title: American Airlinesin lento 11

text:
American Airlinesin lennon 11 lentänyt kone oli Boeing 767-223ER, joka oli rakennettu vuonna 1987. Koneen rekisterinumero oli N334AA. Koneen matkustajakapasiteetti oli 158 matkustajaa, mutta 11. syyskuuta lennolla oli vain 81 matkustajaa, ja 11 miehistön jäsentä. Koneessa oli siis 58,2 prosenttia maksimikapasiteetista, joka oli korkeampi kuin normaalisti tiistaiaamuisin kyseisellä lennolla (edellisten kolmen kuukauden keskiarvo oli 39%). Lennon 11 miehistöön kuuluivat kapteeni John Ogonowski, perämies Thomas McGuinness, ja matkustamohenkilökunnan jäsenet Barbara Arestegui, Jeffrey Collman, Sara Low, Karen Martin, Kathleen Nicosia, Betty Ong, Jean Roger, Dianne Snyder ja Amy Sweeney.
Kaikki koneessa olleet 92 henkilöä kuolivat, mukaan lukien David Angell (tv-sarjan "Frasier" ohjaaja ja tuottaja), hänen vaimonsa Lynn Angell ja näyttelijä Benny Berenson, Anthony Perkinsin leski. "Family Guyn" luoja Seth MacFarlane oli varannut paikan lennolta, mutta saapui lentoasemalle myöhässä. Näyttelijä Mark Wahlberg sekä Leighanne Littrell, Backstreet Boysin laulajan Brian Littrellin vaimo, olivat myös varanneet paikat lennolta, mutta he vaihtoivat suunnitelmiaan viime hetkillä.


title: Nigeria Airwaysin lento 2120

text: Koneen 47-vuotias kapteeni oli lentänyt 10 700 tuntia, joista 1 000 DC-8:lla. 36-vuotiaalla perämiehellä lentotunteja oli 8 000, joista 550 DC-8:lla, ja 46-vuotiaalla lentoinsinöörillä 7 500 tuntia, joista 1 000 DC-8:lla.


title: Nigeria Airwaysin lento 2120

text: Neljä minuuttia liikkeelle lähtemisen jälkeen lento 2120 saavutti 3 000 jalan korkeuden. Kapteeni pyysi lennonjohdolta suuntaa takaisin Jeddaan, mutta perämies keskeytti hänet ja ilmoitti hätätilasta. Koneen jatkaessa lähestymistä ohjaamoon tuli lentoemäntä, joka kertoi matkustamossa olevan savua. Pian sen jälkeen perämies totesi, että siivekkeet eivät enää toimineet. Tämän jälkeen koneen mustat laatikot lakkasivat nauhoittamasta kello 8:33:33. Kapteeni ohjasi tässä vaiheessa konetta ja oli yhteydessä lennonjohtoon. Hän ilmoitti useita kertoja ohjausvaikeuksista. Lennonjohtaja huomasi vasta tällöin, mikä kone oli vaikeuksissa, ja alkoi ohjeistaa miehistöä kohti lentokenttää.


title: Nigeria Airwaysin lento 2120

text: Kahdeksan minuuttia liikkeelle lähtemisen jälkeen kapteeni ilmoitti hätätilasta kolmatta kertaa ja kertoi koneen olevan tulessa. Lähestymisen aikana suoritetun laskutelineiden laskun aikana kone kärsi pahoista rakenteiden vaurioista, jolloin tuli levisi koko koneeseen, vieden hallinnan ja tuhoten rakenteet täysin. Kone syöksyi maahan 2 875 metriä ennen kiitotien 34C alkua kello 8:38. Silminnäkijän mukaan kone syöksyi äkillisesti maahan noin 70 asteen syöksyssä ja räjähti. Iskujälkien ja romun jakautuman perusteella kone osui maahan nokka alhaalla ja oikealle kallistuneena hajottuaan ensin hetkeä aiemmin kappaleiksi ilmassa. Kaikki 247 matkustajaa ja 14 miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.


title: Nigeria Airwaysin lento 2120

text: Saudi-Arabian viranomaisten tekemässä onnettomuustutkinnassa onnettomuuden syiksi nimettiin renkaan täyttämättä jättämisen lisäksi lentäjien päätöksenteko, koulutus ja yhteistyö. Nationairin koulutuksessa lentäjiä ei ohjeistettu keskeyttämään lentoonlähtöä rengasongelmien vuoksi, eikä kapteenilla ollut päätöksentekonsa tukena riittävästi tietoa todellisesta tilanteesta. Raportissa suositeltiinkin, että kaikkiin kuljetuskoneisiin asennettaisiin palohälyttimet ja lämpösuojaus pyöräkoteloihin. Lisäksi todettiin, että ilmavoimissa palvellut kapteeni ja siviili-ilmailutaustainen perämies olivat erilaisten taustojensa vuoksi tottuneet erilaiseen ilmapiiriin ja komentoketjuun ohjaamossa. Raportissa suositettiin myös, että lentäjiä ja huoltohenkilöstöä koulutetaan paremmin tunnistamaan ja tiedostamaan renkaiden heikkous ja riittävän huoltamisen tärkeys ja että lentäjien yhteistyökoulutuksesta tehdään pakollinen.


title: Kilpailupolitiikka

text: Kilpailupolitiikan tehtävät ovat kilpailun edistäminen ja kilpailulakien puhdas toimeenpano. Ensimmäisessä on kyse toisaalta mahdollisimman vähäisessä markkinoiden toimintaan puuttumisessa viranomaistaholta ja toisaalta kilpailuviranomaisten esittämistä toimista kilpailun rajoitusten poistamiseksi. Jälkimmäistä tehtävää toteutetaan kilpailuviranomaisten taholta tutkimalla käytännössä kilpailunrajoitustapauksia ja kieltämällä tietyissä tapauksissa kilpailulle vahingollisia toimia.


title: Kilpailupolitiikka

text: Kilpailupolitiikka on osa yleistä talous- ja sosiaalipolitiikkaa. Kilpailupolitiikalla voidaan käsittää laajassa mielessä kaikki talouden perusrakenteita koskevat säännöt. Tällöin luetaan käsittelyyn mukaan eri oikeuden alat, esimerkiksi vero-oikeus ja tarkastellaan niiden suhdetta kilpailua edistävässä ja rajoittavassa mielessä. Suppeammassa mielessä kilpailupolitiikka voidaan ymmärtää ”kilpailuoikeus” orientoidussa merkityksessä, jolloin se kattaa kontrolloinnin niin valtion (pois lukien julkisen vallan käyttö), yritysten kuin kuluttajien toimissa


title: Kilpailu- ja kuluttajavirasto

text: Kilpailu- ja kuluttajavirasto on jakautunut kilpailuasioiden vastuualueeseen sekä kuluttaja-asioiden vastuualueeseen. Virastoa johtaa pääjohtaja Kirsi Leivo. Kilpailuasioiden vastuualueen ylijohtaja on Timo Mattila ja kuluttaja-asioiden vastuualueen ylijohtaja, kuluttaja-asiamies Katri Väänänen. Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja ei voi ottaa päätettäväkseen kuluttaja-asiamiehen asioita.


title: Kirkollinen työ Suomen puolustusvoimissa

text: Kenttäpiispalla on kirkon hallinnossa merkittävä asema. Hän on edustajana kirkolliskokouksessa, piispankokouksessa sekä tuomiokapitulin jäsenenä, mikäli käsiteltävä asia koskee sotilaspappia. (Kirkkolaki 1993/1054) Kenttäpiispalla tulee olla ylempi pastoraalitutkinto, kenttärovastin tehtävään määrättävällä sotilaspapilla kelpoisuus evankelis-luterilaisen kirkon kirkkoherran virkaan ja muulla sotilaspapilla kelpoisuus evankelis-luterilaisen kirkon tai ortodoksisen kirkkokunnan papin virkaan.


title: Kilpailupolitiikka

text: Laki kilpailun rajoituksista (318/2004) kieltää kilpailua vääristävän yhteistyön ja määräävän markkina-aseman väärinkäytön yrityksillä. Artiklojen 81 ja 82 rikkomisesta seuraa seuraamismaksu, kilpailunrikkomismaksu, jollei menettely ole vähäinen tai seuraamusmaksun määrääminen perusteeton kilpailun turvaamisen kannalta. Markkinaoikeus määrää seuraamusmaksun Kilpailuviraston esityksestä. Mikäli kilpailunrajoitukseen osallistunut elinkeinoharjoittaja täyttää tietyt edellytykset ilmiantoon, tietojen luovutukseen ja yhteistyössä toimimiseen kilpailuviraston kanssa 9§:n mukaan, Kilpailuvirasto jättää esityksen seuraamusmaksusta tekemättä. Elinkeinoharjoittaja on tiedonantovelvollinen kilpailurajoitustapauksissa Kilpailuvirastolle.


title: Kilpailupolitiikka

text: Hankkija-Maatalous Oy ilmoitti Kilpailuvirastolle Kilpailunrajoituslain mukaisen yrityskauppavalvontaa koskevien säännösten mukaisen järjestelyn, jossa se hankkii maatalousliiketoiminnan Lännen Tehtaat Oy:ltä. 5.3.2007 Kilpailuvirasto teki ratkaisun (diaarinumero 854/81/2006), jossa katsoi aiheelliseksi tutkia jatkokäsittelyssä kilpailuvaikutuksia yksityiskohtaisesti. Jatkokäsittelyssä selvitetään yrityskaupan myötä määräävän markkina-aseman syntymistä tai vahvistumista viljakaupassa, maatalouskaupassa ja/tai rehumarkkinoilla.


title: Keskustan Opiskelijaliitto

text: Ihmisten kulutustottumusten radikaali ja omaehtoinen muuttuminen ja lainsäädännölliset toimenmenpiteet ovat keskustaopiskelijoiden mielestä ympäristöpolitiikan perusta. Keskeisimmiksi ympäristöongelmiksi on KOL:n ympäristöpoliittisessa ohjelmassa määritelty ilmastonlämpeneminen, materiakeskeinen kulutuskulttuuri, puhtaan ja monimuotoisen luonnon turvaaminen ja uusiutuvan energian vallankumouksen ja vihreän teollisuuden toteuttaminen. Keinoiksi näiden ongelmien ratkaisuun keskustaopiskelijat esittävät mm. valtiolle ja alueille maksettavaa kaivosveroa, ulkomaisen lihan kulutuksen puolittamista, kivihiilen ja öljyn energiakäytön kieltämistä vuoteen 2030 mennessä ja globaaleja rajuja päästöleikkauksia.


title: Suomen Pesäpalloliitto

text: Liittojohtokunnan tehtäviin kuuluu kutsua liittokokous koolle ja valmistella niissä käsiteltävät asiat, ratkaista jäsenasiat, hoitaa liiton talousasiat, nimittää ja erottaa liiton toiminnanjohtajan sekä henkilökunnan nimitykset ja erottamiset, johtaa liiton kilpailu-, koulutus ja muuta toimintaa, vahvistaa edustus- ja kilpailukelpoisuussäännöt, pelisäännöt ja sarjajärjestelmän sekä valvoa niiden noudattamista, valita liiton edustajat liiton ulkopuolisiin tehtäviin, laatia toimintasuunnitelma ja talousarvioesitys sekä toiminta- ja tilikertomus, nimittää avukseen tarpeelliseksi katsomansa valiokunnat ja toimikunnat, myöntää ansiomerkit ja viirit, seurata ja edistää pesäpalloilun kehitystä ja päättää liiton omaisuuden myymisestä, vaihtamisesta ja kiinnittämisestä.Superpesis OyPesäpallosarjoja:


title: Kilpailupolitiikka

text: Artikla 81 kieltää laajasti kilpailua vääristävä yhteistyö yritysten kesken. Sekä horisontaalisiin (kartellit) että vertikaalisiin kilpailurajoituksiin (esimerkiksi jakelusopimukset) sovelletaan kyseistä artiklaa. Artikla mainitsee kiellettyinä kilpailunrajoituksina muun muassa markkinoiden jakaminen, sopimukset tuotannon määristä tai markkinahinnoista. Lisäksi jakelusopimuksiin sisältyvät ehdot määrähinnoista tai asiakaspiirin rajoittamisesta ovat kiellettyjä. Kielto ei koske kuinkaan tapauksia, joissa sopimuksen edut ylittävät kilpailun vastaiset vaikutukset. Jos kuluttajan voidaan nähdä hyötyvän sopimuksesta ja sopimus edistää taloudellista ja teknistä kehitystä tai tehostavat tuotantoa tai jakelua, voi kielletty sopimus olla kilpailun kannalta hyödyllinen. Etuja ja haittoja koskevan arvioiminen on yrityksen vastuulla, mutta yrityksellä on mahdollisuus käyttää apunaan arvioinnissa EU:n tekemiä ryhmäpoikkeusasetuksia ja antamia tiedonantoja.


title: Kilpailupolitiikka

text: EU:n kilpailuasioista vastaa kilpailupääosasto. Sen tehtävänä on valvoa Euroopan yhteisöjen perussopimuksessa vahvistettujen kilpailusääntöjen toimeenpanoa.


title: Massaspektrometria

text: Kaikkein yleisin (eng. "most abundant") massa on yleisimmän havaitun ionisoituneen isotoopin tai isotooppiyhdistelmän massa. Ionia kutsutaan pääasialliseksi ioniksi (eng. "principal ion"). Harvinaisempien isotooppien tilastollinen todennäköisyys olla osana molekyyliä kasvaa molekyylin kasvaessa. Siksi massaspektrissä suurin tietyn molekyylin aiheuttama havaittu piikki poikkeaa monoisotooppisesta massasta jos molekyyli on kyllin suuri. Suurissa molekyyleissä monoisotooppinen massa voi olla spektrissä näkymätön. Tämä näkyy kuvan glukagoni-esimerkissä, jossa suuri yleisin piikki peittää mitättömän pienen monoisotooppisen piikin. Glukagoni nimittäin on runsaasti atomeita.


title: Saostaminen (kemia)

text: Kvantitatiivisessa määrityksessä ioni joko saostetaan ja punnitaan kuivana tai näytettä titrataan tietyn pitoisella saostusliuoksella. Jälkimmäistä kutsutaan saostustitraukseksi. Esimerkiksi natriumkloridiliuoksen sisältämä kloridi voidaan määrittää titraamalla sitä hopeanitraattiliuoksella, jolloin näyteastian pohjalle muodostuu hopeakloridisaostuma.


title: Ioni

text: Ioni on sähköisesti varautunut atomi tai molekyyli. Ionin sähkövarauksellisuus aiheutuu joko sen ylimäärästä elektroneja verrattuna atomin järjestysluvun mukaiseen elektronimäärään, jolloin kyseessä on negatiivisesti varautunut anioni tai elektronivajauksesta, jolloin kyseessä on positiivisesti varautunut kationi. Varauksettomalla atomilla protonien ja elektronien lukumäärä on siis yhtä suuri. Koska anionit ja kationit ovat vastakkaisesti varautuneita, ne voivat vetää toisiaan puoleensa sähköstaattisten vetovoimien vuoksi ja muodostaa siten ioniyhdisteitä. Erimerkkisten ionien välisten voimakkaiden sähköisten vetovoimien seurauksena ioniyhdisteiden sulamis- ja kiehumispisteet ovat korkeita.


