title: Katekismus

text: Protestantisille historiallisesti merkittävin katekismus (Suomen vuoden 1869 kirkkolaissa muodossa katkismus) lienee Martti Lutherin Vähä katekismus, jonka uskonpuhdistaja kirjoitti vuonna 1529 seurakuntien huutavaan tarpeeseen. Luther oli tarkastusmatkoilla Saksissa kohdannut sellaista tietämättömyyttä, että hän päätti korjata tilanteen kirjoittamalla katekismuksen. Lutherin Vähä katekismus leviää jatkuvasti maailmassa uusilla kielillä. Samana vuonna 1529 Luther laati myös Ison katekismuksen lähinnä papistoa ja opettajia varten. Katekismukset kuuluvat luterilaisen kirkon tunnustuskirjoihin.


title: Didakhe

text: "Didakhe" on todennäköisesti ensimmäinen kirjoitettu katekismus. Se koostuu kolmesta pääosasta, jotka käsittelevät kristillisiä oppeja, toimituksia, kuten kastetta ja ehtoollista, sekä kirkon organisaatiota. Jotkut kirkkoisät lukivat kirjoituksen Uuden testamentin kirjojen kaanoniin, kun taas jotkut hylkäsivät sen alkuperältään epäselvänä. Nykyisin kirjoitus luetaan apostolisten isien kirjoitusten kokoelmiin.


title: Svebiliuksen katekismus

text:
Svebiliuksen katekismus ("Katekismus. Lutherin vähän katekismuksen yksinkertainen selitys kysymysten ja vastausten avulla [1689]")
on yksi Suomessa käytössä olleista luterilaisen ortodoksian ajan katekismuksista.
Sen on laatinut Upsalan arkkipiispa Olaus Svebilius. Suomeksi sen on
kääntänyt vuonna 1745 piispa Daniel Juslenius. Katekismus rakentuu
Lutherin Vähän katekismuksen ympärille, jota se selittää kysymysten ja
vastausten avulla. Vastausten taustaksi annetaan aina yksi tai useampi raamatunkohta. Lisäksi katekismus sisältää seitsemän kuningas Daavidin katumuspsalmia avuksi rippiin valmistautumisessa sekä luterilaisiin tunnustuskirjoihin kuuluvan Athanasiuksen tunnustuksen.


title: Katolinen kirkko

text:
Katolisen kirkon katekismus on arvovaltaisin esitys kirkon uskosta ja opetuksesta.
Suomenkielinen katolisen kirkon katekismus saatiin käännettyä loppuun vuonna 2005 ja se löytyy kokonaisuudessaan internetistä.
Katolisella kirkolla on muita kirkkokuntia enemmän opinkappaleita eli dogmeja (yhteensä 358) mutta kaksi uskon päätotuutta ovat koko katolisen uskon, kuten muidenkin kristillisten kirkkokuntien uskon perusta:


title: Kateus

text: Poliittisessa filosofiassa kateus on kiistelty aihe. Eniten kiistoja aiheuttava väite lienee se, että kateuteen liittyisi egalitaristisia näkökulmia. Yhteiskunnallisesti kateus on hyödyllistä niin kauan kuin kadehtija ja kadehdittu kokevat kuuluvansa samaan yhteiskuntaan. Kateus voi toimia myös oikeudenmukaisuutta puolustavana tunnevoimana ja epäkohtien paljastajana. Se ei siis ole yksiselitteisesti tai yksinomaan vain kielteinen ja tuhoava tunne. Yhteiskunnalliset uudistusliikkeet voivat hyödyntää positiivisella tavalla taloudellisen eriarvoisuuden ja siitä johtuvan tyytymättömyyden aiheuttamia tunteita, mikä estää näitä jähmettymästä katkeruudeksi. Kateudesta syntyvien mielipiteiden ilmaiseminen edistää täten demokratian toteutumista.


title: Ortodoksinen kirkko

text: Katumus on sakramentti, jossa ihminen palaa Jumalan yhteyteen, johon hänet on kasteessa liitetty ja josta hän on erkaantunut väärien valintojensa vuoksi. Kirkon näkemyksen mukaan Jeesus antoi opetuslapsilleen käskyn syntien ”sitomisesta ja päästämisestä” (). Katumuksen sakramenttiin kuuluu syntien tunnustaminen ja anteeksiantorukous. Katumuksen sakramenttiin on tapana osallistua tarpeen mukaan, mutta erityisesti paastoaikoina.


Dominikaani Pedro de Córdoban katekismus intiaaneille on dominikaanimunkki Pedro de Córdoban intiaaneille kääntämä katekismus. Se on yksi ensimmäisistä Uudessa Maassa kirjoitetuista kirjoista. Meksikossa ilmestyi painosta vuonna 1544 Meksikon ensimmäisen piispan, fransiskaani Juan de Zumárragan rahoittamana katekismus, "Doctrina Cristiana para instrucción e información de los indios por manera de historia". Teos on Uudessa Maailmassa tapahtuneen käännytystyön kulmakiviä. Varsinkin vuoden 1548 painos on tärkeä, koska siinä on nahuatlinkieli rinnakkaisena.


title: Mystiikka

text: Mystiikka (kreikan sanasta "μυω", "muo", ’vaikeneminen’) on jumaluuden välittömään yhteyteen pyrkivä uskonnollisen elämän muoto. Mystiikka tarkoittaa elämäntapaa, jossa pyritään saavuttamaan välitön yhteys Jumalaan tai jumalaan, perimmäinen todellisuus tai henkinen totuus.Uskonnolliset mystikot yleensä ajattelevat, että jokapäiväisten ilmiöiden takana on olemassa syvempi, perustavampi olemassaolon taso. Tästä tasosta voidaan käyttää useita eri nimityksiä, kuten jumala, äärimmäinen todellisuus, universaali läsnäolo, voima tai prinsiippi, ja se on mahdollista kokea suoraan. Tämä kokemus voi olla ekstaattinen ilmestys, theosis, jumaluuden tai universaalin prinsiipin suora kokeminen, nirvana, valaistuminen, satori, samadhi ja niin edelleen. Usein tähän liittyy myös tuntemus itsen kadottamisesta ja yhteydestä kaikkeuteen, sekä tunne rauhasta, ilosta ja siunauksesta.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Teoksen nimen "katekeesi" (kreikaksi , "katēkhēsis") tarkoittaa opettamista yleisesti ja tulee kuulumista tai kaikumista tarkoittavasta sanasta "katēkheō" (). Tässä se viittaa erityisesti kasteopetukseen, joka annetaan katekumeeneille eli kasteoppilaille, toisin sanoen uusille kristityille tai kirkon tuleville jäsenille, joita ei vielä oltu kastettu. Kasteopetus annettiin vakiintuneen käytännön mukaan 40 päivän paastoaikana ennen pääsiäistä, ja kastaminen tapahtui pääsiäisenä. Teoksen opetuspuheiden jakaantumista 40 päivän ajalle ei tunneta. Usein niiden ajatellaan painottuneen jakson viimeisille viikoille. Puheet vaikuttavat siltä, että ne on esitetty suullisesti ja kirjoitettu ylös jälkikäteen. Kasteopetuksia tunnetaan myös muilta ajan kirjoittajilta, kuten Ambrosiukselta, Johannes Khrysostomokselta ja Theodoros Mopsuestilaiselta. Varhaisena esikuvana voidaan nähdä jo "Didakhe" eli "Kahdentoista apostolin opetus".


title: Kristillinen metallimusiikki

text: Kristillinen metalli ei ole yksittäinen laji, vaan se käsittää joukon aatteellisesti väritettyjä metallimusiikin alalajeja. Siten ainoa oleellinen ero muuhun metallimusiikkiin onkin nimenomaan sanoituksissa. Myös tyylilajin muusikot ovat poikkeuksia lukuun ottamatta yleensä uskovaisia, joiden tekstit pohjaavat juutalais-kristilliseen perinteeseen. Sanoitusten lähestymistapa on yhtyekohtainen: jotkut keskittyvät korostamaan uskonasioiden myönteisiä puolia, osa kertaa Kristuksen opetuksia, toiset taas pitävät asian kielikuvien peitossa ja hienovaraisena. Vain hyvin pieni vähemmistö kristillisistä metalliyhtyeistä ottaa hyökkäävän asenteen kristinuskoa vastaan puhujia kohtaan. Viittaukset eskatologiaan ja apokalyptisiin aiheisiin kuten meneillään olevaan hyvän ja pahan väliseen taisteluun sekä Tuomiopäivään ja syntiinlankeemukseen ovat tyypillisiä.


title: Heavy metal

text: Heavy metal (eli raskas metalli) on populaarimusiikkiin kuuluva musiikin tyylilaji, joka on sävyltään hyökkäävämpää ja raskassointisempaa kuin hard rock. Heavy metal voidaan käyttöyhteydestä riippuen määritellä metallimusiikin alalajiksi, mutta termejä käytetään usein myös synonyymeinä. Nykyisin kun esitellään heavy metal varsinaisena puhtaana alalajinaan, puhutaan usein "perinteisestä" tai "klassisesta hevistä".


title: Metallimusiikki

text: Metalliyhtyeiden albumien kannet ja konserttiesiintymiset ovat yhtä suuri osa yhtyeen mainekuvaa kuin itse musiikki. Metallimusiikille on luonteenomaista ilmaisun kokonaisvaltaisuus, joka ulottuu musiikin ulkopuolelle. Vaikka musiikki pysyy metalli-ilmaisussa pääosassa, se ei ole ainoa järjestelmällisesti kehitelty aines. Jokaisen yhtyeen mainekuva (imago) juontuu monesta eri seikasta. Näitä ovat albumien kansikuvat ja kansilehden kuvitus, konserttien visuaalinen puoli, logo, sanoitusten sävy ja muusikoiden vaatteet.


title: Neoklassinen metalli

text: Neoklassinen metalli () tarkoittaa metallimusiikin lajia, jolle on tyypillistä tyylien lainaaminen klassisesta musiikista. Puhutaan muun muassa barokki- ja oopperatyyleistä. Myös tunnettujen klassisen musiikin teosten lainaaminen metallimusiikin seassa on tyylilajille tavanomaista. Tyypillinen neoklassinen elementti on myös sinfoniaorkesterin tai kuoron käyttäminen musiikin yhteydessä. Neoklassinen metalli on tavallisesti melodista, ja rytmirakenteet ovat myös klassisen musiikin mukaisia. Esimerkiksi power metal -yhtyeet, joilla on neoklassisia piirteitä (esimerkiksi Stratovarius), käyttävät vaihtuvia tahtilajeja harvoin, mutta osa neoklassisen metallin yhtyeistä luokitellaan pääosin progressiiviseksi metalliksi, jossa vaihtuvat tahtilajit ovat isossa osassa. Tällaisia yhtyeitä ovat esimerkiksi Waltari, Winds, Symphony X ja espanjalainen Dark Moor. Yngwie Malmsteenin Rising Forcea pidetään yleisesti yhtenä tärkeimmistä neoklassisen metallin albumeista.


title: Kristillinen metallimusiikki

text: Kristillistä metallia on nimitetty "mahdollisesti paradoksaaleimmaksi musiikin muodoksi, joka on syntynyt lähimenneisyydessä", koska metallimusiikki yhdistetään usein voimakkaasti kristinuskon vastaisiin aiheisiin. Keith Kahn-Harris kirjoittaa kirjassaan "Extreme Metal: Music and Culture on the Edge", että metallimusiikkipiireissä kristillistä uskoa ja jäsenyyttä kirkkoon pidetään vakiintuneen auktoriteetin kannattamisena, jonka vuoksi varsinkin extreme metal -harrastajat näkevät kristilliset metalliyhtyeet teeskentelijöinä ("poser", "poseur") ja kristilliset sanoitukset vastoin metallimusiikin "oikeaa tarkoitusta". Jos metallimusiikille voi nimetä jonkin aatteen, niin individualismin. Metallimusiikin harrastajien asenteet kristillistä metallia kohtaan vaihtelevat välinpitämättömyydestä uskonnon torjumiseen, vaikka jotkut myöntävät, että kristillisessä metallimusiikissa saattaa olla yhtyeitä, jotka tekevät hyvää musiikkia aivan kuten yleisessä metallimusiikissa. Metallimusiikin viestimissä kristilliset yhtyeet torjutaan toisinaan. Esimerkiksi Imperiumi.netin arviossa Oratorio-yhtyeen albumin arvosanaa laskettiin juuri sanoitusten vuoksi: "On olemassa asioita, jotka eivät vain sovi yhteen, kuten metalli ja kristillinen sanoma."


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikkia ei kuitenkaan voi juuri sanoa taidemusiikin jälkeläiseksi, vaikka monet metallimuusikot ovat maininneet taidemusiikin säveltäjät innoittajikseen. Kuten monet kriitikot ja analyytikot ovat huomanneet, metallimusiikin muusikot keskittyvät lainaamaan taidemusiikin pinnallisia piirteitä kuten motiiveja, melodioita ja skaaloja. Metallimusiikin yhtyeet, mukaan lukien progressiiviset ja neoklassiset metalliyhtyeet, eivät yleensä yritä havainnoida taidemusiikin sävellyksellisiä tai esteettisiä ahdinkoja. Taidemusiikki on sivistysmusiikkia, kun taas metallimusiikki on populaarimusiikkia. Muusikot, jotka mainitsevat esimerkiksi Bachin vaikuttajakseen, harvemmin hyödyntävät kontrapunktia. Se on nimittäin säveltäjän työn keskeinen osa. Sitä paitsi metallimusiikki käyttää laaja-alaisesti voimasointuja. Tämä edellyttää lukuisia perättäisiä kvinttejä ja oktaaveja. Se taas rikkoo sääntöjä, jotka muodostavat taidemusiikin keskeisen olemuksen.


title: Kristillinen metallimusiikki

text: Kristillistä metallimusiikkia terminä on arvosteltu teennäiseksi. Suomalainen metallimusiikkiin erikoistunut radiojuontaja Klaus Flaming sanoi vuonna 2003 mielipiteenään, että ”kristillinen metalli on musiikillisesti määritelmänä niin keinotekoinen kuin olla voi”, sillä "soitantaahan on laidasta toiseen ja päädystä pihalle". Sympathy-yhtyeen Dharok on Untombed-fanzinen haastattelussa sitä mieltä, ettei pitäisi puhua "kristillisistä yhtyeistä", koska se on "suhteellisen uusi käsite eikä kovin hyödyllinen". Dharokin mielestä tulisi suosia sanaa "hengellinen" (sacred), koska "kirkko on historiallisesti käyttänyt tuota termiä. Siinä on enemmän järkeä kuin 'kristillinen'-etuliitteessä. Musiikki voi olla hengellistä, vaikka se ei käsittelisi selkeän uskonnollisia aiheita tai vaikka siinä ei olisi sanoituksia."


