähkötyöt muurarin kotiin.


title: Kultakutri (romaani)

text: Maire onnistuu kiristämään rahaa hänet raiskanneelta mieheltä ja perustaa pienen kukkakaupan. Hän on rakastunut intohimoisesti naimisissa olevaan Torstiin, ja saa hänet murhaamaan vaimonsa. Verityö ei paljastu, mutta syyllisyys käy lopulta Torstille ylivoimaiseksi ja hän tappaa itsensä. Maire hankkiutuu rikkaisiin naimisiin ”neuvoksen”, vanhan irstailijan ja alkoholistin kanssa. Kun Maire tapaa miehen nuoren kukkienmyyjätytön kimpusta, hän muistaa oman lapsuutensa, raivostuu ja tukahduttaa humalaisen miehen tyynyllä. Lääkäri pitää kuolemaa luonnollisena, mutta Maire kuitenkin tunnustaa teon.


title: Hydraulimoottori

text: Hydraulimoottori on kone tai nestevoimansiirron osa joka muuntaa hydraulinesteen paine-energian mekaaniseksi työksi. Yleensä hydraulimoottori tekee työtä pyörivään akseliin, joka voi pyöriä rajoittamattoman määrän yhteen tai kahteen suuntaan. Järjestelmän etu on voiman siirto joustavilla nestepaineletkuilla painavien ja suoria linjoja vaativien voimansiirtoakselien sijaan.


title: Susanna Majuri

text: Majuri tunnetaan värikkäistä valokuvistaan, joissa tapahtuu jotain outoa. Majurin kuvasarjat ovat käsitelleet muun muassa Pohjoismaita ja ihastumista. Hän on mukana taiteilijakollektiivi Helsinki Schoolin toiminnassa. Majuri on kuvannut PMMP:n levyn "Veden varaan" kuvat. Majurin kuvia ja videoita on ollut esillä useissa näyttelyissä, kuten New Yorkissa, Tokiossa, Pariisissa, Lontoossa, Berliinissä, Thessalonikissa, Reykjavikissa ja Oslossa. Hänen töitään on muun muassa Kiasman, Malmön taidemuseon, Helsingin kaupungin taidemuseon, Emman ja Suomen valokuvataiteen museon kokoelmissa, samoin kuin saksalaisen Kunst Raum Sylt-Quellen kokoelmissa. Majurin tuotantoa esitellään myös Valokuvataiteen kolmivuotisnäyttelyn kirjassa "Talvimaa" (Musta taide 2006) ja Taideteollisen korkeakoulun valokuvaajia esittelevästä teoksessa "The Helsinki School Vol. 2" (Hatje Cantz 2007) ja "The Helsinki School Vol. 3" (Hatje Cantz 2009). Laaja Majurin tuotantoa esittelevä näyttely "Vedentutkijan tytär" oli Suomen valokuvataiteen museossa Helsingissä keväällä 2010, joka nähtiin seuraavana vuonna Belgian valokuvataiteen museossa Musée de la Photographiessa keväällä.


title: Marras (romaani)

text: Romaani kertoo pohjoissuomalaisen rockyhtyeen Euroopan-kiertueesta. Tarinan päähenkilö ja kertojaminä on koti-ikävää ja lähestyvää juoppohulluutta vastaan kamppaileva yhtyeen kitaristi Hautamaa, ja muita henkilöitä ovat muun muassa yhtyetoverit Raunio, Korpisuo, Suopunki ja Maaninen. Romaani on lähtökohtaisesti fiktiivinen, mutta kirjailijan, joka on tullut tunnetuksi vuosina 1989–2005 toimineen muhoslaisen Sentenced-yhtyeen rytmikitaristina ja sanoittajana, mukaan tarinasta totta on ”kaikki ja ei mikään” ja ”enemmän kuin kukaan terve ihminen haluaisi myöntää”. Kiertue-elämän ilojen ja surujen, ystävyyden, ahdistuksen ja alkoholin lisäksi yksi kirjan teemoista on konserttipaikkakunnat ja niiden synkkä historia.


title: Suutari

text:
Suutarin ammatin voi nykyään jakaa kahteen ryhmään.
1. Pikasuutari, jonka periaatteena on , että kaikki korjaustyöt tehdään asiakkaan odotellessa. Yleisimmät työt ovat korkolapun ja puolipohjan vaihtoja.
2. Suutari. Suutari valmistaa liikkeessään kenkiä, laukkuja, vöitä tai muita nahkatuotteita mittatilaustöinä. Suutari korjaa rikkoontuneet nahkatuotteet ja muodontaa tuotteita asiakkaan käyttötarkoituksen mukaan.


title: Marjo Rein

text: Marjo Rein on suomalainen Yleisradion uutisankkuri. Rein siirrettiin Ylen marraskuussa 2014 päättyneissä yt-neuvotteluissa lähetystoimittajaksi. Lähetystoimittaja on esiintyvä toimittaja, joka auttaa televisiolähetyksen rakentamisessa ja tekee tarvittaessa studion muita suoria osuuksia, sekä tekee tarvittaessa uutisjuontajavuoroja. Hän juonsi myös vuonna 2009 "Yle Uutiset 50 vuotta" -juhlatilaisuutta Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä yhdessä Jussi-Pekka Rantasen kanssa. Rein oli 2004–2014 naimisissa muusikko Olli Ahvenlahden kanssa.


title: The Good Night

text:
Gary Shallerilla (Martin Freeman) on menestyksekäs popmuusikon ura kaukana takanapäin. Hän tekee työkseen mainosmusiikkia, mutta työ tuntuu tarkoituksettomalta ja on päivä päivältä yhä tylsempää. Hän on parisuhteessa Doran (Gwyneth Paltrow) kanssa, mutta heidän parisuhteensa on mennyt pahasti alamäkeen. Hänen entinen bändikaverinsa, nykyinen pomonsa ja paras ystävänsä Paul (Simon Pegg) sen sijaan tuntuu menestyvän kaikessa mihin ryhtyy. Gary on masentunut, epätoivoinen ja kärsii univaikeuksista, kunnes hän tapaa eräänä yönä unessaan unelmiensa naisen, Annan (Penélope Cruz). Annan seurassa Gary löytää kaiken minkä on elämästään kadottanut: rakkauden, intohimon ja oman miehisyytensä. Kun hän alkaa paeta ankeasta arjestaan ja etsiä lohtua unimaailmastaan, hänen todellinen elämänsä alkaa ajautua yhä totaalisempaan kaaokseen. Pian uni ja valve alkavat hiljalleen sekoittua yliväsyneen miehen mielessä, eikä hän enää hahmota hämärtynyttä rajaa unen ja todellisuuden välillä.
"The Good Night" kuvattiin 15 miljoonan dollarin budjetilla Lontoossa ja Kentin Horsmondenissa Englannissa sekä New Yorkissa vuoden 2005 lopulla. Lontoossa elokuvan kuvauspaikkana oli Ealing Studios ja Horsmondenissa Capel Manor House -talo.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Dinosaurukset

text: Dinosaurukset eli hirmuliskot (Dinosauria) olivat mesotsooisella maailmankaudella elänyt hyvin menestyksekäs eläinryhmä. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät triaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, mutta niiden valtakausi alkoi vasta triaskauden joukkotuhon jälkeen, ja ne hallitsivat maapalloa jurakauden ja liitukauden ajan. Dinosaurukset kuolivat äkillisesti sukupuuttoon liitukauden joukkosukupuutossa noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Joukkotuhon syynä on pidetty maahan iskeytynyttä asteroidia sekä tulivuorenpurkauksia.


title: Nisäkkäät

text: Permikauden loppu ja sen massasukupuutto aloittivat maapallon historiassa uuden ajanjakson, jota kutsutaan mesotsooiseksi maailmankaudeksi. Se koostuu kolmesta kaudesta, jotka ovat aikajärjestyksessä trias-, jura- ja liitukausi. Mesotsooisen maailmankauden tunnetuimpia eläimiä ovat dinosauruksiksi kutsutut liskot. Mesotsooisen maailmankauden nisäkkäät jäivät pienikokoisiksi, suurimmat olivat nykyisen majavan kokoisia tai hieman suurempia. Nisäkkäät söivät joko kasveja, hyönteisiä tai pieniä selkärankaisia. Ruokavalio pystytään helposti päättelemään muun muassa hampaiden muodosta. Säilyneiden fossiililöytöjen perusteella on arvioitu, että suuri osa mesotsooisen maailmankauden nisäkkäistä eli puissa.


title: Dinosaurukset

text:
Dinosauruksille on aikojen saatossa laadittu monia sukupuita. Seuraavassa Michael J. Bentonin määrittelemä sukupuu (2004).
Dinosaurukset ovat kirjallisuuden, elokuvan ja sarjakuvien suosittu aihe. Tunnettuja dinosaurusaiheisia teoksia ovat esimerkiksi Arthur Conan Doylen romaani "Kadonnut maailma" (1912), Bill Wattersonin "Lassi ja Leevi" -sarjakuva, Michael Crichtonin "Dinosauruspuisto" (1990) ja siitä tehdyt "Jurassic Park" -elokuvat sekä BBC:n animaatiosarja "Matkalla dinosaurusten kanssa" (1999).


title: Eläinkunta

text: Vaikka permikausi päättyikin suureen massasukupuuttoon, maaelämää hallitsivat vielä seuraavien aikakausien (trias-, jura-, ja liitukausi) aiempaa suurikokoisemmat liskot, dinosaurukset. Dinosaurusten valtakaudelle syntyivät myös ensimmäiset lentokykyiset dinosaurukset, joiden paleontologit uskovat olevan nykyisten lintujen esi-isiä. Jo tuohon aikaan niillä tiedetään olleen lämpöä eristävä sulkapeite ja ulkonäöllisestikin niiltä löytyy hyvin paljon yhteisiä piirteitä nykyisten lintujen kanssa. Liitukauden taittuessa tertiäärikauteen 65 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset (lintuja lukuun ottamatta) ja monet muutkin eläinlajit, muiden muassa simpukat, luukalat ja planktonlajit, kuolivat sukupuuttoon todennäköisesti asteroidin iskeydyttyä Maahan (katso liitukauden joukkosukupuutto). Kaikkea elämää se ei kuitenkaan tuhonnut, vaan useat arkosaurimatelijoiden ulkopuoliset matelijalajit sammakkojen ohella säilyivät. Tulevaisuuden kehityksen kannalta tärkein monilta osin säilynyt eläinryhmä oli kuitenkin nisäkkäät – siirryttiin matelijoiden valtakaudesta kohti nisäkkäiden valtakautta.Evoluutio


title: Jurassic World: Kaatunut valtakunta

text: Jäljellä olevat myymättömät dinosaurukset vapautetaan niiden häkeistä hengenvaarallisen sinihapon vuoksi, vaikka Owen yrittää varoittaa Clairea. Hän lopulta jättää dinosaurukset vapauttamatta, mutta lopulta Maisie painaa aukaisunappia ja dinosaurukset pakenevat ulos rakennuksesta. Mills yrittää paeta "Indominus rexin" luun kanssa, mutta "Tyrannosaurus rex" ja "Carnotaurus" syövät hänet ja astuvat luun päälle, murskaten sen. Owen ja Claire lähtevät Maisien kanssa samalla, kun Blue ja muut dinosaurukset levittäytyvät maailmalle. Yhdysvaltain uuden senaatin kuulemistilaisuudessa Malcolm puhuu tapahtuneesta ja toteaa lopuksi, että "tervetuloa Jurassic Worldiin".


