title: Liikkeenjohdon strategia

text: Onnistunut strategia edellyttää sekä onnistunutta strategian luomista että sen toteuttamista. Strategiatyö on kuitenkin harvoin täysin harkittua, suunnitelmallista ja erehtymätöntä. Strategian luomista kutsutaan usein strategiaprosessiksi. Strategiaprosessin aikana analysoidaan ja pohditaan kilpailuympäristön uhkia ja mahdollisuuksia, oman yrityksen heikkouksia ja vahvuuksia - sekä sitä miten näitä yhdistellen saadaan aikaan kilpailukyky, ja kilpailijoita parempi lopputulos. Nämä näkökulmat tyypillisesti analysoidaan SWOT-analyysiä apuna käyttäen. Toinen analyysityökalu on Michael Porterin viiden kilpailuvoiman malli, jossa yritykset miettivät sekä toimittajia, asiakkaita, markkinatilannetta ja sinne pyrkiviä uusia kilpailijoita, sekä teknologisia näkökulmia ja mahdollisia korvaavia tuotteita. Strategian luomista varten tarvittavan liiketoimintatiedon keräämiseen, jalostamiseen ja jakamiseen on perustettu Business intelligence toimintoja.


title: Liikkeenjohdon strategia

text: Strategiaa voidaan katsella monelta eri kantilta, ja jos strategian muodostamisessa pitäydytään vain yhdessä näkökulmassa, muiden näkökulmien esiin nostamat haasteet saattavat jäädä huomaamatta. Eri näkökulmat on rajattu kolmeen pääsuuntaan, joita kutsutaan "strategisiksi linsseiksi".Liikkeenjohdon strategiasta alettiin puhua 1960-luvulla muun muassa Harvardin liiketalouden kursseilla, jolloin strategia tarkoitti lähinnä pitkän aikavälin yleissuunnitelmaa, ja sen opetus perustui yritysjohtajien käytännön kokemuksiin. 1970-luvulla yrityssuunnittelun vaikutuksesta strategian koettiin olevan hyvin lähellä operaatioita, ja eri tekniikoiden avulla pyrittiin löytämään mahdollisimman analyyttisesti yrityksen uhkia ja mahdollisuuksia. Tätä näkemystä kritisoitiin laajalti, sillä osa tutkijoista koki, että maailma on liian monimutkainen, jotta sitä voitaisiin analysoida tarkasti, ja että optimaalisten ratkaisujen etsiminen on näin ollen turhaa, kun voitaisiin sen sijaan keskittyä tutkimaan johtamisprosesseja.


title: Games Workshop

text: Games Workshop on valmistanut myös useita muita pienempiä pelejä, kuten Blood Bowl -pelin, jossa erilaiset fantasiarodut kuten örkit, kääpiöt, rottamiehet ym. vastaavat, mittelevät taistelukentän sijaan amerikkalaisen jalkapallon merkeissä. Suurempia taisteluita varten on kehitetty kaksi peliä, Warhammerin maailmaan Warmaster ja Warhammer 40,000 -maailmaan Epic 40,000. Näissä peleissä Warhammerien satojen yksiköiden skaala nousee tuhansien figuurien määriin. Pienempiin peleihin on kehitetty Mordheim-niminen, noin kymmenelle miniatyyrille tarkoitettu peli, jossa on irrottauduttu kiinteistä muodostelmista ja avarista taistelukentistä suuren Mordeimin kaupungin raunioihin taistelemaan rikkauksien toivossa. Mordheim sijoittuu Warhammerin maailmaan kun taas Necromunda sijoittuu Warhammer 40,000 -maailmaan.


title: Tekoelämä

text: Göteborgin yliopistossa ovat Kristian Lindgren ja Mats Nordahl tutkineet peliteorian mukaisten eloonjäämisstrategioiden kehitystä yksinkertaisella matemaattisella mallilla. Mallissa parhaiten menestyneet tuottavat muita enemmän jälkeläisiä. Näin malli on eräänlainen "lisääntymispeli". Erikoista tässä pelissä on moniin muihin aiempiin "evoluutiopeleihin" verrattuna se, että toisten yksilöiden teot vaikuttavat toisiin yksilöihin niin kuin "vangin dilemmassa". Oliolla on kaksi perusstrategiaa, yhteistyö ja luovuttaminen. Peli ei jäljittele kovin hyvin oikeata biologista systeemiä. Pelissä eliöillä on muisti, kyky tehdä virheitä ja niin edelleen. Mutaatiot muuttavat eliöiden strategioita. Näiden mutkikkaiden strategiapelien mukaan esiintyy vakaita tiloja, jossa tietyt strategiat hallitsevat pitkään, ja epävakaita jaksoja, jolloin syntyy ja kuolee nopeasti uusia strategioita.


title: Simpukka (kuuloelin)

text: Simpukka eli koklea on sisäkorvassa sijaitseva kotilon kuoren muotoinen kuuloelin. Se on ulkomuodoltaan kärkeään kohti kapeneva kolme kierrosta pitkä kierteinen käytävä, jonka sisällä on nestettä. Simpukan sisällä ovat simpukkatiehyt, kierteiselin, eteiskäytävä ja kuulokäytävä. Simpukkatiehyessä eli keskikäytävässä sijaitsee kuulosolut sisältävä Cortin elin.


title: Spisula subtruncata

text: Simpukalla on paksu, hammaslaitainen vaippa ja kapea, kellertävä jalka. Molemmissa kuorenpuoliskoissa on keski- eli kardinaalihampaita ja reuna- eli lateraalihampaita. Lyhyet hengitysputket eli sifonit ovat kiinni toisissaan koko pituudeltaan, ja niiden suulla on keltaisia tai punaisia rihmoja.


title: Sori siitä 5. - 6.7.2014

text: Yksi teoksen osa havaittiin rikotuksi 19.4.2017. Pohjoisrannassa sijanneesta simpukka-asetelma oli jäljellä betonivalu ja ruuvi. Kesällä 2017 loputkin simpukat varastettiin. Mahdollista on, että teoksen tekijä toteuttaa uudet simpukat, jotka kiinnitetään aikaisempia tukevammin.


title: Simpukat

text: Ravintonsa ja happensa simpukka hankkii imemällä vettä vaippansa putkimaisilla jatkeilla, "sifoneilla", jotka on työnnetty pohjaliejun pinnalle. Toisinaan simpukka pitää ruoansulatustaukoja ja sulkee kuorensa tiukasti; se selviää jonkin aikaa hapetta. Hapesta ja ravinnosta suodatettu vesi poistuu hylkyputken kautta. Simpukka voi suodattaa jopa kymmeniä litroja vettä vuorokaudessa. Niinpä simpukkaan kerääntyy paljon ympäristössä olevia myrkkyjä, joten syötävät simpukat on kerättävä puhtailta paikoilta ja lisäksi liotettava puhtaassa vedessä. Samasta syystä simpukat ovat herkkiä vesien likaantumiselle ja happamoitumiselle, mistä syystä ne ovat hyvä väline tutkittaessa veden laatua.


title: Jättiläissimpukat

text: Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja. Ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin myös naaraana. Sama yksilö voi laskea sekä muna- että siittiösoluja, mutta välttääkseen itsehedelmöitystä se ei tee sitä yhtaikaa. Kun kutuaika tulee, simpukat päästävät veteen merkkikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee munia ja osa siittiöitä. Suurimmat simpukat voivat kutea kerralla 500 miljoonaa munaa. Jättiläissimpukat lisääntyvät yleensä lämpimänä vuodenaikana. Lisääntymisen laukaisevat oikea kuunvaihe, vuorokaudenaika ja muiden simpukoiden laskemat kemikaalit.


title: Simpukat

text: Kaikilla simpukoilla on kaksiosainen, saranallinen kuori. Kuori muodostaa kasvaessaan renkaita, joita voidaan käyttää simpukan ikää määritettäessä. Kuorenpuoliskojen alla sijaitsevat vaippaliuskat, jotka erittävät kuoren, ja vaippaliuskojen alla kidusliuskat. Kidusliuskojen välissä on ruumis ja jalka. Simpukat elävät veden pohjalla, usein liejuun kaivautuneena. Ne liikkuvat työntämällä jalkansa kuoren välistä pohjamutaan. Jotkut lajit ovat myös kohtalaisia uimareita. Simpukoilla on yleensä kaksi (joillain lajeilla yksi) suurta lihasta, joilla kuoret suljetaan tiukasti — elävän simpukan kuoren avaaminen vaatii voimaa.


title: Tridacna maxima

text: Muiden jättiläissimpukoiden tavoin sillä on voimakkaasti poimullinen kaksiosainen kuori. Kuoren muoto on tällä lajilla tyypillisesti pitkulainen, kolme kertaa niin pitkä kuin leveä. Sen välistä työntyy esille hyllyvä lihasmassa eli "vaippa", jonka keskellä törröttää putkimainen suuosa. Kun simpukka haluaa sulkea kuorensa, se ruiskuttaa vettä ulos tämän suuaukon kautta. "Tridacna maxima"n erottaa muista lajeista siitä, että sen vaippa roikkuu osittain kuoren ulkopuolella simpukan ollessa avoimena. Kuoren saranapuolella on aukko, josta työntyy ulos lihaksikas jalka, jonka avulla simpukka tarrautuu alla olevaan merenpohjaan. Jos simpukkaa siirretään, se tarttuu uuteen paikkaan noin vuorokaudessa.


title: Jättiläissimpukat

text:
Elokuvissa ja sarjakuvissa sukeltajat jäävät joskus loukkuun sulkeutuvaan jättiläissimpukkaan, mutta todellisuudessa simpukka sulkeutuu niin hitaasti, ettei vaaraa ole. Sen sijaan moni on hämmästynyt suuren simpukan painoa koettaessaan nostaa sitä vedestä ja reväyttänyt jopa selkänsä.
Merenalaista elämää esittelevissä elokuvissa ja maalauksissa on yleensä myös suuria jättiläissimpukoita. Piirretyt ja maalatut simpukat perustuvat usein museoiden kuolleisiin, tyhjiin simpukankuoriin, ja niissä kuorenpuolikkaiden välinen sauma on vaakasuorassa. Todelliset jättiläissimpukat sen sijaan avautuvat ylöspäin kohti aurinkoa. Usein nämä fantasiasimpukat myös aukovat ja sulkevat kuortaan yhtenään, kun taas todelliset simpukat pitävät kuortaan auki, ellei niitä häiritä, ja kaikki eivät edes kykene sulkeutumaan kokonaan.


title: Jättiläissimpukat

text: "Tridacna derasa", "T. squamosa" ja "T. gigas" elävät hiekkapohjalla, kun taas "T. crocea" ja "T. maxima" tarttuvat kivipohjaan tai koralleihin. "Tridacna crocea" kaivautuu tukijalkansa avulla hitaasti koralliriuttaan tai kalkkikiveen niin, että siitä näkyy lopulta vain vaippa ja kuoren yläpinta. Akvaariossa pidettävät simpukat suositellaan istutettaviksi pienikokoisen kiven päälle. Jos simpukkaa täytyy siirtää, sen voi siirtää kiven kanssa, jolloin jalkaa ei tarvitse irrottaa. Jalan vaurioituminen johtaa lähes aina simpukan kuolemaan.


title: Tridacna gigas

text: "Tridacna gigas" kasvaa halkaisijaltaan jopa puolitoistametriseksi ja painaa 200 kiloa. Muiden jättiläissimpukoiden tavoin sillä on voimakkaasti poimullinen kaksiosainen kuori. Sen välistä työntyy esille hyllyvä lihasmassa eli "vaippa", jonka keskellä törröttää putkimainen suuosa. Kun simpukka haluaa sulkea kuorensa, se ruiskuttaa vettä ulos tämän suuaukon kautta. Vaippa on väriltään kullanruskea, keltainen tai vihreä, ja siinä on suuria sinisiä, vihreitä tai violetteja läiskiä. Kuoren saranapuolella on aukko, josta työntyy ulos lihaksikas jalka, jonka avulla simpukka tarrautuu merenpohjaan. Simpukan vanhentuessa sen jalka surkastuu pois, ja eläin pysyy paikallaan suuren massansa avulla.


title: Ilmajoki

text: Urheilun saralla Ilmajoki on kasvattanut useita menestyneitä painijoita kuten Arvo Haaviston ja Marko Yli-Hannukselan. Myös keihäänheittäjä Tero Pitkämäen kotikunta on Ilmajoki. Tämän lisäksi Ilmajoella on miesten superpesisjoukkue Koskenkorvan Urheilijat (KoU), joka pelaa kotiottelunsa Koskenkorvalla sijaitsevalla pesäpallostadionilla. Naisten pesäpalloa Ilmajoella puolestaan edustaa Ilmajoen Kisailijat (IK), jonka edustusjoukkueet pelaavat ottelunsa keskustan tuntumassa sijaitsevalla Keskuskentällä. Vaikka Ilmajoki yhdistetäänkin pesäpalloon ja painiin, niiden harrastajamäärä ei yhteenlaskettunakaan yllä jalkapallon tasolle. Talvella pelattavista lajeista salibandy on noussut Ilmajoella ykköslajiksi. ISB Ilmajoki toimii ilmajokisten omana seurana, joka on perustettu vuonna 2000.


title: Urheilija

text: Urheilija on urheilun harrastaja tai urheilua ammatikseen harjoittava. Urheilu jaetaan amatööri- eli harrastajaurheiluun ja ammattiurheiluun sen mukaan, saako urheilija korvausta työstään vai maksaako hän harrastamisestaan. Ammattiurheilijat tekevät työtä joukkuelajeissa yleensä työsuhteessa. Yksilölajeissa ammattiurheilijat ovat useimmiten yrittäjiä. Kilpaurheilua voi olla sekä amatööri- että ammattilaisurheilu. Laajojen kansanryhmien harrastamaa liikuntaa kutsutaan sen sijaan kuntourheiluksi. Sillä ei välttämättä ole kilpailullisia tavoitteita.


title: Helsingin Kisa-Veikot

text: HKV oli 1930-luvun puoliväliin saakka useamman lajin yleisseura, jossa kilpailtiin muun muassa hiihdossa, pikaluistelussa, painissa, pyöräilyssä ja jopa jalka- ja jääpalloilussa. Paini oli HKV:n toinen valtalaji vuoteen 1934 saakka, jolloin seuran painijat perustivat lajin erikoisseuran Helsingin Paini-Miehet. HKV:n painijat saavuttivat olympiakisoissa vuosina 1920–1932 yhteensä yhdeksän olympiamitalia. Olympiavoittoja seuran urheilijoista saavuttivat Kalle Anttila kaksi vuosina 1920 ja 1924 ja Väinö Kokkinen vuonna 1932. Muita olympiamitalisteja olivat Onni Pellinen (hopeaa 1932 ja pronssia 1928), Kustaa Pihlajamäki (hopeaa 1928), Väinö Kajander (hopeaa 1932) sekä Väinö Ikonen ja Vilho Pekkala (pronssia 1924). Vuosina 1921–1922 järjestetyissä painin MM-kilpailuissa HKV:n Kalle Anttila saavutti kultaa molempina vuosina ja Väinö Ikonen vuonna 1921. Painin Euroopan mestaruuskilpailuissa vuosina 1929–1934 HKV:n painijat saavuttivat yhteensä kuusi kultaa ja neljä hopeaa. Euroopan mestareita olivat Onni Pellinen ja Kustaa Pihlajamäki – kumpikin kahdesti – sekä Väinö Kokkinen ja Mikko Nordling. Suomen mestaruuksia HKV:n painijat saavuttivat vuosina 1918–1934 yhteensä 41 kappaletta.


title: The Wrestler – painija

text: The Wrestler – painija on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut Darren Aronofskyn ohjaama urheilu- ja ihmissuhdedraamaelokuva. Se kertoo 1980-luvulla parhaat päivänsä viettäneestä showpainijasta Randy ”The Ram” Robinsonista (Mickey Rourke), jonka sydän kuitenkin pettää erään ottelun aikana. Hän on pakotettu lopettamaan uransa, minkä jälkeen hän alkaa korjata välejä aikuisen tyttärensä kanssa. Halu palata kehään kuitenkin kasvaa, kun normaalin elämän viettäminen osoittautuu liian vaikeaksi.