title: Kristillinen metallimusiikki

text: Tietyt kristilliset piirit pitävät kaikkea rock- ja metallimusiikkia uskonsa vastaisina huolimatta sanoitusten sisällöstä tai yhtyeiden jäsenten elämäntyylistä. Yhdysvalloissa näitä kriittisimpiä ja näkyvimpiä ovat King James Only -aatteen kannattajat. Monet harrastajat ja artistit pitävät kuitenkin metallimusiikkia yhtenä musiikin lajina, joka on rinnastettavissa muihin musiikkityyleihin, kuten blues, jazz, punk ja hip hop. Heidän mukaansa musiikin instrumentaatio on vain ilmaisuväline ja riippumaton maailmankatsomuksesta, vaikkakin musiikkia luovat henkilöt ja sanoitukset kertovat kristinuskon sanomaa. Siten kristillinen metalli syntyy, kun kristityt säveltävät metallimusiikkia tavalla, joka heijastaa heidän uskoaan Kristukseen.


title: Materiaalitekniikka

text: Metallit on taloudellisesti merkittävin materiaaliryhmä. Metallien jalostus käsittää prosesseja kaivoksista loppusovelluksiin, esimerkiksi nikkelin bioliuotuksesta jäänmurtajien teräslevyjen kylmäominaisuuksiin tai kameran titaanirungon keveyteen ja korroosionkestävyyteen. Metallien ja metalliseosten ymmärtämisen kannalta tärkeitä käsitteitä ovat mikrorakenne (raekoko, erkaumat, virheet, seosaineet) ja termodynamiikka (seosten valmistaminen ja stabiilisuus). Metallien valmistuksen uusina trendeinä ovat entistä köyhempien malmioiden hyödyntäminen ja metallien valmistus kierrätysraaka-aineista. Metallisia materiaaleja tutkitaan paljon myös kone- ja valmistustekniikan alalla, mm. materiaalien työstäminen (hitsaus, valaminen, leikkaus, ...) ja materialien ominaisuuksien räätälöinti sovelluksiin (kevytrakennetekniikka lentokoneisiin; kierrätettävyys juomatölkkeihin; korroosionkestävyys kemianteollisuuden laitteisiin).


title: Kristillinen metallimusiikki

text: 1990-luvun lopulla Suomessa alettiin toimittaa kolmea alaan erikoistunutta fanzinea, "Ristillinen Rock & Heavy Metal -lehteä", "INRI - White Metal Magazine", ja "The Christian Underground Zineä" The Christian Underground Ry (TCU) järjesti toimintaa kristitilliselle metalliyhteisölle keikkojen ja leirien muodossa. Vuonna 1996 euroopan suurimmassa kristillisessä nuorisotapahtumassa Maata Näkyvissä -festareilla aloitettiin Alternatiivipommisuoja-konsertit, joka kokosi perjantai-iltaan raskaamman kristillisen musiikin esittäjiä.


title: Mimikry

text: Usein mimikryllä tarkoitetaan tilannetta, jossa harmiton saaliseläin pyrkii ulkomuodoltaan, väritykseltään tai kuvioinniltaan muistuttamaan eläintä, joka on saalistajien mielestä epämiellyttävä tai jopa vaarallinen kohde. Tällaista jäljittelyä kutsutaan Batesin mimikryksi ilmiötä tutkineen englantilaisen luonnontieteilijän, Henry Walter Batesin mukaan.


title: Miinuskirja

text: Miinuskirja on Suomessa käytössä oleva lääkeostosten merkitsemistä varten tarkoitettu vihkonen, jonka voi ostaa apteekista. Apteekki merkitsee kirjaan tiedot lääkeostoksista (lähinnä ostopäivän ja ostosten loppusumman) siten, että sairausvakuutuslain mukaan korvattavat (Kela-korvaus) ja käsikauppalääkkeet on eritelty. Erillistä apteekin kassakuittia ei tällöin anneta. Miinuskirjan tarkoituksena on helpottaa asiakkaan lääkekustannusten seurantaa, koska lääkeostot ovat yhdessä paikassa ja erillisten apteekkikuittien keräilyä ja säilytystä ei tarvita.


title: Merkki (hevonen)

text: Merkit ovat hevosyksilön erityisiä tuntomerkkejä. Ne ovat yleensä valkeita alueita hevosen päässä ja jaloissa, mutta merkit voivat olla myös tummia alueita tai muunlaisia pysyviä yksityiskohtia hevosen ulkonäössä. Ennen luotettavampien tunnistusmenetelmien (tatuoinnit, tunnistussirut) kehittymistä merkit olivat hevosenomistajille tärkeitä varsinkin silloin, kun alueen hevoset olivat enemmän tai vähemmän samanvärisiä, esimerkiksi mustia, ruunikoita, rautiaita tai kimoja. Merkkien avulla oma hevonen erottui isommasta joukosta vaikkapa laitumella ja se saatettiin myös osoittaa omaksi, jos hevonen oli esimerkiksi karannut tai varastettu.


title: Miikka Mielty

text: Miikka Tapio Mielty (26. syyskuuta 1985 – 19. toukokuuta 2013) oli isokyröläinen auto-urheilija, joka edusti "AL-Härmää", "Etelä-Pohjanmaan Urheiluautoilijoita" ja "Pohjankyrön Urheiluautoilijoita". Mieltyn pääasiallisena lajina oli ralliautoilu ja hän osallistui osallistujatasolla mitattuna Suomen suosituimpaan rallisarjaan F-Cupiin vuosina 2010, 2012 ja 2013. B-juniorikaudellaan 2010 Mielty edusti AL-Härmää, mutta kausina 2012 ja 2013 Mieltyn noustua A-junioriksi oli seura vaihtunut Etelä-Pohjanmaan Urheiluautoilijoihin. Rallin lisäksi Mielty kilpaili satunnaisesti myös jokamiehenluokassa ja tällöin hän edusti Pohjankyrön Urheiluautoilijoita.


title: Mimikry

text: Mertensin mimikry on erikoinen tilanne, jossa kuolettavan vaarallinen saaliseläin pyrkii muistuttamaan vähemmän vaarallista lajia. Nurinkuriselta vaikuttava ilmiö perustuu siihen, että jos saalistaja kohtaa ensin vaarallisemman lajin, se kamppailun seurauksena luultavasti kuolee, eikä opi välttämään varoitussignaalia esittäviä eläimiä. Toisaalta kamppailu voi koitua myös saaliskandidaatin kohtaloksi. Siksi on saalistajalleen kuolettavan vaarallisen lajin etu, että saalistaja saa epämiellyttävän kokemuksen vähemmän vaarallisen lajin kanssa ja oppii välttelemään varoitussignaalia, jolloin kaikki välttävät konfliktin jatkossa.


title: Mielikki

text: Mielikki (Aninka) oli muinaissuomalaisten uskonnon jumaluus, naispuolinen metsänhenki. Mielikki oli metsän kuninkaan Tapion vaimo. Metsästysuskomusten mukaisesti metsästäjien oli joskus puheltava ja laulettava viettelevästi sekä imartelevasti Mielikille saadakseen tältä lahjana saalista. Mielikkiä pidettiin metsän "taloustöiden" eli siistimisen, koristelun ja kaunistamisen hoitajana. Työn tuloksia, metsän kauneutta, kuten myös Mielikin omaa kauneutta, kannatti metsässä liikkuessaan kehua. Mielikin uskottiin myös lepyttävän miestään Tapiota, jos tämä tuli huonolle tuulelle ja usutti voimat metsämiehiä vastaan.


title: Mica

text: Mica tai Mica-kiille on ryhmä silikaattimineraaleihin lukeutuvia kiille-materiaaleja, joita käytetään sähköisenä eristeenä kuumissa käyttökohteissa, kuten sähkömoottoreissa, vastuksissa (esimerkiksi leivänpaahtimen vastuksen kiinnityslevy), kuumina käytettävien elektronisten laitteiden piirilevymateriaalina sekä kondensaattoreissa. Riippuen mistä kiilteestä mica-eristemateriaali on valmistettu se on joko vihreää tai punaruskeaa.


title: Mitäs Mitäs Mitäs

text: Mitäs Mitäs Mitäs on vuosittainen vaihtoehtotaiteiden festivaali, joka järjestettiin vuoden 2018 elokuussa neljättä kertaa Nuutajärvellä, Urjalassa. Vuonna 2015 alkunsa saanut festivaali on tarjonnut tähän asti kävijöilleen laajalla skaalalla musiikki- ja taidekentän tuoreita ja kiinnostavia nimiä. Mitäksille leimallista on tapahtuman erityinen luonne, johon kävijät voivat itse vaikuttaa. Juhlalle tyypillistä on niin ikään osallistavuus, yhteisöllisyys ja luonnonläheisyys. Festivaali järjestetään talkoovoimin, ja tapahtuman ikäraja on 18 vuotta. Festarilipun haltijat ovat oikeutettuja ilmaiseen leiriytymismahdollisuuteen alueen välittömässä läheisyydessä.


title: Mielikki (nimi)

text: Mielikki kuuluu muinaisnimiin, jotka olivat Suomessa yleisessä käytössä ennen kristinuskon tuloa. Nimi esiintyy myös suomalaisessa mytologiassa ja Kalevalassa, jossa Mielikki on metsänjumala Tapion puoliso. Kristinuskon vakiinnuttua Suomessa raamatulliset ja pyhimysten nimet syrjäyttivät kuitenkin vanhat henkilönnimet jokseenkin täydellisesti. Niinpä Mielikki oli, monien muiden vanhojen naisennimien tavoin, useita vuosisatoja käytössä vain lehmän nimenä, kuten jotkin niistä ovat vieläkin. Lähinnä Kalevalan vaikutuksesta Mielikki tuli kuitenkin 1800-luvulla uudestaan käyttöön myös naisen nimenä. Mielikki tunnetaan myös Virossa, Kalevalaan nimi päätyi vienankarjalaisista loitsurunoista. Vuonna 1908 Mielikki otettiin almanakkaan. Nimipäivä oli aluksi 16. syyskuuta, vuodesta 1929 lähtien 23. syyskuuta.


title: Miessakit

text:
Miessakit ry on miesten henkistä, psyykkistä ja sosiaalista kasvua ja kokonaisvaltaista hyvinvointia tukeva ja parantava kansalais- ja asiantuntijajärjestö. Yhdistys täydentää toiminnallaan miehille, heidän lapsilleen ja perheilleen tarjolla olevia palveluja sekä edistää perheiden sisäistä vuorovaikutusta ja väkivallatonta perhe-elämää.
Miessakit kokoaa miehiä ryhmiksi ja verkostoksi, järjestää eri muotoisia kriisi- ja tukipalveluja kaikenikäisille miehille, kouluttaa ja luennoi, osallistuu aktiivisesti julkiseen keskusteluun, harjoittaa tutkimus- ja julkaisutoimintaa sekä toimii samoja tavoitteita ajavien miesryhmien valtakunnallisena yhdyssiteenä ja ylläpitää oman alansa kansainvälisiä yhteyksiä. Yhdistyksen toiminnanjohtajana toimii Tomi Timperi.


title: Miguel de Cervantes

text: Miguel de Cervantes Saavedra (29. syyskuuta 1547 Alcalá de Henares – 23. huhtikuuta 1616 Madrid) oli espanjalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on "Don Quijote" ("El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha", 1605/1615).


title: Espanjan kulttuuri

text: Tunnettu espanjalainen renessanssiajan kirjailija oli Miguel de Cervantes (1547–1616), jonka pääteos El Quijote ilmestyi vuonna 1605. Sitä pidetään nykyaikaisen romaanikirjallisuuden perustajana. Kaksitoista vuotta myöhemmin, vuonna 1616 ilmestyi kirjan toinen osa, Don Quijote de la Mancha. Espanjalaisista nykykirjailijoista tunnettu ja palkittu on Antonio Muñoz Molina.


title: Miguel de Cervantes

text: Vuonna 1566 Miguel asettui Madridiin, jossa hän opiskeli tunnetun humanistin Juan López de Hoyosin johdolla. Vuonna 1567 Cervantes julkaisi ensimmäisen tunnetun runonsa "Serenissima reina" prinsessa Catalinan syntymän kunniaksi. Vuonna 1569 Hóyos julkaisi Filip II:n kolmannen vaimon kuoleman muistoksi kirjan, jossa on neljä Miguelin kirjoittamaa runoa. Samoihin aikoihin Cervantes kiinnostui myös teatterista, kuten hän itse kertoo "Välinäytösten" esipuheessa.


title: Miguel de Cervantes

text: Miguel de Cervantes syntyi todennäköisesti Alcalá de Henaresissa (nykyisin osa Madridia) Mikaelinpäivänä 29. syyskuuta 1547. Miguelin kastetodistus on päivätty 9. lokakuuta Alcalássa. Hänen isänsä oli alun perin cordóbalainen välskäri Rodrigo de Cervantes. Cervantesin äidistä, Leonora de Cortinasista, ei ole säilynyt juurikaan muita tietoja kuin syntymäpaikka, Arganda del Reyn kylä (nykyisen Madridin alueella).


title: Miguel de Cervantes

text: Vuonna 1569 Cervantes keskeytti yllättäen opintonsa ja matkusti Italiaan, jossa hän asettui pappismies Giulio Aqcuavivan palvelukseen tämän kamariherrana. Samalta vuodelta on säilynyt Miguel de Cervantesia koskeva pidätysmääräys, jossa epäiltyä syytetään erään Antonio de Siguran haavoittamisesta kaksintaistelussa. Kaksintaistelut olivat tuolloin kiellettyjä, joskaan lakia ei juurikaan noudatettu.


title: Miguel de Cervantes

text: Cervantesin ensimmäinen merkittävä teos "La Galatea" ilmestyi Madridissa vuonna 1585. Saavuttamattoman naispäähenkilönsä mukaan nimetty "Galatea" oli tyyliltään muodikas paimenromaani. Estetiikaltaan sievistelevä, idealisoituja ”paimenhahmoja” paratiisimaiseen ympäristöön sijoitteleva ja rakkauden ongelmia pohdiskeleva pastoraali-idylli ei jälkeenpäin tarkasteltuna ollut Cervantesin ominta alaa, vaikka hän yrittääkin tuoda tyylilajiin jonkin verran realismia ja huumoria.


title: Miguel de Cervantes

text: "Don Quijoten" ensimmäinen osa ilmestyi 1605, ja seuraavana vuonna Cervantes palasi Madridiin, jossa hän vietti lopun elämänsä asuen samassa taloudessa vaimonsa, tyttärensä ja kahden naimattoman sisarensa kanssa. Cervantesin taloudellinen asema ei sanottavasti parantunut hänen viimeisinä vuosinaan huolimatta hänen myöhempien teostensa laajasta suosiosta. Cervantes oli nimittäin pakotettu myymään teostensa kustannusoikeudet kertasummista kirjanpainajille. Vuonna 1609 Cervantes liittyi ajan tavan mukaan maallikkoveljenä Olivarin Pyhän Sakramentin Orjien ("la Congregación de los Esclavos del Santísimo Sacramento del Olivar") veljeskuntaan.