title: Maan historia

text:
Permikaudella 280–245 miljoonaa vuotta sitten vallitsevia olivat havupuut. Matelijoiden luurangoissa oli jo samantapaisia piirteitä kuin nisäkkäillä. Permikauden päätti maailmanhistorian suurin joukkotuho.
Triaskaudella 245–200 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät nisäkkäät, sisiliskot, dinosaurukset, kilpikonnat ja krokotiilit. Dinosaurusten valtakausi kesti 160 miljoonaa vuotta. Nisäkkäät kehittyivät dinosauruksia muistuttaneista matelijoista, ja ne olivat aluksi pieniä yöeläimiä.


title: Ornitopodit

text: " Ornithopoda " oli linnunlantioisten lahkoon kuulunut osalahko, johon kuuluneet dinosaurukset elivät jurakauden keskivaiheesta liitukauden lopulle. Niitä esiintyi kaikkialla maailmassa ja ne elivät monenlaisissa elinympäristöissä. Aikaisemmin "Ornithopodaan" laskettiin lähes kaikki linnunlantioiset dinosaurukset. Nykyisin kuitenkin monet ennemmin tähän osalahkoon luetuista dinosauruksista on sijoitettu muihin ryhmiin. Kuitenkin "Ornithopoda" oli suurin linnunlantioisiin kuuluvista ryhmistä. Tämä osalahko määritellään hammasrivin ja leukanivelten perusteella.


title: Dinosaurukset

text: Tutkijat alkoivat kiinnostua dinosauruksista uudelleen 1960-luvulla. Uudet löydöt muuttivat vanhoja käsityksiä dinosauruksista, kuten niiden lämmönsäätelystä ja sukulaissuhteesta lintuihin. Dinosauruksia alettiin kuvata taiteessa aiempaa aktiivisempina ja värikkäämpinä, ja myös suuri yleisö kiinnostui niistä uudelleen. Kiinasta tuli 1970-luvulla maailman merkittävin dinosaurusten löytöpaikka. Myös Etelä-Amerikasta alettiin löytää tärkeitä fossiileja.


title: Triaskausi

text: Triaskausi oli geologinen ajanjakso mesotsooisella maailmankaudella noin 252-201 miljoonaa vuotta sitten. Se seurasi elämän historian suurinta joukkotuhoa, josta selvinneet lajit kehittyivät ja levittäytyivät. Kaudella maassa oli yksi suurmanner Pangea, jossa oli laajoilla alueilla kuiva ilmasto. Kauden eläimistöä luonnehti matelijoiden nopea kehitys varsinkin maalla. Sammakkoeläimetkin olivat yleisiä. Oli vanhoja ja uusia matelijaryhmiä, muun muassa arkosaureja. Ensimmäiset pienet maanisäkkäät kehittyivät kauden lopulla nisäkäsmäisistä matelijoista. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät 240-230 miljoonaa vuotta sitten. Merissä eli kalaliskoja ja oletetusti hylkeen tavoin eläneitä notosaureja. Ensimmäiset pterosaurit eli lentoliskot ilmestyivät.


title: Herrerasaurus

text: "Herrerasaurus" kuului teropodeihin eli petodinosauruksiin. Se eli keskiseltä myöhäiselle triaskaudelle. Triaskaudella dinosaurukset eivät olleet vielä maailman valtiaita. "Herrerarasauruksen" aikalaisia olivat "Eoraptor" ja "Saurosuchus".


title: Malibu Beach

text: Malibu Beach on suomalaisen rockyhtye Hanoi Rocksin kolmas EP, joka julkaistiin vain Isossa-Britanniassa yhtyeen Suomen managerin Seppo Vesterisen ja Englannin managerin Richard Bishopin Lick-levymerkillä. Levy julkaistiin vain siis Britanniassa, eikä se ollut lainkaan Suomen markkinoilla. EP julkaistiin yhdessä 7" singlen "Malibu Beach / Rebel On The Run" kanssa. EP ja 7" single julkaistiin juuri ennen samassa kuussa ilmestynyttä yhtyeen kolmatta albumia Back to Mystery Cityä. EP:n ja 7" singlen kansikuva on aivan sama eli julkaisuperiaate oli aivan sama kuin seuraavassa saman vuoden elokuussa ilmestyneessä Until I Get You-EP:ssä. Japanissa ei julkaistu kuin 7" single "Mercury"-levy-yhtiöltä ja sen kansikuva on aivan eri kuin Lick-versiossa.


title: Malibu

text: Malibu sijaitsee Los Angelesin piirikunnassa Etelä-Kaliforniassa Santa Monican lahden rannalla. Malibusta kaakkoon sijaitsee Santa Monican kaupunki. Malibu on muodostunut California State Route 1 -tien varrella. Kaupunkiin kuuluu 34 kilometriä rantaviivaa Santa Monica-vuorten juurella. Monet kaupungin rakennukset on rakennettu jyrkänteelle heti hiekkarannan yläpuolella. Lähellä sijaitsee Malibu Creek -osavaltionpuisto.


title: Malibu Beach

text: EP:n A-puolen ensimmäinen kappale on 7" singlen A-puoli "Malibu Beach". Myös "Malibu Beach Nightmare"-nimellä tunnettu Malibu Beach on "Back to Mystery City" -albumilta, joten se on nauhoitettu "Park Gate"-studiossa Hastingsissä ja miksattu "Scorpio Sound"-studiossa. Toinen kappale "Taxi Driver" on julkaistu singlekokoelmalla ja yhtyeen kolmannella studiolevyllä "Self Destruction Blues". Ensimmäisen kerran se julkaistiin jo toukokuussa 1982 7" singlellä Love's An Injection ja samannimisellä EP:llä, joka kuitenkin tunnetaan nimellä Venue-EP. Taxi Driver on nauhoitettu lähes yhdellä otoksella "Farmyard"-studiolla Lontoon ulkopuolella. Taxi Driver on yksi Hanoi Rocksin tunnetuimmista kappaleista. Kappale alkaa vaikuttavalla ja hieman shokeeraavalla yhtyeen jäsenten kiljunnalla.


title: Don’t You Ever Leave Me

text: 12-tuumainen maksisinglen Don't You Ever Leave Me / Oil And Gasoline / Malibu Beach (Calypso version) "Don't You Ever Leave Me" eroaa albumin ja 7" singlen vastaavasta kappaleesta. Tässä versiossa McCoy puhuu kappaleen puheosuuden espanjaksi ja myös rumpusovitus on erilainen. Maksisinglen kappale tunnetaan nimellä "Don't You Ever Leave Me (12" Version)" ja se löytyy myös albumin remasteroidulta CD-versiolta. Kappale "Malibu Beach (Calypso Version)" tunnetaan myös nimellä "Malibu Beach Nightmare" ja alun perin se on julkaistu "Malibu Nightmare" -nimisenä Love's An Injection -EP:llä toukokuussa 1982 ja nauhoitettu joulukuussa 1981 53 päivän Suomen kiertueen jälkeen vitsillä. Kappale on "Finnvox"-studiolla nauhoitettu huumoripala ja sillä bassoa soittaa kitaristi Nasty Suicide, koska basisti Sam Yaffa myöhästyi studiosta. Vuonna 1983 albumilla "Back to Mystery City" ja singlenä julkaistu "Malibu Beach" on tästä huumorikappaleesta tehty uusi rock-versio, josta tuli sittemmin yhtyeen hitti.


title: Malibu

text: Malibu on kaupunki Los Angelesin piirikunnassa Kaliforniassa. Vuoden väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 12 645 asukasta. Malibun alue muodostaa kapean, noin 34 kilometriä pitkän suikaleen Tyynenmeren rantaa. Kaupunki on tullut tunnetuksi monien elokuvatähtien kotipaikkana, minkä lisäksi paikka on tunnettu lainelautailukohde.


title: Malibu Beach

text: Kappaleissa "Malibu Beach" ja "Rebel On The Run":Kappaleissa "Taxi Driver" ja "Beer And A Cigarette":


title: Malibu Beach

text: EP:n B-puolen ensimmäinen kappale on 7" singlen B-puoli "Rebel On The Run", joka on nauhoitettu "Alaska"-studiolla ja sen ovat miksanneet Dale Griffin ja Overend Watts "Silo"-studiossa. Watts tuotti myöhemmin samana vuonna live-albumin All Those Wasted Years. Toinen kappale on "Beer And A Cigarette", joka on nauhoitettu samoissa nauhoituksissa Taxi Driverin kanssa.


title: Malibu

text: Rindge rakennutti tilalleen suuren talon ja kuvaili paikkaa Amerikan Rivieraksi. Ringen kuoltua vuonna 1905 tila jäi hänen vaimolleen May Knight Rindgelle. May Rindge kävi useita oikeustaisteluja pitääkseen tilan omissa käsissään. Malibu oli viimeinen yhtenäisenä säilynyt espanjalaisvallan aikanen tila. Rindge joutui kuitenkin lopulta taipumaan ensin piirikunnan tien rakentamiseen vuonna 1921 ja vuonna 1929 osavaltion tien eli nykyisen Pacific Coast Highwayn rakentamiseen maidensa poikki. Vuonna 1928 La Costan alue myytiin sijoittajille 6 miljoonan dollarin hintaan. Alueesta rannalla alettiin kehittää asuntoja Los Angelesin elokuvatähdille, joita olivat esimerkiksi Clara Bow, Ronald Colman, Harold Lloyd ja Delores del Rio. Paikalle kehkeytyi edelleen olemassa oleva elokuvatähtien siirtokunta ja aidattu asuinalue. Siirtokunta teki Malibun myös tunnetuksi maailmalla. Elokuvatähtien ohella Malibu on tunnettu myös lainelaitailusta. Malibuun lainelautailu saapui vuonna 1927 havaijilaisen Duke Kahanamokun mukana.


title: Malibu

text: Nykyisen Malibun alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat chumashit, joiden paikallinen asutuskeskus oli nimeltään "Humaliwo". Chumashit harjoittivat kalastusta ja heidät tunnettiin myös taitavina käsityöläisinä. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli espanjalainen tutkimusmatkailija Juan Rodríguez Cabrillo, joka jäi ankkuriin alueen rannikolle kutsuen paikkaa nimellä "Pueblo de las Canoas" paikallisten intiaanien käyttämien kanoottien mukaan. Cabrillon vierailusta seuraavien eurooppalaisten saapumiseen kului lähes 200 vuotta. Lopulta Espanjan kuningas Kaarle III lähetti uusia tutkimusretkikuntia alueelle, jota uhkasi brittien ja venäläisten vaikutusvallan leviäminen Kaliforniassa. Ensimmäinen Juan Bautista de Anzan johtama retkikunta saapui vuonna 1775 ja mukana oli myös meksikolaisia siirtolaisia. Retkikunnan mukana olleesta Jose Bartolome Tapiasta tuli "Rancho Topanga Malibu Sequit"-tilan omistaja. Vuonna 1822 alueesta tuli osa vastaitsenäistynyttä Meksikoa. Vuonna 1845 Tapian leski myi tilansa ranskalaiselle siirtolaiselle Leon Victor Prudhommelle. Kun alue liitettiin sittemmin Yhdysvaltoihin Prudhomme menetti laillisen oikeutensa maihin asiakirjaepäselvyyksien takia. Hän jäi kuitenkin tilalleen ja myi sen vuonna 1857 irlantilaiselle Don Mateo Kellerille. Keller voitti myöhemmin laillisen oikeuden tilaan oikeudessa. Hänen poikansa Henry Keller myi edelleen maat Frederick Hastings Rindgelle vuonna 1892.