title: Ioni

text: Koska kaasufaasissa tapahtuvaan elektronin irrottamiseen tarvitaan aina energiaa, kyseessä on endoterminen reaktio ja ionisaatioenergia on positiivista. Vaaditun ionisoitumisenergian määrä vaihtelee atomikohtaisesti ja siihen vaikuttaa atomisäde. Atomi, jolla on pienempi atomisäde, vaatii suuremman ionisaatioenergian kuin suuremman atomisäteen omaava atomi. Pienemmällä säteellä valenssielektronien ja ytimen välillä on lyhyempi etäisyys ja siten niiden irrottaminen vaatii enemmän energiaa. Kun kyseessä on ioni, tällöin atomisäteen sijaan puhutaan ionisäteestä. Määritelmä on vastaava kuin atomisäteellä, mutta saman alkuaineen atomi- ja ionisäde eroavat toisistaan, koska ionilla elektronien lukumäärä on muuttunut. Anioni on saman alkuaineen atomia suurempi ja kationi saman alkuaineen atomia pienempi, koska anionilla elektroniverhon elektronien määrä on lisääntynyt ja kationilla vähentynyt verrattuna atomiin.


title: Massaspektrometria

text: Sektorianalysaattorit luokitellaan magneettisiin (B) ja sähköstaattisiin (E) sektorianalysaattoreihin. Magneettisissa analysaattoreissa (B) ionit erotellaan magneettikentän avulla niiden liikemäärien (liikemomenttien) erojen perusteella. Erot johtuvat eriävistä "m/z-"arvoista. Ionit kiihdytetään jännitteen (V) avulla samaan nopeuteen putkeen, jossa on voimakas magneettikenttä. Kentän vaikutuksesta pienimpien "m/z" omaavien ionien liikeradat kaareutuvat eniten ja suurimpien vähiten. Putken ulostulon kohdalta tulleet ionit voidaan havaita ja niiden "m/z-"arvot laskea, jos tunnetaan magneettikentän voimakkuus ja kiihdyttimen jännite. Jännite-eroa voidaan muuttaa, jolloin kunkin eri "m/z-"ionien virrat voidaan kohdistaa paikallaan olevaan ionien havaitsimeen.


title: Ioni

text:
Kemiallisessa reaktiossa aineiden atomien uloimpien kuorien elektronit ryhmittyvät uudelleen ja muodostavat kemiallisia sidoksia. Jos sähköisesti neutraalin atomin elektroniverho luovuttaa tai ottaa vastaan yhden tai useamman elektronin, muuttuu atomi positiiviseksi tai negatiiviseksi ioniksi. Jokainen siirtynyt elektroni muuttaa atomin varausta yhden alkeisvarauksen verran. Ionin sähkövaraus on siis jokin alkeisvarauksen kerrannainen. Alkuaineista metallit muodostavat enimmäkseen positiivisia ja epämetallit negatiivisia ioneja. Atomien tai molekyylien välinen elektronegatiivisuusero määrää elektronien jakautumisen.
Negatiivinen ioni on anioni, eli atomi tai molekyyli, joka vastaanottaa elektroneja. Positiivinen ioni on kationi, eli atomi tai molekyyli, joka luovuttaa elektroneja.


title: Massaspektrometria

text: Massaspektrometrit koostuvat ionilähteestä, massa-analysaattorista ja ionien havaitsimesta. Ionilähteellä kiinteästä, nestemäisestä tai kaasumaisesta aineesta tuotetaan kaasumaisia ioneita. Ioneita voidaan erotella sitten analysaattoreilla eri tavoin kuten sähkömagneettisin kentin. Tämänlaisissa analysaattoreissa ionit erkanevat niiden eriävien liike-energioiden perusteella. Analysaattoreita voi olla perättäin useita joissa erotellut ionit lopuksi havaitaan havaitsimella. Havainnoista tehdään kuvaaja, "massaspektri". Yleisen tavan mukaan massaspektrissä x-akselille asetetaan havaittujen ionien varsinaisen massa-varaus -suhteen sijaan "m/z"-arvot ja y-akselille ionien suhteelliset osuudet usein prosentteina.


title: Elektrolyysi

text: Elektrolyytit ovat aineita, jotka sulaessaan tai liuetessaan hajoavat kokonaan tai osittain positiivisiksi ja negatiivisiksi ioneiksi. Sellaisia ovat varsinkin hapot, metallihydroksidit ja suolat. Jos tällaisen aineen liuoksen tai sulatteen läpi johdetaan sähkövirta, sähköinen vetovoima saa ionit liikkumaan varatuille sauvoille, jolloin positiiviset ionit eli kationit kulkeutuvat katodiin, jossa ne pelkistyvät. Negatiiviset ionit, eli anionit kulkeutuvat anodiin, jossa ne hapettuvat. Positiivista napaa kutsutaan anodiksi ja negatiivista napaa katodiksi. Tämän muistaa helposti PANK-muistisäännöstä: Positiivinen anodi negatiivinen katodi.


title: Ionihila

text: Ionien väliset etäisyydet ionihilassa voidaan määrittää röntgendiffraktiomenetelmällä. Esimerkiksi natriumkloridin Na–Cl -etäisyys on 281pm, joka tarkoittaa lähimpien vastakkaisvarausten etäisyyttä. Etäisyys on ionisäteiden summa formula_1. Ioniyhdisteessä, jossa on suurikokoinen anioni, voidaan näiden etäisyys määrittää laskennallisesti ja siten selvittää anionin lisäksi kationin ionisäde. Menettely kuitenkin edellyttää oletusta, että hilassa kationien ja anionien välisten kosketusten lisäksi on anionien välisiä kosketuksia. Ionisäde on usein samalle aineelle erilainen eri tavoin koordinoituneessa hilassa.


title: Massaspektrometria

text: ICR (eng. "ion cyclotron resonance") on ioniloukku. Vakuumissa olevassa ICR-ioniloukussa vallitsee muuttumaton (staattinen), tasalaatuinen (homogeeninen) ja hyvin voimakas magneettikenttä, jonka suunta on lieriömäisen loukun päästä päähän. Moderneissa ICR-laitteissa kenttä on 4.3–13 teslaa ja se on saatu aikaan magneetilla, josta on tehty suprajohde nestetyppi tai -helium jäähdytyksellä. Magneettikenttä saa varautuneet ionit kiertämään lieriön halkaisijan myötäisesti kehää. Positiiviset ionit kiertävät toiseen suuntaan ja negatiiviset toiseen. Liikettä kutsutaan syklotroniliikkeeksi ja sen kiertonopeus eli taajuus riippuu magneettikentän voimakkuuden lisäksi ionien "m/z" arvoista.


title: Ionosfääri

text: Ionosfääri tarkoittaa planeetan kaasukehän yläosan kerrosta, jossa kaasukehän molekyylit ovat ionisoituneet tähden säteilyn vaikutuksesta, ja muodostaa magnetosfäärin sisimmän osan. Esimerkiksi Maalla ja Jupiterilla on ionosfäärit. Maan ionosfääri on noin 50–400 kilometrin korkeudella ilmakehän ylimmissä kerroksissa. Ionosfäärissä ilmakehän molekyylit ovat ionisoituneet auringon säteilyn vaikutuksesta. Ionosfääri muodostaa magnetosfäärin sisimmän osan. Käytännöllistä merkitystä ionosfäärillä on esimerkiksi radioaaltojen peilautumisen muodossa. Tämä mahdollistaa kommunikaation radioaaltojen avulla paljon näkyvää horisonttia pidemmälle.Ionosfäärissä esiintyvät häiriöt aiheuttavat mm. vaihteluita Maan magneettikentässä. Näitä voimakkaita vaihteluita kutsutaan magneettisiksi myrskyiksi ja ne aiheuttavat häiriöitä radioliikenteelle. Magneettiset myrskyt aiheutuvat Auringosta syöksyvistä vety-ytimistä ja kalsiumioneista, jotka saavat mm. revontulet aikaan.


title: Barbadoksenakerola

text: Hedelmä on kirkkaanpunainen luumarja. Se on halkaisijaltaan 1–3 senttimetriä ja painaa 3–5 grammaa. Luumarjat kasvavat pareittain tai kolmen ryhmissä, ja jokainen marja sisältää kolme kolmiomaista siementä. Marjat ovat mehukkaita ja sisältävät runsaasti C-vitamiinia ja muita ravintoaineita. Marjat jakautuvat kolmeen osioon ja ovat tavallisesti happamia tai hapahkoja, minkä vuoksi myös niiden maku on hapan. Viljellyn kasvin marjojen maku voi kuitenkin olla myös makea. Barbadoksenakerolan kemiallinen koostumus vaihtelee lajikkeen ja ympäristöolosuhteiden mukaan, mutta tavallisimmin koostumus on seuraavanlainen: proteiineja (2,1–8 g), lipidejä (2,3–8 g), hiilihydraatteja (35,7–78 g), kalsiumia (117 mg), fosforia (171 mg), rautaa (2,4 mg), pyridoksiinia (87 mg), riboflaviinia (0,7 mg), tiamiinia (0,2 mg), vettä (906–920 g) ja ravintokuitua (30 g)


title: Barbadoksenakerola

text: Barbadoksenakerola eli barbadoskirsikka ("Malpighia emarginata") on akerolien sukuun "Malpighiaceae"-heimossa kuuluva puuvartinen kasvilaji. Se on kotoisin eteläisestä Meksikosta, Väli- ja Etelä-Amerikasta, mutta sitä kasvatetaan sekä koristekasvina että hedelmäpuuna nykyään myös muualla maailman subtrooppisilla alueilla. Sen hedelmä sisältää runsaasti vitamiineja.


title: Hedelmä (ruoka)

text: Lauhkean vyöhykkeen hedelmillä ei yleensä ole kovin suurta merkitystä energiapitoisena perusravintona. Sen sijaan ne ovat hyviä C-vitamiinin ja monien kivennäisaineiden lähteinä. Samoin on laita monien lämpimissä maissakin viljeltyjen hedelmien, esimerkiksi sitrushedelmien. Jotkin tropiikissa viljellyt hedelmät ovat kuitenkin suuremman hiilihydraattipitoisuutensa vuoksi paikallisesti tärkeitä perusravintona. Sellaisia ovat esimerkiksi banaani, jonka eräitä lajikkeita käytetään jauhobanaanina, sekä leipäpuun ja jakkipuun hedelmät. Hedelmistä suurin energiasisältö on kuitenkin avokadolla, joka sisältää myös runsaasti rasvaa.


title: Barbadoksenakerola

text: Hedelmä on syötävä ja sitä käytetään laajalti lajin alkuperäisalueella ja viljellään muualla sen suuren C-vitamiinipitoisuuden vuoksi. 100 g hedelmää sisältää 1 677,6 mg C-vitamiinia.


title: Mehu

text: Hedelmämehuissa on tyypillisesti runsaasti sokeria, jonka liikakulutus aiheuttaa esimerkiksi lihavuutta, kakkostyypin diabetesta ja hammasvaurioita. Toisin kuin kokonaisissa hedelmissä, hedelmämehussa ei ole kuitua, joka hidastaa fruktoosin imeytymistä ja aiheuttaa kylläisen olon. Yhdistyneen kuningaskunnan virallisissa ravintosuosituksissa suositellaan rajoittamaan hedelmämehun kulutusta 150 millilitraan päivässä korkean sokeripitoisuuden vuoksi. Esimerkiksi appelsiinimehussa on kuitenkin runsaasti C-vitamiinia, foolihappoa ja kaliumia: brittilapset saavat noin 20 prosenttia C-vitamiinistaan appelsiinimehusta.


title: Kiivi (hedelmä)

text: Kiivi sisältää runsaasti C-vitamiinia, yhdestä kiivi-hedelmästä saa riittävän päiväannoksen C-vitamiinia . Kiivi on myös hyvä K-vitamiinin ja kohtalaisen hyvä E-vitamiinin lähde. Kivennäisaineista kiivissä on merkittävinä pitoisuuksina kaliumia ja kuparia. Runsaan ravintokuitupitoisuuden takia kiivillä saattaa olla laksatiivisia vaikutuksia. Kiivi sisältää myös runsaasti allergeeneja. Jotkut koivuallergikot voivat koivun lisäksi saada oireita muun muassa kiiveistä.


title: Kotipihlaja

text: Pihlajan marjat ovat syötäviä ja sisältävät runsaasti C-vitamiinia (saman verran kuin lakoissa), mutta suuren omena- ja sorbiinihappopitoisuutensa vuoksi ne ovat sellaisenaan hyvin happaman ja karvaanmakuisia. Marjat ovat runsaskuituisia ja ne sisältävät myös E-vitamiinia, K-vitamiinia, beetakaroteenia, kaliumia sekä flavonoideja. Niitä on käytetty ravinnoksi jo kauan, ja niistä voi tehdä esimerkiksi hilloa, hyytelöä ja mehuja tai yhdistää antamaan makua esimerkiksi omenapiirakkaan tai -mehuun. Pihlajanmajoista voi valmistaa marjalikööriä. Kansanlääkinnässä pihalajanmarjoilla on hoidettu kihtiä, munuaissairauksia, suolistovaivoja, keripukkia, ruokahaluttomuutta ja verisuonten kovettumia. Nuoria lehtiä voi käyttää myös salaatissa. Marjoja voi pakastaa tai kuivata. Kuivaus onnistuu myös huoneenlämmössä. Kuivattua marjaa voi lisätä esimerkiksi murskattuna terveyspommiksi leivonnaisiin, puuroon, smoothieen tai jogurttiin. Vuonna 2015 koko Suomessa tilastoitiin kerätyn myyntiin vain 762 kilogrammaa pihlajanmarjoja. Marjat ovat myös lintujen suosiossa.


title: Hedelmä (ruoka)

text: Hedelmissä on sokeria, mutta tällaisen sokerin käytön välttely on ihmiselle täysin tarpeetonta. Sen sijaan hedelmissä on ihmiselle välttämättömiä ravintoaineita, kuten monenlaisia kuituja, vitamiineja, kivennäisaineita ja antioksidantteja. On esimerkiksi tutkittu, mitä veriarvoille tapahtuu, kun tutkittavat koehenkilöt syövät jopa 20 hedelmää päivässä. Mitään terveyshaittoja ei ilmennyt. Kahdesta kolmeen hedelmää päivässä on kuitenkin riittävä määrä ihmiselle riittävän ravinnonsaannin turvaamiseksi.


title: Avokado

text: Avokadon hedelmäliha on väriltään kellanvihreästä kullankeltaiseen. Se hapettuu ja muuttuu ruskeaksi nopeasti joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Tätä voidaan ehkäistä sitruuna- tai limettimehulla. Niiden sisältämä C-vitamiini toimii hapettumista estävänä antioksidanttina. Toinen keino on pitää avokadoja lämpimässä (n. 40 °C) vedessä muutaman tunnin ajan ennen kuorimista. Tämä sulkee hapettumista aiheuttavat entsyymit vaikuttamatta makuun tai rakenteeseen. Avokadosta syödään vain hedelmäliha, ei kuoria eikä siementä.


title: Ananas

text: Hedelmä on jopa kolmen–neljän kilogramman painoinen, kellertävän tai sinertävän ruskea ja sisältää runsaasti A-, B- ja C-vitamiineja. Se sisältää myös runsaasti mangaania. Hedelmän päältä kasvaa pieniä vihreitä lehtiä (niin kutsuttu "ananaksen kruunu"). Nykyisin ananas on tärkeä hedelmäkasvi, jonka sadosta suurin osa tölkitetään. Suurin ananaksen tuottajamaa on Filippiinit. Muita suuria ananaksentuottajia ovat muun muassa Thaimaa, Costa Rica, Indonesia, Kiina, Brasilia ja Intia. Kaakkois-Aasiassa sitä viljellään myös kuitukasvina ("ananashamppu").