title: Penkkiurheilu

text: Urheiluliikkeessä ja myös liikuntatieteessä penkkiurheilu on perinteisesti käsitetty passiiviseksi, moraalisesti paremman ”oikean urheilun” vastakohdaksi ja korostettu aktiivisen urheilun kansanterveydellisiä vaikutuksia. Urheilua seuraava henkilö eli penkkiurheilija on voitu kuvata jopa stereotyyppisesti olutta keskimäärin liikaa nauttivaksi henkilöksi, niin sanotuksi sohvaperunaksi, joka vain passiivisesti odottaa urheilun seuraamisen aiheuttamaa jännitystä tapahtuvaksi. Onpa urheilua seuraavaan yleisöön liitetty jopa huligaanijoukonkin leimaa, pohjautuen erityisesti jalkapallokatsomoissa viime vuosikymmeninä esiintyneisiin levottomuuksiin.


title: Liikunta

text: Huippu-urheilu tarkoittaa yleensä kansainvälisellä mestaruuskilpailutasolla tapahtuva tai sinne tähtäävä urheilua. Suomen liikuntalaissa huippu-urheiluna pidetään edellisestä poiketen myös kansallisesti merkittävää urheilutoimintaa. Kilpaurheilua on alemmilla kilpailutasoilla tapahtuva kilpailu. Ammattiurheilijoina pidetään henkilöitä, jotka saavat merkittävän osan tuloistaan urheilusta. Näitä ovat Suomessa ainakin ne, jotka saavat urheilusta työsopimukseen perustuen palkkatuloja vuodessa tai kaudessa yli 11 060 euroa (2016) ja jotka sillä perusteella kuuluvat urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain piiriin. Yksilölajeissa ammattiurheilijat eivät tyypillisesti ole työsopimussuhteessa.


title: Antti Hyvönen (painija)

text: Antti Hyvönen oli suomalainen painija, jonka urheilu-ura ajoittui 1900-luvun alkuun. Hän voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa kevytsarjan (66,5 kg) SM-hopeaa Viipurissa maaliskuun alussa vuonna 1911. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti 60 kilogramman sarjan maailmanmestaruuden. Helsingissä pidetyissä maailmanmestaruuskisoissa. Samana vuonna irtosi myös Venäjän mestaruus. Seuratasolla Hyvönen edusti Sortavalan Ponnistusta.


title: Balázs Kiss (painija)

text:
Kissin urheilu-uran suurin saavutus on hänen vuonna 2009 Herningin MM-kilpailuissa voittamansa maailmanmestaruus. Finaalissa hän kukisti Ruotsin Jimmy Lidbergin.
Maailmanmestaruuden lisäksi Kiss on voittanut pronssia MM-kilpailuissa 2013 Budapestissa ja 2017 Pariisissa sekä EM-kilpailuissa 2007 Sofiassa, 2017 Novi Sadissa ja 2018 Kaspijskissa.


title: Jehovan todistajien tavat

text: Vartiotorniseura antaa kuitenkin ohjausta Jehovan todistajien arkipäivän käytöstä monin yksityiskohtaisin suosituksin, ohjein ja neuvoin, joita noudattamalla sulautuminen muuhun yhteiskuntaan jää rajalliseksi. Ammattilaisurheilua on perinteisesti pidetty negatiivisena, koska sen on katsottu vievän liian paljon aikaa saarnaamistyöltä ja johtavan epäterveisiin ilmiöihin, kuten "luomusten palvontaan". Väkivaltalajit, kuten nyrkkeily tai itsepuolustuslajit eivät ole suotavia. Myös kauneuskilpailuihin osallistumista on pidetty pahana, koska ne alistavat naista ja kiinnittävät turhan voimakkaasti huomiota ulkoiseen kauneuteen. Sekä ammattilaisurheiluun että kauneuskilpailuihin liittyy Jehovan todistajien mukaan myös henkilöpalvontaa.


title: Riihimäen Urheilusukeltajat

text: Laitesukellustoiminnassa Riihimäen Urheilusukeltajat järjestää avovesikaudella sukelluksia Suomen järvi- ja merialueilla sekä ulkomaan sukellusleirejä. Seuran pääasiallisena harjoittelu- ja koulutuspaikkana on Lopen Räyskälässä sijaitseva kirkasvetinen erämaajärvi Iso-Melkutin, jonne on rakennettu sukellustoimintaa helpottavat rantaportaat, varustetasanne sekä vedenalainen harjoittelulava. Talven hallikaudella seuran jäsenet harjoittelevat Riihimäen uimahallissa ja Tervakosken uimahallissa.


title: Muinainen Egypti

text: Faaraoiden ote vallasta oli höltynyt 12. dynastian lopulla, ja valtakunta alkoi hajota. 13. dynastia oli tosin vielä rauhallista aikaa, vaikka 14. dynastia hallitsikin sen kanssa rinnakkain. Faaraoiden kaudet olivat usein melko lyhyitä, eikä ajasta tiedetä kovinkaan paljoa. Ejen jälkeen faaraot menettivät otteensa koko maasta ja hallitsivat lopulta enää Theban ympäristöä. Aasiasta tulleet hyksot valloittivat ja perustivat 15. dynastian. Hyksot toivat maahan hevosen, omaksuivat egyptiläisten tavat ja valitsivat jumalakseen Sethin. Pääkaupungikseen he ottivat suiston Avariksen ja jättivät Ylä-Egyptin vastarintaliikkeen käsiin. Egyptiläisten oma 17. dynastia hallitsikin sieltä rinnakkain hyksojen dynastioiden kanssa, ja lopulta hyksot karkotettiin Egyptistä 18. dynastian aluksi.


title: Muinainen Egypti

text: Faarao oli muinaisen Egyptin yksinvaltainen johtaja. Häntä palvottiin Horus-jumalan maanpäällisenä ilmentymänä, Isiksen ja Osiriksen poikana ja myöhemmin auringonjumala Ran poikana. Faaraon tehtäviin kuului muun muassa johtaa armeijaa ja palvoa Egyptin jumalia. Faaraon tuli pyrkiä päätöksissään aina ylläpitämään "Maatia", oikeudenmukaisuutta.


title: Luettelo Tenavien hahmoista

text: Misse ("Faron", toisessa suomennoksessa Faarao) on Kutrin kissa, joka esiintyi sarjassa jonkin aikaa vuonna 1961. Se nähtiin ensimmäisen kerran 24. toukokuuta 1961. Toisin kuin Ressu, Misse ei ilmaise ajatuksiaan mitenkään, eikä yleensäkään tee mitään. Kutri joutuu kantamaan Misseä ympäriinsä ja yrittää jatkuvasti saada jonkun muun pitelemään sitä päästäkseen itse tekemään muuta. Schulz jätti Missen pian pois sarjasta, koska katsoi sen läsnäolon rajoittavan Ressun kehittämistä eikä omien sanojensa mukaan osannut piirtää kissoja hyvin. Hahmo on nimetty kantrilaulaja Faron Youngin mukaan.


title: Kymmenen käskyä (vuoden 1956 elokuva)

text: Nefertari suuttuu myöhemmin Moosekselle ja Faarao aseistaa itsensä sekä kokoaa armeijan ottaakseen kiinni entiset orjat Punaisen meren rannalta. Meren rannalla Mooses nuhtelee pelokasta kansaa, joka näkee Faaraon armeijan lähestyvän ja sanoo kansalleen: "Kymmenen kertaa te olette nähneet Herran ihmeen, ja vieläkään teillä ei ole uskoa Häneen! Älää peljätkö, pysykää aloillanne ja nähkää Herran pelastus". Tulipylvään pidellessään asemiaan, Faaraon joukot pystyivät vain katsomaan, kun Mooses jakoi vedet sanoessaan: "Katsokaa Hänen voimallista kättään". Veden jako valmisti pakotien kansalle läpi meren. Armeija lähti hurjaan takaa-ajoon. Heprealaiset ehtivät viime tingassa vastarannalle todistamaan, kun Jumala sulki vedet Egyptin armeijan päälle, hukuttaen jokaisen sotilaan ja ratsun. Ramses katsoi toivottomana eikä voinut tehdä muuta kuin palata Nefertarin luokse ja tunnustaa hänelle, että "Hänen jumalansa on Jumala".


title: Muinaisen Egyptin mytologia

text: Koska faaraoiden uskottiin olevan jumalten maan päälle lähettämiä järjestystä ylläpitäviä välittäjiä, tuli heidän säilymisestään pitää erityistä huolta. Faaraon ka-sielun uskottiin siirtyvän faaraolta seuraavalle ja kuolleiden faaraoiden antavan voimaa seuraajilleen. Tästä syystä faaraot rakennuttivat valtavia hautakomplekseja turvatakseen jumalten tyytyväisyyden, jotta ne eivät hylkäisi ihmisiä. Kuolleiden kuninkaiden kulttia palvottiin myös viemällä ruokauhreja kuolleiden kuninkaiden alttareille. Tästä aiheutui kuitenkin niin suuri rasite yhteiskunnalle, että ns. välikausien jälkeen vanhoja faaraoita ei juuri palvottu.


title: KV62

text:
Faaraon muumion kasvoille oli asetettu kultainen naamio, joka painaa 10 kilogrammaa. Naamio on koristeltu puolijalokivillä turkoosilla, karneolilla ja lasuurikivellä sekä tummansiniseksi värjätyllä lasimassalla.
Hautakammion kullakin neljällä seinällä oli maalauksia. Seinämaalausten tausta oli keltainen, ja maalausten pinta oli erinomaisessa kunnossa, vaikka sitä täplittivätkin mikrobikasvuston aiheuttamat pienet pyöreät läikät. Pohjoisseinällä on kolme Tutankhamonista kertovaa kuvaa, Keskimmäisessä faarao on elävien puvussa kädessään valtikka ja rituaalisauva. Hän on suorittamassa puhdistautumisrituaalia taivaan Nut-jumalattaren edessä. Oikeanpuoleisessa kuvassa faarao on pukeutuneena Osirikseksi seuraajansa faarao Ejen seurassa. Eje on suorittamassa suunaukaisemisriittiä, jonka avulla vainaja herätetään henkiin. Vasemmanpuoleisessa kuvassa Tutankhamon on Osiriksen edessä päässään nemes ja takanaan ka. Länsiseinällä on manalan oppaan Amduatin katkelmien kuvituksia, jotka kuvaavat aurinkolaivan yöllä tekemää matkaa. Itäseinällä kuvataan kuninkaallisen sarkofagin kuljetusta kelkan päälle asetetussa kaapissa. Eteläseinällä Tutankhamon nähdään Anubiksen kanssa Hathor-jumalattaren seurassa.


title: Egyptin vitsaukset

text: Egyptiin tuli suuri määrä paarmoja, ei kuitenkaan Goosenin maakuntaan, jossa israelilaiset asuivat. Niitä tuli faaraon ja hänen palvelijoidensa taloihinkin. Faarao kutsui Mooseksen ja Aaronin luotaan pyytäen heitä uhraamaan Jumalalle, jotta paarmoista päästäisiin eroon. He kuitenkin kieltäytyivät tekemästä niin Egyptissä, koska se olisi ollut egyptiläisille kauhistus, ja pyysivät sen sijaan, että he pääsisivät autiomaahan uhraamaan. Faarao aluksi myöntyi tähän edellyttäen, että he eivät menisi kovin kauas. Kun Mooses rukoili, paarmat katosivat seuraavaan aamuun mennessä. Silloin faarao kuitenkin muutti mielensä eikä päästänyt israelilaisia lähtemään.


title: Lähi-idän historia

text: Toisen välikauden aikaan (1650–1550 eaa.) Egypti ajautuu sotaan aasialaisten hyksojen kanssa. Uuden valtakunnan ajalla (1550–1069 eaa.) hyksot karkotetaan maasta ja Egyptin valta vahvistuu jälleen. Faarao Tutmosis I marssii Eufratvirralle asti ja Palestiinasta tehdään vasallivaltioita. Amon-Ra korotetaan valtakunnanjumalaksi ja maan taide elää kultakauttaan. Egypti solmii Mitannin kanssa rauhan pitkän sotimisen jälkeen. Maassa eletään hetki Akhenatenin perustamassa monoteismissä.


title: Faarao

text: Faaraon velvollisuuksiin kuului olla hyvä ja oikeamielinen hallitsija. Hänen piti noudattaa "maatia", egyptiläistä totuuden ja oikeamielisyyden prinsiippiä, jonka luojajumala oli aikojen alussa luonut. Hänen odotettiin myös uudistavan monumentteja ottamalla ne omiin nimiinsä korvaamalla edeltäjänsä nimen omallaan ja joskus myös käyttämällä omiin rakennuksiinsa aikaisempien rakennusten kiviä.


title: Videopelaaja

text: Videopelaaja on henkilö, joka pelaa videopelejä. Pelaajan erottaa muista mediamuotojen käyttäjistä toimijuus, sillä pelaaja ei ole passiivinen vastaanottaja tai tulkitsija.


title: Pelinkehitys

text: Videopelijulkaisija on yritys, joka julkaisee itse tuottamansa, tai jonkin muun yrityksen pelin. Julkaisija on vastuussa pelin valmistumisesta ja markkinoinnista. Julkaisijan toimenkuvaan kuuluu yleensä myös pelin lisenssien ja lokalisoinnin maksaminen, mahdollisesti pelin manuaalin kirjoittaminen sekä graafiset elementit, kuten pelin pakkauksen suunnitteleminen. Koska julkaisija yleensä rahoittaa pelin kehitystä, se pyrkii minimoimaan riskejä tuottajien kanssa ja avustamaan tarvittaessa. Julkaisijan rahoittaessa jonkin muun yrityksen peliä rahoitus maksetaan usein, kun kehitystiimi on saavuttanut jonkin pelinkehityksen virstanpylväistä.


title: Videopelikulttuuri

text: Videopelejä pelaavat sekä esikouluikäiset, nuoret että aikuiset. Pelaaminen toimintana on monimuotoista ja pelejä pelaavien niputtaminen yhden pelaaja-käsitteen alle vaikuttaa kyseenalaiselta. Uusimman tutkimustiedon mukaan pelaaminen ei ole pois muusta viihteestä ja kulttuurista, vaan täydentää sitä ja on integroitunut osaksi digitaalista arkea: digitaalisia pelejä pelataan eniten satunnaisesti ja viihtymistarkoituksessa. Uppoutuva pelaaminen jää sivuun eikä pelaaminen eroa juurikaan esimerkiksi television katselusta tai internetissä surffaamisesta.


title: Videopeli

text: Videopeli on elektroninen peli, jonka pelaamiseen tarvitaan käyttöliittymä ja näyttölaite. Käyttöliittymän kanssa vuorovaikuttaminen tuottaa välittömän visuaalisen palautteen näyttölaitteen ruudulle. Alkujaan termi ”video” viittasi bittikarttagrafiikalla toteutettuihin tietokonepeleihin (erotuksena vektorigrafiikalla toteutetuista peleistä), mutta nykyään sillä tarkoitetaan pelejä, joiden pelaamiseen tarvitaan näyttölaitetta. Termi ”tietokonepeli” on tarkempi ilmaisu, sillä useimmat pelit vaativat toimiakseen mikroprosessoria, eivätkä kaikki pelit vaadi näyttölaitetta. Käytössä termillä viitataan yleensä henkilökohtaiselle tietokoneelle julkaistuihin videopeleihin. Suomalaisessa pelitutkimuksessa videopelit katsotaan kuuluviksi digitaalisiin peleihin.