title: Palm Beach

text: Palm Beach voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Tiedonpakkaus

text: Eräs yksinkertaisimmista pakkausmenetelmistä on juoksupituuskoodaus (RLE). Se perustuu ajatuksen, että usein tiedostoissa esiintyy samaa arvoa peräkkäisissä kohdissa. Etenkin piirrostyylisissä kuvissa esiintyy usein samaa väriarvoa rivin peräkkäisissä kuvapisteissä. Tällöin yksi samanvärinen juova, jossa muuten kuvattaisiin jokaisen pisteen väri erikseen, korvataan tiedolla käytetystä väristä ja juovan pituudesta. Tämä on malliesimerkki kuvien häviöttömästä pakkauksesta. Häviöttömyys on tärkeää täsmällisen tiedon, kuten tekstin, tietokoneohjelmien ja mittaustuloksien säilyttämisessä, koska pienikin sisällön muutos voi aiheuttaa virheellistä tulkintaa.


title: VP9

text: VP9-pakettia voisi pitää kasana peräkkäisiä kuvia, missä jokaisella kuvalla on yksiselitteinen ja tarkka järjestysnumero sekä aikaleima, mutta muodot ja värit ovat likiarvoja halutun verran. Mitä pienemmäksi paketti halutaan, sitä epätarkempi on kuvajono. Aikaleimat ovat välttämättömiä, että äänet ja tekstit saadaan tahdistettua videoon ja sisältö näytettyä samalla nopeudella kuin kuvaushetkellä.


title: Rekvisitööri

text: Klaffivirheiden eli peräkkäisten kuvien välisten epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi rekvisitööri huolehtii, että esineet pysyvät eri kuvissa oikeilla paikoillaan, juomalasit yhtä täynnä yms. Kuvissa näkyvät kellot ja kalenterit on saatava näyttämään tarinan kannalta oikeaa aikaa tai poistettava kuvista. Rekvisitööri huolehtii myös kuvissa näkyvien pintojen, kuten lasien ja peilien puhtaudesta. Kuvausten jälkeen rekvisitööri huolehtii osaltaan kuvauspaikan purusta sekä lainattujen esineiden palautuksesta.


title: Bylina

text: Bylinoissa käytetään useita kerron muotoja. Kalevalaiselle runoudelle tyypillistä "säekertoa" käytetään melko usein, samoin ns. "luettelokertoa", jossa sama sisältö tai rakenne kertautuu useassa peräkkäisessä säkeessä muodostaen säeryhmän. Usein tämä säeryhmä toistuu bylinassa muutaman kerran. Luettelokertoa voidaan käyttää esimerkiksi jotakin paikkaa kuvatessa siten, että kussakin säkeessä siirrytään suuresta mitasta pienempään, ylimalkaisesta sijainnista tarkempaan. Yleisiä ovat myös "puolisäkeenkerto", jossa säe koostuu kahdesta symmetrisestä puoliskosta, ja "peräkkäiskerto", jossa säkeen loppu toistuu seuraavan säkeen alussa. Peräkkäiskertoa voidaan vielä käyttää luettelomaisesti useassa säkeessä peräjälkeen. "Rinnakkaiskerrossa" usealla peräkkäisellä säkeellä on sama alkuosa. Venäläiselle runoudelle tyypillinen on vielä ns. "kielteiskerto", jossa tapahtuman tärkeyttä korostetaan lisäämällä sen eteen negaatio (ei käynyt noin - vaan kävi näin). Laulaja käyttää kertoa esimerkiksi vaihdellakseen tapahtumien etenemisen nopeutta ja korostaakseen näin runon huippukohtia. Kerron lisäksi bylinoille hyvin tyypillinen tehokeino on kertaus eli samojen säkeiden toistuminen identtisinä tai miltei identtisinä useaan otteeseen.


title: Venus Express

text: Luotainta käytetään myös elämän etsimiseen Maasta. Tarkoituksena on selvittää, miten Maan kokoisia planeettoja kannattaa elämää etsittäessä havaita; kun tiedetään, mitä etsiä, on helpompi kehittää menetelmiä. Luotaimen ottamissa kuvissa Maa on alle yhden pikselin kokoinen, jolloin minkäänlaiset rakenteet eivät erotu. Kuvista on löydetty esimerkiksi elämälle tärkeiden veden ja hapen spektriviivat mutta ei vielä varmoja todisteita elämästä Maapallolla.


title: Konenäkö

text: Kuva siirretään digitaalisessa muodossa liitäntäkortin kautta tietokoneelle, jossa sitä voidaan käsitellä. Kuvan tulkitsemisessa on yleensä useita vaiheita. Aluksi kuvasta voidaan suodattaa kohinaa pois tai yksinkertaistaa muuttamalla harmaasävykuva vain mustaa ja valkoista sisältäväksi kuvaksi. Tämän jälkeen yksinkertaistetusta kuvasta voidaan laskea, mitata tai tunnistaa kappaleita tai kappaleen osia. Mittaustuloksien perusteella tietokoneohjelma luokittelee kappaleen ennalta ohjelmoidulla tavalla, esimerkiksi hyvä tai huono. Tieto välitetään kameraa seuraaville laitteille tuotantolinjalla, jotka voivat esimerkiksi poistaa huonot kappaleet liukuhihnalta.


title: ANSI-taide

text: ANSI-taide on ASCII-taiteen kaltaista merkkigrafiikkaa, joka käyttää hyväkseen MS-DOSin ANSI.SYS-ajurin ohjauskoodeja ja IBM PC:n näytönohjainten 8-bittistä tekstitilamerkistöä. Käytettävissä on siis huomattavasti enemmän erilaisia merkkejä kuin ASCII-kuvissa ja lisäksi kuvia voidaan värittää 16 eri värillä (8 taustaväriä, 16 edustan väriä). Yleensä ANSI-kuvat eivät kuitenkaan juurikaan muistuta ulkonäöltään ASCII-kuvia, sillä kirjainten ja välimerkkien sijasta niissä käytetään lähinnä palikkamaisia rasterimerkkejä (engl. "raster block"). Siten ANSI-taidetta voidaan pitää tietyllä tavalla ASCII-taiteen ja pikseligrafiikan välimuotona. ANSI-standardin ohjauskoodit mahdollistavat myös kuvien animoinnin ja näin tehtyjä tuotoksia kutsutaan usein "ansimaatioiksi".


title: Näytönohjain

text: Tietokonenäyttöjen ongelmana on se että kuva muodostuu kulmikkaista pisteistä. Kaarevien ja vinojen pintojen esittäminen näyttää sen vuoksi aina sahalaitaiselta. Ongelmaa kiertämään on kehitetty useita tapoja joiden perusideana on pyrkiä häivyttämään sahalaitaisuutta sopivan värisillä pisteillä sahalaitakuviossa. Tätä toteutusta kutsutaan reunanpehmennykseksi. Reunanpehmennyksessä piirrettävästä kuvasta tehdään suurempiresoluutioinen versio jonka avustuksella kuvapisteelle lasketaan lähimmän oikean värityksen keskiarvo. Reunanpehmennyksessä käytettävä kerroin kertoo kuinka monta kertaa suurempi pehmennykseen käytettävä kuva on kooltaan. Tämä tekniikka tarvitsee sujuvasti toimiakseen suuren määrän näyttömuistia. Suurempitarkkuuksisen kuvan laskeminen myös vie näytönohjaimelta paljon laskentatehoa.


title: Kuvanlukija

text: Kuvanlukijatyypeistä yleisin on pöydällä pidettävä tasokuvanlukija, joka on rakenteeltaan yksinkertainen ja kopiokoneenomainen. Tasokuvanlukijassa luettava kuva asetetaan lasilevyn päälle aivan kuten kopiokoneessa. Lasilevyn alla on lukupää ja valonlähde. Kuvanlukijan tärkeimmässä osassa, lukupäässä, on tuhansia valolle herkkiä puolijohde-elementtejä. Lukupää liikkuu kiskoilla lukualueen päästä päähän ja siirtää lukualueelta mitatun valon ja värin määrän tietokoneen muistiin. Erikoistarkoituksia varten on esimerkiksi arkistoissa olemassa myös suuria, kiinteitä tasokuvanlukijoita, joilla voidaan lukea digitaaliseen muotoon isokokoisiakin asiakirjoja esimerkiksi kokoon A0 asti.


title: Merenkulkututka

text: Nykyään käytetään joko nk. rasterscan-värikuvaputkella varustettuja näyttöjä tai taulutyyppisiä tasonäyttöjä. Yleisimmin niissä esitetään PPI-kuva eli karttakuvanäyttö. Pitkään oli käytössä katodisädekuvaputki; ennen vuotta 1990 rakennetuissa laitteissa on kuvaputkinäyttöjä. Näyttöyksikkö on myös samalla laitteiston ohjausyksikkö. Yksinkertaisimmillaan laite sisältää vain näyttötason kuvalle ja säätimet tutkalle. Useimmiten tutka integroidaan kaikkiin muihin aluksen merenkulkulaitteisiin. Kompassilla saadaan tutkan kuva pysymään pohjoissuunnassa. GPS-laitteella saadaan liitettyä tutkakuvaan merikartta tietokoneesta siten, että oma sijainti näkyy oikein. Samaan näyttölaitteeseen voidaan ehkä liittää myös kaikuluotaimen näyttö. Jos useimmat laitteet voivat toimia yhdessä, vaikka olisivat erimerkkisiäkin, saadaan kustannussäästöjä. Suuremmissa aluksissa komentosiltalaitteiden integraatio on jo vakiojärjestely. Vaikka varustelu olisi vanhempikin, silti näyttöyksikkö on tavallisesti pitkälle kehittynyt ARPA-näyttöyksikkö (Automatic Radar Plotting Aid), joka helpottaa aluksen reitin suunnittelua oleellisesti juuri muiden siihen liitettyjen merenkulkulaitteiden avulla.


title: Kuolleen miehen kirjeet

text: Uskonnon merkitys nousee myös esille. Elokuvassa eräs henkilö suunnittelee maanalaiseen maailmaan uudenlaista uskontoa, jossa käskyjä olisivat: vihaa lähimmäistä, vihaa kaikkia, vihaa itseäsi. Toiset taas ovat sitä mieltä, että ydinsota johtui vain siitä, että kaikki oli etukäteen suunniteltu ja ennustettu apokalypsissa, eikä näin ollen ihmisellä ollut mitään tehtävissä. Ihmiskunta oli alun alkaen tuhoon tuomittu. Toisaalta päähenkilö pyrkii tieteen avulla todistamaan, että elämä jatkuu, hän opettaa orpolapsille, että maailma ei ole kuollut. Hän lähettää lapset matkaan ja tämä symbolisoi tietynlaista toivoa toivottomuuden keskellä.


title: Orpolapset

text: Orpolapset on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1921. Se sijoittuu vallankumouksen aikaiseen Ranskaan ja kertoo kahdesta orvosta tytöstä, joista toinen on sokea, ja joita kohtalo heittelee ennen tunteikasta jälleen tapaamista.