title: Jiří Tlustý

text: Tlustý on HC Kladnon kasvatti. Hän voitti kauden 2002–2003 päätteeksi Tšekin B-nuorten sarjan mestaruuden ja seuraava kausi 2003–2004 päättyi A-nuorten sarja Extraliga juniorůn mestaruuteen. OHL-joukkue Sault Ste. Marie Greyhounds varasi Tlustýn 31. pelaajana , mutta hän päätti jäädä kaudeksi 2005–2006 kuitenkin kotimaahansa. Tlustý debytoi Kladnon Extraliga-joukkueessa, jossa hän pelasi tulokaskautensa tehden 44 runkosarjaottelussa tehot 7+3=10. Tlustý vahvisti myös seuran A-nuoria ja hän jakoi koko Extraliga juniorůn pudotuspelien pistepörssin voiton HC Třinecin Lukáš Petrekin kanssa tehoilla 7+6=13. Tlustý voitti kauden päätteeksi mestaruuden.


title: Jiří Tlustý

text: Jiří Tlustý (s. 16. maaliskuuta 1988 Slaný, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi syyskaudella 2016–2017 SM-liigajoukkue Oulun Kärpissä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Tlustý on pelannut urallaan aiemmin NHL:ssä yhteensä 446 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua tehopistein 89+88=177 ja keräten 126 jäähyminuuttia. Eliteprospects.com -sivuston Matias Strozyk luonnehtii häntä monipuoliseksi hyökkääjäksi, joka osaa pelata kaikissa hyökkääjän rooleissa. Strozyk mainitsee Tlustýn vahvuuksiksi hyökkäyspään pelaamisen, työteliäisyyden ja luistelun. Hänellä on kuitenkin parannettavaa oman pään pelaamisessa ja sijoittumisessa. Tlustýa verrattiin juniorina pelityyliltään Ryan Smythiin.


title: Jiří Tlustý

text: Kaudella 2011–2012 Tlustý otti uuden askeleen NHL-urallaan ja teki 79 runkosarjaottelussa tehot 17+19=36, joilla hän oli Hurricanesin neljänneksi paras pistemies. Tlustý teki huhtikuussa 2012 seuran kanssa kaksivuotisen ja 3,2 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Syyskuussa 2012 hän palasi NHL:n työsulun ajaksi kasvattajaseuraansa HC Kladnoon. Tlustý muodosti työsulun ajan nimekkään ja tehokkaan ketjun kahden muun työsulkupelaajan, Jaromír Jágrin ja Tomáš Plekanecin kanssa. Tammikuussa 2013 alkaneesta, 48 otteluun lynnetystä NHL-kaudesta 2012–2013 huolimatta Tlustý onnistui tekemään pääasiassa Eric Staalin ja Aleksandr Sjominin ketjussa liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 23+15=38. Hän oli Hurricanesin paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Tlustý jakoi koko NHL:n maalipörssin viidennen sijan Chicago Blackhawksin Patrick Kanen ja Jonathan Toewsin kanssa. Hän voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +15.


title: Jiří Tlustý

text: Myös kauden 2007–2008 Tlustý aloitti Marliesissa. Viiden siellä pelatun ottelun jälkeen hän teki NHL-debyyttinsä Maple Leafsissa 25. lokakuuta 2007 vieraissa Pittsburgh Penguinsia vastaan. Tlustý sai ottelussa jääaikaa 11.14 minuuttia. Hän avasi ottelussa myös maalitilinsä NHL:ssä heti kahdella osumalla. Tlustýn NHL-uransa avausmaali syntyi hänen ensimmäisessä vaihdossaan, kun Tlustý ohjasi Alexander Steenin laukauksen maalin edestä. Hänen toinen NHL-maalinsa syntyi vain 35 sekuntia myöhemmin. Tlustýn tulokaskausi liigassa toi kaikkiaan 58 runkosarjaottelussa tehot 10+6=16. Hän pelasi AHL:n runkosarjassa 14 ottelua ja palasi joukkueen vahvuuteen liigan pudotuspeleihin. Tlustý valittiin 13. huhtikuuta 2008 AHL:n viikon pelaajaksi.


title: Jiří Tlustý

text: Lokakuussa 2016 Tlustý siirtyi loppukauden 2016–2017 kattavalla ja joulukuun puoliväliin asti kestävän try-outin sisältäneellä sopimuksella SM-liigajoukkue Oulun Kärppiin. Hänen hankinnassaan seuraa avustivat mm. Tlustýn joukkuetoverina Carolina Hurricanesissa pelanneet kärppätaustaiset Jussi Jokinen ja Joni Pitkänen. Maalintekijäksi hankittu Tlustý osoittautui lopulta pettymykseksi ja hän teki 14 ottelussa vain tehot 1+4. Joulukuussa Tlustýn kerrottiin lähtevän Kärpistä omasta aloitteestaan, kun hän kertoi häntä pitkin syksyä vaivanneen rannevamman estäneen Tlustya pelaamasta omalla tasollaan. Hän myös ilmoitti harkitsevansa koko pelaajauransa lopettamista sekä vakuutustaistelun aloittamista Pohjois-Amerikassa.


title: Jiří Tlustý

text: Tlustý pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006. Vuoden 2007 turnaus häneltä jäi väliin nilkkavamman vuoksi. Tlustý pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2006, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hän toimi turnauksessa Tšekin kapteenina. Tlustý oli joukkueensa paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton David Květoňin kanssa tehoilla 4+3=7. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Tlustý valittiin myös Ruotsia vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi Tšekin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän teki Tšekin 0–3-voittoon päättyneen ottelun avausmaalin, joka jäi näin ollen joukkueen voittomaaliksi ja vei Tšekin mitalipeleihin.


title: Jiří Tlustý

text: Tlustý edusti Tšekkiä MM-kilpailuissa vuonna 2013. Yhteensä hän on pelannut 16 A-maaottelua tehopistein 2+4=6. Tlustý teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 18. huhtikuuta 2012 Prahassa Slovakiaa vastaan. Hänen ensimmäinen A-maajoukkuemaalinsa syntyi Tlustýn kolmannessa ottelussa 26. huhtikuuta 2012 KAJOTbet Hockey Gamesissa Brnossa Ruotsia vastaan.


title: Jiří Tlustý

text: Toronto Maple Leafs varasi Tlustýn ensimmäisellä kierroksella 13. pelaajana . Hän teki seuran kanssa jo samana kesänä heinäkuussa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Tlustý aloitti kauden 2006–2007 AHL-joukkue Toronto Marliesissa, jossa hän teki kuudessa ottelussa tehot 3+1=4, mutta Tlustý lähetettiin tämän jälkeen kuitenkin hänet aiemmin varanneen OHL-joukkue Sault Ste. Marie Greyhoundsin vahvuuteen. Tlustý oli pudotuspeleissä joukkueen paras maalintekijä Josh Godfreyn kanssa yhdeksällä osumallaan.


title: Jiří Tlustý

text: Atlant varasi Tlustýn 43. pelaajana . Kaudella 2009–2010 hän pelasi Maple Leafsin organisaatiossa kaksi NHL- ja 19 AHL-ottelua, kunnes joulukuussa 2009 seura kauppasi Tlustýn Carolina Hurricanesiin vaihdossa Philippe Paradisiin. Hän pelasi loppukaudella 18 NHL-ottelua vietti reilu puolet kevätkaudestaan Albany River Ratsin AHL-joukkueessa. Toukokuussa 2010 Tlustý teki Hurricanesin kanssa vuoden mittaisen, yksisuuntaisen ja 500 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Kaudella 2011–2012 hän teki joukkuessa 57 runkosarjaottelussa tehot 6+6=12 ja Tlustý pelasi viisi ottelua Hurricanesin uudessa farmijoukkueessa, Charlotte Checkersissa. Heinäkuussa 2011 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen ja 525 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen.


title: Jiří Šlégr

text:
Šlégr aloitti jääkiekkouransa silloisessa Tšekkoslovakian jääkiekkoliigassa pelanneessa Chemopetrol Litvinovissa vuonna 1988.
NHL-liigaan hänet varattiin vuonna 1990, ja sinne hän siirtyikin syksyllä 1992. Šlégr pelasi NHL-uransa kolme ensimmäistä kautta Vancouver Canucks -joukkueessa, josta hän siirtyi kahdeksi kaudeksi Edmonton Oilersiin. Kauden 1996-1997 hän pelasi Elitserienin Södertäljessä, jota seurasi kolmen ja puolen kauden jakso Pittsburgh Penguinsin riveissä. Tammikuussa 2001 Šlégr siirtyi Atlanta Thrashersiin, josta edelleen maaliskuussa 2002 Detroit Red Wings -joukkueeseen. Syyskuussa 2003 hän kirjautui vapaana pelaajana takaisin ensimmäiseen NHL-seuraansa Vancouver Canucksiin, mutta siirtyi kuitenkin jo tammikuussa Boston Bruinsiin, jossa pelasi kauden 2005–2006 loppuun saakka. Alkusyksystä 2006 Šlégr teki kahden vuoden sopimuksen kotijoukkueensa Chemopetrol Litvinovin kanssa.


title: Muurame

text: Muuramen liittymisestä Jyväskylään on keskusteltu monta kertaa. Ensimmäisen kerran sitä esitettiin jo 1960-luvulla. Muina vaihtoehtoina esitettiin Korpilahden, Muuramen ja Säynätsalon yhdistämistä, Muuramen liittämistä Säynätsaloon niin, että kuntakeskuksena olisi ollut Säynätsalo sekä liitosta, jossa Muurame olisi jaettu Jyväskylän, Korpilahden ja Säynätsalon kesken. Muuramessa ajatukseen kuntaliitoksista, joissa Muuramen kunta häviäisi, on suhtauduttu yleensä kielteisesti. Kunnanjohtaja Ranta-aho on kertonut uskovansa, että vuonna 2021 Muurame viettää satavuotispäiviään itsenäisenä kuntana.


title: Muuramen seurakunta

text: Muuramen alue oli kuulunut kulmakuntana Korpilahteen, josta se erotettiin itsenäiseksi emäseurakunnaksi vuonna 1921. Samaan kulmakuntaan kuului myös Säynätsalon alue, mutta se erotettiin omaksi seurakunnakseen jo vuonna 1922. Muurame sai oman kirkon vuonna 1929.


title: Muuramen Yritys

text: Muuramen Yritys eli MuurY on muuramelainen, vuonna 1908 perustettu urheiluseura. MuurY:ssa lajeina ovat jalkapallo, yleisurheilu, paini, salibandy, ammunta, voimanosto, hiihto ja erilainen kuntourheilu. Lajeista erityisesti salibandyssa ja jalkapallossa on seuralla aktiivista junioritoimintaa.


title: Muuramen Urheilijat

text: Muuramen Urheilijat (MuurU) on Muuramessa, Keski-Suomessa toimiva, vuonna 1947 perustettu urheiluseura, jonka lajeina ovat ammunta, hiihto, yleisurheilu, soutu ja koripallo.


title: Mahlu

text:
Vuonna 1894 perustettu Mahlun nuorisoseura ry on perustettu vuonna 1894, aloitteen tekijänä Mahlun koulun opettajaksi tullut Niilo Lampinen. Uusi seura liitettiin Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuraan, koska Keski-Suomen nuorisoseuraa ei ollut vielä perustettu. Oma nuorisoseurantalo valmistui 1919. Seuran tärkein toimintamuoto on ollut näytelmätoiminta, toiseksi tärkeimpänä urheilu- ja liikuntaharrastukset. Sotien jälkeen järjestettiin vuosittain Mahlun hiihtoja, ja 1980-luvulla Mahlun Mahtihölkkä oli maamme tunnetuimpia hölkkätapahtumia.
Pesäpallotoiminta yhdistettiin 1980-luvulla Saarijärven Pullistuksen kanssa, ja pelit siirtyivät Saarijärven keskustaan.
Mahlun Nuorisoseura oli Suomen suosituin tanssipaikka sunnuntaisin vuosina 1975–1985. Nykyisin nuorisoseurantalon näyttämö on toiminnassa talvi- ja kevätaikaan, ja siellä esitetään vuosittainen näytelmä. Mahlun nuorisoseurantalolla on monenlaista toimintaa: 4H-kerho, bingo ja kuntosali. Kesällä nuorisoseurantalolla on mahdollista harrastaa mölkyn peluuta.


title: Mouhijärven Osuusmeijeri

text: Mouhijärven Osuusmeijeri (MOM) oli suomalainen meijeri. Meijeri perustettiin 1906 ja se haettiin konkurssiin kesällä 1999. Meijerin kaatoivat kiristynyt kilpailu, vähän aiemmin ollut listerialöytö seurannaisvaikutuksineen ja ison kauppaketjuasiakkaan menettäminen. Yksi tekijä oli myös lähes kolmenkymmenen maidontuottajan irtaantuminen meijeristä. Viime vaiheessa yhtiön toimitusjohtaja oli Juha Järvinen ja hallituksen puheenjohtaja Tenho Juvonen. Työntekijöitä yrityksessä oli 30, millä se oli Mouhijärven suurin työllistäjä. Vuodessa meijeri keräsi maitoa vajaat 20 miljoonaa litraa. Erityisesti yritys tunnettiin voistaan, jonka pakkauksessa oli isolla kirjaimet MOM. Lisäksi meijeri tuotti ainakin maitoa ja mehua. Konkurssin jälkeen suurin osa MOM:lle maitoa tuottaneista maidontuottajista siirtyi Hämeenlinnan Osuusmeijerin piiriin. Jonkin aikaa vanhan meijerin tiloissa toimi liha-alan yritys Lihamesta. Nykyisin paikalla on pubi.


title: Muurame

text: Aiemmin Muurame kuului Korpilahteen, mutta jo 1810-luvun lopulla esitettiin, että se eroaisi Korpilahdesta. Senaatin vuoden 1917 lopulla tekemän päätöksen johdosta Muuramen kunta erosi Korpilahden kunnasta vuonna 1921. Säynätsalon kunta erosi Muuramesta vuonna 1924 sen johdosta, että Muurame ei säynätsalolaisten mukaan riittävästi huolehtinut Säynätsalon alueen kehityksestä, vaikka sieltä tuli yli puolet Muuramen kunnan verotuloista. Vuonna 1969 Muuramen väkiluku oli 3 364 henkeä.


title: Mikkelin NMKY

text: Mikkelin Nuorten Miesten Kristillinen yhdistys r.y. perustettiin 19. syyskuuta 1973. Mikkelin koripallossa NMKY:n edeltäjä oli Porrassalmen Urheilijoiden Luolamiehet, jonka koripallotoiminta siirtyi osaksi NMKY:tä ja lopulta sulautui siihen. Junioritoimintaa MiNMKY alkoi varsinaisesti järjestää 1980-luvun lopussa. Tyttö- ja naisjoukkueiden perustamiset seurasivat seuraavalla vuosikymmenellä. Seuran miesten edustusjoukkue karsi 1990-luvun alussa paikasta I-divisioonaan. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä seuralla oli noin 130 lisenssipelaajaa. Yhteisöllisyyttä MiNMKY harjoittaa järjestämällä vuosittain tapaninpäivänä Kinkkuturnaus-turnauksen.


title: Muurame

text:
Muurame valittiin 2002 Suomen luovimmaksi kunnaksi ja 2004 Suomen yrittäjäystävällisimmäksi kunnaksi. Eräs tärkeimmistä nähtävyyksistä on arkkitehti Alvar Aallon (1898–1976) suunnittelema Muuramen kirkko (1926–1929).
Muuramessa on seuraavat kaksi taajamaa: keskusta ja Kinkomaa. Suurin osa muuramelaisista asuu näissä. Kirkonkylä sijaitsee Muuratjärven ja Päijänteen välissä Muuramenjoen molemmin puolin. Muuramen asuinalueita ovat keskusta, Jaakkola, Tervamäki, Verkkoniemi, Velkapohja, Kotiranta, Paavalinvuori, Vuorenlahti, Hautalanmäki, Rajala, Pitkälä-Riihiniemi, Niittyaho, Kinkomaa, Isolahti, Vihtalahti, Saarenkylä, Rannankylä ja Valkola-Rajahonka.
Muuramessa on viisi rauhoitettua luonnonsuojelualuetta: Partastenmäen vanha metsä, Kustaanvuoren vanha metsä, Härköpohjan jalavalehto, Lullinvuori sekä Kuusimäen alue. Lisäksi Muuramessa on viisi luonnonmuistomerkkiä, jotka kaikki ovat isoja puita tai puuryhmiä. Natura-kohteita Muuramessa on viisi ja niiden yhteispinta-ala on 611 hehtaaria. Tämä vastaa 3,2 % kunnan kokonaispinta-alasta.