title: Videopelikulttuuri

text: Kilpapelaaminen on nimensä mukaisesti kilpailullista videopelaamista. Kilpapelaamista harrastetaan monella tasolla amatööristä täyspäiväiseen ammattilaiseen. Periaatteessa mitä tahansa peliä voi pelata kilpaa, mutta yleisimpiä kilpapelattavia pelejä ovat RTS-, FPS ja urheilupelit. Pelejä voidaan pelata joko Internetin tai lähiverkon välityksellä. Suurimmat turnaukset järjestetään poikkeuksetta lähiverkossa, mutta esimerkiksi karsinnat turnaukseen voidaan pelata Internetin välityksellä. Kilpailujen palkinnot vaihtelevat hyvästä mielestä kymmeniin tuhansiin euroihin. Vain hyvin pieni osa pelaajista pelaa ammatikseen. Kilpapelaamisen nopean kehityksen ja lajin nuoren iän takia, kilpapelaamiselle ei ole muodostunut yhtenäisiä kansainvälisiä pelaajayhdistyksiä tai kattojärjestöjä turnausjärjestäjille, mikä johtaa joskus ongelmiin pelaajien oikeuksissa ja esimerkiksi palkkojen maksussa . Suurin osa kilpaa pelaavista pelaajista ei voita merkittäviä rahasummia vaan pelaa huvikseen, kavereiden kanssa tai yksin.


title: Videopeliohjain

text: Peliohjain on videopeleissä käytettävä laite, jota käytetään pelattavan hahmon tai kohteen ohjaamiseen tai muun tiedon syöttämiseen peliin. Peliohjain on tavallisesti kytketty pelikonsoliin tai tietokoneeseen johdolla, kaapelilla tai langattomalla yhteydellä. Muun muassa näppäimistöt, hiiret, joystickit ja pad-ohjaimet ovat peliohjaimia. Myös erikoistarkoituksiin suunnitellut peliohjaimet, kuten rattiohjaimet ja polkimet ajopelejä varten luetaan peliohjaimiksi.


title: Videomikseri

text: Tuotantohenkilöstöön kuuluva mikseri työskentelee tv-ohjaamossa joko monikamerastudiossa tai ulkotuotantoautossa. Tavallisesti hän istuu ohjaajan vieressä ja leikkaa kuvia uloslähtevään tai nauhoitettavaan ohjelmaan. Leikkauskomennot tulevat yleensä ohjaajalta. Ohjaaja määrittelee mihin kuvaan leikataan ja milloin. Joskus mikseri voi toimia myös itsenäisesti ohjaajan tai ohjaajan ja kuvaajan ennalta tekemien kuvasuunnitelmien mukaan. Leikkaukset eli siirtymät ovat joko suoria leikkauksia, ristikuvia, erilaisia videotrikkejä tai digitaalisia videoefektejä . Kuvat voivat olla monikameraohjelmaa kuvaavien kameroitten kuvia, ohjelmaan tulevia inserttejä tai grafiikkaa. Mikseri ajaa videokuvan päälle myös ohjelmassa käytettäviä tekstejä kuten otsikkoja, esiintyjien nimiä ja ohjelman lopputekstejä .


title: Videopeliohjain

text: Peliohjaimen päätehtävä on hallita pelattavan kohteen liikkeitä ja toimintaa tai muulla tavoin vaikuttaa video- tai tietokonepelin tapahtumiin. Pelissä käytettävän peliohjaimen tyyppi määräytyy pelin lajityypin mukaan: esimerkiksi rattiohjainta käytetään ajopeleissä, kun taas joystick-ohjainta käytetään usein lentosimulaattoreissa. Käytetty ohjaintyyppi riippuu myös pelikoneesta. Pelikonsolien mukana tulee niille suunniteltu pad-ohjain kun taas tietokonepeleissä yleisimmin ohjaaminen tapahtuu näppäimistön ja hiiren avulla. Nykyisin on myös liikeohjaimia kuten Kinect, jolloin pelaaja ohjaa peliä erilaisilla eleillä, kuten käsien heiluttamisella. Liike-ohjainta tukevat pelit ovat pääasiassa lapsille suunnattuja.


title: Pelaaja (lehti)

text: Pelaaja on lokakuussa 2002 perustettu suomalainen konsolipelien erikoislehti. Lehteä kustantaa H-Town Oy ja se ilmestyy yksitoista kertaa vuodessa. Lehti käsittelee konsolipelaamista ja pelimaailman ilmiöitä. Alun perin lehti käsitteli myös tietokonepelejä, mutta vuoden 2005 lokakuussa tapahtuneen uudistuksensa myötä tämä osio siirrettiin omaan lehteensä, "PCPelaajaan". Sittemmin PCPelaaja lopetettiin ja H-Town Oy siirtyi tuottamaan PC-sisältöä "Peliplaneetta.net"-sivustolle. Tietokonepelit palasivat lehden arvosteluihin lokakuussa 2012, 10-vuotisnumerosta alkaen.


title: Videopelikulttuuri

text:
Videopelikulttuurin voidaankin sanoa muodostavan merkittävän osan yhteistä kulttuuriperintöämme. Digitaalista pelaamista tutkitaan nykyisin paitsi pelitutkimuksen yhteydessä myös useilla muilla humanistisilla ja teknisillä tieteenaloilla.
Aikaisemmin nähtiin, että pelaajien enemmistö oli nuoria poikia. Nykyisin kuitenkin pelaaminen on lähes kaikkien huvia elokuvien tapaan. Peliteollisuus on täten merkittävä viihdeteollisuuden haara. Pelaamiseen soveltuvia laitteita löytyy lähes jokaisesta suomalaisesta kodista. Vuonna 2003 yli puolet amerikkalaisista pelasi konsoli- ja pc-pelejä. Pelien ostajien keski-ikä oli 36 vuotta ja valtaosa ostajista oli yli 18-vuotiaita. Noin 40 % pelaajista oli naisia. Nuoret miespuoliset pelaajat ovat kuitenkin edelleen pelikaupoissa merkittävä asiakasryhmä ja erityisesti aktiivinen peliharrastus on keskittynyt nuorten miesten ja poikien pariin.


title: Valkoinen kääpiö

text: Tyypillisen valkoisen kääpiön massa on noin 0,5–1,0 Auringon massaa ja säde noin 0,01 Auringon sädettä. Sen tiheys on silloin 10 kg/m. Valkean kääpiön sisällä vaikuttaa ns. degeneroituneen eli luhistuneen elektronikaasun paine. Suurissa tiheyksissä atomien elektroniverho painuu kasaan, mikä mahdollistaa aineen pakkautumisen hyvin tiheäksi. Tiedetäänhän, että atomeista suurin osa on tyhjää atomin ydinten ja elektronien välillä. Degeneroituneessa aineessa atomien ytimet ja elektronit ovat pakkautuneet puuroksi. Valkeassa kääpiössä eivät vaikuta ionien paine ja säteilypaine niin kuin normaaleissa tähdissä. Valkoiset kääpiöt eivät tuota energiaa, mutta jos ne tuottavat, silloin niissä tapahtuu räjähdys tai ne räjähtävät. Massan kasvaessa valkoisen kääpiön säde pienenee, niin että degeneroituneen tähden koko on kääntäen verrannollinen massan kuutiojuureen. Suurempi massa puristaa degeneroitunutta aihetta painovoimallaan enemmän kasaan. Valkeiden kääpiöiden spektriviivat ovat leventyneet voimakkaan painovoiman takia ja joskus myös nopean pyörimisen vuoksi. Joissain valkeissa kääpiöissä on miljoonien gaussien suuruisia, hyvin voimakkaita magneettikenttiä.


title: Ruskea kääpiö

text: Kylmimpien ruskeiden kääpiöiden neli Y-kohteiden pintalämpötila on alle 500 K, jopa alle 300 K eli 27 °C, tällöin Y-kohteen lämpötila voi olla lähellä Maassa vallitsevia lämpötiloja. Luokan Y kohteita luonnehtii spektrissä esiintyvä ammoniakki. Yhtään varsinaista ruskeaa alikääpiötä ei ole todistettavasti havaittu, vaan kaikki löydetyt Y-kohteet ovat hyvin kylmiä ruskeita kääpiöitä. Vertailun vuoksi esimerkiksi Jupiterin lämpötila on noin 100 K ja Maan keskilämpö 298 K. WISE 1541-2250 on Y0-kääpiö, jonka lämpötila on 350 K.


title: Kätilö

text: Kätilö on laillistettu ammattihenkilö. Laillistuksen myöntää Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira. Kätilöksi opiskellaan ammattikorkeakoulussa, hoitotyön koulutuksessa/koulutusohjelmassa. Kätilön tutkintonimike on Kätilö (AMK), ja tutkinto antaa myös sairaanhoitajan pätevyyden. Tutkinto on laajuudeltaan 270 opintopisteen arvoinen, ja se suoritetaan noin 4,5 vuodessa.


title: Kajaanin yliopistokeskus

text: "Mittalaitelaboratorio" (MILA) on perustettu 1. lokakuuta 1991. MILA toimii osana Kajaanin yliopistokeskusta, joka on Oulun yliopiston hallituksen alainen erillislaitos. MILA:n henkilöstön pohjakoulutus on laaja-alainen. Pääaineina on opiskeltu muun muassa fysiikkaa, biofysiikkaa, kemiaa, prosessi-, energia-, sähkö- ja automaatiotekniikkaa. Mittaustekniikan soveltaminen eri mittauskohteisiin vaatii poikkitieteellisyyttä. Painotettuja tutkimusalueita ovat sellun ja paperin karakterisointi, prosessimittaustekniikka, mekaanisen puun mittaukset, optinen suunnittelu, langaton instrumentointi, liikuntateknologian mittaukset ja ympäristömittaukset.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailmassa talitiaisilla ("Parus major") on saaliinvalintatehtävä: ne etsivät ja syövät laboratorioon rakennetussa aviaariossa keinotekoisia saaliita. Saaliit ovat mantelinpaloja paperikuorissa, joissa yleensä on signaalina tutkijoiden suunnittelema mustavalkoinen kuvio värin sijasta. Saaliit on myös aseteltu mustavalkoiselle taustalle. Keinomaailmakokeet ovat “teoreettisia kokeita”, joissa manipuloidaan esimerkiksi eri saaliistyyppien puolustustehoa (pahaa makua), signaalien näkyvyyttä, yhdenmukaisuutta sekä absoluuttista ja suhteellista runsautta. Näillä kokeilla testataan hypoteeseja siitä, miten saalistajat oppivat yrityksen ja erehdyksen kautta välttämään syömäkelvottomia saaliita, mitkä tekijät nopeuttavat oppimista ja kuinka ne vastaavasti vaikuttavat saalistyyppien kuolleisuuteen ja sitä kautta niiden varoitussignaalien evoluutioon (ks. esim.


title: Ilmasotakoulu

text: Miehistölle on tarjolla omat koulutushaaransa, joihin kuuluu viesti, kuljettaja, suojaus (sotilaspoliisi), ilmataistelu, keittäjä, lentosää, kirjuri, lääkintä sekä uusimpana erikoisalana media-ala. Viestissä koulutetaan tukikohdan viestijoukkueita. Sotilaskuljettajat koulutetaan Tikkakoskella (pois lukien vuodet 2006–2007, jolloin Ilmavoimien sotilaskuljettajakoulutus toimi Pirkkalassa).Ilmasotakoulu tarvitsee myös talous-, lääkintä- ja kuljetusaliupseereita. Kuljetus- ja lääkintäaliupseerit koulutetaan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa, josta on mahdollista päästä Reserviupseerikouluun Haminaan. Tammikuun saapumiserässä järjestetään viestin alaisena toimiva tutkalinja, jossa varusmiehiä koulutetaan pääasiassa ilmavoimien tutka-asemien (tka-as) toimitsijoiksi.Reserviupseerikoulutus alkaa maavoimien tavoin aliupseerikurssin I-vaiheen jälkeen. Erikoisaliupseerit voivat hakeutua maavoimien RUK:uun, josta he palaavat Ilmasotakouluun koulutustaan vastaaviin tehtäviin.


title: Kääpiö

text: Lähes maailmanlaajuisesti eri mytologiat tuntevat pieniä ihmisiä, jotka asuvat maan tai veden alla. Keski-Amerikassa pikkuolentojen ajateltiin elävän luolissa. Hindulaisessa mytologiassa on jumala Vishnun viides inkarnaatio kääpiö Vamana, joka kykenee kolmella askeleella kulkemaan koko maailman läpi. Suomalaisessa mytologiassa kääpiöt olivat esimerkiksi maahisia. Tiedetään myös monta kertomusta vedestä nousevista ”pienistä miehistä”, jotka tulivat usein suorittamaan jonkun tärkeän teon. Eräällä niistä oli vaskiset vaatteet ja parta, sekä kirves, jolla kaadettiin iso tammi. Monissa myyteissä pienet ihmiset elivät maan alla ylösalaisin, ja saattoivat jopa houkutella ihmisiä nurinkuriseen maailmaan. Edellä mainittujen lisäksi lukuisat muutkin taruolennot ovat kuin pienikokoisia ihmisiä.


title: Reijo Sillanpää

text: Pääasiallisen tutkimusalansa eli epäorgaanisen kemian lisäksi Sillanpää tutki yhteistyössä Szegedin yliopiston professori F. Fülöpin kanssa orgaanisia, rakenteeltaan kiraalisia molekyylejä. Tutkimus liittyi lääkekemian alaan. Koordinaatiokemian alalla Sillanpään tutkimuskohde olivat ligandit ja hän etsi niille uusia sovelluksia homogeenisissa katalyysireaktioissa. Rakennekemian alalla hän tutki mm. boroniklustereita ja niiden johdannaisia.


title: Jouni Suhonen

text: Professori Suhonen on tutkimusryhmineen kehittänyt erilaisia atomiamalleja, joita voidaan soveltaa mittauksissa, joissa käytetään apuvälineinä atomiytimiä. Mittausten avulla voidaan tutkia esimerkiksi luonnon perusvuorovaikutuksia. Hiukkasfysiikan alalla tutkimuskohteena on esimerkiksi neutriinojen rakenne. Suhosen tutkimustyön tuloksia sovelletaan myös kosmologian alalla, jossa niiden avulla voidaan esimerkiksi mallintaa supernovien syntyprosessia tai tutkia niin kutsutun pimeän aineen ominaisuuksia.


title: Myrkky

text: Myrkkyjä ja myrkyllisyyttä tutkii toksikologia, joka on oppi vieraiden aineiden haitallisesta vaikutuksesta eläviin organismeihin. Toksikologia hyödyntää myrkkyihin liittyvässä tutkimuksessa monia muita tieteenaloja, joissa myrkky on käsitteenä oleellinen. Näitä tieteenaloja ovat esimerkiksi patologia, farmakologia, fysiologia, biokemia, genetiikka, molekyylibiologia, analyyttinen kemia, ekologia ja biologian eri alat. Myrkkyjä voidaankin tutkia monista näkökulmista. Esimerkiksi biotieteiden piirissä tutkitaan erityisesti toksiineja, jotka ovat eliöiden tuottamia myrkyllisiä aineita.


title: Alppila (Oulu)

text: Alppilassa sijaitsee myös "Pohjankaleva", kahden tornitalon opiskelija-asuntola. Pohjankaleva rakennettiin hallitusneuvos Matti Kekkosen ja tuomari Kalevi Sassin ideoiden pohjalta mahdollisimman edullisesti niin, että opiskelijoille voitaisiin tarjota mahdollisimman matalavuokraisia asuntoja. Suomen arkkitehtiliitto julisti asuntolan suunnittelukieltoon ja Suomen ylioppilaskuntien liitto leimasi rakennuksen jo etukäteen "slummiksi". SYL myönsi myöhemmin asuntolan täyttävän opiskelija-asumisen edellytykset. Ensimmäinen rakennuksista valmistui syksyllä 1969 ja toinen kesällä 1972. Kun asuntola oli valmis, luovutti tehtävää varten perustettu osakeyhtiö Pohjois-Suomen oppilasasuntolat Oy osakekirjansa Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiölle.