title: Oulun Palloseura (jääpallo)

text:
Oulun Palloseura (OPS), perustettiin vuonna 1925 jalka- ja jääpalloseuraksi.
Jääpallon mestaruussarjassa OPS pelasi ensimmäistä kertaa vuonna 1941. Vuosikymmenen lopulla se nousi maan huipulle ja oli useasti mitalella. Ensimmäisen SM-kultansa OPS voitti 1953, kun se uusintaottelussa mestaruudesta voitti Veiterän 3-2. Seuran suurimat menestysvuodet sijoittuvat 1960-luvulle; OPS voitti vuosina 1960-64 viisi perättäistä SM-kultaa. Vastaavaan mestaruusputkeen ei ole yltänyt vielä mikään muu seura sarjamuotoisen SM-sarjan historian aikana. Vuosina 1948-67 OPS oli mitalikolmikon ulkopuolella vain kahdesti. Kauden 1966-67 pronssimitalin jälkeen seuraavaa mitalisijoitusta saatiin odottaa vuoteen 2009 asti, jolloin OPS saavutti pronssia. Kauden 2009-2010 jälkeen OPS ilmoitti lakkauttavansa jääpallon edustusjoukkueensa.


title: Delfoin oraakkeli

text:
Oraakkelin merkitys oli suurimmillaan Kreikan arkaaisella kaudella 700-luvulta 400-luvun eaa. alkuun. Oraakkelilla oli suuri vaikutus erityisesti kreikkalaisten kaupunkivaltioiden politiikkaan. Ennuslauseiden välityksellä annettiin neuvoja muun muassa kaupunkivaltioden väliseen diplomatiaan ja sotiin sekä siirtokuntien perustamista koskeviin asioihin. Varsinkin 600-luvulla eaa. monet kreikkalaiset siirtokunnat Suur-Kreikassa sekä Mustallamerellä perustettiin oraakkelin neuvosta. Myös monet kreikkalaisten kaupunkivaltioiden valtiomuodot käytiin hyväksyttämässä Apollonilla oraakkelin kautta; näin tekivät muun muassa Spartan lainsäätäjä Lykurgos 600-luvulla eaa. sekä Ateenan lainsäätäjä Solon vuonna 510 eaa.
Oraakkelilla oli laaja kansainvälinen tiedustelijaverkosto eri puolilla antiikin maailmaa. Näin se pysyi selvillä tapahtumista. Carl Grimbergin "Kansojen historian" mukaan ”oraakkeli arkistoineen oli verrattavissa suureen nykyaikaiseen tiedustelutoimistoon. Ja joskin siellä toisinaan erehdyttiin, niin maine oli yleensä sangen helposti pelastettavissa, koska vastaukset useinkin olivat hämäriä ja monimielisiä”. Kiitokseksi ja kunnioitukseksi Apollonia kohtaan kuninkaat ja kaupunkivaltiot rakennuttivat Delfoihin monumentteja, patsaita ja kallisarvoisilla esineillä täytettyjä temppelin kaltaisia aarrekammioita, joista tunnetuin on Ateenalaisten aarrekammio. Lahjoilla pyrittiin samalla osoittamaan oman kaupungin mahtia ja muistuttamaan muita saavutetusta menestyksestä.


title: Oulun Luistinseura (jääpallo)

text: OLS on tunnettu pitkäjännitteisestä sitoutumisesta edustusjoukkueen kehitystyössä. 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa valmentajia kävi OLS:n ohjaksissa useampia, mutta muuten seuran luotsaamisesta ovat vastanneet pitkälti samat nimet. Nykyinen valmentaja Timo Tiusanen on ollut OLS:n peräsimessä jo tammikuusta 1996, jolloin hän tuli Jukka Palinsaaren ja Risto Kontturin kanssa pelastamaan kriisissä ollutta joukkuetta pudotuspeleihin. OLS:n ylivoimaisesti pitkäaikaisin ja menestynein valmentaja on ollut Reijo Karppinen, joka voitti urallaan 8 mestaruutta ja valmensi pitkälti lähes parikymmentä vuotta. Karppisen ja Tiusasen (2 kultaa) lisäksi menestysvalmentajia ovat olleet Juha Niemikorpi (2) ja Pentti Hiltunen (1).


title: Oulun Luistinseura (jääpallo)

text: OLS nousi ensimmäisen kerran Mestaruussarjaan jo sotavuosina ja on pysyvästi pelannut ylimmällä sarjatasolla 1950-luvun puolivälistä alkaen. OLS on yksi menestyneimmistä suomalaisista jääpalloseuroista, sillä se on voittanut SM-kultaa 16 kertaa. Seura on myös menestynyt erinomaisesti niin naisten SM-sarjassa, juniorisarjoissa kuin ikämiesten SM-kisoissakin.


title: Pekka Oksala

text: Pekka Ylermi Oksala (6. toukokuuta 1942 Helsinki – 8. kesäkuuta 2016) oli Yleisradion politiikan toimittaja, joka muistetaan etenkin yhdessä Antero Kekkosen ja Leif Salménin kanssa vetämistään television vaalitenteistä. Varsinaiselta koulutukseltaan muusikkosuvusta lähtöisin oleva Oksala oli opettaja. Uransa hän aloitti urheilutoimittajana ja toimitussihteerinä. Oksala selosti myöhemminkin sekä radiossa että televisiossa suunnistusta, muun muassa vuosikymmeniä Jukolan viestin. Hän voitti itsekin poikien viestisuunnistuksen Suomen mestaruuden sarjassa H-18 vuonna 1960. Pekka Oksala selosti televisiolle myös Moskovan olympialaiset.


title: Metsäala

text: Metsillä ja metsäteollisuuden kehityksellä on ollut keskeinen yhteiskunnallinen merkitys Suomen historiassa. Se heijastuu niin metsiin liittyvän, kuin esimerkiksi asutushistoriankin tutkimuksessa. Metsäala on käynyt läpi monia murrosprosesseja jotka nivoutuvat tiiviisti yhteen koko yhteiskuntamme taloudellisen, poliittisen ja kulttuurisen kehityksen kanssa.


title: Eila Peitsalo

text: Eila Peitsalo (17. huhtikuuta 1931 Turku – 7. joulukuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi Suomen Kansallisteatterin ihasteltuna näyttelijänä sekä 1940- ja 50-lukujen elokuvien sulokkaana komediennena. Hän oli Suomen Filmiteollisuuden vakituinen näyttelijä vuosina 1947–1954, ja teki pitkän uran Kansallisteatterissa, kunnes jäi eläkkeelle 1987. Valkokankaalla Peitsalo oli yleensä kiltti perheentyttö, herkkä aatelisneito tai pirteä seurapiirikaunotar. Eräs hänen tunnetuimpia filmiroolejaan oli Ulla Möllersvärd elokuvassa "Tanssi yli hautojen", josta hän sai erinomaiset arvostelut. Poikkeus oli leimallinen vampin osa elokuvassa "Yhden yön hinta".


title: Hobyo

text:
Obbio on merkittävä satama Afrikan sarven historiassa. Paikan historiallinen merkitys on siinä, että se on toiminut välisatamana, josta islamilaiset pyhiinvaeltajat ovat siirtyneet kartavaaneista laivoihin matkallaan Mekkaan. Nykyään satamaa ovat käyttäneet mm. somalialaiset merirosvot.
Ajuraanin dynastia syntyi 1400-luvulla rikkaalla maanviljelysalueella Shebelejoen laaksossa. Muinainen Obbia oli Ajuraanin sulttaanikunnan kaupan keskus. Shebelejoen laaksosta kerätty sato tuotiin sinne myytäväksi. Ajuraanin hallitsijat keräsivät veronsa durrana. Ajuraanin dynastia kasvoi jopa suuremmaksi ja mahtavammaksi kuin rannikkokaupungit Mogadishu, Merka ja Baraawa yhteensä.


title: Ekosysteemi

text: Ekosysteemi tarkoittaa luonnoltaan verraten yhtenäisen alueen eliöiden ja elottomien ympäristötekijöiden muodostamaa toiminnallista kokonaisuutta. Siihen sisältyvät niin luonnon elolliset kuin elottomatkin kohteet tietyllä rajatulla alueella, esimerkiksi metsässä tai lammessa. Ekosysteemejä rajaavat maantieteelliset rajat kuten vuoret, valtameret tai aavikot, tai niiden elottoman osan luontaiset rajat (lammen ekosysteemi ulottuu sen rannoille, mutta ei kauemmaksi). Koska rajat eivät ole jäykkiä, koko maapallo voidaan käsittää yhdeksi ekosysteemiksi, jolla on erikokoisia alasysteemejä. Toisaalta yksi järvikin voidaan jakaa edelleen eri syvyydellä toimiviin ekosysteemeihin. Ekosysteemin eliöt ovat yleensä tasapainossa keskenään ja ympäröivän elottoman ympäristön kanssa. Kaikissa ekosysteemeissä elämän perustana on yhteyttäminen eli energian sitominen elottomasta luonnosta eliöihin. Yhteyttäminen tapahtuu joko fotosynteesillä (esimerkiksi kasvi sitoo auringon valoenergiaa sokeriin) tai kemosynteesillä (esimerkiksi jokin bakteeri saa käyttöönsä energiaa epäorgaanisia yhdisteitä hajottamalla).


title: Animatismi

text: Animatismi eli luonnon elollistaminen tarkoittaa tapaa selittää kaikki ympärillä oleva eläväksi. Tutkimushistoriaan kuuluvalla termillä tarkoitetaan toisinaan havaittavaa taipumusta hahmottaa elottomat esineet ja persoonattomat ilmiöt tunteviksi, tahtoviksi ja toimiviksi, ilman että tähän hahmottamiseen välttämättä liittyisi kuvitelmaa selväpiirteisestä persoonasta tai sielusta. Kun ankaran ukonilman aikana tuumimme, "mihinkähän se iskee", niin itse asiassa tuo 'se' sisältää mielteen toimivasta ja tahtovasta ilmiöstä , vaikkemme varsinaisesti omaa mitään käsitystä esimerkiksi ukkosen jumalasta. Esimerkiksi suomalais-ugrilaisten kansojen luonnonuskonnossa taivas, vesi, maa, tähdet ja luontokappaleet ovat eläviä jumalia, joille on uhrattu eläimiä toimeentulon turvaamiseksi.


title: Luontopohjaiset ratkaisut

text: Luonnon prosesseihin tukeutuvat eli ekosysteemipalveluja hyödyntävät ratkaisut voidaan jakaa kolmeen luokkaan: olemassa olevien ekosysteemien toiminnan ylläpito, olemassa olevien ekosysteemien muokkaus ja kunnostus niistä saatavien hyötyjen lisäämiseksi, ja uusien ekosysteemien luominen. Ekosysteemien toiminnan ylläpitoon perustuva luontopohjainen ratkaisu on esimerkiksi merialueiden suojelualueet, jotka biodiversiteetin suojelun ohessa edistävät kalastuselinkeinolle tärkeiden lajien elinvoimaisuutta. Ekosysteemien muokkausta niistä saatavien hyötyjen lisäämiseksi on esimerkiksi jatkuvan kasvatuksen menetelmä metsänhoidossa. Kokonaan uusia ihmisen luomia ekosysteemejä ovat esimerkiksi viherkatot. Luonnosta inspiroituvat ratkaisut (biomimiikka, engl. "biomimicry") puolestaan voivat matkia luonnonmateriaalien, -rakenteiden tai -prosessien ominaisuuksia. Esimerkkejä näistä ovat puun jousto-ominaisuuksien matkiminen materiaalien valmistuksessa, muurahaispesän lämpödynamiikan matkiminen rakennusten ilmanvaihtoa suunniteltaessa ja kiertotalous.