title: Mustankorkea

text:
Mustankorkea Oy on perustettu vuonna 1998 ja sen omistajia ovat Jyväskylän kaupunki (91,6 %),Laukaan kunta (5,8 %) ja Muuramen kunta (2,6 %).
Omistajakuntien lisäksi asiakkaina on seitsemän keskisuomalaista kuntaa (Hankasalmi, Hartola, Jämsä, Petäjävesi, Toivakka, Uurainen ja Kangasniemi). Lisäksi yhtiö tarjoaa jätehuollonpalveluja elinkeinoelämälle.


title: RNA-maailma

text: RNA-maailman arvioitu kehitys DNA-maailmaksi lyhyestiRNA-maailmaa tukee muun muassa se, että DNA:n sokeria deoksiriboosia on hyvin vaikea tuottaa elottomasti ainakaan suuria määriä. RNA:n tiedetään myös katalysoivan joitain kemiallisia reaktioita eli toimivan joskus entsyymien tavoin. RNA toimittaa monia tehtäviä nykyisissäkin soluissa, toimii DNA:n lähettinä, siirtäjä-RNA:na ja ribosomi-RNA:na valkuaisainesynteesissä. Nimenomaan RNA on proteiinista ja RNA:sta koostuvassa ribosomissa se osa, jonka adeniini-emäs kytkee syntyvän proteiinin aminohapot yhteen. Joissain bakteerien lähetti RNA:issa on tunnistusosia, jotka tunnistavat solun reaktioissa esiintyviä aineita. Kun jokin solun reaktiotuote tai lähdeaine kiinnittyy tällaiseen RNA:han, syntyy entsyymi joka katkaisee sen RNA:n jonka osa tämä aktiivinen RNA on.


title: RNA

text: RNA eli ribonukleiinihappo on nukleotideistä koostuva polymeeri. Se eroaa DNA:sta sokeriosalta, deoksiriboosin tilalla on riboosi, ja yhden emäksen osalta, tymiinin tilalla on urasiili. Ribonukleiinihapoilla on monia eri tehtäviä soluissa. RNA-viruksissa geneettisenä materiaalina on yksi- tai kaksisäikeinen RNA, esimerkiksi kaksijuosteiset RNA-virukset.


title: RNA-replikaasi

text: RNA-replikaasi () on entsyymi, joka katalysoi RNA:n monistumista eli replikaatiota RNA-templaatista eli -mallista. Sen vastakohtana toinen RNA:ta syntetisoiva entsyymi, RNA-polymeraasi, valmistaa RNA:ta DNA:n mallin mukaan eli kopioi DNA:n emäsjärjestyksen RNA:n emäsjärjestykseksi. RNA-replikaaseja esiintyy useilla RNA-viruksilla, joilla ne osallistuvat transkriptioon ja genomin monistumiseen. Tunnettuja RNA-replikaasiproteiineja ovat muun muassa polioviruksen 3Dpol ja hepatiitti C-viruksen NS5b.


title: RNA-maailma

text:
RNA-maailma-hypoteesia tukee RNA:n kyky säilyttää, siirtää ja monistaa geneettistä tietoa ja sen lisäksi toimia joitakin kemiallisia reaktioita katalysoivana entsyyminä, ribotsyyminä. Lähetti-RNA:ssa voi olla 2000-luvulla tehtyjen tutkimusten mukaan ribokytkin, joka mahdollistaa RNA:n ohjaaman reaktioketjun itsesäätelyn.
RNA-maailmassa tapahtuvat nopeat mutaatiot mahdollistaisivat monen tyyppisten geenien synnyn ennen DNA:ta. RNA-maailmaa vastaan puhuu muun muassa se, ettei tiedetä riittikö se yksinään ensimmäiseksi esisolun katalyytiksi ja toisaalta sen joidenkin emästen eloton synty on nykytiedon mukaan hankalaa ja vaatii erityisiä olosuhteita. Lisäksi monet RNA:t ovat itseään katkaisevia. Näin ollen kysymys siitä, aloittiko RNA elämän, on yhä avoin ja vailla vastausta.


title: Lähetti-RNA

text: Lähetti-RNA eli lRNA eli mRNA () on RNA-ketju, joka syntyy solun tumassa transkriptioksi kutsutussa tapahtumassa DNA:n emäsjärjestyksen ohjaamana. Lähetti-RNA sisältää geneettisen informaation, joka voidaan kääntää translaatiossa proteiinien aminohappojärjestykseksi. Transkriptiosta translaatioon johtavaa tapahtumaketjua kutsutaan molekyylibiologian keskusdogmiksi.


title: RNA-interferenssi

text: RNA-interferenssi (lyhenne RNAi) on solubiologiassa tunnettu mekanismi, joka hiljentää tietyn geenin ilmenemisen eliön ilmiasussa (geeniekspressio). Tutkimuksissa on havaittu, että geenin sekvenssiä vastaava, lyhyt synteettinen kaksijuosteinen RNA voi laukaista geenin lähetti-RNA:n pilkkoutumisen, joten geenin ilmeneminen keskeytyy. Ilmiö on luonnollinen ja perustuu todennäköisesti aitotumallisten eliöiden suojautumiseen ulkopuolisilta taudinaiheuttajilta, dsRNA-viruksilta, ja geeniekspression hallitsemiseen.


title: Lähetti-RNA

text: Lähetti-RNA:ta, jossa on vain yhden proteiinin translaatioon tarvittava ohje, kutsutaan monokistriseksi. Useimpien eukaryoottisolujen lähetti-RNA on monokistrista. Sitä vastoin prokaryoottisolujen lähetti-RNA on polykistrista, eli siinä on useita avoimia lukukehyksiä eli proteiinin translaatioon tarvittavia ohjeita. Yleensä polykistrisen lähetti-RNA:n koodaamilla proteiineilla on jokin yhteinen ominaisuus - ne voivat esimerkiksi muodostaa yhdessä proteiinikompleksin - ja niitä koodaavia sekvenssejä säädellään yhteisellä säätelyalueella, jossa on promoottori ja operaattori. Myös bakteerien ja arkkien lähetti-RNA ja ihmisen mitokondriaalinen lähetti-RNA on suurimmaksi osaksi polykistristä. Di- tai bikistriseksi kutsutaan lähetti-RNA:ta, joka koodaa kahta proteiinia.


title: RNA-maailma

text: RNA-maailma-hypoteesi keskittyy pelkästään kopioitumiseen aineenvaihdunnan kustannuksella. RNA-maailma-hypoteesin vastakohdan aineenvaihdunta ensin -hypoteesin mukaan yksinkertaisia reaktioita ja aineenvaihduntaa on ollut ennen geenien syntyä. Aineenvaihdunta tarkoittaa tässä kemiallisten reaktioiden ketjua, jossa yksistä prosesseista vapautuva energia siirtyy toisen prosessin käyttöön, mikä lopulta johtaa monimutkaisempien molekyylien syntyyn. Siinä tapauksessa molekyylievoluutio pääsisi muuntamaan molekyyliä ja lisäämään siihen informaatiota vaihe vaiheelta niin kauan, kunnes saavutettaisiin lyhyitä RNA-juosteita vastaava monimutkaisuus.


title: Transcription (biology)

text: Transkription eteneminen vaiheittain:DNA:sta RNA:ksi transkriptoitua molekyyliä kutsutaan transkiptioyksiköksi eli esiaste-RNA:ksi ja se koodaa aina vähintään yhtä geeniä. . Jos geeni koodaa proteiinia, tuotosta kutsutaan lähetti-RNA:ksi. Lähetti RNA toimii templaattina proteiinisynteesille translaatiossa. RNA auttaa syntetisoimaan, säätelemään ja prosessoimaan proteiineja ja sen vuoksi sillä on keskeinen rooli solun toiminnoissa. Virusopissa transkriptiolla viitataan myös lähetti-RNA:n syntymiseen RNA-molekyylistä (RNA-Replikaatio).


title: RNA-maailma

text: RNA-maailman kannattajien mielestä solun kehitys olisi lähtenyt liikkeelle itseään monistavasta RNA-molekyylistä orgaanisia molekyylejä sisältäneessä "alkuliemessä". Mallin mukaan kun ensimmäinen itseään kopioiva RNA-molekyyli alkoi monistua, tuossa kopioinnissa tapahtui kopiointivirheitä, mutaatioita, joten molekyyleistä tuli erilaisia ja tällöin erilaiset molekyylit kilpailivat toistensa kanssa ympäristönsä rakennusaineista ja energiasta, mikä johti siihen, että tehokkaimmin kopioituvat molekyylit tulivat ympäristössään vallitseviksi. Tästä käytetään nimitystä molekyylievoluutio. Erilaiset RNA-molekyylit saattoivat laskostua erilaisiin kolmiulotteisin muotoihin erilaisiksi katalyyteiksi. RNA:n tiedetään ainakin viruksissa mutatoituvan DNA:ta nopeammin.


title: Järvenjärvi (Nokia)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1979, 1983 ja 1992. Tutkimusten mukaan se on perustyypiltään kohtalaisen humuspitoinen ja rehevä järvi. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut tyydyttävä ja sen happamuustaso onkin ollut normaali. Veden ravinnepitoisuudet ovat olleet 1970-luvun lopulta saakka reheville järville ominainen. Syy järven nykytilaan ovat ympäristön ravinnekuormitus ja järvi on ollut aiemmin karu ja kirkasvetinen. Talvisin veden happipitoisuuden tasot ovat olleet tyydyttävät lukuun ottamatta lähellä pohjaa, jossa on ajoittain todettu happikatoa. Vedet eivät kesäisin kerrostu lämpötilan mukaan, joten happi laskeutuu vedenpinnalta järvenpohjaan vaivattomasti. Järveä voi käyttää virkistystarkoituksiin tyydyttävästi. Kesäisin rehevöityminen aiheuttaa leväkukintoja.


title: Koukkujärvi (Nokia)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1975 saakka. Tässä esitettyt tiedot perustuvat kesien 1995 ja 2000 tutkimuksiin. Vedenväri oli erittäin ruskea, veden humuspitoisuus oli vahva ja veden happamuustaso oli alhainen. Mitatut pH-arvot olivat niin alhaiset ja puskurikykyä happamoitumista vastaan ei enää ollut, joten voiitiin puhua happamoituneesta järvestä. Veden ravinnepitoisuudet olivat kohonneita ja niiden perusteella ne olivat reheville järville ominaiset. Levien klorofyllipitoisuudet vastasivat erittäin rehevien järvien pitoisuuksia. Runsaiden ravinteiden lähde tuli järven sisäisestä kuormituksesta. Vaikka kesäisin järven vesi sai jatkuvasti happitäydennystä vedenpinnan läpi, oli jo kolmen metrin syvyydessä happi kulunut voimakkaasti ja lämpötilakerrostuneessa järvessä alusvesi oli täysin hapetonta. Alusvedessä sedimenttien liukeneminen takaisin veteen tapahtuu yleensä hapettomissa olosuhteissa. Alusveden lämpötila oli hyvin alhainen, joten kevättäyskierto oli jäännyt kesken. Hapekasta vettä ei olisi tullut talven hapettoman veden tilalle ja lopputuloksena oli happikato. Koukkujärvi soveltui virkistyskäyttöön vain välttävästi.


title: Järvi

text: Nykyjärviä uhkaa moderni tehomaatalous, teollisuus ja ihmisasutus. Maatalouden valumat rehevöittävät ja teollisuuden saastuttavat ja happamoittavat vesiä. Joissain maailmankolkissa myös aavikoituminen on järville uhka (esimerkiksi Araljärvi, jonka pinta-alasta suurin osa on huvennut taivaan tuuliin).


title: Levo-Patamo

text: Vesi järvessä on kirkasta, humuksen takia ruskeaa ja lievästi hapanta. 1980-luvulla järvessä havaittiin lievää happamoitumista. Se ei kuitenkaan ollut vesieliöstölle vielä haitallista, ja järvellä todettiin olevan riittävästi puskurikykyä. Rehevyystasoltaan järvi on lievästi rehevä. Levätuotantoa järvessä rajoittava minimiravinne on fosfori.


title: Sorvajärvi (Ylöjärvi)

text: Sorvajärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1960, 1964-1965, 1969, 1986-1987, 1993 ja 2001. Vesi on ruskean väristä ja sisältää humusta. Järven väri on vuosien mittaan tummentunut. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky happamoittumista vastaan on hyvä. Järven veden ravinnepitoisuudet ovat lievästi reheville ja ajoittain reheville järville tyypilliset. Vuonna 1986 huomattiin järvessä selvä lämpötilakerrostuneisuus, jonka vuoksi alusveden happivaje voimistui. Myöhemmissä tutkimuksissa vuosin 1987 ja 2001 kerrostuneisuutta ei ole havaittu ja happitilanne oli hyvä. Järven vedenlaatu on tyydyttävä, mutta rehevöityminen heikentää veden laatua. Tästä saattaa joskus aiheutua happivajetta järven pohjakerroksissa.


title: Iidesjärvi

text: Rehevä Iidesjärvi on merkittävä hyönteis- ja lintukohde Pirkanmaalla. Vuonna 2001 hyönteisiä tavattiin 1 217 lajia. Järvi on kuulunut valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan vuodesta 1982 lähtien. Rannat ovat reheviä viitoja, ruovikoita ja saraikkoja. Luhdat ovat laajimmillaan järven itäpäässä, missä sijaitsee järven ainoa lintutorni.


title: Liesijärvi (Ylöjärvi)

text: 1980-luvulla järvi oli ilmeisesti suo- ja metsäojituksista johtuen rehevä, mutta tilanne on 1990-luvulla parantunut lievästi reheväksi. Talvella 2012 typpipitoisuus (790 µg/l) oli humusvedelle normaali ja fosforipitoisuus (20 µg/l) oli lievästi rehevälle vesistölle ominainen. Mataluus huomioiden järven happitilanne pysyy pääosin hyvänä. Lähinnä pohjalla voi esiintyä talvisin happivajetta. Liesijärven virkistyskelpoisuus talvella 2012 välttävä. Vaikka järven arvo kalavetenä jää happamuuden osalta välttäväksi, Liesijärvi on ainakin takavuosina ollut hyvä pilkkijärvi isoine ahvenineen.


title: Hirvijärvi (Ylöjärvi, Hirvilahti)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu alkutalvella vuonna 1990. Vesi on lievästi ruskean väristä ja siinä on runsaasti humusta. Veden happamuustason on maatalousvaltaiselle alueella olevalle järvelle normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan hyvä. Tavella 1990 järven ravinnetaso oli rehevien järvien tasolla. Fosforin pitoisuudet saavuttivat rehevien järvien pitoisuuden alarajan, mutta typpipitoisuudet ylittivät järvien luonnollisen tason 1,5-kertaisesti. Koska kesäisin ravinnepitoisuudet kasvavat hieman, on järven ravinnepitoisuudet todennäköisesti selvemmin reheville järville ominainen. Järven happitilanne oli talvella 1990 varsin hyvä. Pintavesissä happipitoisuus normaalilla tasolla, vaikka hapen kylläisyys olikin laskenut johtuen humuksen kuluttavasta vaikutuksesta. Alusvedessä pohjan lähellä happipitoisuus oli laskenut arvoon 4,4 mg/l, mitä voidaan pitää hyvänä arvona. Lopputalvesta arvot vielä alenivat, mutta kokonaisuudessaan ne ovat todennäköisesti jääneet hyviksi. Kesän tilanteesta ei ole tehty tutkimuksia. Hirvijärvi soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin.