title: Miguel de Cervantes

text: 1580-luvun alkuvuosina Cervantes kirjoitti lukuisia näytelmiä ja nautti hetkellisesti suosiota näytelmäkirjailijana. Riittäväksi tulonlähteeksi näytelmistä ei kuitenkaan ollut, ja monien muiden varhaisempien näytelmäkirjailijoiden tavoin Cervantes jäi pian Lope de Vegan uudenlaisen teatteriestetiikan varjoon.


title: Miguel de Cervantes

text: Cervantesin ja Catalina de Salazarin muutettua erilleen Miguel matkusti Andalusiaan, missä hän suurimmaksi osaksi vietti seuraavat 20 vuotta alituista liikkeellä oloa edellyttävissä valtion pikkuviroissa, ensin Voittamattoman armadan varainhankkijana ja sittemmin veronkerääjänä. Väliaikoina Cervantes majaili pääasiassa Sevillassa, joka oli tuolloin Espanjan suurin ja vilkkain kaupunki siellä sijaitsevan siirtomaa-asioiden hallinnon ja linjalaivojen päätesataman ansiosta.


title: Miguel de Cervantes

text: Cervantes ajautui vararikkoon, tuomittiin kirkonkiroukseen ja vangittiin tiettävästi ainakin kahteen otteeseen (1597 ja 1602) epäselvien tilien ja murron vuoksi. Istuessaan tuomiotaan Argamasilla de Alban vankilassa La Manchassa Cervantes sai ajatuksen "Don Quijoten" kirjoittamisesta. Alkuperäinen idea teokseen on lähtöisin pienestä kansankirjasesta nimeltään "Entremes de los Romances", jossa romanssien lukeminen sekoittaa maalaismiehen pään. Kansallisen ja kansainvälisen menestyksen "Don Quijotesta" tekivät kuitenkin Cervantesin taiteelliset ratkaisut, kuten moniulotteinen huumori, toden ja fantasian välinen ristiriita, jokapäiväisten tapahtumien ja ihmisten kuvaus sekä arkikielen ja erilaisten slangien tuominen kaunokirjallisuuteen.


title: Ammattiurheilu

text: Ammattiurheilu tarkoittaa urheilun harjoittamista kokopäiväisenä ammattina. Yksilöurheilijalle se usein merkitsee oman urheilulajin kilpailujen kiertämistä ja joukkueurheilijalle jossakin ammattilaisliigassa pelaamista.


title: Liikunta

text: Huippu-urheilu tarkoittaa yleensä kansainvälisellä mestaruuskilpailutasolla tapahtuva tai sinne tähtäävä urheilua. Suomen liikuntalaissa huippu-urheiluna pidetään edellisestä poiketen myös kansallisesti merkittävää urheilutoimintaa. Kilpaurheilua on alemmilla kilpailutasoilla tapahtuva kilpailu. Ammattiurheilijoina pidetään henkilöitä, jotka saavat merkittävän osan tuloistaan urheilusta. Näitä ovat Suomessa ainakin ne, jotka saavat urheilusta työsopimukseen perustuen palkkatuloja vuodessa tai kaudessa yli 11 060 euroa (2016) ja jotka sillä perusteella kuuluvat urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain piiriin. Yksilölajeissa ammattiurheilijat eivät tyypillisesti ole työsopimussuhteessa.


title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailu ( ’tavauskokoontuminen’) on tapahtuma, jossa kilpailijat, yleensä lapset, vuorotellen tavaavat heille lausuttuja yksittäisiä sanoja kirjain kirjaimelta. Kilpailijat saavat ennen vastaustaan esittää lausujalle tarkentavia kysymyksiä esimerkiksi sanan merkityksestä ja alkuperästä. Väärin tavattu sana johtaa vaativimmilla tasoilla heti kilpailusta karsiutumiseen, paitsi jos kaikki jäljellä olevat kilpailijat epäonnistuvat saman kierroksen aikana. Jos vain yksi jäljellä olevista kilpailijoista onnistuu, hänen pitää tavata vielä yksi lisäsana eli mahdollinen voittosana. Jos hän epäonnistuu tässä, kukaan ei karsiudu vaan kilpailu jatkuu, kunnes joku osaa tavata voittosanansa virheettömästi.


title: Kausi (urheilu)

text: Kausi tarkoittaa urheilusarjassa olevaa ajanjaksoa vuodesta, jonka aikana pelataan pelataan kyseisen kauden otteluita. Kausi voi alkaa esimerkiksi keväällä ja loppua syksyllä, jolloin joukkueet pitävät taukoa talvella. Kausi voi alkaa myös syksyllä ja loppua keväällä tai olla koko vuoden kestävä. Joukkuelajeissa pelataan yleensä runkosarja. Runkosarjan aikana parhaiten pelanneet joukkueet pääsevät pudotuspeleihin. Pudotuspelien voittajajoukkue on kyseisen kauden ja sarjan voittaja. Toisissa lajeissa kaudella ei ole runkosarjaa ja pudotuspelejä, vaan kauden aikana olevista kilpailuista saadaan pisteitä, jolloin eniten pisteitä saanut on voittaja.


title: Puulaakiurheilu

text: Puulaakiurheilu on nimitys, jolla viitataan harrastemielessä harjoitettuun urheiluun. Alun perin se tarkoittaa yritysten ja tehtaiden sisäistä ja välistä urheilutoimintaa. Sana tuleekin ruotsin kielen yhtiötä tai yritystä merkitsevästä sanasta ""bolag"". Sittemmin käsite on laajentunut tarkoittamaan kaikenlaista harrastusmielistä urheilua. Nykyaikana suosittuja puulaakiurheilun lajeja ovat erityisesti joukkuelajit kuten jalkapallo, salibandy ja lentopallo.


title: Peloton

text: Peloton on ranskankielinen käsite, jolla tarkoitetaan urheilussa yleensä kilpailijaryhmää, mutta kilpapyöräilyssä erityisesti Ranskan ympäriajon pääjoukkoa. Mikäli kilpailussa muodostuu useita ryhmiä, kärkiryhmää nimitetään ilmaisulla peloton de tête. Suoraan suomennettuna sana "peloton" tarkoittaa pientä kerää, mutta ranskassa sitä voidaan käyttää urheilun lisäksi sotilaallisessa yhteydessä tarkoittamaan joukkuetta tai ryhmää. Sen pohjana on "une pelote" ’kerä, pallo’.


title: Urheilu

text: Euroopan neuvoston urheilun peruskirjaan on Suomen aloitteesta kirjattu tarve kestävän kehityksen esille nostamiseen urheilussa. Artikla edellyttää, että urheilukulttuurin tulee olla sopusoinnussa kestävän kehityksen periaatteiden kanssa. Tämä tarkoittaa luonnon ja ympäristöarvojen ottamista huomioon urheilupaikkoja suunnittelussa, urheilujärjestöjen kestävän kehityksen mukaisen toiminnan tukemista ja ihmisten tietoisuuden lisäämistä urheilun ja kestävän kehityksen välisestä suhteesta.


title: Liikunta

text: Euroopan neuvoston urheilun peruskirjaan on kirjattu tarve kestävän kehityksen esille nostamiseen liikunnassa. Artikla edellyttää, että liikuntakulttuurin tulee olla sopusoinnussa kestävän kehityksen periaatteiden kanssa. Tämä tarkoittaa luonnon ja ympäristöarvojen ottamista huomioon liikuntapaikkoja suunnittelussa, liikuntajärjestöjen kestävän kehityksen mukaisen toiminnan tukemista ja ihmisten tietoisuuden lisäämistä liikunnan ja kestävän kehityksen välisestä suhteesta. Kestävän kehityksen mukaista on erityisesti hyötyliikunta sekä luonnossa liikkuminen. Liikuntapaikalle kulkeminen kävellen, polkupyörällä tai linja-autolla on luontoystävällisempää kuin autoilu. Suurimmat ympäristövaikutukset aiheuttaa lajien harrastamiseen liittyvä liikenne. Suuressa mittakaavassa tarkasteltuna suomalaisen liikunnan ja urheilun ympäristövaikutukset ovat vähäisiä. Ympäristövaikutuksia on eri lajien edellyttämillä maisemanmuokkauksilla, veden kulutuksella, jäähdyttämisellä ja lämmittämisellä.


title: Liikunta

text: Liikunta sai virallisen aseman myös Euroopan unionissa vuonna 2009, kun Lissabonin sopimus astui voimaan. Urheilulla on unionissa niin sanottu pehmeä toimivalta. Urheilusta päätetään jäsenvaltioissa, mutta urheilun asema on virallinen unionin päätöksenteossa. Unionin tasolla voidaan toteuttaa liikunnan ja urheilun tukitoimia sekä toimintaohjelmia. Urheilu on osa Lissabonin sopimuksen artiklaa 165. Artiklassa mainitaan tapauskohtaisesti tulkittavat urheilun erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallinen ja kasvatuksellinen tehtävä. Artiklassa 6 korostetaan EU-jäsenvaltioiden roolia ja unionin tuki- ja täydennystoimia urheilun alalla. EU:ssa urheilun erityispiirteisiin kuuluvat urheilujärjestöjen itsenäisyys, urheilun omien sääntöjen huomiointi ja urheilun pyramidirakenne ruohonjuuritasolta huippu-urheiluun sekä näiden välillä toimiva solidaarisuus.


title: Penkkiurheilu

text: Urheiluliikkeessä ja myös liikuntatieteessä penkkiurheilu on perinteisesti käsitetty passiiviseksi, moraalisesti paremman ”oikean urheilun” vastakohdaksi ja korostettu aktiivisen urheilun kansanterveydellisiä vaikutuksia. Urheilua seuraava henkilö eli penkkiurheilija on voitu kuvata jopa stereotyyppisesti olutta keskimäärin liikaa nauttivaksi henkilöksi, niin sanotuksi sohvaperunaksi, joka vain passiivisesti odottaa urheilun seuraamisen aiheuttamaa jännitystä tapahtuvaksi. Onpa urheilua seuraavaan yleisöön liitetty jopa huligaanijoukonkin leimaa, pohjautuen erityisesti jalkapallokatsomoissa viime vuosikymmeninä esiintyneisiin levottomuuksiin.


title: Jokerit

text: Jokerien junioritoiminnasta vastaa lapsi- ja nuorisojääkiekkoseura Helsingin Jokerit r.y. Joukkueita on G1-junioreista lähtien, ja nuorimmat niistä kootaan pelaajien ollessa noin 6-vuotiaita. Alle kouluikäisille järjestetään ohjelmaa luistelukoulussa. Seura tarjoaa toimintaan mukaan tulleille lapsille mahdollisuuden jääkiekon harrastamiseen. Lapsi opetetaan lajin perustaitoihin, terveisiin elämäntapoihin, toiset huomioivaan ryhmätoimintaan sekä tarjotaan mahdollisuus tasapainoiseen kasvuun osana urheilujoukkuetta. Lopullisena tavoitteena on myös tuottaa uusia pelaajia edustusjoukkueen käyttöön. Seura kuitenkin muistuttaa, että valtaosalle lapsista jääkiekko on vain hyvä harrastus.


title: Koovee (salibandy)

text: Junioritoiminta seurassa alkoi heti jaoston perustamisen jälkeen. Aluksi junioripelaajien ja -joukkueiden määrä oli melko pieni, mutta vuosituhanteen vaihteesta alkaen sählykerholaisten ja salibandyjuniorien määrä on kasvanut kovalla vauhdilla. Tällä hetkellä tarjontaa löytyy pojissa kaikille ikäluokille ja tytöissä ikäryhmille A-E. Valikoimaa täydentävät vielä sählykerhot. Juniorityö on seurassa tärkeässä roolissa ja SSBL luovutti siitä tunnustukseksi syksyllä 2004 Nuori Suomi -sinetin.


title: Kisakallion Urheiluopisto

text: Valmennuskeskuksen ydinosaamista on yleismotoristen taitojen kokonaisvaltainen ja monipuolinen kehittäminen yli lajirajojen. Kisakalliossa harjoittelevat ja leireilevät ympärivuotisesti myös mm. melojat, soutajat, telinevoimistelijat, jalkapalloilijat, lentopalloilijat, koripalloilijat, salibandynpelaajat, taitoluistelijat, muodostelmaluistelijat, curlingpelaajat, ampujat, suunnistajat, taekwondoinit, tanssijat, jääkiekkoilijat ja ringetenpelaajat. Kisakalliossa järjestetään myös paljon erilaisia liikuntaleirejä eri ikäisille.


title: Ilmajoen Kisailijat

text: Junioritoiminta on vuosien saatossa vilkastunut niin, että nykyään seuran juniorit ovat useissa ikäluokissa piirin kärkitasoa ja huippuyksilöitä löytyy nuorten joukkueista. Lisenssipelaajien määrä oli 31.12.2008 334, mikä tarkoittaa neljänneksi suurinta määrää Vaasan pallopiirissä. Seuran edustusjoukkue pelasi pitkään alimmalla sarjatasolla, mutta vuosina 1997-1998 joukkue nousi suoraan 6-divisioonasta 4-divisioonaan, jossa joukkue pelasi neljä vuotta. Vuonna 2002 edustusjoukkue nousi 3-divisioonaan. Kaudella 2009 joukkue pelaa 3-divisoonassa. Edustusjoukkue koostuu pitkälti niistä junioreista, jotka aloittivat IK:n junioreina 1980-luvun puolenvälin jälkeen ja vuosikymmenen loppupuolella.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloammattilaisia on Suomessa palloilulajeista jääkiekon ja jalkapallon jälkeen kolmanneksi eniten. Vuonna 2013 ammattilaispesäpalloilijoita oli 96. Pesäpallon pelaajayhdistyksen Huippupesäpalloilijoiden tekemän vuoden 2014 kyselyn perusteella miesten pääsarjapelaajista noin 10 prosenttia oli täysammattilaisia. 30 prosenttia pelaajista opiskeli pelaamisen rinnalla ja 60 prosenttia teki muita töitä. Pelaajista noin 15 prosenttia tienasi kauden aikana yli 30 000 euroa. Naispelaajista puolestaan 90 prosenttia urheilijoista pelasi vain kulukorvauksilla ja loppujen vuosiansiot olivat 5 000 – 10 000 euroa.