title: Jokamiehenoikeus Suomessa

text: Luonnossa ei saa tehdä mitä hyvänsä eikä missä hyvänsä. Kunkin maan luonto on jokaisen maan omaa kansallisomaisuutta, jota tulee suojella ja kunnioittaa. Jokamiehenoikeuksia on rajoitettu yksityiskohtaisesti annetuilla lailla. Ne rajoittavat liikkumisoikeutta pihamailla, istutuksilla ja viljelyksillä ja pelloilla sekä luonnonsuojelualueilla. Ilman maanomistajan lupaa moottoriajoneuvolla ei saa ajaa maastossa. Avotulen tekoon tarvitaan myös lupa, ellei ole kysymyksessä aivan pakottava tarve. Sen sijaan grilliä tai retkikeitintä saa käyttää. Kasvavia puita ei saa mennä kaatamaan, ei pieniäkään. Myöskään jäkälää, sammalta tai varpuja (kuten mustikan ja puolukan varvut, kanerva jne.) ei saa kerätä, eikä ottaa kuivunutta tai kaatunutta puuta ilman lupaa.


title: Kosteikko

text: Kosteikot tarjoavat kasvualustan monille eläin- ja kasvilajeille ja ne voivat toimia puskurina tulva-alueilla ja estää voimakkaat ja äkilliset tulvat. Sateet, valuma-alueelle tulevat vedet, alueen maaperä ja maanpinnan korkeuserot sekä veden haihtuminen muodostavat kosteikkojen hydrologiset olosuhteet. Kosteikot ovat yksi arvokkaimmista ja uhanalaisimmista luontotyypeistä maapallolla. Suot, umpeen kasvavat järvet, tulvaherkät alueet, matalat merenlahdet, veden peittämät ranta-alueet ja mangroverannat, ovat kaikki uhanalaisia luontotyyppejä.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ekosysteemipalvelut ovat luonnon tarjoamia aineellisia ja aineettomia palveluja. Ne voidaan jakaa neljään luokkaan: tuotanto-, ylläpito-, sääntely- ja kulttuuripalveluihin. Luonnon tarjoamia tuotantopalveluja ovat esimerkiksi ravinto ja vesi sekä lääke- ja rakennusaineet. Ylläpitopalveluihin kuuluvat esimerkiksi yhteyttäminen, ravinteiden kierto sekä maaperän muodostus. Lisäksi luonto vaikuttaa ilmaston sääntelyyn ja puhdistaa ilmaa ja vettä (sääntelypalvelut) sekä tarjoaa kulttuuripalveluina mahdollisuuden esimerkiksi virkistykseen ja esteettisyyden kokemuksiin.


title: Luontomatkailu

text: Kansallispuistot ovat valtion omistamia alueita ja vaatimuksena on alueiden merkitys yleisenä luonnonnähtävyytenä tai muutoin luonnontuntemuksen lisääminen tai yleisen luonnon harrastuksen kannalta lisäämisen tai yleisen luonnonharrastuksen kannalta. Marjojen ja hyötysienien poimiminen, onkiminen, pilkkiminen ja poron hoito alueella on sallittu. Suuret kansallispuistot ulottuvat päivämatkailuvyöhykkeeltä kauas korpeen ja tuntureille missä kulkijoilta edellytetään perinteisiä retkeilytaitoja.


title: Suomen luonto

text: Elävä luonto Suomessa koostuu pääasiassa metsätalousmetsistä, ojitetuista soista ja järvien eliöyhteisöistä sekä ihmisen vaikutuksen voimakkaimmin muokkaamista viljellyistä alueista ja kaupunkiluonnosta. Lähes luonnontilaisia metsiä ja soita on luonnonpuistoissa, jotka on tarkoitettu tutkimuskäyttöön. Erilaisilla suojelualueilla on metsätalouskäytöltä rauhoitettuja metsiä ja soita. Näitä, samoin kuin monia talousmetsiin kuuluvia alueita käytetään myös virkistysalueina. Suomen pinta-alasta 78 prosenttia on metsän peitossa. Tyypillisesti metsä on sekametsää, jossa havupuut ovat vallitsevia.


title: Suomen luonnonsuojelulaki

text: Laissa kielletään rauhoitettujen eläinten tahallinen tappaminen tai pyydystäminen, pesien sekä munien ja yksilöiden muiden kehitysasteiden ottaminen haltuun, siirtäminen toiseen paikkaan tai muu tahallinen vahingoittaminen sekä tahallinen häiritseminen, erityisesti eläinten lisääntymisaikana, tärkeillä muuton aikaisilla levähdysalueilla tai muutoin niiden elämänkierron kannalta tärkeillä paikoilla. Lain mukaan rauhoitettuja ovat myös sellaiset rauhoitetun linnun pesäpuut, jotka on asianmukaisesti merkitty, samoin kuin suurten petolintujen pesäpuut, joissa pesä on säännöllisessä käytössä ja selvästi nähtävissä.


title: Luhta

text: Sekä pensaikko- että avoluhdat ovat linnuston kannalta erittäin tärkeitä alueilta. Puustoiset luhdat, joissa on paljon leppä- ja koivulahopuustoa, voivat olla pikkutikan tai valkoselkätikan elinympäristöjä. Rantaluhdat voivat lisäksi toimia vesistöjen suojavyöhykkeenä, joka voi pidättää hakkuuaukealta, ojitusalueelta tai pellolta valuvia humusaineita ja ravinteita. Luonnontilaiset tai luonnontilaisen kaltaiset luhdat lasketaan metsälain tarkoittamiin arvokkaisiin elinympäristöihin. Niiden suojeluun pätevät samat perusperiaatteet kuin reheviin korpiin ja lettoihin. Maaperän muokkaaminen ja ojittaminen on metsälain nojalla kiellettyä.


title: Liikennetelematiikka

text:
Merkit voivat olla perinteisten liikennemerkkien näköisiä sähkömekaanisia merkkejä, vaihtoehtoisesti ne voivat olla myös puna-musta-valkoisia, jolloin niissä voi olla joko LED- tai kuituoptiset valot. Niitä ei yleensä ole tarpeellista laittaa kuin vilkkaasti liikennöidyille teille. Suomessa niitä onkin lähinnä tärkeillä kaksikaistaisilla valtatieosuuksilla ja kahdella moottoritien pätkällä. Sääasemat keräävät tietoa, jonka perusteella liikennemerkit vaihtavat kelin mukaan niihin olosuhteisiin ennalta määritellyn nopeusrajoituksen. Järjestelmän toimintavarmuus ei kuitenkaan ole aivan 100 %. Ohjauksessa voidaan hyödyntää myös tiehen asennettuja LAM-pisteitä (Liikenteen Automaattinen Mittausasema), joka muun muassa laskee liikennemääriä ja ajoneuvojen keskinopeuden muutoksia.
Liikenneturvallisuus paranee, koska nopeusrajoituksen alentamisen vuoksi keskinopeus alenee enemmän kuin pelkän huonon kelin takia ja nopeuksien hajonta pienenee eli liikennevirta kulkee tasaisemmin. Tiehallinnon suuntaa antavan selvityksen mukaan vaihtuvat rajoitukset vähentävät yleensä riskiä joutua henkilövahinkoja aiheuttaneisiin onnettomuuksiin, erityisesti silloin jos kyseessä ovat normaalista poikkeavan näköiset, valoista koostuvat merkit. Joissakin seuratuissa kohteissa – yleensä niissä, joiden vaihtuvat merkit olivat sähkömekaanisia – onnettomuusriski oli jopa suurempi kuin perinteisten liikennemerkkien kanssa.


title: Kantatie

text: Kantatiet (ruots. "stamväg") ovat Suomen tieverkon maanteitä, jotka täydentävät valtatieverkkoa ja palvelevat maakuntien liikennettä. Yhdessä valtateiden kanssa kantatiet muodostavat Suomen päätieverkon. Kantateiden liikenteellinen merkitys on valtatietä pienempi mutta seututietä suurempi. Kantateille on tienumerointijärjestelmässä varattu numerot 40–99. Tieopasteisiin numero on merkitty mustin numeroin keltaiselle pohjalle.


title: Seututie

text: Seututiet (ruots. "regionalväg") ovat Suomen tieverkon maanteitä, jotka palvelevat seutukuntien liikennettä ja liittävät näitä valta- ja kantateihin. Seututeiden liikenteellinen merkitys on siis valta- ja kantateitä pienempi, mutta yhdysteitä suurempi. Seututeille on tienumerointijärjestelmässä varattu numerot 100–999. Tieopasteisiin numerot on merkitty mustin numeroin valkoiselle pohjalle.


title: Maantie

text: Maantiellä voidaan tarkoittaa myös tienumeroinnin luokkaa. 1960-luvulla Suomessa numeroitiin maanteiksi tiet, jotka eivät olleet valtateitä tai kantateitä. Maantiet numeroitiin numeroalueelta 100-19999 tiepiireittäin. Kolminumeroiset maantiet olivat tärkeämpiä teitä, joilta erkanivat nelinumeroiset tiet. 1980-luvun lopulle perusperiaatteena oli muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, että nelinumeroiset maantiet numeroitiin sen kolminumeroisen maantien mukaan, jolta ne erkanivat tai jonka lähellä ne kulkivat, esim. maantie 113 oli isompi tie, jolta maantie 1131 erkani. Viisinumeroiset maantiet olivat muita maanteitä ja näiden numeroa ei merkitty maastoon. Aluksi maanteiden numerokylteissä oli valkoinen numero sinisellä taustalla.


title: Yhdystie

text: Yhdystiet () ovat Suomen tieverkon maanteitä, jotka eivät ole valta-, kanta- tai seututeitä. Joskus yhdysteistä käytetään myös nimitystä "muu yleinen tie". Yhdystiet palvelevat paikallista liikennettä. Niiden liikenteellinen merkitys on yleensä pieni, joskin Suomessa on myös hyvinkin vilkasliikenteisiä yhdysteitä. Yhdysteille on tienumerointijärjestelmässä varattu numerot 1000–9999, jotka voidaan merkitä valkoisin numeroin siniselle pohjalle. Aina yhdysteiden numeroita ei kuitenkaan merkitä tieopasteisiin.


title: Erityishakkuu

text:
Metsälain tarkoittamilla monimuotoisuudella, maisemalla tai metsän monikäytöllä on oltava erityistä merkitystä hakkukohteessa.
Monimuotoisuuden merkitys voi olla erikoisten kasvi- tai eläinlajien esiintymispaikkojen aiheuttamaa. Maisemalliset syyt voivat olla mm. asutuksen läheisyys, harju tai muu maisemallisesti korkea paikka tai vesistön äärellä oleva rantametsä. Metsän monikäytön merkitys voi johtua ulkoilu- tai virkistyskäytöstä, marjojen poiminnasta, riistan esiintymisestä tai alueen erityisestä talouskäytöstä kuten jäkälän keruusta. Muita merkittäviä seikkoja voivat olla kulttuurihistorialliset syyt tai esimerkiksi, että puusto antaa suojaa tuulta tai melua vastaan.