title: Eutrofinen järvi

text: Myös rehevän järven happitalous poikkeaa muista järvien rehevyystyypeistä. Keväällä alkava ja kesän läpi syksyyn asti jatkuva perustuotanto tuottaa biomassaa, joka kuoltuaan hajoaa vedessä kuluttaen veteen liuennutta happea. Pintavedessä tästä ei ole haittaa, sillä ilmasta tulee siihen jatkuvasti happitäydennystä. Sen sijaan järven pohjan lähellä alas vajonneet ravinteet kuluttavat alusveden happea ja pohjalle voi syntyä happivajetta. Levät ja vesikasvillisuus ovat kuitenkin eliöryhmä, joka yhteyttäessään tuottavat veteen lisähappea. Nämä vastakkaiset toiminnot eivät useinkaan kompensoi toisiaan kokonaan, sillä hapen kulutus on suurinta pohjan lähellä ja hapentuotanto taas pintavedessä. Levien ja kasvien tuottama veteen liuennut ylimääräinen happi tulisi kuplia pois vedestä, mutta poistuminen on hidas prosessi ja vedessä saattaa vuorokauden valoisana aikana olla jopa liikaa happea (ylikylläisyys). Pimeään aikaan levät hengittävät happea, jolloin sitä myös kuluu. Rehevien järvien happitaloudessa on sitä suuremmat vuorokautiset vaihtelut, mitä rehevämpi järvi on.


title: Eutrofinen järvi

text: Kalalajisto yksipuolistuu karuun järveen verrattuna, mutta kalaston biomassa kasvaa. Se voi olla jopa 50 kg/ha (kilogrammaa hehtaarilta). Yleisiä suomalaisen rehevän järven lajistoa ovat särki, ahven, hauki, lahna ja kuha. Lintujen vaatimukset seuraavat järven tuotantoa. Erityisesti sellaiset lintulajit, jotka ovat vaateliaat, hakeutuvat reheville järville ruokailemaan ja lisääntymään. Tällaisia ovat Suomessa esimerkiksi nokikana, haapana, härkälintu, sinisorsa, tavi, punasotka, silkkiuikku, tukkasotka, telkkä ja naurulokki.


title: Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

text: Pitkäjärvi on kuulunut soiiden ennallistamishankkeeseen (suo-ojien tukkiminen) ja sen vedenlaatua on seurattu sen vuoksi tiiviisti vuosina 1980–2008. Veden humuspitoisuus on korkea ja veden happamuudentaso (eli pH) on alhainen. Nämä suureet ovat tyypillisiä suomalaisille suojärville. Järven fosforipitoisuudet olivat alussa korkeita, mutta ne ovat laskeneet lievästi rehevien järvien tasolle. Levien määrä vedessä on kuitenkin vaihdellut. Välillä levämäärät ovat olleet karujen järvien tasolla, mutta toisinaan ne ovat kohonneet lievästi rehevien järvien tasoille. Korkeat levämäärät voivat olla sidoksissa korkeisiin typen ja ammoniumtypen silloisiin pirtoisuuksiin. Järven happitalous on tyydyttävä tai välttävä tasoltaan. Alusveden happikatoa esiintyy lopputalvella ja -kesällä. Järven virkistyskäytön arvosana on heikko.


title: Michelangelo

text: Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni (6. maaliskuuta 1475 Caprese – 18. helmikuuta 1564 Rooma) oli italialainen renessanssitaiteen yleisnero – kuvanveistäjä, taidemaalari, arkkitehti ja runoilija. Häntä pidetään yhtenä Italian täysrenessanssin suurena nerona Leonardo da Vincin ja Rafaelin ohella. Michelangelon tuotantoa leimaa tietty suurekkuus ja paatoksellisuus. Hänen tyylinsä oli tienviitoittaja täysrenessanssia seuranneelle manierismille. Michelangelo vaikutti myös taiteilijan yhteiskunnallisen aseman nousuun.


title: Michelangelo

text: Michelangelon isä Lodovico kuului vanhaan firenzeläiseen kauppiassukuun. Suku oli ylpeä, mutta jo köyhtynyt: Lodovicon omaisuuteen kuului enää yhdessä veljensä kanssa peritty talo Firenzessä sekä maatila. Lodovico sai vuonna 1474 Chiusin ja Capresen kaupunginjohtajan määräaikaisen viran kuudeksi kuukaudeksi ja lähti raskaana olevan vaimonsa ja poikansa kanssa muuttomatkalle nykyisen Itä-Toscanan alueella sijaitsevaan Capresen kylään. Siellä he asettuivat Lodovicon uuteen virka-asuntoon. Michelangelo syntyi Capresessa 6. maaliskuuta 1475. Alueen vuorilta alkaa niin Firenzeen virtaava Arnojoki kuin Roomaan virtaava Tiberkin; näissä kahdessa kaupungissa Michelangelo loi myöhemmin suurimman osan taiteestaan. Pian Michelangelon syntymän jälkeen Lodovicon virkakausi päättyi ja perhe palasi Firenzeen. Siellä perheeseen syntyi vielä kolme poikaa.


title: Michelangelo

text: Michelangelo pääsi kouluun vasta kymmenvuotiaana ja oppi siellä lukemaan ja kirjoittamaan italiaa. Hän oli innokas piirtäjä ja vietti aikaansa taiteilijaopiskelijoiden seurassa mieluummin kuin koulussa. Lopulta hän päätti ryhtyä itsekin taiteilijan uralle ja jätti koulun kesken. Buonarrotien suvussa ei ollut ollut taiteilijoita ennen Michelangeloa. Isä ei ymmärtänyt taidetta eikä hyväksynyt poikansa uravalintaa, mutta ei onnistunut kääntämään poikansa päätä ja antoi lopulta periksi. Vuonna 1488 Michelangelo pääsi 13-vuotiaana maalari Domenico Ghirlandaion oppipojaksi. Kolmen vuoden oppisopimus katkesi vuoden jälkeen, mutta Michelangelon lahjakkuus oli jo alkanut näkyä hänen töissään, jotka jättivät mestarin työt varjoonsa. Ghirlandaiolta Michelangelo oppi paitsi piirtämistä, myös freskomaalauksen perusteet. Michelangelo piirsi oppipoika-aikoinaan tutkielmia etenkin Giotton ja Masaccion freskoista. Hän ihaili myös kuvanveistäjä Donatelloa.


title: Michelangelo Antonioni

text: Michelangelo Antonioni syntyi Ferrarassa 29. syyskuuta 1912 keskiluokkaiseen perheeseen. Hän opiskeli 1931–1935 Bolognan yliopistossa taloustiedettä. Siellä hän osallistui opiskelijateatterin toimintaan.


title: Michelangelo

text:
Vuonna 1516 Medici-sukuinen paavi Leo X tilasi Michelangelolta julkisivun San Lorenzon kirkkoon Firenzeen. Paavi perui hankkeen kolme vuotta myöhemmin Michelangelon tyrmistykseksi, mutta taiteilija sai pian tehtäväkseen Medicien hautakappelin ja Biblioteca Laurenziana -kirjaston. Kirjastosta tunnetaan etenkin sen eteishallin portaikko, sekä manierismia enteilleet sisäseinät. Myös Medicien hautakappeli San Lorenzon kirkossa jäi keskeneräiseksi. Kokonaisuudesta valmistuivat Giuliano ja Lorenzo de’ Medicin hautamonumentit sekä niiden yötä, päivää, aamua ja iltaa kuvaavat allegoriset hahmot. Michelangelon ainoa nykyisin tunnettu muotokuva on tuolta ajalta (noin 1532) hänen firenzeläisestä lapsuudenystävästään Andrea Quaratesista.
Leonardo kuoli vuonna 1519 ja Rafael vuonna 1520, ja jäljellä oli enää Michelangelo renessanssin ajan kolmesta suuresta taiteilijanerosta. Michelangelo muutti vuonna 1534 Roomaan, missä hän eli elämänsä viimeiset 30 vuotta tekemällä töitä useille paaveille. Vuonna 1535 Michelangelon vanha ihailija Paavali III nimitti Michelangelon ”Vatikaanin ylimmäksi arkkitehdiksi, kuvanveistäjäksi ja taidemaalariksi”. Seuraavana vuonna Michelangelo aloitti "Viimeisen tuomion" freskon maalaamisen Sikstuksen kappeliin: teos paljastettiin vuonna 1541. Trenton kirkolliskokous määräsi Michelangelon kuoltua hahmojen alastomuuden osin peitettäväksi.
Michelangelo keskittyi 1540-luvulla arkkitehtuuriin. Hän suunnitteli muun muassa Capitolium-kukkulan aukion Piazza del Campidoglion uuteen uskoon, ja hänet nimitettiin vuonna 1547 Pietarinkirkon rakennusmestariksi. Kirkkoa oli siihen mennessä rakennettu jo neljä vuosikymmentä, ja Michelangelo purki joitain aikaisemmin rakennettuja osia ja keskittyi erityisesti suunnittelemaan kirkolle suuren kupolin. Kupoli valmistui vasta 26 vuotta Michelangelon kuoleman jälkeen.


title: Michelangelo

text: Michelangelon elämäntapa oli askeettinen: työhankkeiden aikana hän söi vähän ja myös nukkui vähän, usein vaatteet päällään. Hän valitti myös kärsivänsä kivuista nukkuessaan. Luonteeltaan hän oli äkkipikainen mutta toisaalta ujo ja epäluuloinen. Ystävilleen hän oli kuitenkin ystävällinen ja antelias. Hän antoi suurimman osan suuresta omaisuudestaan sukulaisilleen Firenzeen. Roomassa Michelangelo asui vaatimattomassa talossa Macello dei Corvilla Trajanuksen forumin lähellä. Hän viihtyi suurimman osan elämästään omissa oloissaan ja eli pelkästään taiteelleen. Elämänsä loppupuolella hän kuitenkin solmi useita merkityksellisiä ihmissuhteita. Hänen tärkeimpiä ystäviään oli nuori roomalainen aatelismies Tommaso de’ Cavalieri, johon hän tutustui vuonna 1532. Michelangelo teki Cavalierille lukuisia piirroksia ja veistoksia sekä omisti hänelle kirjoittamiaan sonetteja, joissa julisti ihailevansa Cavalieria. Miehen homoseksuaalisen rakkauden tunnustus miehelle on tulkittu Michelangelon sankarillisuudeksi, koska tuohon aikaan saattoi tulla tuomituksi poltettavaksi sodomian harjoittamisesta. Michelangelo väitti elävänsä selibaatissa ja että hänen suhteensa Tommaso de’ Cavalieriin oli platoninen.


title: Michelangelo

text: Michelangelon äidillä oli heikko terveys, joten poika annettiin hoidettavaksi Settignanon kylään louhoksella työskennelleen kivenhakkaajan perheeseen. Äiti kuoli kun Michelangelo oli kuusivuotias. Poika asui kymmenvuotiaaksi saakka suurimman osan ajastaan ottovanhempiensa luona ja oppi samalla käsittelemään kivenhakkaajan työkaluja.


title: Michelangelo (sarjakuvahahmo)

text: Michelangelo on kilpikonnanelikon hyväsydämisin ja leppoisin. Hän pitää enemmän hauskanpidosta kuin veljensä. Myös 1980-luvun animaatiossa Michelangelo esiintyi iloisena hauskanpitäjänä, jonka myötä hahmosta tuli suositumpi kuin sarjakuvaversionsa. Michelangelo muistetaan erityisesti tämän lausahduksista, jotka osittain johtivat hahmon suosioon. Hän on myös Turtlesien nuorin kilpikonna, vaikka kaikki ovatkin syntyneet samana vuonna. Hän usein ärsyttää hänen vanhempia veljiään, erityisesti Raphaelia. Hän voi myös olla hieman arka. Michelangelon tunnistaa oranssista naamiosta.


title: Michelangelo (sarjakuvahahmo)

text: Miragen Turtles-sarjakuvan neljännessä osassa Michelangelo teki työtä turistioppaana, esitellen muun muassa maaplaneetalle vierailulle saapuneille muukalaisolennoille heidän planeettaansa. Hänen työnsä meni kuitenkin heikosti, kun yksi turisteista oli Styracodon rodun prinsessa Seri. Michelangelo suostutteli Seriä livahtamaan hetkeksi pois henkivartijoiden tarkkailun alta ja viedä hänet luoteisrannikolle. Suunnitelma menee kuitenkin pieleen kun kesken matkan Serin henkivartijat hyökkäävät Michelangelon kimppuun ja siirtävät hänet heidän kotiplaneettansa vankilaan. Michelangelo onnistuu kuitenkin erään Triceraton vangin Azokkin avulla pakenemaan takaisin maaplaneetalle.


title: Michelangelo (sarjakuvahahmo)

text: Michelangelo esiintyi vuoden 2012 Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat -sarjassa, jossa hahmon äänenä on Greg Cipes. Suomenkielisenä äänenä Miro Lopperi. Michelangelo käyttää aseenaan nunchakuja, jotka voi muuntaa kusarigamoiksi. Hän on Turtles nelikon hassuttelija, joka ei mielellään harjoittele ninjitsua. Mestari Tikun mielestä Michelangelo on veljeksistä kuitenkin lahjakkain ja olisi paras soturi, jos vain harjoittelisi yhtä ahkerasti, kuin Raphael. Useimmiten Michelangelo ärsyttää Raphaelia, eikä vaikuta kovin viisaalta. Hän myös nimeää suurimman osan heidän kohtaamistaan mutanteista. Ainoat mutantit, jotka eivät saaneet häneltä nimiään, ovat Rottakuningas, Liskonaattori, Juovakynsi ja Sir Malachi.


title: Irokeesit

text: Irokeesit on ryhmä itäisen Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoja. Laajassa mielessä irokeeseihin kuuluivat irokeesien kieliperhettä edustaneet kansat, joiden asuinalueet ulottuivat nykyisestä Quebecistä ja Montrealista länteen Ontario- ja Huronjärvelle sekä etelään nykyisen New Yorkin osavaltion alueelle ja vielä edemmäs osaan Appalakkien vuoristoa. Näihin kansoihin kuuluivat mm. pohjoisen huronit ja etelän cherokeet.


title: Huumausaineyleissopimus

text: Huhtikuussa vuonna 2016 YK järjesti erityisistunnon huumeista. Alun perin istunto suunniteltiin järjestettävän vuonna 2019, mutta Kolumbian, Meksikon ja Guatemalan toiveesta istunto aikaistettiin. Erityisistunnossa ei muutettu mitään vallalla olevaan sopimukseen ja mm. The Global Commission on Drug Policy jätti tiedotteen jossa se kertoi olevansa "syvästi pettynyt" loppuasiakirjaan ja yksi sen jäsenistä, Richard Branson kutsui erityisistunnon kuukausia kestäneen valmistelun seuraamista "kuin katsoisi junaonnettomuutta hidastettuna". Seuraava erityisistunto huumeista on suunniteltu järjestettävän alkuperäisenä ajankohtana, vuonna 2019.


title: Ydinvoima

text: Eduskunta antoi vuonna 2002 TVO:lle luvan rakentaa kolmannen ydinvoimalaitosyksikön Olkiluotoon. Alun perin yksikkö oli tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2009, mutta nyt uusimpien uutisten mukaan voimala otetaan käyttöön vuonna 2019 . Uusi laitos on tekniikaltaan ns. kolmannen sukupolven kevytvesireaktori ja malliltaan eurooppalainen painevesireaktori eli EPR. Voimala tulee olemaan sähköteholtaan (1600 MW) maailman suurin yksikkö. Laitoksen höyryturbiini on maailman suurin höyryturbiini. Uuden voimalan toimittaa saksalais-ranskalainen Framatome-Siemens-konsortio. Rakennusprojektin aikana on raportoitu huomattava määrä laatu- ja toimintopoikkeamia, joiden johdosta hankkeen toteutusaikataulu on viivästynyt. Merkittävimmät ongelmat on kirjattu Säteilyturvakeskuksen uutisiin .