title: Track and Field Espoo

text:
TF Espoon kilparyhmässä urheilevat juniorit kuuluvat Suomen ehdottomaan kärkeen, varsinkin heittolajeissa; Antti Pränni (kultaa) ja Eero Ilomäki (hopeaa) ottivat kaksoisvoiton P14-sarjan kiekonheitossa Oulussa 23.8.2015 järjestetyissä SM-kilpailuissa. Lisäksi Antti otti hopeaa kuulassa. Seurassa toimii kilparyhmän lisäksi myös harrasteryhmät. Muiden lajien edustajille on oma harjoitusryhmä.
Harjoitusten pääpaino on motoriikan-, koordinaation- ja omankehon hallinnassa, joita harjoitetaan askeltikkailla, hyppynarulla, sekä erilaisilla aitadrilleillä, että telinevoimistelusta tutuilla harjoitteilla. Varsinainen lajiharjoittelu tulee mukaan 9-10 vuoden iästä alkaen. Lopullinen lajivalinta tehdään vasta 15-17 vuoden iässä.


title: Ikaalisten Urheilijat

text: Ikaalisten Urheilijat on perinteinen yleisurheiluseura, joka on tuottanut lukuisia SM-tason mitalisteja. Yksi seuran parhaista saavutuksista on pikajuoksija ja pituushyppääjä Eero Haapalan neljäs sija vuoden 2013 EM-hallikisoissa Göteborgissa tuloksella 805 ja samana vuonna hypätty uusi sisäratojen Suomen ennätys 811 Porissa. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuista mitalin ovat seuran edustajista voittaneet Pietari Skyttä ja Timo Sinervo. Lisäksi pikajuoksija Samuli Samuelsson sijoittui vuonna 2015 alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuskisoissa 200 metrillä kuudenneksi. Ikaalisten Urheilijoista neljä urheilijaa ovat voittaneet Kalevan Kisat. He ovat Timo Sinervo, Jouni Waldén, Eero Haapala ja Samuli Samuelsson.


title: Muodostelmaluistelu Suomessa

text: Lajin senioreiden maailmanmestaruuskilpailuihin pääsee Kansainvälisen luisteluliiton kesäkuun 2012 päätöksen mukaisesti kaksi edustusjoukkuetta niistä maista, joiden joukkueet ovat sijoittuneet edellisissä MM-kilpailuissa viiden parhaan joukkoon. Suomen Taitoluisteluliiton päätöksen mukaisesti Suomen edustajaksi valitaan aina SM-kultamitalisti ja toiseksi edustajaksi joukkue, joka on kerryttänyt ensimmäisistä ja toisista SM-valintakilpailuista ja SM-kilpailuista pienimmät yhteenlasketut sijaluvut: ensimmäisten SM-valintakilpailujen sijaluvun kerroin on 0,3, toisten 0,5 ja SM-kilpailujen 1, joten edustuspaikat jaetaan joukkueiden A, B, C ja D kesken alla olevan esimerkin mukaisesti:


title: Lieksan Hurtat

text: Hurtilla on jääkiekon lisäksi ohjelmassa myös jalkapallo. Aiemmin seurassa on pelattu myös pesäpalloa ja jääpalloa sekä jonkin verran myös koripalloa ja pöytätennistä. Jalkapalloilu loppui tilapäisesti 1977, kun Kevätniemen Kehä otti lajin jälleen ohjelmistoonsa ja sille siirtyi myös Hurttien juniorityö, mutta Hurtat säilyttivät myös jäsenyytensä Palloliitossa, jonka Itä-Suomen piirin jäsenseura se edelleen on virallisella nimellä Juniori-Hurtat (rekisteröity 13. helmikuuta 2001). Seuralla on Nelosessa pelaavan miesten joukkueen lisäksi viisi juniorijoukkuetta, sekä ikämiesjoukkue (Nitro-Hurtat).


title: Jokerien historia

text: Nykyisin Jokerien junioritoiminnasta vastaa lapsi- ja nuorisojääkiekkoseura Helsingin Jokerit r.y. Joukkueita on G1-junioreista lähtien, ja nuorimmat niistä kootaan pelaajien ollessa noin 6-vuotiaita. Alle kouluikäisille järjestetään ohjelmaa luistelukoulussa. Seura tarjoaa toimintaan mukaan tulleille lapsille mahdollisuuden jääkiekon harrastamiseen. Lapsi opetetaan lajin perustaitoihin, terveisiin elämäntapoihin, toiset huomioivaan ryhmätoimintaan sekä tarjotaan mahdollisuus tasapainoiseen kasvuun osana urheilujoukkuetta. Lopullisena tavoitteena on myös tuottaa uusia pelaajia edustusjoukkueen käyttöön. Seura kuitenkin muistuttaa, että valtaosalle lapsista jääkiekko on vain hyvä harrastus.


title: Suuret järvet

text: Suuret järvet (; myös Isot järvet) on viiden suuren järven – Yläjärven, Huronjärven, Michiganjärven, Eriejärven ja Ontariojärven – muodostama järviryhmä Pohjois-Amerikan itäosassa Yhdysvaltain ja Kanadan rajalla. Suuret järvet muodostavat yhdessä maailman suurimman sulan makean veden keskittymän. Yhdysvaltain ja Kanadan raja jakaa kaikki järvet paitsi Michiganin, joka on kokonaisuudessaan Yhdysvalloissa. Järvet muodostuivat viimeisimmän jääkauden aikaan, kun jäätiköiden muovaamat maisemat täyttyivät sulavedellä.


title: Afrikan suuret järvet

text: Afrikan suuret järvet ovat ryhmä järviä, jotka sijaitsevat Itä-Afrikan hautavajoamassa ja sen läheisyydessä (ks. taulukko). Järvet kuuluvat Niilin, Sambesin ja Kongojoen vesistöihin lukuun ottamatta Turkanajärveä, josta vettä poistuu ainoastaan haihtumalla. Joskus suurilla järvillä tarkoitetaan pelkästään Valkoisen Niilin yläjuoksua, johon kuuluvat Victoria-, Albert- ja Edwardinjärvi. Toisaalta Kyogajärveä ei yleensä lueta yhdeksi suurista järvistä pienen kokonsa vuoksi, vaikka se sijaitseekin Valkoisen Niilin valuma-alueella.


title: Suuret järvet

text: Suuret järvet sijaitsevat Kanadan osalta Ontarion provinssissa ja Yhdysvalloissa Minnesotan, Wisconsinin, Michiganin, Illinoisin, Indianan, Ohion, Pennsylvanian ja New Yorkin osavaltioissa. Järvistä neljä ulottuu sekä Kanadan että Yhdysvaltain puolelle, ainoastaan Michiganjärvi jää kokonaan Yhdysvaltoihin. Järvien laskujoki Saint Lawrence on myös osan juoksustaan valtioiden rajajoki. Se laskee Quebecin provinssin läpi ja Gaspén niemimaan pohjoispuolitse Atlanttiin.


title: Suuret järvet

text: Suurten järvien arvioidaan sisältävän noin 21 prosenttia maailman makeasta pintavedestä, yhteensä noin 22 800 km³ vettä. Järvien yhteispinta-ala on noin 151 000 neliökilometriä ja rantaviiva yhteensä noin 17 000 kilometriä.


title: Yhdysvallat

text: Kanadan kilven alueella jääkauden muokkaamaa maisemaa pilkkovat lukuisat järvet; Minnesotan osavaltiota kutsutaan kymmenen tuhannen järven maaksi. Suuret järvet Yhdysvaltojen ja Kanadan rajalla muodostavat maailman suurimman makeavetisen vesistön. Yhdysvaltain pisimmät joet ovat Missouri ja Mississippi, joilla on myös laajimmat valuma-alueet, mutta suurin virtaama on Saint Lawrencessa sekä Ohio- ja Columbiajoissa Suurten järvien alueella.


title: Yläjärvi

text: Yläjärvi () on yksi Pohjois-Amerikan Suurista järvistä. Yhdysvaltain ja Kanadan raja kulkee järven halki. Jos Huronjärvi, johon Yläjärvi laskee sekä Michiganjärvi käsitetään salmiyhteydestään huolimatta eri järviksi, Yläjärvi on pinta-alaltaan maailman suurin makeavetinen järvi, mutta tilavuudeltaan Baikaljärvi on suurempi. Kaspianmeri taas on sekä pinta-alaltaan että tilavuudeltaan kiistatta maailman suurin järvi, mutta se on suolajärvi. Yläjärven pinta-ala on noin 82 100& neliökilometriä ja se on siten pinta-alaltaan suurempi kuin Tšekki.


title: Suomen järvet

text: Se, nimitetäänkö vesistöä lammeksi vai järveksi, on käytännön kannalta yhdentekevää. Tämän huomaa helposti järvien nimiä tutkiessa, koska välillä on lampareita nimitetty järviksi, ja toisaalta lampia ovat voineet olla suuretkin järvet (vertaa Haisjärvi ja Sokslammi). Vesistöjen luokittelijat ovat kuitenkin yrittäneet vetää näiden väliin yksikäsitteisen rajan. On esimerkiksi esitetty, että kaikki läpimitaltaan 200 metriä tai suuremmat vesistöt olisivat järviä. Silloin 188 000 lasketusta järvestä muodostaisivat lammet noin 150 000 vesistön suuruisen enemmistön.


title: Laatokka

text: Laatokka (aikaisemmin suomeksi "Nevajärvi" , tai , ) on Euroopan suurin ja maailman 14. suurin järvi Luoteis-Venäjän Leningradin alueella ja Karjalan tasavallassa. Vuoteen 1940 ja uudelleen 1941–1944 osa Laatokasta kuului Suomeen. Karjalankannas erottaa järven Suomenlahdesta.


title: Peurajärvi (Kanada)

text: Peurajärvi () on suuri järvi Kanadan keskiosissa Saskatchewanin ja Manitoban provinssien rajalla. Järven pinta-ala on noin 6 650 km², joten se on Kanadan yhdeksänneksi suurin järvi, kun Suuret järvet lasketaan mukaan, ja kuuluu maailman 30 suurimman järven joukkoon. Saskatchewanin järvistä se on Athabascajärven jälkeen toiseksi suurin.


title: Eriejärvi

text: Eriejärvi on eteläisin, matalin ja tilavuudeltaan pienin Pohjois-Amerikan viidestä Suuresta järvestä, ja se on maailman 11:nneksi suurin järvi. Järven pinta-ala on 25 700 km², keskisyvyys 19 m ja tilavuus 484 km³. Järven pinta on 174 metriä merenpinnan tason yläpuolella.


title: Kaksoistähti

text: Tähtijärjestelmät, joissa on useampia kuin kaksi tähteä, eli moninkertaiset tähtijärjestelmät, eivät myöskään ole harvinaisia ja niihin viitataan usein samalla termillä kuin kahden tähden järjestelmiinkin. Kaksoistähtien komponentit nimetään siten, että kirkkaampi on A ja himmeämpi B. Kaksoistähtijärjestelmissä olevien tähtien massat voivat siirtyä tähdestä toiseen mikä johtaa yksittäisille tähdille epätavanomaiseen kehitykseen. Tunnettuja esimerkkejä kaksoistähtijärjestelmistä ovat Algol, Sirius ja Cygnus X-1 (jonka yksi komponentti saattaa olla musta aukko).


title: Tähtikartta

text: Tähtikartassa erikokoiset pisteet kuvaavat taivaalla näkyviä kohteita, joita ovat aurinkokuntamme planeetat, kaukaisemmat tähdet, galaksit ja niin edelleen. Suurempi piste ei tarkoita sitä, että kohde todella näkyisi suurempana tai se olisi fyysisesti suurempi, vaan kohde on kirkkaampi (vrt. magnitudi).


title: Spektroskooppinen kaksoistähti

text: Jos tähdet ovat suunnilleen yhtä kirkkaita, spektrissä näkyy suuren osan aikaa kahden tähden spektrit päällekkäin. Näin on Mizarin ja Beta Aurigaen tapauksessa. Jos toinen tähti on hyvin himmeä, havaitaan vain toisen tähden spektriviivojen siirtymistä säännöllisesti. Tämä johtuu siitä, että kirkkaampi tähti hukuttaa himmeämmän valoonsa. Tämän tyyppilnen on Alfa-2 Geminorum eli Castor.


title: Massa-luminositeettirelaatio

text:
Massa-luminositeettirelaatio on tähtitieteessä pääsarjan tähdille laskettavissa oleva massan ja luminositeetin eli kirkkauden suhde.
Pääsarjan tähti on sitä kirkkaampi, mitä painavampi se on.
Tähden säteilemä energiamäärä kasvaa jyrkästi massan kasvaessa. Pääsarjan tähden luminositeettiin vaikuttaa myös tähden metallipitoisuus ja ehkä pyöriminenkin, sillä se kiihdyttää tähden magneettista aktiivisuutta.


title: Ison karhun I kääpiögalaksi

text: Ison karhun I kääpiögalaksi on kääpiösferoidigalaksi Ison karhun tähdistössä. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on Linnunradan satelliittigalaksi. Galaksi löydettiin vuonna 2005, ja sen absoluuttinen magnitudi (-6,75) tekee siitä yhden vähiten kirkkaista galakseista - jopa jotkut tähdet ovat galaksia kirkkaampia.


title: Ison karhun II kääpiögalaksi

text: Ison karhun II kääpiögalaksi on kääpiösferoidigalaksi Ison karhun tähdistössä. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on Linnunradan satelliittigalaksi. Galaksi löydettiin vuonna 2006 Sloan Digital Sky Surveyn tuloksista, ja sen absoluuttinen magnitudi (-4,20) tekee siitä yhden vähiten kirkkaista galakseista - jopa jotkut tähdet ovat galaksia kirkkaampia. Ison karhun II kääpiögalaksin on havaittu liikkuvan kohti Linnunrataa nopeudella 116 km/s.


title: Kaksoistähti

text:
Monet kaksoistähdet havaitaan suoraan seuraamalla lähekkäisten tähtien liikkeitä taivaalla. Hyvin lähekkäisiä kaksoistähtiä ei suoraan havaita. Tähtien pitää olla yli 0,2 " (kaarisekunnin) päässä toisistaan. Joissain tapauksissa tähdet eivät näy erillisenä, mutta tähden kuva on soikea. Jos komponentit ovat hyvin kaukana toistaan, on joskus vaikea todistaa, kiertävätkö tähdet toisiaan vai eivät, koska liike on niin hidasta ja lähellä mittaustarkkuutta.Mikäli tähtiä on useampia, puhutaan moninkertaisesta tähdestä. Tällöin lisätään komponentteja tähtien lukumäärän mukaan: C, D, E, ...
Voidaan lisätä myös komponentteja näin: Jos jonkin kaksoistähden A-komponentti paljastuu kaksoistähdeksi, lisätään Aa ja Ab.
Usein moninkertaiset tähdet muodostuvat kaksoistähdistä, jolloin esimerkiksi kaksi lähekkäistä kaksoistähteä kiertää toisiaan. Tunnettuja moninkertaisia tähtiä ovat mm. kolmoistähti Zeta Cancri ja kuusinkertainen tähti Castor.
Yleensä moninkertaiset kaksoistähdet ovat hierarkkisia. Jos kaksi komponenttia kiertää lähekkäin toisiaan, kolmas on kauempana. Nelostähden rakenne voi olla kaksi lähekkäistä kaksoistähteä kiertämässä toisiaan. Hierarkkisuuden arvellaan liittyvän tähtien syntytapoihin.