title: Luettelo televisiosarjan Uusi päivä keskeisistä tapahtumapaikoista

text:
Asuntola on opiskelija-asuntola, jossa osa sarjan ilmaisutaidon lukiossa opiskelevista henkilöistä asuu. Asuntola on lukion omistama. Sarjan ensimmäisillä kausilla asuntolassa oli yksi huone varattuna asuntolan valvojalle, mutta myöhemmin asuntolassa ei ole ollut valvojaa.Haavisto on Haaviston suvun perintötila, jossa asuva suurperhe oli alkuaikoina sarjan keskiössä. Myöhemmin, kun kaikki Asko Haaviston ja Minna Alajoen täysi-ikäiset lapset olivat muuttaneet pois Haavistosta, myös Asko ja Minna muuttivat asumaan toiselle paikkakunnalle yhteisen vauvansa Oulan kanssa. Tällöin Askon leskeksi jäänyt äiti Aino jäi yksin asumaan Haavistoon, mutta vuonna 2017 hänen tyttärensä eli Askon sisko Elina muutti hänen luokseen Sveitsistä.Kimppakämppä nähtiin sarjassa ensimmäisen kerran keväällä 2016. Siitä lähtien asukkaat ovat pysyneet lähes samana, mutta Tomin alettua seurustelemaan Iriksen kanssa tämä muutti Tomin huoneeseen asumaan. Kimppakämpän omisti alun perin Sonjan täti, Onerva Rannila. Keväällä 2018 tämä kuitenkin myi asunnon Titus Koistiselle, josta tuli kämppisten uusi vuokraisäntä. Myöhemmin Sonja osti asunnon takaisin Titukselta.
Ainon kahvila on Aino Haaviston omistama pieni kahvila Virtauksen keskuksessa sijaitsevassa Voimala-rakennuksessa. Tiloissa sijaitsi ennen kahvila Suvanto, mutta kun entinen omistaja Sara Erkkilä lopetti kahvilan pidon, osti Aino kahvilan itselleen Henrik Paltamon perintörahoilla.Elater on Elina Haaviston ja Lauri Kallion perustama uusi aurinkoenergiaan liittyvä yritys, joka asettui toimitiloihinsa Voimalaan syksyllä 2017.Turpiini on kahvila-ravintola, joka sijaitsee Tampereella. Roni Siren omistaa Turpiinista 95 prosenttia. Loput viisi prosenttia kuuluvat Iris Rainiolle.Virtauksessa sijaitsee ilmaisutaidon lukio, joka on keskeinen tapahtumapaikka sarjan nuorten keskuudessa. Sarjan alussa lukion rehtorina toimi Asko Haavisto ja hänen jälkeensä Lisbeth Kanerva. Voimalan räjähdyksen jälkeen rehtorina jatkoi Jukka Hiltunen. Syksyllä 2016 Marika Ruuskanen-Kuuslasta tuli lukion uusi rehtori. Marikan menehdyttyä rehtorin paikka jäi auki, ja virkaa hoitaa virkaa toimittava Virtauksen sivistystoimenjohtaja Saku Rainio. Aiemmin sarjassa nähtiin enemmän opettajia ja oppitunteja, mutta myöhemmillä tuotantokausilla tällaiset kohtaukset ovat vähentyneet.Virtauksen terveysasema sijaitsee Voimalassa. Voimala on Virtauksen elämän keskipiste, kohtaamispaikka ja palvelujen keskittymä. Voimalassa tapahtui räjähdys syksyn 2015 päätösjaksossa, minkä takia Voimala uusittiin täysin sisäpuolelta. Voimalassa sijaitsee suurin osa sarjan yrityksistä ja myös Virtauksen ilmaisutaidon lukio. Näiden lisäksi Voimalassa on kirjasto ja elokuvateatteri Kino Voima. Monet sarjan kohtauksista kuvataan Voimalassa. Voimalan edessä kuvatut ulkokuvaukset tehdään Tampereella sijaitsevan Vapriikin taidemuseon edessä.


title: Domus Academica

text: Hostel Domus Academica on Suomen suurin kesähostelli Helsingin ydinkeskustassa, jonka omistaa HYY Yhtymä. Hostellissa on yli 300 huonetta ja se toimii kesähostellina kesä-, heinä- ja elokuussa. Kaikissa hostelhuoneissa on oma wc, suihku ja keittokomero jääkaapilla. Huoneita on kolmessa eri rakennuksessa samassa pihapiirissä. Kiinteistö Domus Academica eli "Domma" on Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan opiskelija-asuntola. Se on Suomen vanhin tarkoitusta varten rakennettu opiskelija-asuntola. Asuntojen lisäksi Domus Academicalla sijaitsee ylioppilaskunnan alaisten opiskelijajärjestöjen kerhotiloja. Asuntola sijaitsee Helsingin Etu-Töölössä Leppäsuon alueella, osoitteissa Leppäsuonkatu 9 ja Hietaniemenkatu 14. Asuntola koostuu neljästä rakennuksesta. A- ja B-talot valmistuivat vuonna 1947, C-talo 1952 ja D-talo 1968. Näistä C-talo majoitti aluksi Helsingin Olympiakisojen lehdistöväkeä.


title: Mikontalo

text: Mikontalo on Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiön suuri opiskelija-asuntola Tampereen Hervannassa osoitteessa Insinöörinkatu 60. Mikontalo on suosittu asuinpaikka Tampereen teknillisen yliopiston opiskelijoiden keskuudessa sen halpojen vuokrien ja yliopiston läheisyyden takia.


title: Clavis

text: Clavis on Etelä-Haagassa sijaitseva Sibelius-Akatemian opiskelija-asuntola. Claviksen osoite on Vanha viertotie 21, 00350 Helsinki. Asuntolaa hallinnoi Sibelius-Akatemian Opiskelijain Asuntolasäätiö. Talon on suunnitellut arkkitehti Veikko Malmio.


title: Ilmari Tapiovaara

text: Ilmari Tapiovaaran ja hänen vaimonsa Annikki Tapiovaaran ensimmäinen iso työ oli vuonna 1947 valmistunut Domus Academica, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan opiskelija-asuntola Helsingissä. Asuntolan suunnitteli arkkitehti Pauli Salomaa, ja Tapiovaarat sisustivat sen. Sitä ennen opiskelija-asuntolat olivat olleet yksitoikkoisen kasarmimaisia, mutta Domus Academicasta haluttiin luoda innostava, optimistinen ja hienostunut paikka asua. Sodan jälkeen materiaaleista oli pulaa, mikä rajoitti ja antoi lisähaasteita sisustuksen suunnittelussa. Valmiita huonekaluja ei eri valmistajien mallistoissa ollut, ja sen takia huonekalut suunniteltiin varta vasten asuntolaa varten. Tarvetta oli tuoleille, sängyille, pöydille, valaisimille, tekstiileille ja tapeteille.


title: Saamelaisalueen koulutuskeskus

text:
Jeera on Saamelaisalueen koulutuskeskuksen opiskelija-asuntola. Se sijaitsee Inarin kirkonkylällä Puutteenrannassa Inarijärven rannalla. Rakennus rakennettiin alun perin keväällä 1953 saamelaisten kristilliseksi opistoksi ja sittemmin Inarin opistoksi. Vuonna 1993 Saamelaisalueen ammatillinen koulutuskeskus, Inarin opisto ja Ivalon koti- ja laitostalouden oppilaitos yhdistyivät, jolloin opiston tilat muutettiin asuntolaksi.
Asuntolahuoneiden lisäksi Jeerassa on kuntosali sekä muita vapaa-ajanvietto- ja harrastetiloja opiskelijoille. Jeera sai nimensä vuosituhannen vaihteessa taloväen sisäisen nimikilpailun tuloksena. Kilpailun voitti tiedotusopinopiskelijan ehdotus Jeera. Pohjoisessa sanalla tarkoitetaan yleisesti jotain syrjässä sijaitsevaa paikkaa.


title: Residencia de Estudiantes

text: Residenssin varsinainen ajatus oli avustaa Madridin yliopiston opiskelijoita opinnoissaan luomalla mahdollisimman virikkeelliset elinolosuhteet. Asuntolassa painotettiin erityisesti tieteen ja taiteen väliseen vuoropuheluun, ulkomailta tulevaan avant garde -suuntaukseen ja Espanjan yleiseen modernisoitumiseen.


Hämeenlinnan seudun opiskelija-asuntosäätiö (HOPS) on vuodesta 1987 alkaen tuottanut asuntoja ja asumispalveluja kaikille Hämeenlinnan seudun toisen asteen oppilaitosten ja Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijoille. Säätiön merkittävin taustayhteisö on Hämeenlinnan kaupunki, joka on osoittanut säätiölle mm. Visakylän ja Mäyränkylän tontit ja järjestänyt rakennushankkeiden alkurahoituksen. Vuoden 2004 syksyllä toiminta laajeni Forssaan, jonne valmistui 94 asunnon kohde, ja vuoden 2005 kesällä Riihimäelle.


title: Länsi-Suomen opisto

text: Opiston kulttuurihistorialliset tilat sekä "Juhlasali" ovat lukuisten kokousten, seminaarien ja juhlien pitopaikkana. Samoin jokirannassa sijaitseva Takkahuone on suosittu paikka tilaisuuksien pitoon. Syksyllä 2010 Takkahuoneelle valmistui ulkoilmanäyttämö katsomoineen. Opiston asuntolat ovat joko uudehkoja tai vastikään kauttaaltaan peruskorjattuja. Yli 90 % Länsi-Suomen opiston opiskelijoista asuu opiston asuntoloissa.


title: Gammasäteily

text: Suuren energiansa vuoksi gammasäteily on vaarallista eläville soluille ja sitä käytetään lääketieteessä muun muassa syöpäsolujen tuhoamiseen ja lääketieteellisten instrumenttien sterilointiin. Gammasäteilyä käytetään myös isotooppi- eli gammakuvauksessa esimerkiksi teollisuudessa. Tavallisin gammasäteilyn lähde on koboltti-60 tai iridium-192.


title: Sähkömagneettinen spektri

text: Gammasäteilyä (γ-säteilyä) syntyy radioaktiivisten aineiden hajotessa, esimerkiksi ydinreaktiossa. Myös kosmisessa säteilyssä on gammasäteilyä. Läpitunkevuutensa ja kudoksia vaurioittavan vaikutuksensa takia gammasäteily on erittäin vaarallista ihmiselle suurina annoksina.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteily on kaikkein suurienergisintä sähkömagneettista säteilyä. Yksittäisen gammakvantin energia on tyypillisesti yli 100 keV, taajuus luokkaa 10 Hz ja aallonpituus alle 10 pm. Pienen aallonpituutensa vuoksi gammakvantin keskimääräinen vapaa matka väliaineessa on suuri ja siksi se on hyvin läpitunkevaa. Gammasäteilyn tehon vähentämiseksi 50 %:iin vaaditaan 1 cm lyijyä, 4,6 cm graniittia tai 6 cm betonia.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteily on ionisoivaa sähkömagneettista säteilyä, joka on peräisin atomiydinten viritystilojen purkautumisesta radioaktiivisessa hajoamisessa tai elektroni-positroniparien annihilaatiosta. Gammasäteilyä vapautuu suuria määriä gammapurkauksissa.


title: Geigermittari

text: Jännitepulssien määrän ilmaisee viisarineula, lamppu ja/tai kuuluva tikitys. Nykyaikaiset geigermittarit voivat havaita useita radioaktiivisesta aineesta lähtevän säteilyn voimakkuuden eri kertaluokkia. Jotkin geigermittarit voivat myös tunnistaa gammasäteilyn, vaikkakin voimakkaan gammasäteilyn havainnointiherkkyys voi olla alhaisempi kuin tiettyjen muiden mittauslaitteiden. Tämä johtuu laitteen usein pienestä kaasun tiheydestä, jolloin energialtaan suuret gammasäteilyn fotonit pääsevät useimmiten laitteen lävitse ilman, että sitä pystytään mittaamaan. Alemman energian fotonit on helpompi tunnistaa, sillä säteilymittari absorboi niitä paremmin.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyn havaitsi ranskalainen kemisti Paul Ulrich Villard vuonna 1900 tutkiessaan uraania. Hän toimi École Normale -korkeakoulussa Pariisissa. Hän rakensi laitteiston, jolla määritti, ettei gammasäteily käänny magneettikentässä, eikä se siis koostu varatuista hiukkasista, kuten alfa- tai beetasäteily.


title: Gamma

text: Gamma (isona kirjaimena Γ, pienenä γ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston kolmas kirjain. Sen normaali äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa soinnillinen velaarinen klusiili , mutta nykykreikassa se on muuntunut soinnilliseksi frikatiiviksi, joka ääntyy velaarisena tai etuvokaalin  edellä palataalisena . Sekä muinais- että nykykreikassa gamma ääntyy kuitenkin velaarisena nasaalina , jos sitä seuraa toinen velaarinen konsonantti. Kreikkalaisissa numeroissa gamman lukuarvo on 3.


title: Säteilyturvallisuus

text: Ionisoiva säteily läpäisee heikosti väliaineita. Pienienergisimmän alfasäteilyn pysäyttämiseen riittää paperiarkki tai vaatteiden kangas. Toiseksi energisimmän eli beetasäteilyn pysäyttää täysin esimerkiksi lasi, pelti tai seinä. Korkeaenergisin gammasäteily läpäisee väliaineita yleensä hyvin, riipuen gammasäteilyn energiasta, joka mitataan kiloelektronivoltteina. Väliaine vaimentaa gammasäteilyä sitä enemmän, mitä tiheämpää väliaine on. Siksi gammasäteilylähteen vaimentamiseen käytetään yleensä lyijystä tai muusta raskaasta aineesta koostuvaa materiaalia. Säteilylähteet eristetään ympäristöstään rakentamalla niiden ympärille suojarakennelmia. Laboratoriotyöskentelyssä käytetään usein "lyijylinnaa", joko lyijytiilistä (tai kiinteästi muotoonsa valettua) säteilylähteen ympärille rakennettua rakennelmaa. Käytetyn ydinpolttoaineen säteilyä voidaan vaimentaa esimerkiksi säilyttämällä sitä vesialtaassa.


title: Gammasäteily

text: Gammasäteilyä syntyy tavallisesti yhdessä muunlaisen säteilyn kanssa. Monessa tapauksessa radioaktiivisen hajoamisen tuloksena syntyy virittynyt ydin. Kun ytimen viritystila laukeaa, ydin emittoi osan energiastaan gammafotonina. Emittoituneen gammahiukkasen energia vastaa ytimen alkutilan energian ja lopputilan energian erotusta.


title: Fotoni

text: Fysiikassa fotonia merkitään kreikkalaisella gamma-kirjaimella γ. Symboli on todennäköisesti peräisin gammasäteilystä, jonka havaitsi ja nimesi vuonna 1900 Paul Ulrich Villard ja osoittivat valon muodoksi 1914 Ernest Rutherford ja Edward Andrade. Kemiassa ja optiikassa fotoneja merkitään usein formula_1, joka merkitsee fotonin energiaa. Tässä formula_2 on Planckin vakio ja formula_3 on fotonin taajuus. Vaikka fotonilla ei ole lepomassaa on sillä kuitenkin energiasta riippuva relativistinen liikemassa, jonka suuruus voidaan laskea relaatiosta formula_4.


title: Ludvig XVII

text: Kun kuningatar teloitettiin lokakuussa 1793, Simon jatkoi Ludvigin huoltajana seuraavan vuoden alkuun. Tammikuussa 1794 hänet vapautettiin tehtävästä ja poika suljettiin Hébertin määräyksestä kuninkaallisen perheen entiseen ruokasaliin, joka oli hyvin pimeä huone. Hänestä tuli vallankumouksen panttivanki. Ludvig eristettiin kuudeksi kuukaudeksi huoneeseen ilman ihmiskontakteja. Aiemmin virkeä ja hyvin puhelias poika muuttui vankeudessa nopeasti. Huoneessa käyneet henkilöt kuvailivat poikaa täysin mykäksi. Hänen nivelissään oli kyhmyjä ja hän ei jaksanut edes seisoa. Lisäksi poika vaikutti vähämieliseltä.