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kansainvälinen Uuno Klami -sävellyskilpailu järjestetään neljättä kertaa vuosina 2018–2019, kilpailu julkistettiin tammikuussa 2018. Kilpailuun voivat ottaa osaa jälleen kaikki Pohjoismaiden, EU:n jäsenmaiden tai siihen läheisesti liittyvien maiden kansalaiset. Sävellykset tulee postittaa kilpailukansliaan viimeistään 3.12.2018. Kilpailun tuomaristoon kuuluvat sukupolvensa johtaviin säveltäjiin ja musiikkivaikuttajiin lukeutuvat säveltäjät Kalevi Aho (Suomi), Magnus Lindberg (Suomi) ja Erkki-Sven Tüür (Viro). Tuomariston kapellimestarijäsenenä on Kymi Sinfoniettan taiteellinen neuvonantaja Olari Elts (Viro). Kymi Sinfonietta esittää kaikki finaaliin valitut sävellykset kahdessa finaalikonsertissa Kouvolassa ja Kotkassa syyskaudella 2019.


title: Eurovision laulukilpailu 2019

text:
Netta Barzilain voiton jälkeen vuonna 2018, vuoden 2019 kilpailu järjestetään Israelissa. Tämä on kolmas kerta kun Israel isännöi Euroviisuja. Edellisen kerran Israel isännöi Euroviisuja vuosina 1979 ja 1999.
Vuoden 2019 kilpailu järjestetään Tel Avivin Convention Centerin Paviljonki 2:ssa. Monitoimihallissa on 10 000 istuinta ja se on järjestänyt lukuisia tapahtumia, kuten konsertteja, näyttelyitä sekä messuja.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: Haloo Helsinki!

text: Yhtye palasi tauoltaan ja julkaisi 2. joulukuuta 2016 uuden singlen ”Rakas”. Uusi "Hulluuden highway" -niminen albumi julkaistiin 10. maaliskuuta 2017 ja yhtye lähti saman nimiselle 10 isoa areenaa sisältävälle konserttikiertueelle 20. lokakuuta 2017. Kiertue päättyi Helsingin Hartwall Arenalle 2. joulukuuta. Yhtye on julkaissut viimeisimmän albuminsa jälkeen kolme uutta singleä; vuonna 2017 singlet ”Tuntematon”, joka oli vuoden 2017 Tuntematon sotilas -elokuvaversion epävirallinen tunnussävelmä, ja jouluaiheisen singlen ”Joulun kanssas jaan”, jossa on mukana kuoro Cantores Minores sekä helmikuussa 2018 singlen ”Texas”, jossa on mukana JVG.


title: OSIRIS-REx

text: Luotaimen on tarkoitus saavuttaa Bennu vuonna 2018. Luotain tutkii asteroidia sen kiertoradalta noin 5 kilometrin etäisyydeltä kolmen vuoden ajan. Tutkimusajan loppuvaiheessa heinäkuussa 2020 kiertorataa lasketaan ja luotain ottaa enimmillään 2 kilogramman kokoisen näytteen pinnasta. Näytteenottopaikka määritetään tarkempien tutkimusten perusteella. Luotain lähtee paluumatkalle vuonna 2021 ja palauttaa näytekapselin Maahan vuonna 2023. Kapseli laskeutuu Utahin autiomaahan ja viedään Johnsonin avaruuskeskukseen erittäin hyvin suojattuun laboratorioon, joka perustettiin aikanaan kuunäytteiden tutkimista varten.


title: Tubecon

text: Vuonna 2018 Tubecon järjestettiin 17.–18. elokuuta, ensimmäistä kertaa Helsingin Messukeskuksessa. Tapahtumassa oli yhteensä 17 000 kävijää, ja toinen tapahtumapäivä oli loppuunmyyty. Tapahtumaa edelsivät rakenteelliset muutokset, joissa Suomen tubettajat ry siirtyi tapahtumaa järjestävän yrityksen enemmistöosakkaaksi, koska tubettajille itselleen haluttiin täysi valta tapahtuman sisällöstä ja muodosta. Tapahtumaa luotsaa espoolainen Jussi Koski, joka toimii kauden 2017–2018 Suomen tubettajat ry:n puheenjohtajana. Vuonna 2018 Tubeconiin rakennettiin TubeCity, jonka esikuvana oli ollut yöllinen Tokio ja jonka eri kaupunginosissa olivat edustettuina eri YouTube-genret. Tapahtuman palkintogaala oli ensimmäistä kertaa Tubecon Video Awards, jossa palkittiin YouTube-kanavien sijaan vuoden parhaita videoita.


title: Pokémon (pelisarja)

text: Nintendon 30. toukokuuta 2018 pitämässä Let's Go Pikachu! ja Let's Go Eevee!-peleihin liittyvissä tiedotustilaisuuksissa ilmoitettiin että ensimmäiset kahdeksannen sukupolven pelit julkaistaan Nintendo Switch-pelikonsolille vuonna 2019. Tiedotustilaisuudessa myöskin varmistui että kyseessä olivat ne samat pelit, joista ilmoitettiin edellisenä vuonna 2017 pidetyssä E3-tilaisuudessa. Kesäkuun 2018 alussa paljastui myöskin, että tämän sukupolven pelit tulisivat sisältämään esimerkiksi lukuisia uusia pokémoneja, se olisi suunnattu "kokeneemmille faneille" eli se ei sisältäisi Let's Go Pikachu- ja Let's Go Eevee-pelien saamia ominaisuusmuutoksia. Lisäksi peliin on myös luvattu "paremmat grafiikat kuin mihinkään aikaisempaan pokémonpeliin". Samassa tiedotustilaisuudessa sanottiin myös, että kahdeksannen sukupolven pelit ilmestyisivät vuoden 2018 "jälkimmäisellä puoliskolla".


title: Eurovision laulukilpailu 2019

text: Eurovision laulukilpailu 2019 on järjestyksessään 64. Eurovision laulukilpailu. Se järjestetään Tel Avivissa, Israelissa, Netta Barzilain voitettua kilpailun vuonna 2018 kappaleella ”Toy”. Tapahtumapaikkana toimii Tel Avivin Tel Aviv Convention Centerin Paviljonki 2. Kilpailun semifinaalit järjestetään 14. ja 16. toukokuuta ja finaali 18. toukokuuta 2019. Tämä on kolmas kerta, kun Euroviisut järjestetään Israelissa. Edellisen kerran Israel isännöi kilpailua vuosina 1979 ja 1999. Tämä on myös neljäs kerta, kun Euroviisut järjestetään Euroopan ulkopuolella.


title: Johannes Messenius

text: Johannes Messenius oli ruotsalainen kirjailija, dramaatikko ja historioitsija. Hän syntyi myllärin poikana (nimellä Johannes Jönsson) Ruotsin Södra Frebergassa lähellä Vadstenaa heinäkuussa 1579 (tai 1580). Messenius kuoli 8. marraskuuta 1636 Oulussa. Hänen puolisonsa oli Lucia Grothusen (1607).


title: Johannes Messenius

text: Helsingin Taka-Töölössä on katu, joka on nimetty Johannes Messeniuksen mukaan "Messeniuksenkaduksi". Kadun varrella on myös hänen mukaansa nimetty ravintola Messenius. Myös Kajaanissa on Messeniuksen mukaan nimetty katu. Oulun kaupunginteatterissa 17. syyskuuta 2005 kantaesitetty Olli Kortekankaan ooppera "Messenius ja Lucia" perustuu löyhästi Messeniuksen elämään.


title: Hannes Mäkinen

text: Mäkinen oli naimisissa saksalaisen Martha Moritzin kanssa. Moritz lukeutui Saksan kommunistisen puolueen niin sanottuihin brandlerilaisiin. Moritz pidätettiin Stalinin vainojen yhteydessä 8. syyskuuta 1937 ja muutaman viikon sisällä Mäkinen syrjäytettiin SKP:n puheenjohtajan paikalta, koska kansanvihollisen puolisoa ei voitu pitää näkyvällä paikalla. Mäkinen sai tämän jälkeen vielä tehdä puolueen tilauksesta nimettöminä julkaistuja suomennostöitä. Mäkinen pidätettiin itsekin seuraavassa puhdistusaallossa huhtikuussa 1938 ja hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankileirille. Syytteiden mukaan hän oli värväytynyt Suomen tiedustelun agentiksi jouduttuaan hetkellisesti pidätetyksi Tukholmassa vuonna 1935. Tökerösti laaditussa syytekirjelmässä hänen väitettiin muun muassa olleen vuonna 1936 vakoiluyhteydessä Otto Vilmiin, vaikka Vilmi oli silloin ollut jo itse pidätettynä. Mäkinen kuoli vankileirillä jo saman vuoden marraskuussa, luultavasti teloitettuna.


title: Johannes Messenius

text: Messenius oli ensimmäisiä historioitsijoita, joka käsitteli Suomea laajemmin julkisuudessa. Suomi oli aiheena hänen pääteoksensa, "Scondia illustratan", 10. osassa, jonka nimi on ”Suomen, Liivinmaan ja Kuurinmaan vaiheet”. Messeniuksen ruotsinkielinen riimikronikka on tämän rinnakkaisteos ja sisällöltään pitkälti yhteneväinen.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappeliksi muutetun piispa Henrikin yöpaikan mainitsee myös Johannes Messenius vuosina 1628–1629 kirjoittamansa Skandinavian historian "Scondia Illustratan" kymmenennessä osassa. Messeniuksen tiedot kuitenkin ilmeisesti pohjautuvat suurimmaksi osaksi Forsiuksen julkaisematta jääneeseen kronikkaan, josta hänellä oli hallussaan kopio. Messeniuksella on mahdollisesti ollut tiedossaan myös saarnahuoneeseen liittynyttä kansanperinnettä, mutta asiasta ei ole varmuutta. Tiedossa ei myöskään ole, kävivätkö Forsius tai Messenius milloinkaan paikan päällä Ylistaron kylässä. Kokemäen historian kirjoittaneen Tapio Salmisen mukaan Forsiuksen tiedot ovat sen luonteisia, että hänen on itse täytynyt käydä paikalla tai kuulla ensi käden tietoa joltakin Kokemäellä vierailleelta henkilöltä. Forsiuksen tiedetään matkustaneen Turusta Lappiin vuonna 1601, joten on mahdollista että Pohjanmaan halki tehty matka on kiertänyt myös Kokemäen kautta. Ruotsalaissyntyinen Turun akatemian professori Algot Scarin kirjasi vuosina 1737 ja 1748 tekemissään tutkimuksissa tiedon siitä, että Henrik olisi yöpymisen lisäksi saarnannut rakennuksessa. Hän oli saanut tietonsa kirjeitse Kokemäen kirkkoherrana toimineelta Nikolaus Tolpolta.


title: Markus Ekholm

text: Kesti kauan ennen kuin Lauran ja Markuksen suhde alkoi kunnolla. Suhde kuitenkin loppui ja Markus alkoi seurustella Elina Taalasmaan kanssa, jonka kanssa hänellä oli ollut jo aikaisemmin säpinää. Suhde johti lopulta avioliittoon, mutta päättyi hyvin pian häiden jälkeen Markuksen kuolemaan. Heidän avioliittonsa oli vaakalaudalla Elinan saadessa tietää Markuksen huumausaineiden käytöstä. Välillä he elivät vähän aikaa asumuseron tapaisesti, mutta palasivat lopulta yhteen. He olivat lähdössä häämatkalle Roomaan, mutta Markus kuoli lentokoneeseen noustuaan sydänkohtaukseen, joka oli seurauksena huumeiden yliannostuksesta.


title: Johannes Messenius

text: Historiankirjoituksen historiassa Messeniuksen arvioidaan olleen aikalaisiaan kriittisempi historioitsija, sillä hän suhtautui epäillen esimerkiksi Johannes Magnuksen antamiin tietoihin. Toisaalta hän otti suomalaistenkin alkuvaiheita esitellessään tapahtumahistoriallisia tietoja esimerkiksi muinaisskandinaavisista saagoista. Kriittisen tutkimuksen 1700-luvun lopulla aloittaneen Henrik Gabriel Porthanin ajoista alkaen on myös huomautettu, että Messenius ei käyttänyt teksteissään lähdeviittauksia.


title: Johannes Messenius

text: Messenius oli oppilaana Braunsbergin jesuiittaseminaarissa Puolassa. Palattuaan Ruotsiin hän kääntyi luterilaiseksi. Hän loi uraa juridiikan ja politiikan professorina Uppsalassa vuosina 1609–1613. Messenius oli suosittu opettaja, mutta riitautui vaikutusvaltaisen professorin Johannes Rudbeckiuksen kanssa ja joutui epäsuosioon.


title: Pekka Kuusi

text: Pekka Kuusen ensimmäinen puoliso oli vuosina 1940–1954 filosofian maisteri Eeva Lumiala, asutusneuvos Eino Lumialan tytär, mutta he erosivat. Toinen puoliso oli vuodesta 1955 filosofian maisteri Sirkka Autio. Kuusella oli ensimmäisestä avioliitosta neljä ja toisesta yksi lapsi. Yksi hänen pojistaan oli nuorena kuollut ylioppilaspoliitikko Antti Kuusi.


title: Mikko Niskanen

text: Niskasen puolisot olivat Eila Mäkelä (1950–1954), Margareta Ivanova (1960–1967) ja Vuokko Österlund, o.s. Tuunainen (1974–1978). Kolmas vaimo Vuokko Niskanen kirjoitti päiväkirjamerkintöjensä pohjalta muistelmateoksen "Mieheni Mikko ja minä" (Tammi 2001).


title: Johan Amos Comenius

text: Comeniuksen syntymäpaikka ei ole varmasti tiedossa, lähinnä on esitetty Nivnice-nimistä paikkakuntaa tai Uherský Brodia Määrissä, jotka tiedetään hänen lapsuutensa tärkeiksi kasvuympäristöiksi. Nimi Comenius taas juontaa juurensa pienestä Komňa-nimisestä kylästä, jossa hänen perheensä asui (tšekiksi: "Komňa" > "Komenský"; Comenius on latinalaistettu muoto). Nimen latinalaista muotoa Comenius alkoi käyttää myöhemmin, mutta kirjoitti eräissä varhaisissa asiakirjoissa nimensä myös Joannes Amos Nivnicensis. Comeniuksen isoisää kutsuttiin unkarilaisperäisellä nimellä. Perhe oli muuttanut 1500-luvun alussa Slovakiasta, silloisesta Pohjois-Unkarista. Unkarin kieli olikin yksi niistä kielistä hänen äidinkielensä tšekin lisäksi, jotka Comenius hallitsi.


title: Johan Amos Comenius

text: Johan Amos Comenius ( , , , ) (28. maaliskuuta 1592 – 15. marraskuuta 1670) oli tšekkiläinen kasvatusajattelija, teologi, opettaja, filosofi, kasvattaja ja kirjailija. Itseään hän piti etenkin teologina, vaikka jälkimaailma on oppinut tuntemaan hänet enemmän pedagogina, kasvatusajattelijana ja koulujen uudistajana.