title: Spektroskooppinen kaksoistähti

text: Kaksoistähti koostuu kahdesta komponentista, osatähdestä, jotka kiertävät toisiaan tavallisesti soikealla radalla yhteisen painopisteen ympäri. Monesti ajatellaan yksinkertaistaen himmämmän tähden kiertävän kirkkaampaa. Spekroskooppinen kaksoistähti ilmenee vain spektristä eli analysoitaessa spektroskoopilla tähden säteilemää valoa. Tämä johtuu siitä, että tähdet ovat niin lähellä toisiaan ja tähtijärjestelmä niin kaukana, ettei järjestelmä erotu kaukoputkessa tai interferometrissa.


title: Aurinko

text: Aurinkoa on pidetty aikaisemmin pienenä ja suhteellisen mitättömänä tähtenä. Nykyään tiedetään Auringon olevan kirkkaampi kuin 85 % Linnunradan tähdistä, toisaalta suurin osa tähdistä on himmeitä punaisia kääpiöitä. Aurinko näkyisi paljain silmin suunnilleen 50 valovuoden etäisyydelle.


title: Beta Hydri

text: Tähti on noin 2,5 miljardia vuotta Aurinkoa vanhempi, ja se muistuttaa huomattavasti Aurinkoa, minkä takia sitä on tutkittu paljon. Tähden massa on 1,1 Auringon massaa ja säde 1,46 Auringon sädettä, ja tähti on 3,53 kertaa Aurinkoa kirkkaampi. Tähden metallipitoisuus on 0,49-1,00 kertaa Auringon metallipitoisuus ja ikä 6,7 miljardia vuotta. Tähden auringonpilkkujakso on spektrimittausten mukaan noin 15-18 vuotta.


title: Muhammad Ali

text: Muhammad Alin nyrkkeilytyyli erosi vahvasti Joe Louisin edustamasta klassisesta nyrkkeilytyylistä. Ulottuvaa Alia onkin kuvailtu tyyliltään "out-boxeriksi" eli nyrkkeilijäksi, joka pyrkii pitämään tietyn etäisyyden vastustajaan. Alin tekniikka oli omaperäinen. Hän otteli usein kädet alhaalla ja jätti suojauksen kokonaan pois, mikä tuotti vaikeuksia hänen vastustajilleen.


title: Suomen urheilu

text: Nyrkkeilyn SM-kilpailut aloitettiin vuonna 1923. Suomalaisia olympiavoittajia ovat Sten Suvio vuodelta 1936 ja Pentti Hämäläinen vuodelta 1952. 1930-luvun kuuluisin suomalaisnyrkkeilijä oli kuitenkin Gunnar Bärlund, joka ammattilaisnyrkkeilyn raskaan sarjan arvolistalla pääsi maailmanmestari Joe Louisin toiseksi haastajaksi. Ensimmäisenä suomalaisena ammattilaisten maailmanmestaruudesta pääsi ottelemaan Olli Mäki, joka hävisi MM-ottelussa Davey Moorelle Helsingin olympiastadionilla elokuussa 1962. Mäki on ainoa suomalainen, joka on voittanut sekä amatöörien että ammattilaisten Euroopan-mestaruuden. Amatöörien MM-mitalin ovat saavuttaneet Tarmo Uusivirta 1978 ja 1982, Jyri Kjäll 1993 sekä Joni Turunen 1995 ja 2001. Naisten nyrkkeilyn suurin tähti on Eva Wahlström, joka vuonna 2015 voitti ensimmäisenä suomalaisena ammattinyrkkeilyn maailmanmestaruuden.


title: Pertti Kaijanlaakso

text: Pertti Juhani Kaijanlaakso (3. elokuuta 1949 Helsinki – 1. tammikuuta 2018) oli suomalainen nyrkkeilijä. Hän osallistui vuoden 1974 MM-kilpailuihin raskaassa keskisarjassa ja voitti ensimmäisessä ottelussa Zairen Ibelo Mowanen kehätuomarin keskeytyksellä toisessa erässä mutta antoi luovutusvoiton Neuvostoliiton Oleg Karatajeville. Vuoden 1973 EM-kilpailuissa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Alankomaiden Sjeng Verstappenille. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden keskisarjassa 1970 ja raskaassa keskisarjassa 1974 sekä Suomen-mestaruuden keskisarjassa 1970, raskaassa sarjassa 1973 ja raskaassa keskisarjassa 1974.


title: Ilkka Koski

text: Ilkka Rikhard Koski (10. kesäkuuta 1928 Jyväskylä – 28. helmikuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Vuosina 1958–1962 hän nyrkkeili ammattilaisena yhdeksän ottelua (seitsemän voittoa, joista kolme tyrmäyksellä, yksi tasapeli, yksi tappio). Koski oli paras suomalainen raskaansarjan nyrkkeilijä lähes koko 1950-luvun. Hänen urheilu-uransa päättyi työtapaturmaan 1962.


title: Tapanilan Erä

text: Tapanilan Erän yksi menestyneimmistä jaostoista on ollut nyrkkeilyjaosto. Erän maineeseen nostaneet keulahahmot olivat Lauri Westerberg ja Leo Jokela. Heistä Jokela tuli seuran toiminnan pariin 1950-luvulla. Hän oli nyrkkeilyn suuri vaikuttaja, ja seuraavalla vuosikymmenellä työ alkoi vihdoin näkyä menestyksenä arvokisoissa. Westerbergin ja Jokelan oppien myötä menestystä toivat mm. Börje Karvonen, Osmo Kanerva, Arto Nilsson, Risto Meronen, Hannu Kaislama ja Joni Nyman. Heistä Arto Nilsson toi pronssia Meksikon vuoden 1968 olympialaisissa ja Joni Nyman vuoden 1984 olympialaisissa. Börje Karvonen, Risto Meronen ja Hannu Kaislama olivat myös olympiaedustajia.


title: Helsingin Jyry

text: Tunnetuin Jyryä edustanut nyrkkeilijä oli Suomen kaikkien aikojen parhaana nyrkkeilijänä pidetty Gunnar Bärlund, joka voitti sarjansa Moskovan spartakiadeissa 1928. Loikkauksensa jälkeen hän otteli vuoden 1932 olympialaisissa ja voitti EM-kultaa 1930. Ammattilaisuralle siirryttyään Bärlund arvioitiin vuonna 1938 raskaansarjan maailmanmestarin Joe Louisin kakkoshaastajaksi. Hänen kanssaan samaan aikaan KIF:ään loikannut Bruno Ahlberg sijoittui Oslon ja Moskovan spartakiadeissa toiseksi ja voitti myöhemmin olympiapronssia 1932, mikä on Suomen kaikkien aikojen ensimmäinen nyrkkeilyn olympiamitali. Työläisolympialaisissa ja spartakiadeissa menestyneitä Jyryn nyrkkeilijöitä olivat myös 1925 Frankfurt am Mainin työläisolympialaisissa toiseksi sijoittunut Oiva Johtonen ja kolmanneksi tullut Sven Vilenius, Oslon spartakiadien kakkonen ja Moskovan kolmonen Urho Leskinen sekä Moskovassa raskaassa keskisarjassa toiseksi sijoittunut Albert Moll. Jyrystä Helsingin Voimailijoihin vuonna 1930 siirtynyt Veikko Huuskonen puolestaan voitti EM-hopeaa 1937. Seuran paidassa otteli 1920-luvulla myös TUL:n silloisena ykkösnyrkkeilijänä pidetty nuori Hannes Hakkarainen, jonka ura kuitenkin jäi lyhyeksi, sekä myöhemmin Etelä-Amerikassa urheiluvalmentajana vaikuttanut Tyko Tammi. Jyryn viimeinen nyrkkeilyn olympiaedustaja on Jorma Taipale, joka osallistui vuoden 1976 Montrealin olympialaisiin.


title: Muhammad Ali

text: Cassius Clay oli vasta 22-vuotias ja nyrkkeillyt vasta 19 ammattilaisottelua päästessään ottelemaan ensimmäistä kertaa nyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestaruudesta 25. helmikuuta 1964 Miami Beachissa. Lyhyen ammattilaisuransa aikana Clay oli käynyt kahdesti kanveesissa keskinkertaisina pidettyjä nyrkkeilijöitä vastaan ja Liston-ottelun odotettiin jäävän yksipuoliseksi. Nyrkkeilyasiantuntijat eivät yleisesti ottaen uskoneet haastajan mahdollisuuksiin ja vedonlyöntikertoimet olivat 7–1 Listonin hyväksi. Las Vegasin vedonvälittäjien mukaan vain joka viides vedonlyöjä veikkasi ottelun voittajaa ja loput löivät vetoa siitä, missä erässä Liston tyrmää Clayn. Myös Clayn poikkeuksellinen itsevarmuus huvitti monia. Hän julisti jo hyvissä ajoin olevansa seuraava raskaansarjan maailmanmestari ja kuvaili itseään sanoin: ”Olen suurin, olen kaunein!” Liston sanoi olevansa huolissaan vain siitä, että hänen nyrkkinsä juuttuu haastajan suureen suuhun.


title: Jussi Koivula

text: Jussi aloitti 12-vuotiaana nyrkkeilyn Hämeenlinnan Kisassa, mutta siirtyi edustamaan TTN:ää Tampereelle muuton johdosta jo 13-vuotiaana. Jo nuorena juniorina hän osoitti olevansa sitkeä ja kova harjoittelemaan. Koivula otteli amatööriurallaan noin 200 ottelua edustaen Suomea lukuisissa arvokilpailuissa, mm. MM- sekä EM-kisoissa. Hän otteli myös lukuisia voittoja maaotteluissa. Euroopan mestaruuskilpailuissa 2003 hän ylsi 5:een sijaan. Hän on kuusinkertainen miesten Suomen mestari. Lisäksi hänellä on halussaan myös useita junioreiden Suomen mestaruuksia, sekä useita voittoja kansainvälisissä GeeBee- ja Tammer-turnauksissa. Hän on myös kolminkertainen Pohjoismaiden mestari alle 20-vuotiaissa.


title: Sonny Listonin ja Muhammad Alin väliset nyrkkeilyottelut

text: Nyrkkeilyn asiantuntijat pitivät vasta 22-vuotiasta haastajaa Cassius Clayta lähinnä vitsinä, vaikka hän olikin voittanut kaikki 19 ammattilaisotteluaan päästessään ensimmäistä kertaa ottelemaan raskaan sarjan maailmanmestaruudesta. Mestari Sonny Liston oli kymmenvuotisella urallaan otellut 36 ottelua, joista hän oli hävinnyt ainoastaan yhden pisteillä. Häntä pidettiin haastajaa teknisesti parempana nyrkkeilijänä ja nyrkkeilyasiantuntijat mielsivät hänet jo tuolloin yhdeksi kaikkien aikojen suurimmista mestareista, verraten häntä samantyylisiin legendoihin, kuten Rocky Marciano ja Joe Louis. "The Ring" -lehden perustaja Nat Fleisher oli jo julistanut Listonin kaikkien aikojen parhaimmaksi nyrkkeilijäksi hänen voitettuaan maailmanmestaruutensa, ja entinen maailmanmestari Joe Louis sanoi Listonin pysyvän mestarina niin kauan, kuin haluaa. Hallitseva mestari olikin ottelun selkeä ennakkosuosikki vedonlyöntikertoimin 7–1.


title: Karel Sys

text: Karel syntyjään Charles Sys Belgian flaaminkielisestä osasta Flanderin Ostendestä aloitti ammattinyrkkeilijänä 18 vuotiaana elokuussa 1932. Aluksi hän nyrkkeili keskisarjassa ja raskaassa keskisarjassa. Sys nyrkkeili menestyksellisesti niin, että hän huhtikuussa 1935 pääsi keskisarjan Belgian mestaruusotteluun Gustave Rothia vastaan, mutta koki pistehäviön. Huhtikuussa 1936 hän saavutti Belgian raskaan keskisarjan mestaritittelin voitettuaan Jean Berlemontin pistein. Joulukuussa 1937 hän pääsi haastajana jälleen Gustave Rothia vastaan raskaan keskisarjan EM-otteluun Brysselissä. Ottelu päättyi ratkaisemattomana, joten Roth säilytti EM-arvonsa. Tammikuussa 1939 hän pääsi yrittämään raskaansarjan Euroopan mestaruudesta hallitsevaa Saksan itävaltalaista Heinz Lazekia vastaan, mutta koki pistehäviön.


title: Myanmarin historia

text:
Ensimmäisiä kansoja alueella olivat myös tiibetiläis-burmalaisia kieliä puhuneet pyut, jotka saapuivat nykyisen Burman alueelle ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Pyuiden ensimmäinen kuningaskunta Sriksetra sijaitsi Iravadijoen laaksossa. Pyuiden muinaiset kaupungit kukoistivat alueella tuhannen vuoden ajan vuosina 200 eaa. – 900 jaa.
Varsinaiset burmalaiset eli bamarit alkoivat saapua alueelle Tiibetin suunnalta 800-luvulta lähtien, syrjäyttäen Iravadijoen varrella asuneet monit ja pyut. Vuonna 849 burmalaiset perustivat pääkaupunkinsa Baganiin, joka sijaitsi nykyisen Burman keskiosassa Iravadi-joen varrella. Paganin kuningaskunta oli ensimmäinen burmalainen kuningaskunta.


title: Ensimmäinen anglo–burmalainen sota

text: Konbaungin dynastian perustaja burmalainen kuningas Alaungpaya oli vallannut entisen burmalaisen pääkaupungin Avan moneilta vuonna 1752 ja edelleen Dagonin kaupungin etelässä, joka nimettiin vuonna 1755 Rangooniksi. Alaungpayan kaudella burmalaiset valtasivat myös Hamsavatin kuningaskunnan Pegussa vuonna 1757 ja Ayutthayan nykyisessä Thaimaassa vuonna 1767. Burmalaiset pyrkivät levittäytymään myös länteen. He järjestivät sotaretkiä Intian Manipuriin, sekä valloittivat Arakanin vuonna 1784 ja Assamin vuonna 1816. Burmalaisten levittäytyminen länteen toi heidät kosketuksiin Intian niemimaata hallinneiden brittien kanssa. Britit hallitsivat Chittagongia Arakanin pohjoispuolella ja burmalaisten valloitettua Arakanin monet paikalliset olivat siirtyneet brittien hallitsemalle alueelle, josta he tekivät sotaretkiä burmalaisille menettämilleen maille. Arakanilaiset kapinalliset onnistuivat hetkellisesti valtaamaan takaisin jopa alueen pääkaupunki Mrohaungin. Burmalaiset vastasivat arakanilaisten sotaretkiin tekemällä omia sotaretkiään brittien hallitseman Bengalin puolelle. Jännitteet brittien ja burmalaisten välillä alkoivat kärjistyä osapuolten rajaseudulla. 24. syyskuuta 1823 burmalaiset joukot hyökkäsivät brittiosastoa vastaan Shahpurin saarella lähellä Chittagong-jokea ja tammikuussa 1824 toinen burmalaisen sotajoukko teki hyökkäyksen burittien suojeluksessa olleelle alueelle Assamin Cacharissa. Britit vastasivat lopulta julistaen sodan 5. maaliskuuta 1824.