title: Villilapsi

text: Villilapsi on ihmislapsi, joka on joutunut hyvin nuorena eläinten hoitoon ja elänyt pitkään vain kyseisten eläinten kanssa, ilman ihmiskontakteja. Carl Linné luokitteli heidät nimityksellä "homo ferus", villilapsi. Hänen mukaansa heille oli tyypillistä puhekyvyn puuttuminen, runsas karvoitus ja nelinkontin kulkeminen. Villilapsista käytetään myös termiä susilapset. Villilapset eivät ole omaksuneet kieltä tai muita ihmiselle ominaisia käyttäytymispiirteitä, vaan käyttäytyvät yleensä eläinten tapaan. Jos lapsi on eronnut inhimillisestä sosiaalisesta ympäristöstä hyvin varhain ja pitkään, kehitys häiriintyy ja esimerkiksi puhumaan oppiminen on hyvin vaikeaa tai jopa mahdotonta. Kielen puuttuessa monet muutkin asiat joutuvat häiriötilaan. Päätelmä on, että ihmisen äly, persoonallisuus ja tunne-elämä voivat kehittyä parhaalla mahdollisella tavalla vain ihmisten parissa.


title: Keskonen

text: Nykyään suurin osa keskosina syntyneistä lapsista selviää ilman merkittäviä terveydellisiä ongelmia. Keskosina syntyneiden lasten elintoimintojen säätely on kuitenkin vielä puutteellista, ja he ovatkin usein aneemisia ja herkkiä sairastumaan. Näin ollen keskoslapset tarvitsevat erityishoitoa "keskoskaapiksi" (myös "keskoskehto") kutsutussa erikoislaitteistolla varustetussa laatikossa. Keskoskaapin kosteutta, lämpötilaa ja happipitoisuutta voidaan säädellä tarkoin. Suurin ja yleisin ongelma on kuitenkin keskosvauvojen keuhkot, jotka eivät ole yleensä ehtineet kehittyä kunnolla lyhyen sikiökauden aikana.


title: Heckin alkuhärkä

text: Alankomaissa Lelystadin lähellä sijaitsevan Oostvaardersplassenin luonnonsuojelualueella vaeltaa noin 600 Heckin alkuhärkää ilman ihmiskontaktia. Rodun laumoja on myös Nesseauen luonnonsuojelualueella Jenan lähellä Thüringenissa ja Grubenfelder Leonien luonnonsuojelualueella Baijerin Auerbachissa. Vuonna 2000 Ranskassa oli rekisteröitynä noin sata rodun edustajaa. Vuonna 2009 Belgiasta tuotiin Lounais-Englantiin yhdeksän lehmää ja neljä sonnia.


title: Maan lapset

text: Klaanin ihmiset ovat Muita luustoltaan raskaampia, joskin pituudeltaan lyhyempiä. Heidän sopeutumisensa muutoksiin ja uusiin asioihin on ei ole helppoa ja se ilmenee hitaana kehityksenä monissa asioissa: metsästettäessä eläimet keihästetään, ja metsästysaseet, kivityökalut ja vaatteet ovat vähemmän hienostuneita kuin uudella ihmislajilla. Klaanilaisten aivot ovat tulleet evoluutionsa ääripisteeseen, sillä ne perustuvat geneettiseen muistiin, jossa tieto siirtyy periytymällä sukupolvelta toiselle ilman pitempiaikaista opetusta ja koulutusta. Elettyään satoja tuhansia vuosia, aivokapasiteetin käyttöä on kehitetty jakamalla periytyvä tietous erikseen naisille ja miehille, jolloin elinkelpoisessa yhteisössä on oltava kumpaakin sukupuolta. Tutkimustensa perusteella Untinen-Auel on päättänyt, että Klaanin ihmiset eivät pysty puhumaan kuin yksittäisiä sanoja ja pääosa viestinnästä tapahtuu viittomalla ja kehon liikkeillä. Kanssakäyminen on hyvin hienostunutta, ihmiset kykenevät ymmärtämään toisiaan niin hyvin, että valehteleminen on käytännössä mahdotonta. Lisäksi geneettinen perimä on tehnyt mahdolliseksi sen, että paikallisen yhteisön kielen kehittymisen lisäksi Klaanin kaikki jäsenet muistavat perinteisen, pelkästään viittomiin perustuvan muinaiskielen. Tällöin lajin ei tarvitse oppia toistensa arkikieliä. Klaaniyhteisöt, "luolat" ovat sangen pienikokoisia, parhaimmillaan muutama kymmenen ihmistä, jolloin laskutaidon kehittymiselle ei myöskään ole ollut tarvetta.


title: Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko

text: MAP-kirkko ei kasta pieniä lapsia. Sekä Mormonin kirja (Moroni 8:4–23) että Oppi ja liitot (68:27) pitävät lapsikastetta vääränä. Kirkon saaman uuden ilmoituksen mukaan kahdeksan vuoden ikä on riittävä kasteikä. Tämä perustuu ajatukseen, jonka mukaan lapsi on kahdeksan vuoden iässä niin kypsä, että hän pystyy erottamaan oikean väärästä. Tällöin hän pystyy myös tunnustamaan väärintekonsa ja katumaan niitä. Kirkon käsityksen mukaan henkilö, joka ei pysty erottamaan oikeaa väärästä (esim. alta 8-vuotiaat lapset ja henkisesti jälkeenjääneet) eivät ole vastuussa teoistaan, vaan Kristuksen sovitusuhri kattaa kaikki heidän mahdolliseti tekemänsä virheet. Tällaiset henkilöt pääsevät täten kuoltuaan suoraan Jumalan välittömään läsnäoloon eli "korotukseen".


title: The Change-Up

text: Yhdessä kasvaneet Mitch Planko ja Dave Lockwood (Ryan Reynolds ja Jason Bateman) olivat erottamattomat parhaat ystävät, mutta vuosien kuluessa he ovat hiljalleen ajautuneet erilleen. Daven ollessa ylityöllistetty lakimies, aviomies ja kolmen lapsen isä, Mitch on puolityöllistetty mies-lapsi, jolla ei ole ikinä ollut vastuuta mistään. Mitchin silmissä Davella on kaikkea: kaunis vaimo Jamie (Leslie Mann), kolme lasta, jotka palvovat tätä sekä korkeapalkkainen työ arvostetussa lakifirmassa. Dave puolestaan näkee Mitchin stressivapaan elämän ilman vastuuta tai seuraamuksia todeksi tulleena unelmana.


title: Valekuristustauti

text: Yleensä virusperäinen tulehdus tulee usein yllättäen: lapsi menee terveenä nukkumaan ja herää yöllä sairaana. Pystyasento ja viileä ilma lievittää oireita. Tutkimusten mukaan ilman kostutuksella ei todennäköisesti ole oireita lievittävää vaikutusta. Jos lapsella on merkittävää hengenahdistusta, hänet on vietävä istuvassa asennossa sairaalahoitoon, jossa turvotusta voidaan helpottaa glukokortikoideilla (deksametasoni, prednisoloni) tai akuuteissa tapauksissa adrenaliinilla, joskin viimeksi mainitun vaikutus on vain väliaikainen.


title: Unelmien talli

text: Kirja jatkaa siitä, mihin edellinen jäi. Kaisa on palannut Englannista ja nyt tarkoistus olisi viettää laatuaikaa ystävien kanssa, sillä pitkä ero on vaatinut veronsa. Kallen tapaaminen on erityisen tärkeää, sillä pojan edellisessä kirjassa esille tullut vakava sairaus saa Kaisan häpeämään sitä, ettei ole voinut olla tämän tukena. Kaiken sekoittaa kuitenkin Kaisan menetys rakkaasta hevosestaan Joonasta. Myös Eetu kokee kovia ja heittelehtii eri valintojen välillä. Ammattiratsastajaksi halajava poika löytää itsensä kesällä Saksasta, jossa toimii erityinen ratsastusvalmennuskoulu, jossa koulutetaan nuoria ratsastajia edelleen kohti omaa uraa. Tie ei kuitenkaan ole helppo, siitä pitävät huolen pojan elämää sinne tänne heittelevät vastaantulevat vaikeudet. Elina on viettänyt mukavan talven yhdessä Laurin kanssa, ja onni jatkuu kesälaitumilla aina yhteiseen juhannusreissuun saakka. Elina saa selville petoksen, joka murtaa hänen sydämensä ja parin tie katkeaa julmasti. Lauri joutuu syöksykierteeseen katumuksen ja masennuksen väliin, ja kaiken lisäksi kauas Helsinkiin. Kesän aikana kirjoihin tulee uusi tärkeä henkilö - Samuel. Tämä tummasilmäinen ranskalainen hurmuri sulattelee sydämiä ja saa erityisesti Kaisan mielenkiinnon. Kaisa törmää poikaan uuden hevosensa Dufailahin takia - mikä ei jää lainkaan sattumaksi. Kirja päättyy hyvin sekaviin tunnelmiin jokaiselta rintamalta, eikä lukija voi kuin odottaa sarjan seuraavaa osaa.


title: Luther-säätiö

text:
Kirkkojärjestyksen mukaan oikein kastettua ei saa kastaa uudelleen. Tuomiorovasti Ilpo Rannankari sanoi Savon Sanomissa, että Luther-säätiön pappi Kalle Väätäisen toimittama kaste ei ole oikea, koska se ei liitä lasta mihinkään kirkkokuntaan, kun Luther-säätiö ei ole kirkko. Luther-säätiön mukaan väite on virheellinen ja kasteen pätevyys perustuu vain veteen ja kolmiyhteisen Jumalan nimeen. Se huomauttaa myös, että Ruotsin kirkko hyväksyy Lähetyshiippakunnan pastoreiden kastamat lapset jäsenikseen.
Kastekiistaan liittyen annettiin menettelyohjeet 9.–10.9.2008 Kuopiossa kokoontuneessa piispainkokouksessa. Piispainkokous totesi, että "Luthersäätiön Ruotsissa vihittyjen henkilöiden toimittama kaste on kirkkolainsäädännön
vastainen." "Kasteita ovat toimittaneet henkilöt, joilla ei ole papille kuuluvia oikeuksia hoitaa kirkollisia toimituksia." Piispainkokous antoi kuitenkin ohjeet Luther-säätiön pappien kastamien lasten liittämisestä luterilaisen kirkon jäseniksi, jotta "näin kastettu lapsi ei jää kirkon jäsenyyden ja hengellisen yhteyden ulkopuolelle." Lapsi voidaan ottaa luterilaisen kirkon jäseneksi "kirkkoherran päätöksellä ja käyttämällä kirkon yhteyteen ottamisen toimitusta." Piispainkokouksen mielestä Luther-säätiön ei kuitenkaan pitäisi käyttää lapsia kirkkopolitiikan välineinä.


title: Hämäläinen

text: Hämäläinen on Suomen kuudenneksi yleisin sukunimi. Väestörekisterikeskuksen tietojärjestelmässä oli 29. kesäkuuta 2015 kaikkiaan 19 133 tämän nimistä henkilöä, joista 18 260 asui Suomessa. Nimi tarkoittaa Hämeestä kotoisin olevaa tai hämäläiseksi itsensä tuntevaa henkilöä. Sukunimenä "Hämäläinen" ei kuitenkaan ole peräisin Hämeestä. Se on alkujaan lisänimi, joka on annettu muualla Suomessa kuin Hämeessä (yleensä Karjalassa, Savossa tai Pohjanmaalla) henkilöille, jotka ovat sinne muuttaneet Hämeestä. Muuttaneiden jälkeläisiäkin on sittemmin kutsuttu samalla nimellä ja näin heimonimitys on vakiintunut sukunimeksi. O. A. Kallio aikanaan laski, että vuonna 1890 Hämäläinen oli Savon yleisin sukunimi, mutta Matti Kuusi vertailussaan vuonna 1970 määritteli Hämäläisen enää vain osaksi savolaiseksi nimeksi.


title: Mäkinen

text: Mäkinen on Suomen kolmanneksi yleisin sukunimi. Se on vahvasti länsisuomalainen nimi ja kuuluu ns. Virtanen-tyyppiin, lukuisien toisilleen mitään sukua olemattomien henkilöiden 1800-luvun lopulla omaksumiin sukunimiin, joissa alkuosan muodostaa jokin kansallisromanttista luontokuvastoa edustava luontosana ja loppuosan suomalaisten sukunimien alkuperäiseksi päätteeksi koko Suomessa tuolloin ymmärretty nen-pääte, joka on saatu monista vanhoista itäsuomalaisista sukunimistä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa oli 14.10.2013 kaikkiaan 21 180 henkilöä, joilla oli tämä sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia:


title: Mäkelä

text: Mäkelä on Suomen viidenneksi yleisin sukunimi, yleisin Suomen "la/lä"-johtimisista sukunimistä ja yleisin Suomen muista kuin -nen-johtimellisista sukunimistä. Väestörekisterikeskuksen mukaan 13.7.2015 Suomessa oli 19 538 henkilöä, joilla oli tämä sukunimi. Kuten -la/-lä-johtimelliset sukunimet yleensäkin, se on nuorehko, talonnimiin perustuva, ensisijaisesti länsisuomalainen nimi.


title: Suomalaiset nimet

text: Virtanen-tyypin sukunimet saivat alkunsa 1800-luvun lopulla, jolloin suurin osa länsisuomalaisista talonpojistakin omaksui sukunimen. Tällöin hyvin yleisiksi Länsi-Suomessakin tulivat "-nen"-loppuiset sukunimet. Nämä uudehkot sukunimet on usein johdettu jostakin luontosanasta, ei kuitenkaan eläimen nimestä. Kyseinen luontoaiheinen sana saatettiin valita asuinpaikan, talon tai torpan nimen mukaan, jota ei kuitenkaan sellaisenaan haluttu ottaa sukunimeksi. Näistä viisi yleisintä ovat Virtanen, Mäkinen, Nieminen, Koskinen ja Järvinen eli Suomen toiseksi, kolmanneksi, neljänneksi, yhdeksänneksi ja kymmenenneksi yleisin sukunimi. Nimen Virtanen taustalla on usein asuinpaikan, talon tai torpan "virta"-sanan sisältävä nimi. Lisäksi otettiin muita kansallisromanttisia -nen-päätteisiä sukunimiä kuten Suominen ja Toivonen.


title: Virtanen

text: Virtanen (myös Wirtanen) on Suomen toiseksi yleisin sukunimi. Virtasia oli Suomessa 27. toukokuuta 2013 yhteensä 23 250 henkilöä. Aina 2000-luvulle saakka se oli Suomen yleisin sukunimi, kunnes vanhoihin itäsuomalaisiin sukunimiin kuuluva "Korhonen" ohitti sen nimenkantajien määrässä. Nimi kuuluu 1800-luvun lopulla otettuna nimenä nopeasti yleisiksi tulleisiin niin sanottuihin Virtanen-tyypin sukunimiin. Tästä johtuu, että nimen yleisyydestä huolimatta vanhoja asiakirjatietoja siitä on vain vähän. Nimi on lähinnä länsisuomalainen kuten Virtanen-tyypin nimet yleensäkin.