title: Kahtaistaittuminen

text:
Yksinkertaisimmassa muodossaan ilmiö esiintyy aineissa, joilla on yksiakselista anisotropiaa. Toisin sanoen aineen rakenne on sellainen, että sillä on yksi symmetria-akseli, mutta ei vastaavia akseleita sitä vastaan kohtisuorassa tasossa. Niinpä kahtaistaittumista ei voi esiintyä kuutiollisesti kiteytyvissä aineissa. Tätä akselia sanotaan kiteen optiseksi akseliksi, ja valonsäteillä, jotka ovat lineaarisesti polarisoituneet tämän akselin suuntaisesti tai sitä vastaan kohtisuorasti, on eri suuri taitekerroin. Näistä taitekertoimista käytetään merkintöjä "n" and "n", missä alaindeksit "e" ja "o" tulevat sanoista "ekstraordinaarinen" ja "ordinaarinen"; suomeksi käytetään myös termejä "erikoissääntöinen" ja "yleissääntöinen". Nämä nimet johtuvat siitä, että jos polarisoitumaton valo saapuu aineeseen terävässä kulmassa (> 0), tätä akselia vastaan kohtisuorasti polaroitunut osa valosta taittuu normaalin taittumislain mukaisesti, kun taas akselin suuntaisesti polarisoitunut osa taittuu tästä poikkeavalla tavalla kulmassa, joka riippuu tulokulmasta ja taitekerrointen erotuksesta
Tätä erotusta sanotaan kahtaistaittumisen magnitudiksi. Valo jakautuu näin ollen kahteen lineaarisesti polarisoituneeseen osaan, joita sanotaan yleissääntöiseksi eli ordinaariseksi sekä erikoissääntöiseksi eli ekstraordinaariseksi. Poikkeuksena ovat tilanteet, jossa valo tulee aineeseen joko optisen akselin suuntaisesti tai sitä vastaan kohtisuorasti. Ensinmainitussa tapauksessa molemmat säteet ovat yleissääntöisiä eivätkä erkane toisistaan. Myöskään jälkimmäisessä tapauksessa ne eivät erkane toisistaan, mutta yleis- ja erikoissääntöinen komponentti kulkevat eri nopeuksilla. Tätä ilmiötä käytetään lineaarisesti polarisoituneen valon muuttamiseksi ympyräpolaroituneeksi tai päinvastoin.


title: Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen

text: Ajatellaan esimerkkinä etäisyyden mittaamista kahden Maan pinnalla olevan paikan välillä. Tämä on yksinkertainen ja käytännössä tärkeä esimerkki pallogeometriasta. Koska Maan pinta on kaksiulotteinen, pisteen sijainti maan pinnalla voidaan ilmaista kahdella koordinaatilla, esimerkiksi pituus- ja leveysasteella.


title: Aristoteles

text: Moraalisilla hyveillä on puolestaan merkitystä toiminnan oikeellisuuden kannalta. Jokainen hyve on kahden äärimmäisyyden keskivälillä. Tässä Aristoteles opetti kultaista keskitietä. Esimerkiksi rohkeus on keskitie uhkarohkeuden (liikaa) ja pelkuruuden (liian vähän) välillä. Oikea toiminta edellyttää valintaa, jossa kaikki tilanteeseen vaikuttavat tekijät otetaan huomioon. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa henkilö, aika, paikka ja olosuhteet.


text: Vaikka erityisen suhteellisuusteorian mukaan kappaleet eivät voi liikkua valoa nopeammin, kun ne ovat lokaalissa, suhteellisuusdynaamisessa suhteessa keskenään, se ei aseta rajoitusta sille, kuinka nopeasti sellaiset kohteet voivat liikkua toistensa suhteen, jotka ovat globaalisti erossa toisiaan ja joiden välillä ei ole kausaalista yhteyttä. Näin ollen on mahdollista, että kaksi kohdetta ovat avaruudessa kauempana toisistaan kuin mihin valo olisi voinut edetä, mikä merkitsee, että jos laajeminen pysyy vakiona, kohteet eivät koskaan tule keskenään kausaaliseen vuorovaikutukseen. Esimerkiksi galaksit, jotka ovat kauempana kuin noin 4,5 gigaparsecin etäisyydellä meistä, etääntyvät valoa nopeammin. Voimme kuitenkin nähdä sellaisia kohteita, koska menneisyydessä maailmankaikkeus laajeni nykyistä hitaammin, joten näistä kohteista muinoin lähtenyt valo voi yhä saavuttaa meidät, mutta jos laajeneminen jatkuu pysyvästi, ei koskaan tule aikaa, jolloin voisimme nähdä sen valon, joka näistä galakseista "nyt" lähtee, eikä myöskään näistä galakseista käsin voida koskaan nähdä valoa, joka meidän galaksistamme nyt lähtee, sillä itse avaruus näiden välillä laajenee valoa nopeammin.


title: Indoeurooppalaiset kielet

text: Indoeurooppalaiset kielet muodostavat maailman levinneimmän kielikunnan. Ennen löytöretkiä ja merentakaisten alueiden kolonisaatiota niiden puhuma-alue käsitti suuren osan Eurooppaa ja Aasiaa Intiaan ja Nepaliin saakka. Siirtomaahallinnon aikana indoeurooppalaiset kielet tulivat valtakieliksi myös suuressa osassa Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa sekä Australiaa. Indoeurooppalaisia kieliä puhuu nykyään äidinkielenään lähes kolme miljardia ihmistä eli suunnilleen puolet ihmiskunnasta. Nykyisten indoeurooppalaisten kielten oletetaan kehittyneen indoeurooppalaisesta kantakielestä.


title: Indoeurooppalaiset kielet

text:
Indoeurooppalaiset kielet jaetaan kentum- ja satem-kieliin lukusanan "sata" lausumisen mukaan. Kentum-kieliin kuuluvat läntiset indoeurooppalaiset kieliryhmät, kuten itaaliset, germaaniset ja kelttiläiset kielet sekä kreikka; satem-kieliin taas itäiset kieliryhmät, kuten slaavilaiset, balttilaiset ja indoiranilaiset kielet sekä armenia ja albania. Kuitenkin heetti ja kaikkein itäisin indoeurooppalainen kieli tokaari ovat kentum-kieliä ja rikkovat itä–länsi-jaon. Suomen lukusana "sata" on selvästi lainattu satem-kielestä.
Albanialaiset kielet


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Indoeurooppalaiset käsitetään nykyisin muiden suurten kielikuntien ohella ainoastaan kielelliseksi ryhmäksi, jonka puhujat eivät muodosta omaa geneettistä tyyppiään, vaikka näinkin on aikaisemmin oletettu. Itäisimmät indoeurooppalaiset kielet löytyvät Intiasta, ja läntisimmät Euroopasta; tästä tulee myös nimitys indoeurooppalainen. Indoeurooppalaisia kieliä ovat nykyään mm. englanti, ranska, saksa, ruotsi ja venäjä sekä kreikka. On luultavaa, että eurooppalaiset ovat aikaisemmin puhuneet ainakin pääosin muita kieliä.


title: Minolainen kieli

text: Indoeurooppalaisista kielistä kielen on ehdotettu olevan esimerkiksi joko anatolialainen eli muun muassa heetin ja luuvin sukuinen kieli, tai sitten indoiranilainen eli esimerkiksi sanskritin sukuinen kieli. Anatolialaiseksi kieleksi kieltä on ehdotettu erityisesti sillä perusteella, että Kreeta on saatettu asuttaa neoliittisella kaudella juuri Anatoliasta käsin. Tästä ei ole kuitenkaan todisteita, eikä heettiläisten ja kreetalaisten välillä tunneta muutenkaan merkittäviä yhteyksiä. Anatolialaiseksi kieleksi kieltä ovat ehdottaneet muiden muassa Ruth Palmer, Piero Meriggi ja Ed Brown, ja indoiranilaiseksi kieleksi Hubert La Marle. Gareth Owens on nähnyt kielen omana indoeurooppalaisen kieliperheen haaranaan. Hänen mukaansa kieli pitää sisällään yhteisiä indoeurooppalaisia sanoja, jotka esiintyvät niin sanskriitissa, kreikassa kuin latinassakin.


title: Indoeurooppalaiset kielet

text: Thomas Youngin (1814) ehdottamaa nimitystä ”indoeurooppalaiset kielet” käytetään useimmissa kielissä; saksalaisella kielialueella on tosin yhä käytössä nimitys ”indogermaaniset kielet”. Myös nimitystä ”arjalaiset kielet” on joskus käytetty koko kielikunnasta, vaikka se oikeastaan tarkoittaakin vain indoiranilaista ryhmää. Indoeurooppalaista kielikuntaa koskevaa tutkimusta voidaan vastaavasti kutsua nimillä indoeuropeistiikka tai indogermanistiikka. Sen rinnalle syntyi sittemmin myös suomalais-ugrilaisten kielten vertaileva tutkimus, fennougristiikka. Jo 1800-luvulla saatu kuva indoeurooppalaisen kielikunnan laajuudesta ja sisäisestä luokittelusta pätee edelleenkin hyvin suuressa määrin.


title: Indouralilaiset kielet

text: Indouralilaiset kielet ovat hypoteettinen kielikunta, johon kuuluisivat indoeurooppalaiset ja uralilaiset kielet sekä mahdollisesti eräitä muitakin kieliä. Jotkut ruotsalaiset kielentutkijat ovat olleet kielikunnan olemassaolosta varmoja. Kielikunnan olemassaolo ei kuitenkaan ole saavuttanut yleistä kannatusta.


title: Indoeurooppalaiset kielet

text: Euroopassa tunnistettiin jo keskiajalla muutamia lähisukuisten kielten muodostamia ryhmiä. Tiedettiin, että latinan paikallismurteista polveutuneet romaaniset kielet olivat sukua toisilleen ja että myös Pohjois-Euroopan germaaniset kielet olivat sukua keskenään. Kuitenkaan näiden kahden kieliryhmän välillä ei nähty laajempaa sukulaisuutta, vaikka jo muinaiset roomalaiset olivat huomanneet tiettyä yhtäläisyyttä kreikan ja latinan välillä.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Joidenkin arkeologien mukaan indoeurooppalaisen kielet tulivat Eurooppaan ensimmäisten nauhakeraamisten maanviljelijöiden mukana. Näin ollen indoeurooppalaisen kielen alkukoti olisi sijainnut jossain Keski-Turkissa. Monien kielitieteilijöiden mukaan indoeurooppalainen kieli levisi Eurooppaan vasta pronssikaudella, kun sotainen kurgaanikulttuuri levisi tänne noin 3600–2300 eaa. mm. vasarakirveskulttuurina. Uusi kulttuuri syrjäytti vanhan megaliittikulttuurin monilla alueilla. Tämän näkemyksen mukaan "indoeurooppalaiset" olisivat lähteneet Kaukasian pohjoispuolisilta aroilta. Tietysti indoeurooppalaisten kansojen asutusaaltoja on voinut olla useita.