title: Siperian buharalaiset

text: Buharalaisten muutto Siperiaan alkoi 1300-luvun lopussa, jolloin paikallisten tataarien keskuuteen ryhdyttiin Keski-Aasiasta käsin levittämään islamia. Buharalaiskyliä oli nykyisten Tjumenin, Omskin ja Tomskin alueilla. Heitä asui myös Tjumenin, Tobolskin, Taran ja Tomskin lähellä sijainneissa tataarikylissä. Tärkeimmät elinkeinot olivat maatalous ja karjanhoito, kaupankäynti sekä erilaiset käsityöläisammatit. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan Siperian buharalaisia oli yli 11 000 ja vuonna 1926 yli 15 000 (suurin osa Taran piirikunnassa). Myöhemmissä väestönlaskennoissa heitä ei ole rekisteröity erillisenä ryhmänä.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text:
Malta-Buretin kulttuuri (Mal'ta-Buret':in kulttuuri) oli varhainen kivikauden kulttuuri Itä-Siperiassa
Baikaljärven ja Altain lähellä. Löytöpaikat sijaitsevat Irkutskista pohjoiseen. Tämä metsästyskulttuuri ajoitetaan aikaan noin 24000-15000 kalenterivuotta eaa. Se tunnetaan mammutinluisista tyylitellyistä naispatsaista. ja lintupatsaista. Osa lintupatsaista on viulun muotoisia.
Buretin ihmiset asuivat puoliksi maanalaisisa kupolimaisisa majoissa ainakin kulttuurin myöhemmässä vaiheessa.
Geenitutkimusten mukaan kulttuurin ihmiset olivat sukua joillekin siperialaisille, eteläaasialasille, intiaaneille ja eurooppalaisille, mutteivat itäaasialaisille.


title: Baanaatin bulgarialaiset

text: Baanaatin bulgarialaiset polveutuvat alueelle 1600– ja 1700–luvuilla muuttaneista bulgarialaisista. Kymmenettuhannet muuttajat perustivat muun muassa Vingan kaupungin ja useita kyliä sen ympärille. Bulgarialaisilla oli omat koulunsa ja muita toimintoja, joiden avulla heidän kulttuurinsa säilyi alueella. Vuoden 1878 jälkeen noin 7 000 heistä muutti kuitenkin takaisin Bulgariaan, jossa heidän jälkeläisensä asuvat nykyisin pääasiassa maan pohjoisosissa. Baanaatin bulgarialaiset ovat edelleen säilyttäneet oman murteensa, joka on muodoltaan monia muita murteita vanhempaa.


title: Besermanit

text: Venäläisissä 1200–1400-lukujen kronikoissa mainitaan Volgan varrella ja Kaman alajuoksulla asunut besermanien kansa. 1600-luvun lähteissä he esiintyvät Tšeptšajoen varrella, jossa heitä nimitettiin usein tšuvasseiksi. Nykytietämyksen valossa he ovat alun perin eteläisiin udmurtteihin kuulunut ryhmä, johon turkkilaiset kansat ovat vaikuttaneet voimakkaasti. Volgan Bulgariassa osa eteläudmurteista omaksui islamin, johon myös ryhmän nimitys perustunee (venäjän "musulmane, basurmany" ’muslimit’). Venäläisiä nimityksiä "besermjane, besermene, bisurmene" on käytetty myös monista muista Volgan–Uralin seudulla asuneista kansanryhmistä. Mongolien hävitettyä Volgan Bulgarian besermanit pakenivat nykyiselle asuinseudulleen.


title: Bulgarian turkkilaiset

text: Turkkilaisia kansoja, kuten bulgaareja, tataareja ja kumaaneja muutti nykyisen Bulgarian alueelle jo ennen Ottomaanien Bulgarian valloitusta. Maan nykyiset turkkilaiset polveutuvat kuitenkin enimmäkseen Ottomaanien valtakunnan aikana 1400-luvulta 1500-luvulle Anatoliasta etenkin Dobrudžan, Traakian ja Makedonian alueille muuttaneista turkkilaisista. Heidän määränsä kasvoi ottomaanien kaudella jatkuneen muuttoaallon, korkeamman syntyvyyden ja paikallisen väestön heihin sulautumisen johdosta. Ennen Bulgarian itsenäistymistä vuonna 1878 he muodostivat noin 35 % Bulgarian väestöstä. Ennen Turkin sotaa vuosina 1877–1878 heitä oli Makedonia ja Dobruja mukaan luettuna noin 1,6 miljoonaa. Sodan kuluessa heistä kuitenkin noin puolet kuoli tai karkotettiin alueelta. Sodan jälkeenkin heitä muutti pois sekä Bulgarian että ottomaanien kannustuksen seurauksena. Balkanin sotien ja ensimmäisen maailmansodan rajojen muutoksien seurauksena heidän määränsä tippui edelleen noin 10 %:in koko väestöstä.


title: Bessarabian bulgarialaiset

text: 1980-luvun loppupuolella bulgarialaiset perustivat jälleen kulttuuriyhdistyksiä, kuten "Vûzrazhdane" Moldovassa, jotka vaativat jälleen bulgarialaisia kouluja. Moldovan valtion vähemmistöohjelmista huolimatta bulgarialaiset suhtautuivat maan itsenäisyyteen epäilevästi gagauzien ja maan venäläisten tapaan. Monet halusivat liittyä Ukrainaan, jotta heillä olisi yhteys muihin bulgarialaisiin. Heistä tuli näin osa Transnistriassa alkanutta konfliktia vuonna 1992, jonka aikana monet bulgarialaiset kuolivat yhteenotoissa. Sittemmin osa bulgarialaisista on muuttanut Bulgariaan, jossa heillä on suhteellisen helppo pääsy esimerkiksi korkeampiin koulutuspaikkoihin.


title: Ensimmäinen anglo–burmalainen sota

text: Samaan aikaan toisaalla burmalaiset oli ajettu Assamin alueelta ja heidän kanssaan oli aloitettu neuvottelut. Neuvotteluista huolimatta syyskuussa 1825 burmalaisen Maha Nemiaon johtama armeija piiritti Promessa olleet brittijoukot. 1. joulukuuta britit toteuttivat jälleen vastahyökkäyksen piirittäviä burmalaisia vastaan. Laivaston tykistön ja selustahyökkäyksen avulla burmalaiset voitettiin ja Nemiao sai surmansa. Myöhemmin samassa kuussa britit jatkoivat viimein etenemistään kohti pääkaupunki Avaa. 27. joulukuuta he kohtasivat burmalaisia neuvottelijoita, jotka sanoivat olevansa valmiita neuvotteluihin sodan päättämiseksi. Osapuolet solmivat tulitauon, jonka oli tarkoitus päättyä 18. tammikuuta 1826. Campbell tajusi kuitenkin pian burmalaisten käyttävän tulitaukoa asemiensa vahvistamiseen ja 18. tammikuuta britit hyökkäsivät jälleen. Burmalaiset pakenivat kohti pääkaupunkiaan. 8. helmikuuta britit kohtasivat kuitenkin 20 000 miehen ja Nawing Phuringin johtaman burmalaisen armeijan lähellä Paganin kaupunkia. Burmalaisille epätavalliseen tyyliin he päättivät ensin taistella avoimessa maastossa hyläten varustuksensa. Britit voittivat burmalaiset noin viisi tuntia kestäneen taistelun jälkeen.


title: Konbaung-dynastia

text: Burmalaiset ja britit ajautuivat pian kahnauksiin keskenään ja yhteenotot johtivat kaikkiaan kolmeen niin sanottuun anglo–burmalaiseen sotaan, jotka johtivat ensin alueiden menetykseen ja lopulta itsenäisen burmalaisen kuningaskunnan päättymiseen. Ensimmäinen anglo–burmalainen sota käytiin vuosina 1824–1826 ja burmalaiset menettivät sen tuloksena Arakanin briteille. Toinen anglo–burmalainen sota käytiin vuosina 1852–1853 ja sen myötä menetettiin puolestaan Pegu eli Ala-Burma. Toinen sota oli päättynyt kuningas Mindonin valtaannousuun. Mindon pyrki uudistamaan vielä Iravadi-joen pohjoisosat käsittänyttä kuningaskuntaansa. Maan uudeksi pääkaupungiksi perustettiin Mandalay vuonna 1856 ja kaupunki kehittyi viimeiseksi Burman suuruuden symboliksi, jonka liepeille perustettiin ase-, tekstiili- ja terästeollisuutta. Maahan kutsuttiin myös teknikkoja Ranskasta ja Italiasta, minkä lisäksi burmalaisia lähetystöjä vieraili länsimaissa tunnustuksen saamiseksi Burman itsenäisyydelle. Mindonin seuraaja Thibaw oli kuitenkin huomattavasti isäänsä heikompi. Epäonnistunut diplomatia brittien kanssa johti kolmanteen ja viimeiseen anglo–burmalaiseen sotaan vuonna 1885. Thibaw jäi brittien vangiksi ja hänet karkotettiin brittien hallitsemaan Intiaan. Lainsäädännöllisesti Burma liitettiin brittiläiseen Intiaan vuonna 1897.


title: Liittoutuneet

text: Myös useat Brittiläisen kansainyhteisön maat julistivat sodan Saksalle ja lähettivät joukkoja sitä vastaan: Australia, Uusi-Seelanti, Etelä-Afrikka ja Kanada. Brittiläiset ja Alankomaiden siirtomaat taistelivat emämaidensa osana. Ranskan siirtomaissa käytiin taisteluja Vapaan Ranskan ja Vichyn Ranskan kesken, tai Vichyn ja anglosaksien kanssa. Brittien hyökkäys Ranskan laivastoa vastaan heinäkuussa 1940, jossa kuoli satoja merimiehiä, aiheutti merkittävää brittiläisvastaista mielialaa Ranskan (Vichyn) asevoimissa ja siirtomaissa useiden vuosien ajan.


title: Liittoutuneet

text: Toisessa maailmansodassa merkittävimmät liittoutuneiden jäsenet olivat Ranska, Iso-Britannia, Kiina (tuolloin Manner-Kiinaa edustanut Kiinan tasavalta), Neuvostoliitto ja Yhdysvallat. Liittoutuneita olivat vastassa akselivallat, joihin kuuluivat Saksa, Italia, Japani, Unkari, Bulgaria ja Romania. Suomi ajautui liittolaiseksi Saksan rinnalle ja Pohjois-Suomen rintamasta vastasivat saksalaiset.


title: Liittoutuneet

text: Toisen maailmansodan alussa sotilaallinen liitto solmittiin Ison-Britannian, Ranskan ja Puolan välillä 6. huhtikuuta 1939. Tämän jälkeen Neuvostoliitto otettiin mukaan neuvotteluihin, jotka kuitenkin epäonnistuivat. Neuvostoliitto solmi tämän jälkeen hyökkäämättömyyssopimuksen Saksan kanssa. Kiina liittyi sotaan 9. joulukuuta 1941, Neuvostoliitto 22. kesäkuuta 1941 ja Yhdysvallat 8. joulukuuta 1941. 1. tammikuuta 1942 lähtien liittoutuneita nimitettiin virallisissa yhteyksissä ”yhdistyneiksi kansakunniksi”. Nämä maat nousivat myös sodan jälkeen Yhdistyneiden kansakuntien pysyviksi maiksi.


title: Jugoslavian ja Neuvostoliiton välirikko

text: Bulgarian allekirjoitettua rauhansopimuksen liittoutuneiden kanssa alkoivat Jugoslavia ja Bulgaria neuvotella maiden välisestä lähentymisestä. Maat pääsivät sopimukseen Slovenian Bledissa. Maat alkoivat sopia keskenään taloudellisista asioista. Jugoslavian ja Bulgarian edustajat kutsuttiin Moskovaan. Tito ei osallistunut tapaamiseen vaan Edvard Kardel-Sperans meni hänen sijastaan. Jugoslavian edustajat saivat kuulla syytöksiä liiallisesta omavaltaisuuksista harjoitetun ulkopolitiikan suhteen. Myös Titon omavaltaista päätöstä lähettää joukkoja Albaniaan (Kreikan sisällissodan leviämisen pelossa) kritisoitiin. Jugoslavian edustajille sanottiin, että Jugoslavian tulisi neuvotella aina Moskovan kanssa ulkopoliittisissa kysymyksissä. Jugoslavian edustajien oli pakko suostua tähän.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text:
Koska Saksan ilmavoimat eivät saavuttaneet ilmaherruutta Kanaalin alueella, maihinnousu Britanniaan ei ollut mahdollinen. Operaatio mahdollisuuksien puuttuminen ja saman aikainen Saksan joukkojen siirto itärintamalle valmistauduttaessa hyökkäämään Neuvostoliittoon poisti uhan maihinnoususta Britanniaan. Saksa aloitti liittoutuneiden maihinnousun estämiseksi Atlantin vallin rakentamisen Ranskan rannikolle. Valli koostui Kanaalin rannikolle valmistelluista vahvoista linnakkeista ja niitä miehittävistä joukoista.
Valtavien kuljetusvaikeuksien takia, joita liittoutuneet voisivat kohdata Englannin kanaaliin ylityksessä, päätti liittoutuneiden johto tehdä harjoitushyökkäyksen Ranskan rannikolle. Liittoutuneet aloittivat 19. elokuuta 1942 maihinnousun Dieppeen Ranskaan. Suurin osa joukoista oli kanadalaisia, mutta mukana oli myös brittejä, yhdysvaltalainen joukko-osasto sekä Vapaan Ranskan yksiköitä. Isku oli katastrofi lähes kahden kolmasosan hyökkäysjoukoista tuhoutuessa. Paljon kuitenkin opittiin tämän operaation seurauksena ja opit tulivat hyvään käyttöön myöhemmissä maihinnousuissa.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Liittoutuneet nousivat maihin Normandiassa, Ranskan rannikolla 6. kesäkuuta 1944. Harhautusoperaatiot Fortitude ja Bodyguard olivat vakuuttaneet saksalaiset maihinnoususta Pas-de-Calaisiin, jonne joukot oli keskitetty puolustukseen. Saksalla ei siten ollut maihinnousualueella tarpeeksi joukkoja estämään sillanpääaseman muodostamista, vaan joutuivat vetäytymään syvemmälle sisämaahan. Liittoutuneet kuljettivat samaan aikaan valtavia määriä kalustoa, tarvikkeita ja sotilaita kanaalin yli, ja pian Normandiassa oli miljoona liittoutuneiden sotilasta.