title: Laine (sukunimi)

text: Suomessa sukunimi Laine on saatu vastaavasta suomen kielen appellatiivista "laine". Sitä otettiin varsinkin 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa aikana, jolloin otettiin paljon sukunimiä, jotka on saatu jostakin luontoaiheisesta sanasta liittämättä niihin johdinta. Laine on näistä nimistä yleisin. Muita ovat esimerkiksi Aalto, Aho, Alho, Joki, Järvi, Lahti, Mäki, Niemi, Rinne ja Salo. Sirkka Paikkala nimittää kirjassa "Sukunimet" tätä nimityyppiä siihen kuuluvista nimistä yleisimmän mukaan "Laine-tyypiksi". Nämä nimet tulivat muotiin sellaisten nimien jälkeen, joissa luontoaiheiseen sanaan, ei silti eläinlajin nimeen, on liitetty -nen-pääte, joka saatiin vanhojen itäsuomalaisten -nen-loppuisten nimien esikuvan mukaisesti. Tätä nimityyppiä Paikkala kutsuu "Virtanen-tyypiksi".Laine on muun muassa seuraavien henkilöiden etunimi:


title: Suomalaiset nimet

text: Hyvin monet länsisuomalaiset sukunimet ovat peräisin talojen nimistä. Talonnimeä käytettiin myös asukkaiden lisänimenä, ja sitä kautta siitä tuli sukunimi. Osassa tämä johdin on liitetty johonkin maastoaiheiseen sanaan, esim. Suomen viidenneksi yleisimmässä sukunimessä Mäkelä, joka on Suomen yleisin "-nen"-johdinta sisältämätön sukunimi. Osassa taas "-la" tai "-lä" on liitetty talon isännän etunimeen. Esim. sukunimi Markkula on syntynyt siten, että on nimetty talo liittämällä "-la"-johdin Markku-nimisen isännän nimeen. ja tästä nimestä on tullut myös talon asukkaista käytetty lisänimi ja sitä myötä heidän sukunimensä. Yleisin näistä sukunimistä ja toiseksi yleisin kaikista Suomen "-la"/"-lä"-johtimellisista sukunimistä on Mattila. Harvemmin on saatettu johtaa talon nimi emännän nimestä, joten esiintyy myös naisen etunimestä johdettuja "-la"/"lä"-loppuisia nimiä kuten Maijala.


title: Suomalaiset nimet

text: Monissa tavallisimmissa suomalaisissa sukunimissä on pääte "-(i)nen", mikä on ollut savolaismurteiden alueella yleistä jo satoja vuosia sitten. Esimerkiksi Suomen yleisin sukunimi Korhonen, kuudenneksi yleisin Hämäläinen ja yhdeksänneksi yleisin Heikkinen ovat vanhoja itäsuomalaisia sukunimiä. Tosin naisten kohdalla johdin "-nen" saatettiin korvata johtimella "-tar/-tär". Itäsuomalainen nainen vanhastaan piti avioituessaankin oman sukunimensä. Esim. Korhosen tyttärestä tuli Korhotar, ja tämä nimi säilyi hänen avioituessaankin.


title: Mäki (sukunimi)

text: Mäki on sukunimi, joka kuuluu 1800- ja 1900-luvun vaihteen tienoilla Länsi-Suomessa muodissa olleeseen sukunimityyppiin, johon kuuluvat nimet on saatu suoraan luontoaiheisista suomen kielen appellatiiveista. Muita tämän tyypin nimiä ovat esim. Aalto, Aho, Alho, Joki, Järvi, Lahti, Laine, Niemi, Rinne ja Salo. Yleisin tämän tyypin nimistä on Laine, ja tämän mukaan nimistöntutkija Sirkka Paikkala nimittää tätä sukunimityyppiä "Laine-tyypiksi". Tyypin muotiaika seurasi sellaisten nimien muotiaikaa, joissa on luontosanaan, ei kuitenkaan eläinlajin nimeen, liitetty vanhojen itäsuomalaisten sukunimien mallista saatu johdin -nen. Tätä nimityyppiä Paikkala nimittää "Virtanen"-tyypiksi.


title: Virtanen

text: Näin syntyneeseen sukunimityyppiin, josta nimistöntutkija Sirkka Paikkala käyttää tyypin yleisimmän nimen mukaan nimitystä "Virtanen-tyyppi", kuuluu Suomen kymmenestä yleisimmästä sukunimestä viisi: Suomen toiseksi yleisin sukunimi Virtanen, Suomen kolmanneksi yleisin sukunimi "Mäkinen", Suomen neljänneksi yleisin sukunimi "Nieminen", Suomen yhdeksänneksi yleisin sukunimi "Koskinen" ja Suomen kymmenenneksi yleisin sukunimi "Järvinen". Nimityyppiä on pidetty nousevan suomalaisuuden ilmentäjänä.


title: Francesco Tullio Altan

text: Altan opiskeli Venetsian yliopistossa arkkitehtuuria mutta keskeytti opinnot ja siirtyi tv-työhön. Vuonna 1970 Altan muutti Rio de Janeiroon, missä julkaisi paikallisessa lehdessä lapsille suunnattuja sarjakuvia. Altan palasi Italiaan vuonna 1975. Sarjakuvalehti Linus oli edellisenä vuonna alkanut julkaista hänen Trino-sarjakuvaansa tehtäväänsä valmistautumattomasta jumalasta, jonka on tarkoitus luoda maailma. Altanin tunnetuimpia lapsille suunnattuja hahmoja on Pimpa, koiranpentu, jota Corriere dei Piccoli alkoi julkaista vuonna 1975. Siitä on tehty myös animaatiosarja, jota Italian yleisradioyhtiö on esittänyt.


title: Marco Rota

text: Vaikka Disney-sarjakuvia oli tuotettu Italiassa jo vuodesta 1953, vuonna 1958 eli 16-vuotiaana Marco Rota aloitti piirustustöidensä julkaisun työskennellen pienelle Dardo-kustantamolle piirtäen muita seikkailusarjoja, jopa muutamia Lepakkomies- ja Teräsmies-jaksoja "Albo del falco" -lehteen 1960-luvun alussa. Rotan ensimmäinen sarjakuva oli realistisesti piirretty villiin länteen sijoittuva "Steve Morgan il trappolatore" eli "Turkismetsästäjä Steve Morgan". Sarjakuva julkaistiin "Collana scudo" -lehden, joka varsinaisesti julkaisi Kapteeni Mikiä, viimeisillä sivuilla jatkokertomuksena. Ennen Disney-töitä Rota teki myös viikinkisarjaa "Ringo il Vichingo".


title: Mikki Hiiri

text: Sarjakuvissa Mikki esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1930. Sanomalehdissä julkaistuja Mikki Hiiri-sarjakuvia piirsi vuosikymmenien ajan (1930–1975) Floyd Gottfredson. Sarjakuvalehdissä julkaistujen pidempien seikkailusarjojen laatijoista tunnetuimpia on ollut Paul Murry. Monet italialaiset Disney-piirtäjät ovat tehneet paljon Mikki-sarjoja, tunnetuin on Romano Scarpa. Sarjakuvissa Mikki toimii usein poliisin apurina rikollisten jäljittämiseksi.


title: Manga

text:
Ensimmäinen Euroopassa laajaa huomiota saanut manga oli Keiji Nazakawan "Hiroshiman poika" 1984–1985. Suomessa seuraava käännetty manga oli Katsuhiro Otomon "Akira" 1996. Italiassa 1980-luvulla Kyoko Mizukin ja Yumiko Igarashin "Candy Candy" tuli erittäin suosituksi ja sitä alettiin piirtää paikallisessa studio IF:ssä kysynnän täyttämiseksi jäljitellen huolellisesti alkuperäistä tyyliä.
Sekä Italiassa että Saksassa mangan suosiota edelsivät anime- sarjat. Italiassa anime sai jalansijan valtiollisen televisioyhtiön monopolin päätyttyä oikeuden päätöksellä 1975.
Varsinaisen läpimurron tekivät 1990-luvulla Ranma 1/2 sekä Dragon Ball Z.


title: Sarjakuva

text: Eurooppalainen sarjakuva oli pitkään amerikkalaisen varjossa, mutta alkoi nousta sodan jälkeen, ehkä osittain amerikkalaisen sarjakuvan kangistuttua kaavoihinsa. Hergén "Tintti", joka oli aloittanut jo ennen sotaa, nousi kansainväliseen menestykseen 1960–70-luvuilla. Sitä seurasivat menestyssarjoina René Goscinnyn kehittämät "Asterix", "Lucky Luke" ja "Ahmed Ahne". Eurooppalaiset sarjakuvat olivat vapaita amerikkalaisesta vakiintuneesta käytännöstä pitää huumori ja jännitys erillisinä ja käyttää humoristiseksi tarkoitetuissa sarjoissa lähinnä pelkistettyä ilmaisua. Belgialais-ranskalaiset sarjakuvat yhdistivät huumorin ja jännityksen, ja piirrostyyli rönsyili yksityiskohtia.


title: Hugo Pratt

text: Pratt kasvoi Venetsiassa, mutta vietti kuusi vuotta (1943 saakka) perheensä kanssa Etiopiassa, joka tuolloin oli Italian siirtomaa. Prattin ensimmäinen sarjakuva oli Mario Faustinellin ja Alberto Ungaron kanssa tehty "Pataässä" (Asso di Picche, 1945). Vuonna 1947 hän perusti muutamien muiden nuorten venetsialaisten piirtäjien kanssa sarjakuvayrityksen. Vuonna 1949 hän siirtyi muiden mukana työskentelemään sarjakuvan parissa Argentiinaan, jossa hän asui Buenos Airesissa 13 vuotta. Argentiinassa asuessaan Pratt loi sarjakuvat "Kersantti Kirk" (1953), "Ernie Pike" (1956) ja "Anna ja Dan viidakossa" (1959). Pratt palasi Italiaan vuonna 1962, mutta hän matkusteli paljon koko loppuelämänsä.


title: Italia

text: Italian kirjallisuuden historia alkaa jo antiikin Rooman latinankielisistä teksteistä. 1300-luvun italiankielisen kirjallisuuden merkkiteoksia olivat Dante Alighierin "Jumalainen näytelmä" ja Giovanni Boccaccion "Decamerone". Sotien jälkeen kirjoittaneista tunnetuimpia ovat Primo Levi, Italo Calvino, Alberto Moravia, Umberto Eco ja Dario Fo. Nobelin kirjallisuuspalkinnon on saanut kuusi italialaista: Giosuè Carducci (1906), Grazia Deledda (1926), Luigi Pirandello (1934), Salvatore Quasimodo (1959), Eugenio Montale (1975) ja viimeisimpänä Dario Fo (1997).


title: Italian elokuva

text: Italian elokuva on kansainvälisesti hyvin tunnettua, ja maan elokuvatuotanto yhdistetään erityisesti 1940–1950-luvuilla kukoistaneeseen neorealistiseen elokuvaan, johon Italian elokuvia usein on myöhemminkin verrattu. Italian taide-elokuva onkin ollut kansainvälisesti arvostettua, ja monet maan tunnetuimmista ohjaajista, kuten Luchino Visconti, Vittorio de Sica, Michelangelo Antonioni, Federico Fellini, Pier Paolo Pasolini ja Bernardo Bertolucci, ovatkin tehneet nimenomaan taiteellisesti korkeatasoisia elokuvia. Italiassa on kuitenkin kehittynyt myös monia omia populaarielokuvatyylejä, kuten "commedia all’italiana", "peplum" ja spagettiwestern.


title: Sadomasokismi

text: Sadomasokismi on ollut suosittu kuvausten aihe Markiisi De Saden ajoista alkaen. Italiassa tuotetut sadomasokistiset sarjakuvat nousivat suosioon 1970-luvulla: aluksi niitä yritettiin sensuroida, mutta näiden "likaisten" sarjakuvien tulvaa pimeistä painotaloista oli mahdotonta pysäyttää. Elokuvissa koitti jo 1910-luvulta alkaen maanalainen "eksploitaatio"-elokuvien aikakausi: ne hyödynsivät tirkistelynhaluisten ihmisten uteliaisuutta rikkomalla röyhkeästi kaikkia aikakautensa moraalikäsityksiä esittäessään häikäilemätöntä pornografiaa ja väkivaltaa varsinkin naisia kohtaan.


title: Tarmo Koivisto

text: Koivisto on Suomen tunnetuimpia sarjakuvantekijöitä. Koiviston päätyö, Mämmilä, on kasvanut sarjakuvasta käsitteeksi. Osuuskunta Käyttökuvan yhteistyönä tekemä Mämmilä alkoi ilmestyä vuonna 1975 siirtolaislehti "Suomen Sanomissa", josta se siirtyi keväällä 1976 "Me"-lehteen. Vuonna 1983 sarjakuva siirtyi "Helsingin Sanomien" kuukausiliitteeseen. Tällä paikalla sarja ilmestyi yhteensä 13 vuotta, vuoteen 1996 asti. Vuodesta 1997 lähtien Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä on ilmestynyt Koiviston sarjakuva "Tää kaupunki" (myöhemmältä nimeltään "Pääkaupunki").


title: Sormus

text: Sormuksia on käytetty hurskauden merkkinä, pahan karkottajana ja kirkollisissa yhteyksissä. Muinaisessa Egyptissä sormuksissa kuvattiin usein jumalia tai niiden edustajia kuten pillerinpyörittäjää. Roomalaisissa sormuksissa oli usein jumalankuva onnea tuomassa. Pahaa karkotettiin esimerkiksi falloksen, sammakon tai merimiessolmun kuvilla.


title: Nathan Viisas

text: Kolmen uskonnon kohtaaminen valottuu tarinan keskiössä olevan sormus-vertauksen kautta. Saladin kysyy Nathanilta, mikä uskonto on totta. Nathan vastaa kertomalla perintösormuksesta, jolla on maaginen ominaisuus, joka saa sen kantajan näyttämään Jumalan ja ihmiskunnan silmissä hyvältä. Sormus on kulkenut perintönä siirtyen aina isältä tämän rakkaimmalle pojalle. Kerran sormuksen haltijalla oli kolme poikaa, joita hän rakasti jokaista yhtä paljon. Heikkona hetkenä hän lupasi hurskauttaan sormuksen vuorollaan jokaiselle pojistaan. Etsiessään keinoa, jolla voisi täyttää lupauksensa, hän valmistutti sormuksesta kaksi jäljennöstä, jotka olivat ulkonäöltään täysin samanlaisia kuin aito sormus. Hän antoi kuolinvuoteellaan sormuksen kullekin kolmesta pojastaan. Pojat ajautuivat riitaan siitä, kenellä aito sormus oli. Viisas tuomari kehotti heitä elämään siten, että heidän sormuksensa voima osoittaisi itsensä. Nathan vertaa sormusta uskontoon sanoen, että kaikki meistä elävät sen uskon mukaan, jonka olemme saaneet kunnioittamiltamme ihmisiltä.


title: Luettelo televisiosarjan Vampyyripäiväkirjat esineistä

text: Kesäkuu 1864"'Gilbert-sormus" suojelee ihmisiä epäluonnolliselta kuolemalta, kun sormusta käytetään. Gilbert-sormuksia käyttää Gilbertin suvun miehet, mukaan lukien Johnathan Gilbert, Grayson Gilbert, John Gilbert ja Jeremy Gilbert. Sormuksen voi kuitenkin leikata pois tai ottaa väkisin, jolloin sormuksen haltijan voi tappaa. Grayson ja John Gilbert perivät sormukset isältään. John antoi oman sormuksensa Isobelille, joka antoi sen Alaricille. John otti Graysonin surmuksen itselleen, mutta antoi sen lopulta Jeremylle.


title: Sodan etiikka

text: Weilille ja Levinasille ihminen on luonnostaan itsenäinen eettinen subjekti, joka ainoana pystyy ratkaisemaan toimintansa hyvän ja pahan. Koska ihminen elää muiden ihmisten kanssa, ovat yksilölliset hyvän ja pahan ratkaisut välttämättä riippuvaisia myös muista ihmisistä, jotka ovat itsessään oman hyvänsä ja pahansa ratkaisijoita. Eettinen asetelma on selvimmillään kahden ihmisen erityisessä kohtaamisessa: jos toinen ihminen on hetkellisesti tai pysyvästi toisen ihmisen armoilla, liittyen esimerkiksi väkivallan, kuoleman tai sairauden tilanteeseen, on sillä, jolla on valta tällaisessa tilanteessa, poikkeuksellinen mahdollisuus tutkia, mitä tarkoittaa ratkaista oma hyvä ja paha, oikea ja väärä eettisesti. Eettinen käsky älä tapa voi perustua vain mahdollisuuteen surmata toinen ihminen.


title: Strateginen informaatio

text: Koska jumalilla on täydellinen pääsy strategiseen tietoon, ne täytyy ottaa huomioon jokapäiväisissä toimissa. Kanssakäymisen moraalisten käyttäytymissääntöjen rikkomisesta on odotettavissa jumalan rangaistus. Jumalat eivät välttämättä näe joka hetki ihmisten elämään, mutta heillä on pääsy siihen aina tilanteissa, joissa käyttäytymissääntöjä rikotaan. Jumalille oletettu kyky saavuttaa strategista tietoa on ihmismielen piirre. Eri kulttuureissa ja yhteisöissä moraalisäännöt vaihtelevat. Jumalien ajatellaan tilanteesta riippuen näkevän eri asioita. Näkeminen on kuitenkin yleismaailmallinen piirre. Koska jumalalla on kyky nähdä ihmisen elämään moraalisääntöjä rikottaessa, siitä tulee väistämättä elämää ohjaava toimija. Pelko jumalan rangaistuksesta kannustaa käyttäytymään sääntöjen edellyttämällä tavalla. Kaikki eivät kuitenkaan usko jumalaan, eivätkä siksi pelkää jumalan rangaistusta. Mikäli jumalat eivät pääsisi käsiksi strategiseen tietoon, ne lähestyisivät huomattavasti muita intuitionvastaisia toimijoita (toimijoita, jotka rikkovat ihmisten alitajuisia oletuksia heistä).