title: Johan Amos Comenius

text: Suoritettuaan yliopisto-opintonsa 1614 Comenius palasi kotiseudulleen opettaen ensin veljesyhteisön koulussa Preraussa ja toimien myöhemmin myös seurakunnan paimenena ja koulun johtajana Fulnekissa. 1600-luvun eurooppalaisen yhteiskunnan kriisi alkoi kuitenkin pian koskettaa Comeniuksen toimintaa, kun poliittiset ja uskonnolliset jännitteet kasautuivat ristiriidoiksi johtaen lopulta avoimeen vihamielisyyteen protestanttien ja katolisten välillä. Comenius joutui jättämään kotinsa, vaimonsa ja lapsensa ja piileskeli metsissä, sillä pappeja kohtaan viha oli suurimmillaan. Kärsimyksen, kuoleman ja vihan keskellä myös Comeniuksen vaimo ja lapset menehtyivät ruttoon. Comenius kamppaili sisäisissä ristiriidoissa paeten yhä syvemmälle metsiin. Näiden vuosien kahdessa teoksessa "Surujen mies" (1623) ja "Maailman labyrintti" (1623) kuvastuu henkilökohtainen ja yhteiskunnallinen syvä kriisi.


title: Johan Amos Comenius

text:
Vuonna 1628 Comenius joutui jättämään kotimaansa yhdessä suuren pakolaisjoukon kanssa. Turvapaikka löytyi Lesznon kaupungista Puolasta. Sitä ennen hän oli tutustunut Elias Bodinuksen didaktiseen teokseen ja toivoi voivansa kirjoittaa vastaavanlaisen tšekkiläisille. Näin sai alkunsa tšekkiläinen "Didaktika", jota Comenius myöhemmin muokkasi ja käänsi latinankielelle, jollaisena se myös tuli tunnetuksi nimellä "Didactica magna", Suuri opetusoppi. Opettaessaan Lesznon latinakoulussa hän sai kokeilla pedagogisia menetelmiään. Hän oivalsi myös varhaiskasvatuksen suuren merkityksen laatien teoksen "Informatorium der Mutterschul", jossa hän käsittelee varhaiskasvatuksen kysymyksiä perusteellisemmin kuin kukaan aikaisemmin. Teos, joka nosti hänet maailmanmaineeseen oli kuitenkin "Janua linguarum reserata" Avattu kielten ovi (1631), latinankielen realistista ajattelutapaa hyödyntävä oppikirja, josta otettiin pian painoksia eri kielillä Euroopassa.
Lesznon vuosina tulee esille myös Comeniuksen pansofinen toiminta. Pansofiaan (Universaali viisaus) Comenius tahtoi koota sellaisen kokonaisesityksen maailmasta ja tiedosta, joka auttaisi ihmiskuntaa rakentamaan onnellisemman tulevaisuuden ja rauhan. Hän tahtoi koota siihen kaiken ihmistä koskevan tiedon harmoniseksi kokonaisuudeksi, mutta joutui pian teologien kritiikin kohteeksi, vaikka 1600-luvun yleishenkisyyden ilmapiirissä myös pansofisella ajattelulla oli runsaasti kannattajia. Näiden pyrkimysten edistäminen johti hänet myös kosketuksiin englantilaisten aatetoverien, erityisesti Samuel Hartlibin kanssa. Pansofiaan kuului keskeisesti tiedemiesten kansainvälinen yhteistyö ja niinpä Comenius kutsuttiin Englantiin vuonna 1641 keskustelemaan pansofiastaan ja aloittamaan laaja uudistusohjelma. Takana oli vahva parlamentaarinen ryhmittymä. Poliittiset levottomuudet Englannissa keskeyttivät kuitenkin pian uudistustoimet ja Comenius joutui jättämään maan 1642, mutta yhteydet englantilaisiin aateveljiin säilyivät kirjeenvaihdossa. Englannissa Comenius viimeisteli tärkeän teoksen "Via lucis ", Valon tie, jossa hän esittää pähkinänkuoressa pansofisen uudistusohjelmansa perusteet.


title: Johan Amos Comenius

text: Comeniuksen elämäntarinassa on traagisia käänteitä. Onnellisena alkanut lapsuus keskeytyi jo kymmenvuotiaana, kun hänen vanhempansa ja kaksi sisarustaan kuolivat. Poika joutui sukulaisten hoidettavaksi. Pian huomattiin pojan lahjakkuus ja hän pääsi opilliselle uralle, ensin veljesyhteisön kouluihin ja sittemmin Herbornin, (Hessen) sekä Heidelbergin yliopistoihin. Yliopisto-opinnoissa Comenius perehtyi laajempaan eurooppalaiseen sivistysperintöön ja uusiin tieteellisiin keksintöihin, joita kohtaan hän osoitti kiinnostusta. Muun muassa Baconin ja Vesaliuksen ajatukset tulivat tutuiksi. Erityisesti saksalainen professori ja ensyklopedisti Johann Heinrich Alsted teki vaikutuksen Comeniukseen. Pyrkimys sivistykseen alkoi kyteä ja Comenius ryhtyi suunnittelemaan suurta tšekinkielistä sanakirjaa, johon hän aikoi koota äidinkielensä rikkaudet. Heidelbergissa hän tutustui myös Kopernikuksen heliosentriseen maailmankuvaan. Hän ei uskonut sitä, sillä hänen mukaansa se alensi Maan planeettojen tasolle, eikä sellainen maailmankuva voinut hänen mielestään pitää paikkaansa. Sen sijaan hän omaksui Tyko Brahen maailmankuvan, jossa Aurinko ja Kuu kiertävät Maata ja muut planeetat Aurinkoa.


title: Johan Amos Comenius

text:
Comenius palasi Puolan Lesznoon (1648) ja hänet valittiin veljesyhteisön piispaksi. Matkasta muodostui traaginen, sillä Comeniuksen toinen vaimo makasi kuolemansairaana hevosten vetämissä kärryissä kaksi pientä lastaan vierellään. Hän kuoli pian perilletulon jälkeen. Myös Oxenstierna unohti ruotsalaiset tšekkien uskontovapauskysymyksessä ja lohduttoman tilanteen murtamana Comenius kirjoitti uskonnollisen teoksen, eräänlaisen uskontunnustuksen, jolle antoi nimen "Kuolevan äidin testamentti tšekkiläiselle veljeskunnalle", joka tunnetaan myös lyhyesti tšekkiläisestä nimestään, Ksaft, testamentti. Lopussa Comenius ilmaisee vakaumuksensa, että tšekin kansan kohtalo vielä kääntyy. Comeniuksen toivon sanoista tuli tšekkiläisen kansan uskon rukous ja tunnus sukupolvelta toiselle.
Vaikka Westfalenin rauha vuonna 1648 tuli veljesyhteisön kannalta raskaaksi, päätettiin toimintaa jatkaa. Comenius kutsuttiin Unkariin Sarospatakiin kouluoloja järjestämään. Hän noudatti ruhtinas Racoczin kutsua ja saapui kahden avustajansa kanssa Unkariin myöhäissyksyllä 1650. Tavoitteena oli koulutyön uudistaminen Comeniuksen laatimien linjojen mukaisesti, mitä kuvaa hänen Unkarin kaudellaan laatimansa teos "Schola pansophica" (Pansofinen koulu). Vaikka uudistus kohtasikin monenlaisia vaikeuksia, muodostui Unkarin kaudesta monella tavalla merkittävä. Eräs tällainen merkittävä uudistus oli kuvien tehokas hyödyntäminen opetuksessa, joka johti ensimmäisen systemaattisesti kuvitetun oppikirjan, "Orbis sensualium pictus" (Kuvitettu näkyväinen maailma) idean syntymiseen. Teos painettiin 1658 Nürnbergissä. Lisäksi Comenius yhdisti draaman koulutyöhön, minkä tuli vaikuttaa siihen, että koulu muuttuisi raskaasta raadannasta leikinomaiseksi. Tätä kuvaa myös teos "Schola ludus" (Koulu leikkinä).
Kesäkuussa 1654 Comenius lähti Sarospatakista suuren oppilasjoukon saattaessa häntä kauas kaupungin ulkopuolelle. Puolan Lesznossa odottivat uudet haasteet poliittisten jännitteiden kasvaessa taas Ruotsin ja Puolan välille. Pian Lesznon kaupungissa väkivalta ja epäjärjestys lisääntyivät. Eri puolilla syttyi tulipaloja Comenius perheineen ollessa hengenhädässä. Comenius kaivoi kuopan talonsa lattian alle ja kätki sinne arvokkaimmat käsikirjoituksensa paeten perheineen kaupungista. Vain muutama hiiltynyt käsikirjoitus vältti tuhon. Lopullisesti tuhoutuneita olivat pansofian periaatteet sisältävä käsikirjoitus, samoin suuri tšekinkielen sanakirja, johon Comenius oli koonnut aineistoa yli 30 vuotta.


title: Johan Amos Comenius

text: Loppuvuodesta 1656 Comenius päätyi vapaamieliseen Amsterdamiin, jossa hän oli vieraillut jo aiemmin ja jota monet taiteilijat pitivät turvapaikkanaan. Kaupunki tuli myös Comeniuksen elämän viimeiseksi turvapaikaksi. Hänet otettiin vastaan kunnioittaen ja kykeni jatkamaan työtään rauhassa. Kaupungin neuvosto osoitti kiinnostusta hänen teoksiaan kohtaan, antoipa Juriaen Owensin maalata Comeniuksen, "kansakuntien opettajan" muotokuvankin. Comenius kokosi kaikki didaktiset teoksensa kokoomajulkaisuun "Opera didactica omnia" (Kootut didaktiset teokset, 1657) ja omisti sen Euroopan ilolle ja Alankomaiden ylpeydelle, Amsterdamille. Tämä teos tuli erittäin merkittäväksi länsimaisen kasvatuksen ja koulutuksen historiassa.


title: Johan Amos Comenius

text: Comenius sai paljon kutsuja eri puolilta, ja myös Ranskassa oltiin kiinnostuneita hänen ajatuksistaan. Comenius tapasi filosofi René Descartesin, joka oli varsin eri kannoilla teologian ja filosofian välisissä suhteissa pitäen nämä alueet tarkasti erillään toisistaan. Comenius ei hyväksynyt myöskään Descartesin väitettä, jonka mukaan eläimet ovat täysin tunnottomia ja vaistonvaraisia olentoja. Comenius vastasi myönteisesti ruotsalaisten esittämään kutsuun ja matkusti Norrköpingiin Ruotsiin keskustellen koulunuudistusasiasta kansleri Axel Oxenstiernan kanssa, joka oli varsin hyvin perillä koulua ja kasvatusta koskevista kysymyksistä, vaikka suhtautuikin varsin kriittisesti pansofiaan. Comeniuksen tukija Ruotsissa oli rikas teollisuusmies, Louis de Geer, joka rahoitti hänen toimintaansa ja jolta Comenius toivoi ruotsalaisilta apua tšekkiläisille veljilleen uskonvapauden asioissa. Comeniuksen sai tehtäväkseen laatia oppikirjoja kouluille, joka liittyi parhaillaan käynnissä olevaan koulunuudistukseen. Hänen toimipaikakseen osoitettiin Elbingin kaupunki, joka kuului Ruotsin Itämeren takaisiin alueisiin. Alkoi varsin raskas kuuden vuoden jakso, sillä Comeniuksen mielessä oppikirjatyön lisäksi kehkeytyi suuri pansofinen haave ihmiskunnan johtamisesta rauhan tilaan. Suunnitelman hän puki seitsenosaisen teoksen muotoon, jolle antoi nimen "De rerum humanarum emendatione consultatio cathoica" (Yleinen neuvottelu inhimillisten asioiden parantamisesta). Tästä idealismista ruotsalaiset eivät olleet kiinnostuneita ja koska Comenius vielä osallistui Thornin uskonnollisia ristiriitoja sovitteleviin neuvotteluihin (1645), alkoivat välit Comeniukseen viiletä ja lopulta Oxestierna tahtoi toteuttaa ruotsalaisen koulunuudistuksen vanhan suunnitelman pohjalta. Comenius tunsi työnsä valuneen hukkaan, vaikka tältä ajalta on peräisin eräs hänen didaktisen osaamisensa merkittävimpiä teoksia "Methodus linguarum novissima" (Kielten uusin menetelmä).


title: Johan Amos Comenius

text: Vuonna 1668 painettiin Comeniuksen Englannissa kirjoittama "Via lucis" (Valon tie), jossa pansofinen uudistusohjelma on esitetty tiivistettynä ja jonka hän omisti Lontoon vuonna 1660 perustetulle Royal Societylle. Samana vuonna ilmestyi myös uskonnollinen teos, "Unum necessarium" (Ainoa välttämätön), jota on pidetty Comeniuksen testamenttina jälkimaailmalle. Kirjallisia töitä Comenius jatkoi loppuun asti keräten aineistoa ja pyrkien saamaan pansofisen pääteoksensa valmiiksi. Voimat kuitenkin vähenivät ja lopulta hänen täytyi antaa teoksen painoon saattaminen avustajalleen Kristian Nigrinille ja pojalleen Danielille. Ajatus työn keskeneräisyydestä teki viimeisten viikkojen kärsimykset raskaaksi. Marraskuun 15:ntenä 1670 Comenius kuoli Amsterdamissa ja haudattiin walloonikirkon alle Naardenissa.


title: Johan Amos Comenius

text: Comeniuksen mukaan ihmisen koko elämä oli koulua, jatkuvaa oppimista ja kasvua, kehdosta hautaan asti. Maailma oli koko ihmiskunnan koulu, suuri oppimisyhteisö, jossa kansojen tuli rauhan, yhteistyön ja vastavuoroisuuden hengessä kasvaa toinen toisensa kunnioittamiseen, inhimillisyyteen ja Jumalan tuntemiseen. Hän esitti myös tieteen ja kasvatuksen kansainvälisen yhteistyöelimen, "Collegio lucis" (Valon kollegio) perustamista, joten UNESCO on pitänyt Comeniusta omien periaatteidensa edelläkävijänä. Comeniuksen kasvatuksen, teologian ja filosofian, sekä muunkin toiminnan päämäärä oli parantaa ihmiskunnan onneton tila. Comenius vaati kaikkien lasten oikeutta koulutukseen sukupuoleen ja yhteiskunnalliseen asemaan katsomatta ja hän suunnitteli ensimmäisenä maailmassa laajan ja yksityiskohtaisen ohjelman vaatimustensa toteuttamiseksi teoksessaan "Didactica magna" (Suuri opetusoppi). Comenius piti Eurooppaa maailman sydämenä, Saksaa Euroopan sydämenä, Saksaan silloin kuulunutta Böömiä Saksan sydämenä ja Prahaa Böömin sydämenä.


title: Skitsofrenia

text: Vuonna 2005 laaditun katsauksen mukaan jopa kaksi kolmasosaa skitsofrenian esiintymisestä saattaa johtua stressi- ja psykoosiherkkyyttä synnyttävistä lapsuuden traumaattisista kaltoinkohtelukokemuksista. 80 prosentilla skitsofreenikoista onkin todettu traumataustaa. Skitsofreniapotilaiden traumat ovat liittyneet lapsena koettuun kaltoinkohteluun kuten väkivaltaan, hyväksikäyttöön tai laiminlyöntien kohteeksi joutumiseen, onnettomuuksiin tai rikoksen uhriksi joutumiseen. Trauman kokeneet lapset sairastuvat skitsofreniaan keskimäärin kolme kertaa muita todennäköisemmin (3 %:n todennäköisyys). Myös trauman vaikeusaste lisää todennäköisyyttä. Lapsena vakavista ja useista eri traumoista kärsineillä todennäköisyys sairastua psykoosisairauksiin, joista skitsofrenia on yleisin, on 50-kertainen. Traumaattiset kokemukset vaikuttavat psykoottisten oireiden sisältöön. Psykoosioireet, kuten aistiharhat ovat tällöin usein traumakokemusten ja trauman aikaisten aistimusten takaumia, eivätkä mielen merkityksettömiä tuotteita.