title: Taistelu Norjasta

text: Neuvostoliiton hyökkäys Suomeen herätti närkästystä kaikkialla maailmalla. Liittoutuneiden johto oli asenteellisesti selkeästi suomalaisten puolella, mutta varsinaista apua Suomi ei saanut. Suomeen lähetettiin jonkin verran aseapua, mutta ei vapaaehtoisten lisäksi sotajoukkoja. 5. helmikuuta 1940 liittoutuneet päättivät kuitenkin lähettää joukkoja Norjaan ja edetä sieltä Suomen avuksi. Päätöksen taustalla oli todennäköisesti liittoutuneiden halu estää Saksan pääsy Ruotsin malmivaroihin, joita kuljetettiin Norjan kautta Saksaan. 28. maaliskuuta Iso-Britannia ja Ranska sopivat miinoittavansa Norjan vedet pakottaakseen rautamalmia kuljettavat saksalaislaivat avomerelle ja liittoutuneiden maaleiksi. Tätä ei kuitenkaan ehditty toteuttaa ennen 9. huhtikuuta. Myöskään liitoutuneiden Suomen avuksi tarkoitettu siirtoarmeija ei koskaan osallistunut talvisotaan, sillä se ehti päättyä 13. maaliskuuta Moskovan rauhaan.


title: Pohjois-Afrikan rintama (toinen maailmansota)

text:
Liittoutuneet aloittivat vastahyökkäyksen, operaatio Brevityn, yrittäessään työntää akselivaltojen joukot takaisin. Seuraavassa operaatio Battleaxessa pyrittiin laukaisemaan Tobrukin saarto, missä epäonnistuttiin. Näiden operaatioiden aikana liittoutuneiden joukkoja organisoitiin uudelleen. Lähi-idän alueen johtajaksi Claude Auchinleckin tilalle saapui Archibald Wavell ja läntisen aavikon joukkoja täydennettiin toisella armeijakunnalla muodostettaessa alueen joukoista brittiläinen 8. armeija, jossa oli brittiläisiä, australialaisia, intialaisia, uusiseelantilaisia ja etelä-afrikkalaisia joukkoja. Lisäksi siihen kuului prikaati Vapaan Ranskan joukoista.
Vasta perustettu 8. armeija aloitti 18. marraskuuta 1941 operaatio Crusaderin, joka oli samalla liittoutuneiden kolmas yritys murtaa Tobrukin piiritys. Tammikuussa 1942 liittoutuneet olivat vallanneet akselivaltojen aiemmin valtaamat alueet takaisin ja etulinja oli siirtynyt El Agheilaan.
Akselivaltojen saatua täydennyksiä Tripolista joukot aloittivat hyökkäyksen voittaen liittoutuneet kesäkuussa Gazalan taistelussa ja vallaten Tobrukin. Akselivaltojen joukot työnsivät 8. armeijan takaisin Egyptin rajan taakse aina 140 kilometrin päähän Alexandriasta, kunnes heidät pysäytettiin ensimmäisessä El Alameinin taistelussa.


title: Liittoutuneet

text: Monet akselivaltojen miehittämät maat jatkoivat taistelua maanpakolaishallitusten ja vastarinnan muodossa: Belgia, Tšekkoslovakia, Tanska, Kreikka, Alankomaat, Luxemburg, Norja, Puola ja Jugoslavia.


text: Vuoden 1940 lopulla liittoutuneet aloittivat vastahyökkäyksen, operaatio Compassin, josta tuli menestys. Hyökkäyksessä tuhottiin pääosa Italian 10. armeijasta ja joukot etenivät aina El Agheilaan. Akselivaltojen vahvennuksiksi lähetettiin Uldo Capzonin johtamia italialaisia joukkoja sekä Erwin Rommelin Afrikan armeijakunta. Samanaikaisesti liittoutuneiden joukot vähenivät, kun joukoista lähetettiin muun muassa Australian 7. divisioona Kreikkaan ja 7. panssaridivisioona täydennettäväksi Niilille. Joukot korvattiin Australian 9. divisioonalla ja 2. panssaridivisioonalla.


title: Liiviläiset

text: Baltian alueella on liikkunut ihmisiä tiettävästi jo 13 000 vuotta sitten. DNA-tutkimukseen perustuvan, erittäin kiistellyn teorian mukaan alueella liikkui uralilaisia kieliä puhuvia kansoja jo 10 000 vuotta sitten. Osa tutkijoista katsoo, että uralilaista (suomalais-ugrilaista) kieltä puhuttiin Itämeren alueella aikaisintaan pronssikaudella. Alueen ensimmäiset asukkaat kuuluivat niin sanottuun peuranmetsästäjien kulttuuriin. He metsästivät peuroja ja muuttivat etelän ja pohjoisen välillä peurojen muuttoliikkeen mukaan. Peurat hävisivät Baltian alueelta noin 7500 eaa. Alueelta on löydetty vuosilta 4000–1500 eaa. peräisin olevaa neoliittiselle kivikaudelle tyypillistä keramiikkaa. Vuosina 2000–1500 eaa. alueelle levisi nuorakeraaminen kulttuuri, joka tunnetaan myös nimellä vasarakirveskulttuuri. Se sai nimensä tuon ajan hautauksista löydetyistä vasaran muotoisista kirveistä. Kuurinmaalla oli havaittavissa kaksi eri kulttuuria, etelässä indoeurooppalaisena pidetty nuorakeraaminen ja pohjoisessa kampakeraaminen kulttuuri, jota on usein pidetty suomalais-ugrilaisena.


title: Baltiansaksalaiset

text: Baltiansaksalaiset ( tai "Baltendeutsche") olivat etenkin nykyisessä Virossa ja Latviassa asunut etninen saksalaisvähemmistö. Saksalaisia asettui asumaan Baltiaan 1100-luvulta alkaen. Baltiaa hallinnut aristokratia koostui muinaisten ritarien jälkeläisten ja alueelle myöhemmin Saksasta muuttaneiden lisäksi myös muualta Euroopasta kotoisin olleista aatelisista (esimerkiksi Venäjän palkkaamista sotilaista), jotka olivat Baltiaan asetuttuaan omaksuneet saksan kielen. Saksalaisväestöön kuuluivat lisäksi kaupunkeihin asettuneet saksalaiset kauppiaat.


title: Baltit

text: Baltit ovat balttilaisia kieliä puhuvia kansoja. Nykyisiin balttilaisiin kansoihin kuuluvat latvialaiset ja liettualaiset. Molemmat kansat kuuluvat niin sanottuihin itäbalttilaisiin kansoihin. Länsibalttilaiset kansat ovat jo hävinneet. Heihin kuuluivat esimerkiksi muinaispreussilaiset.


title: Liiviläiset

text: Liiviläiset () ovat nykyisen Latvian alueella historiallisesti asunut itämerensuomalainen kansa. Liiviläiset muodostivat aikoinaan merkittävän osan Baltian väestöstä, mutta nykyisin he ovat enää pieni kansansirpale. Liiviläisten määrän hupenemiseen vaikuttivat muun muassa latvialaistuminen, Baltiassa riehuneet taudit ja alueella käydyt sodat. 1900-luvulle tultaessa liiviläisiä oli enää eristäytyneellä Kuurinmaan pohjoisrannikolla, jota kutsuttiin myös nimellä Liivinranta. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Latviassa asui yhteensä 250 liiviläistä. Liiviläisten oma kieli on latvian kielen syrjäyttämä ja äärimmäisen uhanalainen: viimeinen liiviä äidinkielenään puhunut henkilö, Grizelda Kristiņa, kuoli vuonna 2013, mutta kielen myöhemmin opetelleita on jonkin verran. Liiviläinen kulttuuri ja kieli ovat latvialaisten niitä kohtaan kokeman mielenkiinnon takia hiljattain kokeneet uuden nousukauden.


title: Baltian maat

text: Baltia on Baltian maita laajempi käsite. Poliittisesti määriteltynä Venäjään kuuluva Kaliningradin alue on Baltian maiden lisäksi osa Baltiaa. Yhteensä Baltian alueella asuu noin 7 miljoonaa ihmistä. Historiallisesti Baltia on määritelty aikojen kuluessa monin tavoin.


title: Vendit (Baltia)

text: Vendit olivat heimo nykyisen Latvian Cēsisin alueella. Tutkijoiden parissa ei ole täyttä varmuutta siitä, olivatko vendit slaaveja vai suomalais-ugrilaisia. Vendi-nimitystä on käytetty monista slaavilaisista kansoista, mutta monet tutkijat uskovat heidän puhuneen suomalaissukuista kieltä. Ensimmäinen maininta heistä on Henrikin Liivinmaan kronikassa, jonka mukaan he olivat alun perin asuttaneet Ventajoen aluetta Kuurinmaalla, mutta kuurit olivat karkottaneet heidät nykyisen Riian alueelle ja edelleen Cēsisin alueelle, jossa asui heidän lisäkseen latgalleja. Vendit käännytettiin kristinuskoon rauhanomaisesti vuonna 1206 ja sen jälkeen he taistelivat Kalparitariston puolella Baltian pakanakansoja sekä venäläisiä vastaan.


title: Liiviläiset

text: Rautakausi alkoi alueella 600–500 eaa. Ensimmäiset maininnat fenni- ja levonikansoista esiintyivät 100-luvulla Tacituksen ja Ptolemaioksen teoksissa. Ne eivät kuitenkaan liene viitanneet nykyisiin suomalaisiin tai liiviläisiin kansoihin. 500–600-luvuilla slaavit alkoivat työntyä silloisten itäbalttien alueelle ja baltit alkoivat siirtyä pohjoiseen: kuureja muutti pohjoisempaan Kuurinmaahan, seelit muuttivat syvemmälle nykyiseen Seloniaan ja latgallit muuttivat pidemmälle nykyiseen Latgaleen. 500 eaa.–700 jaa. alueella käytettiin kiviarkkuhautoja ja vainajat mahdollisesti poltettiin. Väinäjoki oli tärkeä kauppareitti, ja sen varrelta on useita bysanttilaisia ja saksalaisia rahalöytöjä. Viikingit tekivät retkiä Baltiaan ja verottivat sen asukkaita 700–1000-luvuilla. He eivät kuitenkaan koskaan vakiinnuttaneet asemaansa, vaikka heillä oli alueella lyhytaikaisia tukikohtia.


title: Vainolaistarina

text: Virolaisten, kuten muidenkin Baltian kansojen tarustossa vainolaisia ovat saksalaiset ja venäläiset. Muistot saksalaisista rautamiehistä liittyvät suurelta osin "pohjoisiin ristiretkiin" balttilaisia pakanoita vastaan. Virolaisesta kansantarustosta kootussa ja muokatussa Kalevipoeg-eepoksessa Kalevinpojat ja muut virolaiset taistelevat rautamiehiä vastaan tappaen lukuisia. Lopulta rautamiehet kuitenkin voittavat ja Viro joutuu saksalaisten käsiin.


title: Baltian maat

text:
Baltian maiden elinkeinorakenne on samankaltainen. Alkutuotannon osuus bruttokansantuotteesta on kaikissa maissa 3–4 prosenttia, teollisuuden osuus 15–30 prosenttia ja palveluiden osuus 70–80 prosenttia. Teollisuustuotannon osuus on suurin Virossa ja pienin Latviassa. Vuodesta 2004 vuoteen 2014 palveluiden osuus kansantuotteesta on kasvanut ja kahden muun sektorin osuus on laskenut.
Baltian maat ovat tehneet yhteistyötä keskenään ja myös Pohjoismaiden kanssa. Yhdessä ne muodostavat Baltoskandian alueen. Baltian maat kuuluvat muun muassa Itämeren merellisen ympäristön suojelukomissioon. Baltian politiikka on ollut oikeistojohtoista, mutta konservatiivien lisäksi myös sosiaalidemokraatit ja vihreät ovat menestyneet kohtalaisen hyvin 2000-luvulla. Virossa johtava puolue on oikeistoliberaalinen Reformipuolue, Latviassa keskustaoikeistolainen Yhtenäisyys ja Liettuassa Liettuan sosiaalidemokraattinen puolue. Baltian maista jokainen kuuluu Natoon.


title: Pleistoseenin lopun joukkotuho

text: Ihminen levittäytyi Baltiaankin jääkauden lämmetessä. Lähellä Baltiaa oli ihmisiä Pregelissä Kaliningradissa ehkä jo 17 000 vuotta sitten. Samoin Valko-Venäjällä oli lisääntyvässä määrin ihmisiä 16 000-14 000 vuotta sitten. Sitä, vaelsivatko nämä ihmiset Etelä-Baltiaan, ei tiedetä. Jäänreunateorian mukaan ihmisiä alkoi siirtyä kohti Baltiaa noin 15500 vuotta sitten esimerkiksi Desna-joen laaksosta. Pohjois-Baltia oli yhä jään peitossa, jään reunan ollessa 14 000 vuotta sitten Riian tasalla. Aivan Etelä-Baltiassa saattoi olla ihmisiä jo 14 000 vuotta sitten liittyen mahdollisesti Hampurin kulttuuriin, joka eli peuranmetsästyksellä. Sitten alueelle levisi Brommen kulttuuri. Lopuksi Baltiaankin Liettuaan syntyi Ahrensburgin kulttuurin alaryhmä, jota sanotaan Krasnoselskin Madeleine-ryhmäksi. Ei tiedetä, hävittivätkö nääiden metsästäjät mammutin.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedia eli sitcom () on televisiossa suosittu koominen ohjelmatyyppi. Tilannekomedian määrittelee lajityyppinä sen tavoite hauskuuttaa ja naurattaa katsojia. Tilannekomedia on tavallisesti puolen tunnin jaksoista koostuva televisiosarja, jossa samat hahmot esiintyvät viikosta toiseen samoin lähtökohdin ja samassa ympäristössä. Jokaisella jaksolla on loppu, jossa tapahtumat saavat onnellisen päätöksen ja tilanne normalisoituu seuraavaa jaksoa varten. Tilannekomediaa esitetään yleensä studioyleisön edessä, ja lähetykseen otetaan yleensä mukaan studioyleisön nauru niin, että televisionkatsojat kokevat seuraavansa näytelmää tai esitystä.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomediat on sijoitettu tuotantosyistä yleensä yhteen tapahtumapaikkaan, mikä rajoittaa niiden kuvaamia yhteisöllisiä paineita, joita hahmoihin kohdistuu. Yleensä sarjojen ympäristönä on koti, mutta jotkin sarjat tapahtuvat työpaikoilla ("Konttori", "Spin City"), baarissa ("Terveydeksi") tai jopa avaruusaluksella ("Red Dwarf"). Vakituisen tapahtumaympäristön vuoksi tilannekomedioissa ei tapahdu muutosta tai kehitystä, kuten sitä edeltävissä komedian muodoissa usein tapahtui.