title: Anatolialaiset kielet

text: Morfologisesti heetti oli selvästi yksinkertaisempi kuin muut vanhimmat tunnetut indoeurooppalaiset kielet. Jotkin indoeurooppalaisille kielille tyypilliset piirteet olivat tästä kielestä hävinneet. Heetissä ei esimerkiksi ollut kielikunnalle yleensä tyypillistä eroa maskuliinin ja feminiinin välillä; sen sijaan substantiivit jakautuivat kahteen sukuun sen mukaan, tarkoittivatko ne elollista vai elotonta.


title: Indouralilaiset kielet

text: Kielitieteilijöiden valtaosa pitää tämänkaltaisia perusteluja riittämättöminä. Joka tapauksessa teorian kannattajien mielestä uralilaiset ja indoeurooppalaiset kielet vaikuttavat huomattavan samankaltaisilta kieliksi, joiden ei katsota olevan toisilleen sukua; tästä on tosin mm. Juha Janhunen esittänyt eriäviä mielipiteitä. Yhdeksi tutkimuksen ongelmaksi on katsottu, että molemmissa kieliryhmissä olevat samankaltaiset sanat katsotaan lähes automaattisesti lainoiksi indoeurooppalaisista kielistä uralilaisiin, vaikka tämä ei olisi kronologian kannalta edes mahdollista. Samalla jää helposti ottamatta huomioon se mahdollisuus, että sanat olisi lainattu uralilaisista kielistä indoeurooppalaisiin, mikä on harvinaisempaa mutta mahdollista. Näin ollen samankaltaisia sanoja ei ole voitu ottaa huomioon, kun on tutkittu kieliryhmien mahdollista sukulaisuutta. Samankaltaista sanastoa on kuitenkin huomattavan paljon, ja osa siitä on varmuudella hyvin vanhaa. Lisäksi on huomattava, että osa indoeurooppalaisten ja uralilaisten kielten tyypillisistä eroista on syntynyt kielikuntien olemassaolon aikana. Esim. sijamuotoja uralilaisissa kielissä on nykyään tyypillisesti todella paljon enemmän kuin indoeurooppalaisissa kielissä, mutta alun perin näin ei ole ollut, sillä sekä indoeurooppalaisessa että uralilaisessa kantakielessä oli ilmeisesti noin seitsemän tai kahdeksan sijaa.


title: Mike Hailwood

text:
Hailwoodin vuodet Hondalla alkoivat hyvin. Hän voitti 350- ja 250-kuutioisten maailmanmestaruudet ja otti hopeaa 500-kuutioisissa, jonka mestaruuden vei ex-tallikaveri Agostini. Kauden aikana Hailwood voitti kaikki luokat mukaan lukien yhteensä 19 MM-osakilpailua, mikä on, ja pysyy lajin ennätyksenä kenties ikuisesti. Seuraava kausi oli kuin uusinta edelliskaudesta – mestaruus 350- ja 250-kuutioisissa ja hopeaa 500-kuutioisissa. Kun Honda kauden jälkeen vetäytyi tehdastallina MM-sarjasta, Hailwood päätti lopettaa uransa. Honda kuitenkin lupasi Hailwoodille 50 000 punnan rahoituksen, jottei tämä kilpailisi muissa talleissa.
Lopetettuaan 10 vuotta kestäneen moottoripyöräuransa vasta 27-vuotiaana, Hailwood oli kaikkien aikojen menestynein ratamoottoripyöräilijä. Hänellä oli yhdeksän maailmanmestarutta, 76 MM-osakilpailuvoittoa ja 14 ykkössijaa Mansaaren TT-ajoissa, sekä useita Britannian mestaruuksia. Hailwoodin lopetettua uransa, hänen entinen tallitoverinsa Agostini nousi lajin yksinvaltiaaksi ja nousi muutamaa vuotta myöhemmin kaikkien aikojen menestyneimmäksi ratamoottoripyöräilijäksi.


title: Hiroto Honda

text: Honda oli toinen Yugin kiusaajista, kunnes Yugi toivoi Millennium-arvoitukselleen, että saisi ystäviä. Pianpa Jonouchi sekä myös Honda tulivat hänen tärkeiksi ystävikseen. Ensimmäisellä tuotantokaudella Honda oli saanut siivoojaosaston päällikön arvonimen ja vaalii työtään koko kunniallaan sekä on tarkkaavainen työnsä säännöistä. Honda on myös syvästi ihastunut tyttöön nimeltä Miho Nosaka (esiintyy vain ensimmäisessä "Yu-Gi-Oh!" -animessa), jonka vuoksi tekisi mitä vain ja menisi minne vain. "Yu-Gi-Oh! Duel Monsters" -sarjassa Mihon astuessa pois, Katsuya Jounouchin pikkusisko, Shizuka Kawai, ihastuu Hondaan. Honda ei pelaa pelejä niinkään useasti kuin Jounouchi tai Yugi, vaan tyytyy mieluummin olemaan Anzun kanssa kannustamassa heitä. Mangassa Honda tunnetaan myös tarkka-ampujana.


title: Honda Racing F1

text: Honda muistetaan parhaiten moottorivalmistajana. Williams ja McLaren voittivat Hondan valmistamilla moottoreilla kuusi peräkkäistä valmistajien maailmanmestaruutta vuosina 1986–1991. Ayrton Senna saavutti McLaren-Hondalla kaikki kolme kuljettajien maailmanmestaruuttaan kausina , ja . Nelson Piquet Williamsilla ja Alain Prost McLarenilla . Kauden jälkeen Honda päätti vetäytyä F1:sistä heikentyneen menestyksen myötä.


title: Honda Shigetsugu

text: Honda Shigetsugu (1529 – 9. elokuuta 1596), tunnetaan myös nimellä Honda Sakuzaemon, oli japanilainen samurai, joka palveli Tokugawa-klaania. Vuonna 1565 hänet nimettiin Kōriki Kiyonagan ja Amano Yasukagen ohella yhdeksi Mikawan kolmesta bugyōsta, joiden oli määrä hoitaa provinssin sisäisiä asioita. Hän myös taisteli useissa taisteluissa Tokugawa Ieyasun joukoissa, ja tuli tunnetuksi nimellä "Paholais-Sakuza" tunnustuksena raivokkuudestaan. Honda Narishige oli hänen poikansa.


title: Honda

text: Honda palasi Formula 1 -sarjaan vuonna 1983 moottorinvalmistajana ja pysyi mukana vuosikymmenen. Honda teki yhteistyötä muun muassa Lotuksen, McLarenin, Tyrrellin ja Williamsin kanssa, ennen kuin vetäytyi toistamiseen pois. Valtakautensa huipulla McLaren-Honda-yhdistelmä voitti sekä kuljettajien että valmistajien maailmanmestaruuden neljä kertaa peräkkäin vuosina 1988-1991. Honda kuitenkin palasi takaisin F1-sarjaan vuonna 2000, valmistamalla moottorit BAR:lle. Muutaman raskaan vuoden jälkeen he saavuttivat kaudella [2004 valmistajien MM-sarjassa toisen sijan. Vuoden 2005 lopussa Honda osti BAR-tallin, ja vuodesta 2006 alkaen Honda kilpaili jälleen Formula 1:ssä omalla tallillaan, mutta joulukuun alussa 2008 Honda ilmoitti jättävänsä Formulat. Syyksi japanilaistalli kertoi maailman taloustilanteen heikkenemisen.


title: Honda

text: Soichiro Honda oli kilpa-ajaja itsekin, eikä pystynyt olemaan kansainvälisenä moottoriurheiluna. Vuonna 1959 Honda saapui viiden moottoripyörän kanssa Isle of Man -kisaan, maailman arvostetuimpaan moottoripyöräkilpailuun. Pyörän alusta saatiin toimimaan kunnolla vasta vuonna 1961, jolloin Mike Hailwood saavutti ensimmäiset voitot 125 ja 250 cc -luokissa.


title: Korven Honka

text: Hongan tunnetuin urheilija oli painija Matti Simanainen, joka saavutti 73-kiloisten maailmanmestaruuden vuonna 1950. Hänen veljensä Mauno, Olavi ja Vaito painivat kansallisella tasolla. Myös Otto Kuvaja oli tunnettu Honkaa edustanut painija. Pikajuoksija Lyyli Porthén saavutti 100 metrin juoksun SM-hopeaa vuonna 1919. Hiihtäjä Matti Lähde oli Hongan kasvatti ja saavutti viestihiihdon olympiakultaa vuonna 1936.


title: Jenni Mikkonen

text:
Jenni Johanna Mikkonen (o.s. Honkanen; s. 24. helmikuuta 1980, Lahti) on Lahden Vesisamoilijoita edustava kilpameloja. Hän kilpailee pääasiassa kajakkiyksiköiden 200 ja 500 metrin matkoilla. Hänet on valittu Suomen Kanoottiliiton Vuoden ratamelojaksi vuonna 2002 yhdessä kaksikkoparinsa Filippa Sjöbergin kanssa. Vuonna 2004 hänet nimitettiin Vuoden ratamelojaksi ja samalla lajin parhaana Vuoden melojaksi. Lahden kaupungin Vuoden urheilijaksi Honkanen on nimitetty vuosina 2004 ja 2005. Jenni Mikkosen aviomies Kalle Mikkonen on myös maajoukkuemeloja.
MM Cup kokonaiskilpailu 2012, 2. sija


title: Honda Monkey

text: Honda Monkey (Z-sarja) on japanilaisen Honda Motor Companyn valmistama nelitahtinen mopo. Pitkäikäiseen sarjaan kuuluu useita malleja, kuten Z50A, Z50J, Z50M, Z50R ja ZB50. Joissakin maissa Honda Monkey luokitellaan minimotoksi. Monkeyn rakenne eroaa sisarmallistaan Daxista paitsi iskutilavuudeltaan, myös runkorakenteeltaan (Daxissa itsekantava pelti, Monkeyssa teräsputki). Monkeyn lisäksi Hondalla on muitakin apinoiden mukaan nimettyjä mopo- ja moottoripyörämalleja: Gorilla ja Ape.


title: Juha Mieto

text: Juha Iisakki Mieto (s. 20. marraskuuta 1949 Kurikka), lempinimeltään Mietaan Jussi tai Mietaa, on suomalainen entinen kilpahiihtäjä, olympiavoittaja ja Suomen Keskustan kansanedustaja 2007–2011. Hän on urheilu-uransa lopetettuaankin pysynyt julkisuudessa muun muassa tv-ohjelmissa, mainoksissa, pr-töissä ja sittemmin politiikassa. Hän on tunnettu temperamentistaan, sanavalmiudestaan, suuresta koostaan ja eteläpohjalaisesta murteestaan. Vuoden 2007 vaaleissa Mieto oli Vaasan vaalipiirin ääniharava, mutta putosi vuoden 2011 vaaleissa eikä onnistunut palaamaan eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa.


title: Tietokonenäyttö

text: Kuvatarkkuus eli resoluutio kertoo, kuinka monta kuvapistettä näytöllä voidaan esittää vaaka- ja pystysuunnassa. Mitä suurempi tarkkuus, sitä enemmän yksityiskohtia ruudulle mahtuu.


title: Kuvatarkkaamo

text: Kuvatarkkaamo () on televisiotuotantotilojen, televisiostudion tai ulkotuotantoauton yksikkö, missä säädetään televisiokuvaa. Kuvatarkkaamo kuuluu monikameratuotantoon. Kuvatarkkaamossa sijaitsevat kunkin televisiokameran tarkkailuyksiköt. Niissä säädetään kameran kuvan laatua, mm. valkoisen tasoa, mustan tasoa, keskialuetta eli gammaa ja värien sävyjä. Kamerat myös säädetään teknisesti sellaisiksi, että eri kameroitten kuvia voidaan leikata keskenään. Tämä leikkaustoiminta tapahtuu televisio-ohjaamossa. Kuvatarkkaamossa työskentelee kuvatarkkailija, ja videokuvia leikkaa mikseri eli videomiksaaja. .