title: Skitsofrenia

text: Skitsofreniaa kutsuttiin varhaisdementiaksi, kunnes sveitsiläinen lääkäri Eugen Bleuler esitti vuonna 1908, että sairaudesta alettaisiin käyttää nimitystä skitsofrenia. Bleuler perusteli ehdotustaan sillä, ettei kyseiseen sairauteen liittynyt dementiaa. Eugen Bleulerin mukaan skitsofrenian kulkua ei pystynyt ennustamaan siihen liittyvien oireiden vakavuuden perusteella. Skitsofrenian ennuste olikin hänen mukaansa yksilöllinen, eikä siihen näin ollen liittynyt Kraepelinin kuvaamaa asteittaista taantumista. Skitsofrenia-termin etymologia on kreikan kielessä: skhizein, σχίζειν 'jakaa' + phrēn, phren- φρήν, φρεν- 'mieli'. Termi suomennettiin jakomielitaudiksi, mutta suomenkielisestä nimestä luovuttiin sen harhaanjohtavuuden vuoksi. Nimen tarkoitus oli kertoa, kuinka mieli oli jakaantunut todellisuuden ja mielikuvitusmaailman välille, mutta ihmiset käsittivät virheellisesti sillä tarkoitettavan persoonan jakaantumista. Persoonan tai sen osien eriytyminen toisistaan kuuluu dissosiatiiviseen identiteettihäiriöön eikä skitsofreniaan.


title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenia diagnosoidaan ihmisille hyvinkin erilaisin oirein. Keskeisiä oireita ovat todellisuudentajun heikkeneminen eli psykoottisuus, joka johtuu aistiharhoista, harhaluuloista, ajattelutoimintojen häiriintyneisyydestä ja tunteiden latistumisesta. Psykiatri Yrjö Alasen määritelmän mukaan skitsofrenia on ""tavallisesti nuoruudessa tai nuorella aikuisiällä alkava mielisairaus, jolle on tunnusomaista persoonallisuuden toimintojen eheän kokonaisuuden osittainen hajautuminen, kehityksellinen taantuminen, ja taipumus vetäytyä pois suhteista toisiin ihmisiin, subjektiiviseen sisäiseen miellemaailmaan, jota aistinharhat tai harhaluulot enemmän tai vähemmän sävyttävät.""


title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenia-diagnoosi edellyttää tiettyjen kriteerien täyttymistä, jotka on selvitetty ICD-10-tautiluokituksessa. Olennaista on, että oireet ovat ympäristöstä riippumattomia ja pitkäkestoisia. Skitsofrenia voidaan diagnosoida ihmisille hyvinkin erilaisin oirein. Skitsofrenia voidaankin hahmottaa pikemmin oireyhtymänä kuin yhtenäisenä sairautena.


title: Skitsofrenia

text:
Skitsofrenian puhkeamiseen vaikuttavat sekä useat alttiusgeenit että ympäristötekijät.
Skitsofreniaan sairastumista kuvataan stressi-alttiusmallin eli stressi-haavoittuvuusmallin avulla. Tietynlaiset riskitekijät, kuten altistava geeniperimä tai varhainen keskushermoston kehityksen häiriö, lisäävät todennäköisyyttä, että aivot reagoivat psykoottisesti stressiä aiheuttaviin ympäristötekijöihin kuten stressiin, elämänkriisiin, traumaan tai päihteisiin.


title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenia alkaa usein nuorena, miehillä 3–4 vuotta ennen naisia. Miehillä skitsofrenian alkamishuippu on 15–24-vuotiaana ja naisilla 25–34-vuotiaana. Sairaus voi kuitenkin puhjeta jo ennen 10 ikävuotta tai 50 ikävuoden jälkeen. Skitsofrenia on kuitenkin äärimmäisen harvinainen hyvin nuorella iällä ja oireet voidaan helposti sekoittaa autismiin tai Aspergerin oireyhtymään.


title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenia eriteltiin omaksi sairaudekseen vuonna 1898, kun saksalainen psykiatri Emil Kraepelin luokitteli mielisairaudet kahteen ryhmään; varhaisdementiaan (skitsofrenia), ja maanis-depressiiviseen psykoosiin (kaksisuuntainen mielialahäiriö). Varhaisdementialla ("dementia praecox") Kraepelin viittasi ennenaikaiseen dementiaan, jollaiseksi Kraepelin hahmotti havaitsemansa sairauden. Vaikka sairautta kutsuttiin varhaisdementiaksi, Kraepelin havaitsi myös monien potilaiden parantuvan sairaudestaan. Tätä hän piti merkkinä siitä, että he ovat saaneet väärän diagnoosin. Kraepelinin mukaan dementia praecox ilmeni toisaalta 36 eri psyykkisen oireen ja 19 eri fyysisen oireen yhdistelminä, ja tämän diagnoosin potilailla ei välttämättä ollut yhtään samaa oiretta. Myöskään näiden potilaiden aivojen post mortem -tutkimuksissa ei löydetty mitään poikkeavaa, minkä vuoksi Kraepelin joutui lopulta myöntämään, että kyseisen sairauden syyt ovat jääneet arvoitukseksi.


title: Skitsofrenian historia

text: Skitsofrenia eriteltiin omaksi sairaudekseen vuonna 1898, kun saksalainen psykiatri Emil Kraepelin luokitteli mielisairaudet kahteen ryhmään; varhaisdementiaan (skitsofrenia), ja maanis-depressiiviseen psykoosiin (kaksisuuntainen mielialahäiriö). Varhaisdementialla (dementia praecox) Kraepelin viittasi ennenaikaiseen dementiaan, jollaiseksi Kraepelin hahmotti havaitsemansa sairauden. Vaikka sairautta kutsuttiin varhaisdementiaksi, Kraepelin havaitsi myös monien potilaiden parantuvan sairaudestaan. Tätä hän piti merkkinä siitä, että he ovat saaneet väärän diagnoosin. Kraepelinin mukaan dementia praecox ilmeni toisaalta 36 eri psyykkisen oireen ja 19 eri fyysisen oireen yhdistelminä, ja tämän diagnoosin potilailla ei välttämättä ollut yhtään samaa oiretta. Myöskään näiden potilaiden aivojen post mortem -tutkimuksissa ei löydetty mitään poikkeavaa, minkä vuoksi Kraepelin joutui lopulta myöntämään, että kyseisen sairauden syyt ovat jääneet arvoitukseksi.


title: Skitsofrenian historia


title: Skitsofrenia

text: Tutkijat ovat pitkään tienneet, että skitsofreniaa esiintyy tietyissä suvuissa. Kuitenkin 60 % skitsofreniaa sairastavista on suvuista, joissa ei tunneta muita skitsofreniaa sairastavia. Sairastuminen ei johdu pelkästä geeniperimästä. Kaksostutkimusten perusteella laskettu skitsofreniaa sairastavan henkilön identtisen kaksosen sairastumisriski onkin vain 50 %. Perinnöllinen alttius vaikuttaa siten, että skitsofreniaa sairastavan henkilön lapsella on 10 prosentin todennäköisyys sairastua skitsofreniaan ja sisarella 9 prosentin todennäköisyys. Kun molemmat vanhemmat sairastavat skitsofreniaa, lapsen todennäköisyys sairastua on 46 %. Jos toisen asteen sukulaisella (sedällä, enolla, tädillä tai isovanhemmalla) on skitsofrenia, on henkilön sairastumisriski 3 %.. Eri kaksostutkimusten tuottamat arviot perinnöllisyydestä vaihtelevat jonkin verran. Perintötekijöiden arvellaan muodostavan kaksostutkimusten mukaan jopa 80 prosenttia sairastumisalttiudesta. Suomalaisessa väestöpohjaisessa kaksostutkimuksessa sairastumisalttiudesta 83 % (95 %:n luottamusväli 76–90 %) johtui perinnöllisistä tekijöistä ja 17 % henkilöiden välisistä tekijöistä, jotka eivät olleet perheenjäsenille yhteisiä.


title: Skitsofrenia

text:
Äidin raskauden keskikolmanneksen aikana sairastettu tartuntatauti lisää jonkin verran riskiä lapsen skitsofreniaan, samoin puolustusjärjestelmän sairaudet. Skitsofrenia saattaa johtua niiden aiheuttamasta tulehduksesta. Jos tulehduksesta kertova CRP-pitoisuus oli yli 10 mg/l, todennäköisyys sairastua skitsofreniaan oli lähes 60 prosenttia muita suurempi (1,6 % todennäköisyys). Synnytyksen aikaiset komplikaatiot on myös yhdistetty esiintyvyyteen. Synnytyksessä hapenpuutteesta kärsineillä on 4,4-kertainen riski sairastua skitsofreniaan. Tulehdus voi liittyä osin myös elimistön stressireaktioon, joka on yhteydessä moniin muihinkin häiriöihin kuin skitsofreniaan.
Osa skitsofreniaa ennakoivista tekijöistä vaikuttaa mahdollisesti sekä perimän ja varhaiskehityksen että ympäristötekijöiden kautta. Tällaisia tekijöitä ovat syntyminen ei-toivotusta raskaudesta, vanhempien psykoosisairaudet, lapsuudenaikaisten motoristen taitojen hidas kehitys, ja persoonallisuuden piirteet kuten ahdistusherkkyys, taipumus vetäytyä ihmissuhteista, oppimisvaikeudet ja luovuus.
Altistavien ympäristötekijöiden vastakohdat kuten hyvät elinolot ja turvallinen lapsuus suojaavat skitsofreniaan sairastumiselta.


title: Väinö Vuori

text: Vuori oli ilmavoimien erikoistuntijana Puolustuslaitoksen uudelleenjärjestelytoimikunnassa vuonna 1930 ja toimi Kaartin jääkäripataljoonan kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1921 ja puheenjohtaja vuonna 1922 sekä oli Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1921. Ilmavoimien kunniatuomioistuimen puheenjohtajana hän toimi vuonna 1925 ja Valtion lentokonetehtaan johtokunnan jäsenenä vuosina 1929–1932 sekä Suomen upseeriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1923–1925. Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1924–1925 sekä varapuheenjohtajana vuosina 1926–1927. Ilmailu-upseeriyhdistyksen johtokunnan puheenjohtajana hän taasen toimi vuonna 1925 ja Tuusulan suojeluskunnan kunniajäseneksi hänet nimitettiin vuonna 1919. Ilmailu-upseeriyhdistyksen ja Kauhavan lentoupseerikerhon kunniajäsenyydet hän sai vuonna 1933.


title: Väinö Vuori

text: Väinö Aleksanteri Vuori () oli suomalainen jääkärieversti ja Suomen ilmavoimien komentaja.


title: Pekka Vuori

text: Pekka Väinö Johannes Vuori (s. 12. marraskuuta 1935 Kiikka) on suomalainen graafikko, kuvittaja ja lehtipiirtäjä. Vuori on opiskellut Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1953–1956. Vuori on kuvittanut useita lastenkirjoja ja hän on uudistanut suomalaista kirjankuvitusta monin tavoin. Lastenkirjojen lisäksi Vuori on muun muassa kuvittanut Helsingin Sanomien artikkeleja ja tehnyt Arto Paasilinnan teosten kansikuvia.


title: Kaarlo Vuori

text: Kaarlo Vuori (19. elokuuta 1863 Ruovesi – 22. kesäkuuta 1914 Runni, Iisalmi) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja piirustuksenopettaja. Muoto- ja henkilömaalarina hän kuului aikakautensa parhaimpiin. Vuori vahvisti merkittävästi piirustuksen asemaa kuvataiteellisen työn perustana. Hän oli niin ikään huomattava esikuva aikansa suomenkielisille miestaiteilijoille. Vuori oli aviossa näyttelijä Tilda Vuoren kanssa vuodesta 1900 kuolemaansa asti. Pariskunnalle syntyi poika Veijo vuonna 1903.


title: Ilkka Vuori (lääkäri)

text: Vuori oli Turun yliopiston kansanterveystieteen professori 1979–1983 ja UKK-instituutin johtaja vuodesta 1981. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet urheilufysiologia ja kliininen fysiologia. Hän on ollut myös Jyväskylän yliopiston liikuntahygienian ja kansanterveyden professori, Stanfordin yliopiston lääketieteen laitoksen vieraileva professori, Turun yliopiston sovelletun fysiologian dosentti ja Tampereen yliopiston liikuntalääketieteen dosentti. Hän on julkaissut nelisensataa tieteellistä julkaisua lähinnä liikuntafysiologian ja -lääketieteen alalta sekä oppikirjoja ja yleistajuisia kirjoituksia. Hän on uransa aikana toiminut eri yhteyksissä asiantuntijana, muun muassa Maailman terveysjärjestölle (WHO).


title: Väinö Vuori

text: Vuori siirrettiin sisällissodan jälkeen 18. kesäkuuta 1918 alkaen Suomen valkoisen kaartin adjutantiksi, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 23. maaliskuuta 1919 Suojeluskuntain yliesikuntaan ylipäällikön adjutantiksi ja edelleen 23. toukokuuta 1919 Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin päälliköksi sekä 19. elokuuta 1920 yleisesikuntaupseeriksi Jääkäriprikaatin esikuntaan. Jääkäriprikaatin intendentiksi hänet siirrettiin 11. helmikuuta 1921 ja esikuntapäälliköksi 28. syyskuuta 1921. 2. Divisioonan esikuntapäälliköksi hänet siirrettiin 24. lokakuuta 1923.


title: Väinö Vuori

text: Ilmavoimien komentajan tehtävässä hän toimi vuoteen 1932 saakka, jolloin hän siirtyi Kenttätykistörykmentti 3:n komentajaksi: Tehtävään hänet nimitettiin 8. syyskuuta 1932, josta hänet nimitettiin Tampereen rykmentin komentajaksi 1. heinäkuuta 1933. Armeijasta hän erosi 12. lokakuuta 1933, jonka jälkeen hän työskenteli vuodesta 1935 alkaen Oy Rauma wood ltd:n laatikkotehtaan johtajana, josta hän siirtyi lokakuussa 1938 kansainvälisen komitean palvelukseen ja valvoi puuttumattomuuden noudattamista Espanjan sisällissodassa.


title: Viljo Vuori

text: Viljo Vuori (1. heinäkuuta 1886 – 19. toukokuuta 1918) oli porilainen sekatyömies ja Porin punaisten johtajia Suomen sisällissodassa. Hän oli sotasurmaprojektin tietojen mukaan komppanianpäällikkö. Hän johti Armas Honkasalon kanssa porilaisten punaisten pakomatkaa Viipuriin, ja otti osaa Viipurin taisteluun. Hänet teloitettiin vankileirissä.


title: Väinö Vuori

text: Vuori kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa vuosina 1914–1915. Hän teki opintomatkat vuonna 1926 Italiaan, Tšekkoslovakiaan ja Englantiin, missä hän tutustui paikallisiin ilmavoimiin ja lentokoneteollisuuslaitoksiin. Myöhemmin hän teki opintomatkat myös Ruotsiin, Puolaan, Viroon ja Latviaan.


title: Väinö Vuori

text: Vuori liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 2. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hän osallistui Libaussa vuonna 1917 järjestetyille rautatienrakennuskursseille, jonka jälkeen hänet komennettiin valmistelemaan pataljoonan Suomeen lähtöä, sitä varten perustettuun järjestelyesikuntaan (Stab II). Hän oli ensimmäinen jääkäripataljoona 27:ssä palvellut suomalainen jolle myönnettiin rautaristi.