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokrates tarttuu tähän, ja kysyy, ovatko ystäviä ne, jotka ovat kunnon ihmisiä, vai myös ne, jotka vain näyttävät kunnon ihmisiltä. Polemarkhos erehtyy sanomaan, että on luonnollista pitää ystävinä niitä, joita pitää kunnon ihmisinä. Sokrates saa Polemarkhoksen kuitenkin myöntämään, että joskus ihmisille sattuu erehdyksiä, ja he pitävät vääriä ihmisiä ystävinään. Tästä päädytään väitteeseen, että olisi oikeudenmukaista hyödyttää kelvottomia ja vahingoittaa hyviä ihmisiä. Polemarkhos hyväksyy vielä tämän johtopäätöksen. Sokrates johtaa tästä väitteen, että koska hyvät ihmiset ovat oikeudenmukaisia, tästä seuraa, että on oikein tehdä pahaa ihmisille, jotka ovat oikeudenmukaisia eivätkä tee mitään vääryyttä. Polemarkhos voi vain todeta: "Ei suinkaan — tämä todistelu tuntuu nyt menevän vikaan".


title: Keskinäisen riippuvuuden julistus

text: Julistuksen pyrkimys on olla hyväksymättä ihmisen tekojen ja toiminnan eettisen arvon perustaksi mitään vähäisempää kuin niiden merkitys koko ihmiskunnan hyvinvoinnin kannalta. Julistus tähtää siihen, että ihminen katsoo olevansa ensiksi koko ihmiskunnan jäsen ja vastuullinen sille ja vasta sen jälkeen jäsen pienemmissä ryhmissä kuten valtioissa. Näiden yksiköiden arvo ja merkitys voidaan suhteellistaa koko ihmiskunnan hyvää vasten. Julistus on tarkoitettu jokaiselle ihmiselle mahdolliseksi noudattaa omassa jokapäiväisessä elämässään.


title: Tuntoaisti

text: Tuntoaistimukset vaihtelevat eri ihoalueiden välillä ihokerroksissa sijaitsevien mekanoreseptorien määrän ja yleisyyden mukaan. Esimerkiksi sormenpäissä mekanoreseptoreita on huomattavasti tiheämmässä kuin selässä ja siten sormenpäiden tilallinen erottelukyky on parempi. Myös esimerkiksi ihon paksuus, ikä ja harjoittelu vaikuttavat tuntoaistimusten havaittavuuteen. Yleisesti ottaen ns. karvattoman ihon alueilla (mm. käden sisäpuoli, jalkapohjat, huulet) mekanoreseptoreita on karvaista ihoa tiheämmässä, jolloin myös ihmisen kyky paikallistaa tuntoärsykkeitä näillä alueilla on suurempi. Ihmisen kehon tuntoherkimpiä alueita ovatkin juuri sormenpäät, huulet ja sukupuolielimet. Etenkin tietokoneen osoitinlaitteissa, esimerkiksi tuntopalautehiirissä, tuntopalaute johdetaankin usein juuri sormenpäihin tai kämmeneen. Joissakin tapauksissa tuntopalaute on kuitenkin parempi suunnata esimerkiksi jalkoihin tai kehoon esimerkiksi tasapainoaistia tai suunnan hahmottamista tukevissa sovelluksissa.


title: Uuspakanuus

text: Metsästäjä-keräilijäheimojen sieluttavassa todellisuuskäsityksessä ihminen on usein jokseenkin tasavertainen eläinten, kasvien ja luonnonvoimien kanssa. Rituaalit ovat välttämättömiä, koska niillä pyydetään lupa käyttää eläimiä tai kasveja ravinnoksi, puuta polttopuuksi sekä muuta vastaavaa. Šamanistisessa kulttuurissa on keskeinen osa šamaanilla. Hän on usein parantaja ja ennustaja, hän neuvoo eri ongelmissa ja toimii yhdyssiteenä henkimaailman ja ihmisten välillä. Šamanismiin liittyy usein muuntuneiden tajunnantilojen käyttö yhteytenä henkimaailmaan. Transsitilaa haettiin muun muassa huumaavilla aineilla, rytmikkäällä musiikilla ja laululla, toistuvilla tanssiliikkeillä ja muilla toistuvilla rituaaleilla. Lähes kaikilla maapallon pohjoisilla alueilla on harjoitettu šamanismia.


title: Sormenjälki

text: Sormenjälki on sormen ihon kohoumista ja matalista kohdista muodostuva kuvio, tai sen jättämä jälki pinnalla, johon ihminen on sormin koskenut. Sormenjälkiä esiintyy sekä ihmisillä että eräillä eläimillä. Sormenjäljet ovat muuttumattomat ja yksilölliset, minkä takia niitä käytetään ihmisillä tunnisteina erilaisissa sovelluksissa, kuten passeissa. Sormenjälkiä myös kootaan tietokantoihin muun muassa rikostutkinnan avuksi. Sormenjäljillä onkin suuri merkitys rikosten ratkaisemisessa. Sormenjälkiä vastaavat varpaissa samankaltaiset varpaanjäljet, jotka ovat yhtä lailla yksilöllisiä.


title: Madeira

text: Madeira () on Portugalille kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Pohjois-Atlantilla noin 580 kilometriä Pohjois-Afrikan rannikolta luoteeseen. Madeira kuuluu maantieteellisesti Makaronesiaan ja koostuu seitsemästä tuliperäisestä saaresta, joista suurimmat ja ainoat asutetut ovat Madeira ja Porto Santo. Pääsaaresta noin 40 kilometriä kaakkoon sijaitsevat kolme saarta käsittävät Desertassaaret. Hallinnollisesti Madeiraan kuuluu vielä 280 kilometrin päässä kaakossa sijaitsevat kaksi saarta käsittävät Selvagenssaaret. Madeirasta puhuttaessa voidaan viitata yhtä lailla koko hallinnolliseen alueeseen, maantieteelliseen saariryhmään tai pelkästään Madeiran saareen.


title: Madeiran maantiede

text: Madeiran hallinnollinen alue sijaitsee Atlantin valtameressä noin 580 kilometriä Pohjois-Afrikan rannikosta länteen ja noin 1 000 kilometriä Portugalin pääkaupungista Lissabonista lounaaseen. Kanariansaaret sijaitsevat noin 450 kilometriä etelään ja Azorit alle tuhat kilometriä luoteeseen. Pääsaaren Madeiran lisäksi alueeseen kuuluvat toinen asuttu saari Porto Santo, alle 40 kilometriä pääkaupunki Funchalista kaakkoon sijaitsevat Desertassaaret sekä 280 kilometriä eteläkaakkoon sijaitsevat Selvagenssaaret. Saarten yhteispinta-ala on noin 801 neliökilometriä ja ainoastaan Madeira ja Porto Santo ovat niistä asuttuja. Madeiran saari on pinta-alaltaan noin 740 neliökilometriä ja valtaosa väestöstä asuu siellä. Saariryhmä syntyi vulkaanisen toiminnan seurauksena miljoonia vuosia sitten. Madeira ja Desertassaaret ovat saarista nuorimpia, kun taas Porto Santo ja Salvagenssaaret ovat iältään vanhempia. Madeira sijaitsee subtrooppisella vyöhykkeellä, vaikkakin saaren pohjoisosassa vallitsee ennemminkin lauhkea ilmasto. Saaristo on biodiversiteetiltään rikas ja siellä elää lukuisia maa-, meri- ja lintulajeja.


title: Madeira

text: Madeiran hallinnollinen alue sijaitsee Atlantin valtameressä noin 580 kilometriä Pohjois-Afrikan rannikosta länteen ja noin tuhat kilometriä Portugalin pääkaupungista Lissabonista lounaaseen. Kanariansaaret sijaitsevat noin 450 kilometriä etelään ja Azorit alle tuhat kilometriä luoteeseen. Pääsaaren Madeiran lisäksi alueeseen kuuluvat toinen asuttu saari Porto Santo, alle 40 kilometriä pääkaupunki Funchalista kaakkoon sijaitsevat Desertassaaret sekä 280 kilometriä eteläkaakkoon sijaitsevat Selvagenssaaret. Saarten yhteispinta-ala on noin 801 neliökilometriä ja ainoastaan Madeira ja Porto Santo ovat niistä asuttuja. Saariryhmä syntyi vulkaanisen toiminnan seurauksena miljoonia vuosia sitten. Madeira ja Desertassaaret ovat saarista nuorimpia, kun taas Porto Santo ja Selvagenssaaret ovat iältään vanhempia.


title: Madeira

text: Madeira sijaitsee Atlantin valtamerellä, ja matkailijoille järjestetään runsaasti erilaisia meriaiheisia aktiviteetteja, kuten purjehdusta, kalastusta, valas- ja delfiinisafareita, vesihiihtoa, lainelautailua, sukellusta ja uintia.


title: Santana (Madeira)

text: Kunta on nimetty Pyhän Annan () mukaan. Se sijaitsee Madeiran pääsaaren pohjoisreunalla. Kunnan pääelinkeinot ovat maatalous ja matkailu. Kunnassa sijaitsee Madeira Theme Park, jossa matkailija voi perehtyä Madeiran ja Porto Santon historiaan ja nykypäivään. Santanassa ovat myös kuuluisat olkikattotalot.


title: Madeira

text: Madeiran saari sijaitsee suuren vedenalaisen kilpitulivuoren päällä, joka kohoaa noin kuusi kilometriä valtameren pohjasta. Madeira on saariryhmän geologisesti nuorin saari. Se syntyi useiden vedenalaisten tulivuorenpurkausten seurauksena. Ensimmäinen purkauksen arvioidaan tapahtuneen noin 15 miljoonaa vuotta sitten, mutta merenpinnan yläpuolelle Madeira alkoi kuitenkin kohota vasta noin viisi miljoonaa vuotta sitten. Purkaukset päättyivät noin 700 000 vuotta sitten, jonka jälkeen saarta kulutti voimakas eroosio. Vulkaaninen toiminta aktivoitui myöhemmin uudestaan ja muokkasi saaren pintaa. Viimeisimmät tulivuorenpurkaukset tapahtuivat noin 6 500 vuotta sitten. Madeira on noin 57 kilometriä pitkä ja 22 kilometriä leveä. Pinta-alaa sillä on noin 740 neliökilometriä. Korkeuserot Madeiran saarella ovat suuria. Korkein vuori Pico Ruivo kohoaa 1 862 metrin korkeuteen. Toiseksi ja kolmanneksi korkeimmat vuoret ovat Pico das Torres (1 851 m) ja Pico do Areeiro (1 818 m). Saarta ympäröi syvä merialue. Jo muutaman kymmenen kilometrin päässä saaren pohjoisrannikosta on jo 2 500–4 000 metrin syvänteitä. Madeiralla kulkee yli 2 000 kilometriä levadoita, jotka kuljettavat sateisesta vuoristosta vettä saaren kuivempaan etelä- ja kaakkoisosaan, joka sopii paremmin maanviljelylle ja asutukselle. Virtaava vesi tuottaa samalla vesivoimaa.


title: Madeiran maantiede


title: Madeira

text: Madeira koostuu 11 kunnasta, joista kymmenen sijaitsee Madeiran saarella ja yksi Porto Santolla. Kunnat jakaantuvat edelleen 54 freguesiaan. Madeiralla on 53 freguesiaa ja Porto Santolla yksi. Desertassaaret kuuluvat hallinnollisesti Santa Cruzin kuntaan ja Selvagenssaaret Funchalin kuntaan.


title: Madeira

text: Madeiran luonnonsuojelualueella sijaitsee maailman suurin yhtenäinen laurisilvametsän alue. Metsä sijaitsee noin 600–1 300 metriä merenpinnasta sijaitsevilla alueilla ja sille tyypillisiä lajeja ovat esimerkiksi makaronesianavokado, kanarianlaakeri, barbusano ja haisuviherpuu. Alue on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1999 lähtien. Metsää uhkaavat etenkin tulokaslajit, kuten aikanaan metsätalouspuiksi istutetut eukalyptuslaji kuumepuu ("Eucalyptus globulus") ja hopea-akasia ("Acacia dealbata"), jotka leviävät saarella syrjäyttäen kotoperäisiä lajeja. Tämän vuoksi ympäristöä valvotaan tehokkaasti ja tulokaslajeja korvataan kotoperäisillä lajeilla. Varsinaisia viljelykasveja saarella edustavat ennen kaikkea banaani ja viiniköynnös.


title: Madeira

text: Madeira sijaitsee subtrooppisella vyöhykkeellä. Saaren pohjoisosassa vallitsee pikemminkin lauhkea ilmasto, sillä itä-länsi suunnassa kulkeva keskimäärin 1 000 metriä korkea vuoristo jakaa saaren etelä- ja pohjoispuoliskoihin aiheuttaen niiden välillä ilmastollisia eroja. Korkeat vuoristoketjut pakottavat Madeiran pohjoisrannikolle puhaltavat kosteat ja lämpimät pasaatituulet kohoamaan ylöspäin tiivistyen sumuksi ja pilviksi. Korkeat vuoret hidastavat pilvien kulkeutumista etelään, joten sateet keskittyvät enimmäkseen saaren pohjoispuolelle ja vuorille. Eniten sadepäiviä on marras- ja maaliskuun välisenä aikana, kun taas vähiten sadepäiviä on toukokuusta syyskuuhun. Golfvirran jatke Kanarianvirta vaikuttaa merilämpötiloihin.


title: Levy-yhtiö

text: Levy-yhtiö on äänitallenteiden tuotantoon, valmistamiseen, jakeluun ja markkinointiin erikoistunut yritys, joka voi tämän ohessa toimia musiikkikustantajana. Levy-yhtiöllä on yleensä yksi tai useampia levymerkkejä, joilla sen omaa tai muiden tuotantoa julkaistaan. 2000-luvulle tultaessa yleistyneet ns. 360 asteen levy-yhtiöt harjoittavat usein näiden perustoimintojen lisäksi myös keikkamyyntiä ja merchandise-kauppaa.


title: Levy-yhtiö (yritys)

text: Levy-yhtiö (Lahden Levy-yhtiö Oy) on Tehosekoitin-yhtyeen Ari "Arska" Tiaisen perustama ja omistama riippumaton levy-yhtiö. Yhtiön perustaminen noudatti punk-ideologiaa: ”tehdään se itse”. Yhtiö on osoittautunut ennakkoluulottomaksi ja radikaaliksi toimijaksi suomalaisilla levymarkkinoilla.