title: Piirustus

text: Maisemapiirustusta voi ajatella jälkenä, muistona tai jopa muistoesineenä jostain paikkaan liittyvästä kokemuksesta. Piirtäjä voi kysyä, mikä on kuvauskohteena olevan paikan oma luonne ja miten henkilökohtainen suhde taiteilijalla on siihen? Asettaako taiteilija itsensä etäisyyden päähän kuvaamastaan paikasta vai asettuuko hän osaksi sitä? Liikkuuko taiteilija ympäristössä kävellen, purjehtien vai autoillen? Etsiikö piirtäjä paikasta jotain piirtämisen arvoista "taiteellista" kohdetta vai piirtääkö hän sitä, mitä eteen sattuu tulemaan?


title: Kuva

text: Kuvataiteessa kuva on keskeinen välityskeino samalla tavalla kuin kirjallisuus välittyy sanan tai kirjallisen kielen avulla. Kautta aikojen erilaiset kulttuurit ovat synnyttäneet kuvia ja niiden merkitys on usein ollut keskeinen niin aikansa ihmisille, kuin myöhemminkin heistä jälkipolville kertovina todisteina.


title: Mistä tulemme? Keitä olemme? Mihin menemme?

text: Maalaus esittää joukkoa kirkkailla väreillä maalattuja ja veistoksellisia ihmishahmoja ajatuksiinsa vaipuneina. Maalaus ei kuvaa niinkään mitään konkreettista tapahtumaa vaan sielunmaisemaa. Taulun on tulkittu kuvaavan elämään ja kuolemaan liittyvää pohdintaa. Etualan hahmot edustavat oikealta vasemmalle katsottuina ihmisen eri elämänvaiheita syntymästä kuolemaan. Ensimmäisenä oikealla on elämän alkua edustava vastasyntynyt vauva, välissä nuoria miehiä ja naisia, ja viimeisenä vasemmalla elämän loppuun viittaava iäkäs nainen. Keskellä maalausta on nuorukainen, joka kurkottautuu poimimaan mangoa puusta. Mukana on myös arvoituksellisesti kätensä levittänyt itämainen jumalankuva, joka edustaa tuonpuoleista. Taustan unenomainen maisema on maalattu leiskuvilla väreillä. Maalauksen vasempaan ylänurkkaan on kirjoitettu ranskankieliset lauseet ”"D'ou Venons Nous"”, ”"Que Sommes Nous"” ja ”"Où Allons Nous"” (ilman kysymysmerkkejä).


title: Kuvakirjoitus

text: Kuvakirjoitus (piktogrammikirjoitus, piktografinen kirjoitus) on kirjoitusta, jossa jokin kuva merkitsee sanaa. Esimerkiksi tähden kuva voi merkitä tähteä tai jumalaa. Kuvia eli piktogrammeja voidaan yhdistellä. Veden ja kasvin kuvat yhdistettynä voivat merkitä kasteltua puutarhaa.


title: Lähikuvaus

text: Lähikuvaus eli makrokuvaus on esimerkiksi pienten esineiden tai hyönteisten kuvaamista. Kuvauksessa voidaan käyttää apuna esimerkiksi jalustaa ja rengassalamaa. Tärkeitä käsitteitä ovat suurennussuhde ja suurennoskerroin, joilla ilmaistaan lähikuvauksessa käytettävien objektiivien kykyä suurentaa kuvattavaa kohdetta. Suurennussuhde tai -kerroin kertoo sen, kuinka suurena kuvattava kohde kuvautuu kameran filmitasolla tai kuvakennolla. Esimerkiksi 1:1 suurennussuhde, tai 1x kerroin tarkoittaa, että 10 mm kokoisen kohteen kuva negatiivilla tai kennolla on 10 mm. 1:2 suhteella tai 0,5x kertoimella sama kohde kuvautuu 5 mm kokoisena ja 2:1 suhteella tai 2x kertoimella 20 mm kokoisena.


title: Kuva

text: Kuva on sekä taiteen että viestinnän kieli. Kuva herättää ihmisen uteliaisuutta, jonka takia se voi myös selkiyttää, havainnollistaa ja tehdä asioita kiinnostavaksi. Esimerkiksi "yrityskuva" ei tarkoita ainoastaan yrityksen graafista asua, vaan se on nykyisin johdonmukainen osa viestintästrategiaa, johon kuuluvat niin yrityksen toimitilat, tuotteiden jakelu kuin sisäinen viestintäkin.


title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailu ( ’tavauskokoontuminen’) on tapahtuma, jossa kilpailijat, yleensä lapset, vuorotellen tavaavat heille lausuttuja yksittäisiä sanoja kirjain kirjaimelta. Kilpailijat saavat ennen vastaustaan esittää lausujalle tarkentavia kysymyksiä esimerkiksi sanan merkityksestä ja alkuperästä. Väärin tavattu sana johtaa vaativimmilla tasoilla heti kilpailusta karsiutumiseen, paitsi jos kaikki jäljellä olevat kilpailijat epäonnistuvat saman kierroksen aikana. Jos vain yksi jäljellä olevista kilpailijoista onnistuu, hänen pitää tavata vielä yksi lisäsana eli mahdollinen voittosana. Jos hän epäonnistuu tässä, kukaan ei karsiudu vaan kilpailu jatkuu, kunnes joku osaa tavata voittosanansa virheettömästi.


title: Kuvateksti

text: Kuvateksti on teksti, joka asetetaan nimenomaan kuvan alle. Se kertoo perinteisesti kuvasta itsestään ja antaa siitä lisää tietoa tai antaa kuvalle toisen näkökulman tai tarkoituksen (tämä voi olla tehokasta aivopesussa ja propagandassa). Kuvatekstit ovat lyhyitä ja ytimekkäitä ja kertovat kuvan sisällön tai yhteyden leipätekstiin muutamalla lauseella.


title: Suomi Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2009 Suomen edustajaksi valittiin Waldo’s People "Lose Control" -kappaleellaan. Kisoissa Suomi pääsi semifinaalista finaaliin ammattilaisraadin äänten perusteella, mutta menestyi finaalissa huonosti ja sijoittui viimeiselle sijalle 22:lla pisteellä. Vuorossa oli Suomen yhdeksäs jumbosija finaalissa. Suomi on kuitenkin useana vuonna jäänyt semifinaaliin, jolloin sijoitus on ollut huonompi. Vuonna 2009 osanottajamaita oli 42, ja näistä 17 karsiutui finaalista, joten Waldo’s Peoplen kokonaissijoitus oli 25/42.


title: Eurovision laulukilpailu 2008

text: Suomea vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuissa Belgradissa edusti Teräsbetoni laululla "Missä miehet ratsastaa". Suomen edustaja esitettiin ensimmäistä kertaa suomeksi silloin kun esityskieli on ollut vapaa Euroviisuissa. Suomi esiintyi ensimmäisessä semifinaalissa tiistaina 20. toukokuuta. Suomi äänestettiin semifinaalista jatkoon toista kertaa maan viisuhistorian aikana. Finaalissa Suomi sijoittui sijalle 22, pisteitä tuli 35. Semifinaalissa Suomi sijoittui kahdeksanneksi 79 pisteellä.


title: Eurovision laulukilpailu 2009

text: Suomea Eurovision laulukilpailussa edusti elektronista tanssimusiikkia esittävä Waldo's People kappaleellaan ”Lose Control”. Tämän vuoden myötä Suomi oli jo neljännen kerran mukana finaalissa. Suomella uskottiin olevan hyvät mahdollisuudet pärjätä erityisesti finaalissa, sillä esimerkiksi illan loppupuolella sijainnutta esiintymisnumeroa pidettiin yhtenä koko kilpailun parhaista. Menestys jäi kuitenkin odotettua huonommaksi, sillä Suomi sijoittui finaalissa lopulta viimeiseksi 22 pisteellä. Suurimpana syynä laihahkoon menestykseen pidetään yleisesti harjoitusvideon, jonka perusteella tuomaristo antoi pisteensä finaalissa, epäonnistumista. Toisaalta Suomi sijoittui jo semifinaalissa huonosti ja pääsikin jatkoon vain tuomariäänien avulla.


title: Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1990

text: Suomen naisilla oli joukkue sekä pikaviestissä että pitkässä viestissä. Pikaviestissä joukkue pääsi suoraan loppukilpailuun, kun osallistuvia joukkueita oli lopulta vain kahdeksan. Finaalissa Suomi ylitti maalilinjan kuudentena, mutta joukkueen suoritus hylättiin, koska ensimmäinen vaihto oli mennyt pitkäksi. Pitkään viestiin osallistui lopulta 11 joukkuetta, joten lajissa juostiin myös alkuerät. Suomi pääsi jatkoon oltuaan alkuerien kahdeksas, joka oli joukkueen sijoitus myös finaalissa.


title: Suomi Eurovision laulukilpailussa

text:
Lordin edellisen vuoden voiton myötä viisut järjestettiin vuonna 2007 Helsingissä. Suomea edusti Hanna Pakarinen kappaleella "Leave Me Alone", joka voitti Suomen karsinnoissa erittäin niukasti Thunderstonen. Suomi sai 53 pistettä ja sijoittui sijalle 17. Suomi sai Islannilta ja Ruotsilta täydet 12 pistettä.
Vuoden 2008 kilpailuun Belgradiin lähetettiin Teräsbetoni kappaleellaan "Missä miehet ratsastaa". Kappale pääsi finaaliin sijoittuen semifinaaleissa kahdeksanneksi. Finaalissa Suomi oli lopputuloksissa 25 maan joukossa 22. sijalla. Puola, Saksa ja Iso-Britannia jäivät Suomen taakse.


title: Suomi Eurovision laulukilpailussa

text:
Vuonna 2012 Suomen edustajaksi valittiin Pernilla Karlsson, joka voitti Uuden Musiikin Kilpailun. Hän edusti Suomea ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta 2012 kappaleella "När jag blundar", mutta ei päässyt finaaliin. Karlsson sai semifinaalissa 41 pistettä ja oli kahdestoista. Semifinaalipisteiden joukossa oli muun muassa täydet 12 pistettä Unkarilta, Tanskalta 8 pistettä ja Islannilta 7 pistettä.
Vuonna 2013 Suomen edustajaksi valittiin Krista Siegfrids, joka voitti Uuden Musiikin Kilpailun. Hän lauloi euroviisuissa kappaleen "Marry Me". Hän pääsi semifinaalista jatkoon ja sijoittui finaalissa 24:nneksi. Pisteitä tuli 13.


title: Suomi Eurovision laulukilpailussa

text: Vuonna 2018 Suomea edusti Saara Aalto kappaleella "Monsters". Ensimmäisessä semifinaalissa Aalto sai 108 pistettä (puhelinäänestäjiltä 73 ja raadeilta 35), sijoittui 10. sijalle ja pääsi finaaliin. Finaalissa Suomi sijoittui 25. sijalle 46 pisteellä (23 pistettä sekä puhelin- että raatiäänestyksessä).