title: High And Loud

text:
High And Loud Oy on suomalainen, Stratovarius-laulaja Timo Kotipellon johtama levy-yhtiö. Yhtiön perusideana on alusta asti ollut tuottaa hyvää musiikkia, eli suurimmaksi osaksi raskaampaa rockia ja metallimusiikkia. Levy-yhtiö on ollut yhtäjaksoisesti toiminnassa vuodesta 2001. Tavoitteena ei ole perustajien mukaan ollut suuri yhtyeiden määrä, vaan panostus laatuun ja keskittyä itse bändeihin. Kansainvälinen kontakti on helpottanut erityisesti suomalaisen musiikin maailmanvalloitusta.
Timo Kotipellon sivut kertovat näin: "Jos sinulla on bändi, joka on mielestäsi kovempi kuin yksikään nykyinen bändi, biisisi ovat huippulaatua, soittajien taso maailman luokkaa ja jätkien asenne kunnossa, lähetä (mieluummin kopio jo valmiista masterista) levysi High and Loudille ja katsotaan mitä saadaan aikaiseksi!" Yhtiö siis auttaa myös nuoria bändejä uransa alkuun.


title: A-F Records

text: A-F Records on yhdysvaltalainen itsenäinen levy-yhtiö. Levy-yhtiön perusti punk rock -yhtye Anti-Flag, joka on myös itse julkaissut yhtiön kautta yhden studioalbuminsa ("Mobilize"). Levy-yhtiön toimitilat sijaisevat Anti-Flagin kotikaupungissa Pittsburghissa Pennsylvaniassa. Vuonna 2004 kaupunkia koetellut tulva aiheutti pahoja vahinkoja levy-yhtiön toimitiloille, minkä takia se joutui tiputtamaan kolme yhtyettä pois listoiltaan taloudellisista syistä.


title: ECM (levy-yhtiö)

text: ECM (Edition of Contemporary Music) on saksalainen jazzmusiikkiin painottunut levy-yhtiö, jonka Manfred Eicher perusti vuonna 1969. Yhtiö on julkaissut yli tuhat albumia


title: Helmi Levyt

text: Helmi Levyt on suomalainen levy-yhtiö. Sen johtajana toimii Arwi Lind, joka on myös yrityksen perustaja ja soittaa itse monilla Helmi-julkaisuilla. Levy-yhtiö sai alkunsa Savonlinnassa, mutta toimii nykyään Helsingissä. Helmi-levyjen ensimmäinen julkaisu oli Joose Keskitalon 7" vinyyli-ep vuonna 2004. Jaakko ”Jaakko Eino Kalevi” Savolainen on Keskitalon ohella alusta asti levy-yhtiön toiminnassa mukana ollut Helmi-artisti. Keskeinen hahmo Helmi-levyjen toiminnassa on niin ikään laulaja-lauluntekijä Sami Kukka (oikealta nimeltään Esa Santonen), joka on myös miksannut ja masteroinut useita yhtiön julkaisemia levyjä. Helmi Levyt julkaisee musiikkia genrerajoista piittaamatta. Yhtiön katalogista löytyy niin kansanmusiikkia, folkrockia, elektroa kuin myös modernia iskelmää. Vaihtelevat ja monipuoliset julkaisuformaatit ovat myös osa yhtiön toimintamallia; Helmi Levyt on julkaissut artistiensa tuotoksia niin vinyylinä, c-kasetteina, CD- ja DVD-levyinä kuin myös digitaalisissa formaateissa.


title: Levytuottajat

text: Levytuottajat Oy oli Vexi Salmen ja Jorma K. Virtasen kesällä 1978 perustama levy-yhtiö. Yhtiön päälevymerkki oli Gold Disc. Valtaosa Mars-merkin julkaisuista ilmestyi c-kasetteina. Yhtiö julkaisi etupäässä iskelmiä, mutta alkuaikoina myös rockabilly oli vahvasti edustettuna levy-yhtiön tuotannossa.


title: Record Makers

text: Record Makers on vuonna 2000 perustettu ranskalainen levy-yhtiö. Levy-yhtiön perustivat Air-yhtyeen jäsenet Nicolas Godin ja Jean-Benoît Dunckel sekä heidän tuttavansa Marc Teissier du Cros ja Stéphane Elfassi. Levy-yhtiön artistit edustavat tyylilajeiltaan suurimmaksi osaksi popia ja electroa.


title: Edel Records Finland

text: Edel Records Finland on suomalainen levy-yhtiö, joka nykyisin viimeksi uudelleen nimettynä on Playground Music Oy. Tuotanto on kotimaista musiikkia ja toimintana on ollut monien ulkomaisten levymerkkien edustusta Suomessa. Edel Records Finland Oy toimi myös jo kotimaisten labelien ja myös yhtyeiden omakustanteiden jakelijana. Aiemmin Edel Records Finland Oy toimi nimellä K-tel International (Finland) Oy, mutta yhtiön liityttyä vuonna 1999 yrityskaupan myötä kansainväliseen Edel-konserniin levy-yhtiön nimi muuttui muotoon Edel Records Finland Oy. Edeliin sulautui myös K-telin aiemmin samana vuonna ostama Audiovox Records Oy (AXR).


title: Euros (levy-yhtiö)

text: Euros Records oli suomalainen Jari Väänäsen perustama vuosina 1983–1993 toiminut levy-yhtiö, joka keskittyi pääasiassa suomirock-albumeiden julkaisemiseen. Yhtiö toimi myös levyjen jakelijana. Euros Recordsin levymerkkejä olivat Euros, Sinetti ja Kasino. Yrityksen toiminta loppui 1993 ja Musiikki-Fazer osti lähes koko sen katalogin.


title: Kaukaista räjähdystä muistuttavat ääni-ilmiöt

text: Kaukaista räjähdystä muistuttavia ääni-ilmiöitä kuullaan toisinaan eri puolilla maapalloa, lähinnä rannikkoalueilla. Ilmiö tunnetaan lukuisilla paikallisilla tai yleisimmillä nimityksillä. Ilmiö on "Brontidi" italiaksi ja "Uminari" japaniksi, englanniksi nimityksiä ovat esimerkiksi "mistpouffer" ("sumuposahtaja") ja "fog gun" ("sumutykki"). Äänet muistuttavat ukkosta, räjähdystä tai tykinlaukausta, ukkoseen ne eivät kuitenkaan liity. Osa havainnoista ei ole "aitoja". Ääniä voivat nykyisin aiheuttaa esimerkiksi yliäänikoneet, mutta nämä ääni-ilmiöt on tunnettu jo kauan ennen lentokoneita, jo esimerkiksi intiaanien mytologiassa. Eräs tunnettu havaintopaikka on Moodus-niminen kaupunki Yhdysvaltojen Connecticutissa. Siellä ilmiölle on oma paikallinen nimityksensä, Moodus Noises ("Moodus-äänet"). Kaupunki on saanut nimensä intiaanikielestä, jossa "Machimoodus" tarkoittaa äänten paikkaa. Kalliovuorilla kuultavia laukausta muistuttavia ääniä kutsutaan Kalliovuorten kanuunoiksi.


title: Linnut

text: Lintujen kuuloaisti on monessa suhteessa hyvin samankaltainen kuin ihmisen. Ne erottavat eri äänentaajuksia samalla tavalla kuin ihminen. Jotkin lintulajit, kuten punatulkut, erottavat korkeampia ääniä kuin ihminen, mutta useimmat kuulevat korkeita taajuuksia ihmistä heikommin. Samoin jotkin lajit, kuten kirjekyyhkyt ja helmikanat, erottavat matalia infraääniä paremmin kuin ihminen. Linnut erottavat nopeat äänenkorkeuden ja äänenvoimakkuuden vaihtelut kymmenen kertaa herkemmin kuin ihmiset, ja ne voivat erottaa vain yksi prosenttia toisistaan eroavia taajuuksia. Kun ihminen kuulee yhden äänen, lintu voi kuulla jopa kymmenen erillistä ääntä.


title: Viipurin radiomiinat

text: Yksi täydellinen radiolaukaisulaite on vielä Riihimäen Viestimuseossa, ja yksi äänirautalaite Lahden Radio- ja TV-museossa. Näiden ääniraudoissa on eri numerot, joten on oletettavaa, että niissä on myös eritaajuiset soinnut. Äänirautayksikkö on sijoitettu radiolaukaisulaitteen päätyyn siten, että se on helposti asennettavissa vaikkapa vasta miinan viritysvaiheessa. Siis radiolaukaisimia on Suomen rintamalla ollut ainakin kolmelle eri radiotaajuudelle, ja ääniraudoilla on saatu vielä useita eri yhdistelmiä. Näin niille on voitu virittää hyvin laaja määrä eriaikaisesti ja selektiivisesti laukaistavia radiomiinoja. Saksalaisten itärintamalta löytämissä miinoissa on todettu olleen ainakin 20 eri lähetystaajuutta (välillä 125 kHz–1 MHz) ja useita äänitaajuuksia alueella 100 Hz–700 Hz. Radiolaatikon kyljessä olleet roomalaiset numerot viittasivat radiovastaanottimen taajuusalueeseen. Pienemmät numerot olivat alhaisimmille taajuuksille eli pidemmille kantomatkoille.


title: Sävelasteikko

text:
Periaattessa erikorkuisia säveliä on olemassa ääretön määrä, mutta yleensä musiikissa rajataan käytettävien sävelten määrä tavalla tai toisella. Ihmisen kuulo ei pysty käsittelemään kovin matalia tai korkeita ääniä. Ihminen ei käytännössä pysty kuulemaan alle 20 Hz:n tai yli 20 000 Hz:n taajuuksia, joten niitä ei kannata käyttää musiikissa. Kuulon kyky erotella eritaajuisia ääniä on myös rajallinen, esimerkiksi 0,5 Hz:n eroa äänenkorkeudessa on hyvin hankala havaita.
Kaikki sävelet eivät soi hyvin yhteen vaan kuulostavat samanaikaisesti tai peräkkäinkin soitettuina riitasointisilta tai epävireisiltä. Se, mikä koetaan riitasointisena eli dissonoivana, mikä taas tasasointisena eli konsonoivana, riippuu kuulijasta ja kulttuurista. Dissonoivuus ja konsonoivuus perustuvat kuitenkin vahvasti myös fysiikkaan ja matematiikkaan, eivätkä ne siksi ole pelkästään kulttuurisidonnaisia käsitteitä. Yleensä länsimaisessa musiikissa on suosittu mahdollisimman "puhtaita" säveliä, mikä on rajoittanut käytössä olevaa sävelvalikoimaa.


title: Virta vierii, ranta pysyy...

text: ”Virta vierii, ranta pysyy...” on ensimmäinen Suomessa julkaistu suomalais-ugrilaisten kansojen kansanlauluja sisältävä laulukirja. Kirjassa on yhteensä 131 kansan- tai perinnelaulua kahdeltatoista suomensukuiselta kansalta, niiden nuotinnokset ja alkuperäissanat sekä suomennokset. Kirjassa mukana edustettuina ovat mansit, hantit, unkarilaiset, udmurtit, komit, marit, mordvalaiset, saamelaiset, virolaiset, suomalaiset ja karjalaiset yhteisenä osionaan, liiviläiset sekä inkeroiset. Kirjan alussa on Johanna Laakson kirjoittama esipuhe, joka sisältää lyhyen esittelyn suomalais-ugrilaisuudesta sekä kyseisistä kansoista. Kirjan "Saatteeksi"-osiossa eritellään kirjan toimitustyötä sekä kerrotaan, että kirja julkaistaan Jyväskylässä pidettävän kahdeksannen kansainvälisen suomalais-ugrilaisen kongressin kunniaksi.


title: Kaikkialla ääni kaikuu

text: Stjernschantz maalasi "Kaikkialla ääni kaikuu" -maalauksen Virossa, Vormsin saarella. Sinne hänet houkutteli tieto vanhoja tapoja noudattavista alkuperältään ruotsalaisista asukkaista. Maalauksessa kuvataan ulkosalla olevia lapsia tuulimyllyt horisontissa. Yhdellä tytöllä on käsissään kannel, jota hän soittaa ja yksi toinen tyttö laulaa. Musiikki vie lapsia mukanaan, he kuuntelevat sitä hartaana ja keskittyneesti pitkissä mustissa hameissaan. Maalauksessa on katsottu kuvattavan lapsuudelle ominaista viattomuuden tilaa. Toisaalta kyse saattaisi olla esiintyjäryhmästä, joka on harjoittelemassa esitystään. Taustan aikuinen ja lapsi ovat pukeutuneet tyttöihin verrattuna lämpimiin ulkovaatteisiin. Stjernschantz lainasi maalauksen nimen Emil von Qvantenin sanoittamasta Suomen laulusta.


title: Yle Radio Suomi

text: Radio Suomella on kolme lähetyspaikkaa, joista Digita lähettää Yleisradion kahden eri maakuntaradiotoimituksen ohjelmaa samasta radiomastosta. Kristiinankaupungin Pyhävuorella ovat lähettimet sekä Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielisen rannikkoseudun, Pohjanmaan maakunnan Pohjanmaan radion että suomenkielisen Etelä-Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan maakunnan, Etelä-Pohjanmaan radion, lähetyksiä varten. Samalla tavalla Savonlinnan kaupungin Kerimäellä on Yläkuonassa lähettimet niin Etelä-Savon maakuntaa varten kuin myös Pohjois-Karjalan maakuntaa varten. Edellisen, eteläsavolaisen, radion toimitus on Mikkelissä ja jälkimmäisen, pohjoiskarjalalaisen, Joensuussa. Kolmas samanlainen kahden maakunnan maakuntaradion ohjelman lähettäminen samasta radiomastosta toteutuu Taivalkoskelta, jossa on lähettimet niin oululaista Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kuin myös kajaanilaista Kainuun maakunnan radiota varten.


title: Linjat (Helsinki)

text: Linjojen alue tunnetaan esimerkiksi Fredin kappaleesta "Kolmatta linjaa takaisin" (1968), joka on käännös Tony Hatchin kappaleesta "Beautiful in the Rain". Linjat esiintyvät myös Tapio Piiraisen ohjaamassa Raid-televisiosarjassa. Siinä Kai Lehtisen näyttelemä Raid kiertelee paljon Kalliossa ja kertoo poliiseille että häntä oli ammuttu Linjoilla. Pekka ja Pätkä -elokuvissa Puupäiden kodin ulkokuvien osoite on Toinen linja 13, viisikerroksinen asunto-osakeyhtiö Petäjä (1910). Tosin elokuvissa kodin osoitteeksi mainittiin kuvitteellinen Voikukankatu 5 B 13.


title: Kymmenen virran maa

text: Ilmaus "kymmenen virtaa" on herättänyt keskustelua. Yleisesti ajatellaan, että Pohjanmaan jokiin luetaan Oulu-, Siika-, Pyhä-, Kala-, Lesti-, Perhon-, Ähtävän-, Lapuan- sekä Kyrönjoki, mutta onko kymmenes esimerkiksi Kemijoki, pidetään tulkinnanvaraisena. Toisaalta laulussa on säkeistö: "Kemi, Tornio, Ounas, Oulu ja Ii, olen nähnyt uomanne aavat. Ja mieleni laajeten lainehtii ja suoneni tarmoa saavat. Jokes uljahat syöntäni suurentaa, oi Kymmenen virran maa." Tästä voidaan päätellä, että laulu kuvaa myös Peräpohjolaa, joka oli historiallisen Pohjanmaan osa. Tämän vuoksi laulu on myös Lapin maakuntalaulu. Kymmenellä virralla ei välttämättä tarkoitetakaan joitakin tiettyjä jokia, vaan se on mahdollisesti kuvaannollinen ilmaisu. Ilmaus "Kymmenen, kymmenen virran maa" voidaan siis tulkita tarkoittavan kymmenien tai satojen virtojen maata.


title: Lapinpöllö

text: Matalaääninen. Puhkuva sarja, ei ole kovin innokas ääntelemään, joten kuullaan harvoin. Monia muitakin ääniä on, joista yleisimpiä ovat erilaiset ”vätkytykset”, naukaisut ja murahtelut.