title: Tilannekomedia

text: Toisin kuin perinteisissä komediaesityksissä, television tilannekomediassa on jatkuvuutta ja tuttuutta, sillä jaksot seuraavat toisiaan yleensä viikon välein. Jatkuvuuden myötä yleisö on kehittänyt yhteisymmärryksen ohjelman koomisten hahmojen kanssa: esittäjien ja käsikirjoittajien ei tarvitse kertoa yleisölle etukäteen millaista komiikkaa on luvassa, vaan yleisö tietää sen jo aikaisemmista kokemuksistaan sarjasta. Jatkuvuuden ja tuttujen hahmojen ansiosta sarjaan saadaan myös kerrontaa, toisin kuin sitä edeltäneessä irrallisista sketseistä koostuvassa komiikassa.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedian ja draamakomedian välinen ero on usein häilyvä, ja sille on erilaisia määritelmiä. Draamakomediassa ei tilannekomedian tapaan ole studioyleisöä eikä naurua, sen jaksot ovat yli puolituntisia, sitä ei esitetä komediakanavilla, ja se painottaa hauskuuttamisen sijasta draamalle ominaisia kerrontatapaa ja teemoja. Esimerkiksi yhdysvaltalaista sarjaa "Ruma Betty" (2006–2010) markkinoitiin Yhdysvalloissa draamakomediana mutta Britanniassa puhtaana komediana.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedian juuret ovat radiokuunnelmissa. 15-minuuttisista jaksoista koostuvia tilannekomedioita esitettiin Yhdysvalloissa radiossa 1920-luvulta alkaen. Vuonna 1949 yhdysvaltalaiset televisioyhtiöt alkoivat tuoda radiossa suosittuja tilannekomedioita televisioon: niistä ensimmäinen oli "The Goldbergs". 1950-luvun suosituimpien television tilannekomedioiden joukkoon nousi "My Favorite Husband" -radiokomedian pohjalta tehty "I Love Lucy", joka myös vaikutti television tilannekomedian tyylin, sävyn ja toteutuksen muotoutumiseen.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomediassa käytetään musiikkia eri tavoin kuin esimerkiksi saippuaoopperassa ja draamassa. Tilannekomediassa käytetään musiikkia usein ilmaisemaan kohtauksen vaihtumista toiseen, mutta harvemmin kuvaamaan tunteita.


title: Tilannekomedia

text: Yhdysvaltalainen näyttelijäkouluttaja Scott Sedita on määritellyt kahdeksan tilannekomedian perusihmistyyppiä:Tilannekomedian juoni on yleensä tiivis ja saa päätöksensä jakson aikana. Juonen tapahtumaympäristö on yleensä koti tai työpaikka. Pääjuoni kattaa koko jakson, ja sen rinnalla kulkee sivuhahmojen määrästä riippuen yksi tai useampi sivujuoni. Joissakin sarjoissa, kuten "Seinfeldissa", on myös erillinen alkukohtaus, joka ei aina liity itse juoneen.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedia on erityisesti television lajityyppi, mikä vaikuttaa sen muotoon. Tilannekomediaohjelman kameroiden sijoittelu perustuu komediateatterin jäljittelylle, mikä samalla erottaa sen useimmista muista television lajityypeistä. Moni tilannekomedia myös kuvataan teatteriesitystä mukaillen oikean yleisön edessä studiossa. Siksi kamerat on sijoitettu vain yhdelle puolelle tapahtumia ja näyttelijät esiintyvät kuin teatteriesityksessä niin, että koko yleisö kuulee kaikki vuorosanat ja näkee kaikki eleet.


title: Tilannekomedia

text: Jotkin tilannekomediat ovat päässeet muita laajemman akateemisen tutkimuksen kohteeksi käsittelemiensä aiheiden vuoksi. Näistä ovat esimerkkejä "M.A.S.H.", joka käsitteli lääketiedettä, "The Cosby Show" (1984–1992) afroamerikkalaisia, "Roseanne" (1988–1997) naisia ja "Seinfeld" (1989–1998) juutalaista komediaa.


title: Tilannekomedia

text: Tilannekomediassa on yleensä neljä päähahmoa: sankari, antisankari, ihastus ja kaveri.


title: Lastentaudit

text: Lastentaudeilla tarkoitetaan lapsuusiälle ominaisia sairauksia. Vastasyntyneen sairauksien syynä voivat olla hapenpuute synnytyksessä, keskosuus tai epämuodostumat. Imeväisikäisten yleisiä sairauksia ovat hengitystietulehdukset ja ripuli sekä virtsatietulehdukset. Lasten keskushermoston sairauksia ovat kouristustaudit, aivokalvontulehdus, aivovauriot ja kehitysvammaisuus. Lapsuusiässä yleisiä tarttuvia tauteja ovat tuhkarokko, vesirokko, vihurirokko, tulirokko, sikotauti ja hinkuyskä, joita on onnistuttu torjumaan rokotuksilla.


title: Lainhuuto

text:
Lainhuuto tarkoittaa kiinteistön, kiinteistön määräalan tai määräosan, taikka tiettyjen yhteisten alueiden omistusoikeuden kirjaamista lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin. Kaikki tällaisen omaisuuden siirtymiset omistajalta toiselle on lainhuudatettava. Esimerkiksi Suomessa rekisteriä ylläpitää Maanmittauslaitos.
Lainhuudatuksella on kiinteistöoikeudessa suuri merkitys. Lainhuutomerkintä luo "omistajaolettaman", johon muun muassa kiinteistön ostaja ja velkoja voivat luottaa. Lainhuudolla on siis "konstitutiivinen" merkitys eli lainhuuto "luo" oikeuden. Se ei ole monen muun rekisterimerkinnän tapaan vain toteava tai julkistava toimenpide (nämä ovat niin sanottuja deklaratiivisia merkintöjä). Jos esimerkiksi kiinteistö myydään (oikeudettomasti) kahdelle ostajalle, lainhuudolla on merkitystä: kiinteistö voi jäädä myöhemmän luovutuksensaajan omistukseen, mikäli ensimmäinen luovutuksensaaja ei ole hakenut saannolleen lainhuutoa eikä myöhempi luovutuksensaaja ole tiennyt aikaisemmasta luovutuksesta. Lainhuuto on siis saajan omankin edun mukaisesti syytä tehdä mahdollisimman nopeasti saannon jälkeen.


title: Lastimerkki

text: Lastimerkki eli Plimsollin merkki on vesialuksen kyljessä vesilinjassa oleva viivasto, joka osoittaa aluksen suurimman sallitun syväyksen eli suurimman uppouman määrän kussakin veden tiheydessä sekä kullakin liikennealueella. Nyrkkisääntönä voidaan sanoa: mitä ylempänä merkki on, sitä enemmän alus voi ottaa lastia. Merkin korkeuteen kölistä vaikuttavat aluksen vakavuuskriteerit, kuten leveys ja pituus, sekä rakenne kuten jäävahvistus.


title: Sadutus

text:
jotta voit korjata sitä, mikäli haluat."
Sadutusmenetelmää käytettäessä ei ennakoida eikä ohjata keskustelun kulkua. Kertomusta ei myöskään arvioida. Kertoja päättää itse, mistä ja miten hän haluaa kertoa. Hän päättää myös siitä, mitä hän haluaa jättää sanomatta. Saduttaminen perustuu ajatukseen, että jokaisella iästä, sukupuolesta, kulttuurista, koulutustasosta tai vammaisuudesta huolimatta, on sanottavaa ja että jokainen, myös pieni lapsi ja iäkäs vanhus osaavat pukea ajatuksensa sadun tai tarinan muotoon.


title: Menettämisseuraamus

text: Menettämisseuraamus on melko ankara sopimusehto, jolta yleensä edellytetään, että osapuolet ovat siitä sopineet. Ehtona se ei ole sinänsä pätemätön, mutta heikompaa sopijapuolta on suojattu erityissäännöksin. Se on säädetty pätemättömäksi muun muassa laissa asuinhuoneiston vuokrauksesta, 481/1995, 65 pykälässä, kuluttajansuojalain, 38/1978, 7 luvun pykälissä 17 ja 20 koskien kulutusluottoja ja laissa osamaksukaupasta, 91/1966, pykälissä 3 ja 19.


title: Tarke

text: Tilde eli aaltoviiva on kehittynyt n-kirjaimesta, joka on alettu kirjoittaa sitä edeltäneen kirjaimen yläpuolelle (vrt. ogonek). Tyypillisesti tilde merkitsee Ñ/ñ-kirjaimen yhteydessä liudennusta ja vokaalin yhteydessä nasaaliäännettä. Viron kielessä kirjain Õ/õ merkitsee kuitenkin laveaa puolisuppeaa takavokaalia  (eli laveana ääntyvää o:ta) ja koltansaamessa taas laveaa puolisuppeaa keskivokaalia .


title: Keskikaidetie

text: Keskikaidetien päätavoite on liikenneturvallisuuden kohentaminen estämällä ajoneuvojen ajautuminen vastaantulevien kaistalle liukkauden, ajovirheiden tai nukahtamisen seurauksena. Nokkakolarien estämisen lisäksi ne mahdollistavat hitaampien ohittamisen turvallisesti koska käytössä on yleensä ohituskaista. Keskikaidetiet ovat leveäkaistateiden ohella merkittävä keino parantaa liikenneturvallisuutta käytettävissä olevien niukkojen tiemäärärahojen puitteissa. Moottoritiet olisivat näitä turvallisempia mutta monilla tieosuuksilla alhaiset liikennemäärät ja käytettävissä olevat tiemäärärahat eivät mahdollista niitä.


title: Yhteiskunnallinen romahdus

text: Vaikka yhteiskunnallinen romahdus yleisesti merkitsee tiettyjen yhteiskuntarakenteiden, hallintomuotojen, talousmallien tai kulttuurimuotojen loppua, saattaa romahdusta seuraava yhteiskunta ainakin jossakin määrin jatkaa edeltävän yhteiskunnan muotoja. Esimerkiksi nykyinen Venäjä on monessa mielessä jatke Venäjän keisarikunnan ja Neuvostoliiton kulttuurille sekä yhteiskuntarakenteille. Monessa tapauksessa romahdus merkitsee yhteiskunnallisen painopisteen siirtymistä keskusjohdolta paikallisille valtakeskittymille, jotka muutoin jatkavat saman yhteiskunnan perinteitä. Joissakin tapauksissa romahdus puolestaan on lähes totaalinen, ja vain joitakin palasia entisestä yhteiskunnasta säilyy.


title: Etäluettava sähkömittari

text: Etäluettava sähkömittari mittaa käyttöpaikan kulutusta sekä jännitetasoja ja tallentaa ne muistiinsa tuntisarjoina. Mittaustiedot siirretään yleensä keskittimelle, joka sijaitsee jakelumuuntamolla tai kerrostalon kellarissa, josta mittaustiedot on sähköyhtiön luettavissa. Tiedot siirretään keskittimelle yleensä PLC-tekniikalla, joskus käytetään myös langatonta Mesh-verkkoa tai sarjaväylätekniikoita. Tietojen luennan hoitaa sähköyhtiö etänä matkapuhelinverkon välityksellä ja tiedot tallennetaan mittaustietokantaan. Mittarin tietojen tulee säilyä sähkökatkosten aikana ja mittaustiedot tulee toimittaa asiakkaalle seuraavan vuorokauden kuluessa. Haja-asutusalueilla tieto saatetaan siirtää matkapuhelinverkolla suoraan mittarilta mittaustietokantaan.


title: Kansainvälinen suvaitsevaisuuden päivä

text: - Ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteen mukaisesti suvaitsevaisuuden osoittaminen ei merkitse yhteiskunnallisen epäoikeudenmukaisuuden sietämistä eikä omasta vakaumuksesta luopumista eikä sen heikentämistä. Se merkitsee, että ihminen saa vapaasti pitää kiinni vakaumuksestaan ja hyväksyy sen, että toiset pitävät kiinni omastaan. Se merkitsee sen tosiasian hyväksymistä, että ihmisillä, jotka ovat luonnostaan erilaisia ulkomuotonsa, asemansa, puhetapansa, käyttäytymismuotojensa ja arvojensa puolesta, on oikeus elää rauhassa ja olla sellaisia kuin ovat. Se merkitsee myös, ettei kukaan saa väkisin tyrkyttää näkemyksiään toisille.


title: Siirtokunta

text: Siirtokunta eli "kolonia" voi tarkoittaa toiseen maahan asettuneiden vierasmaalaisten yhteisöä tai jonkin kansan oman kotimaansa ulkopuolelle perustamaa kauppapaikkaa. Antiikin aikana oli tavallista, että Välimeren alueella asuneet kansat perustivat siirtokuntia toisiin maihin. Esimerkiksi kreikkalaiset perustivat useita siirtokuntia Italiaan.


title: Juutalaissiirtokunta

text:
Käytännöllinen syy siirtokunnille on pula maasta ja asunnoista. Siirtokunnissa asuntojen hintataso on alhainen, ja israelilaisyritykset saavat halpaa työvoimaa. Toisaalta israelilaisyritys saattaa maksaa palkkaa palestiinalaiselle enemmän kuin palestiinalaisyritys.
Siirtokunnilla voi rangaista arabeja ja niitä voi käyttää valttikorttina neuvotteluissa palestiinalaisten kanssa. Siirtokunnat saattavat kytkeytyä myös Israelin sisäpolitiikkaan. Niiden kannattajat menestyvät vaaleissa. Länsirannan siirtokuntia on vaikea purkaa ilman laajan protestoinnin pelkoa Israelissa.


title: Siirtoikkuna

text: Siirtoikkuna tarkoittaa jalkapallossa ajanjaksoa, jolloin pelaajasiirtojen tekeminen on sallittua. Kuitenkin esimerkiksi lainasopimusten teko on sallittua myös muina ajankohtina. Kansainvälinen siirtoikkuna on auki kahdesti vuodessa: sarjakauden päättymisestä 31. elokuuta saakka, sekä tammikuun ensimmäisestä päivästä viimeiseen. Tyypillisesti kansainvälisen siirtoikkunan viimeisenä päivänä tapahtuu eniten siirtoja. Suomessa siirtoikkunat ovat 1.8.-31.8 ja 1.3.-30.4. Aikaisemmin siirtoikkuna oli eurooppalaisten seurojen keskinäinen käytäntö, mutta kaudella 2002/2003 kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA otti sen sääntöihinsä.


title: Siirtomaa

text: Siirtomaa eli kolonia on varsinaisen valtion ulkopuolinen maa-alue, joka on isäntämaan kontrollissa. Toinen siirtomaan määre on, että siirtomaahan emämaasta muuttaneet siirtolaiset säilyttävät yhteytensä emämaahan ja voivat edelleen olla sen lakien alaisia. Kielitoimiston sanakirjan mukaan siirtomaa on "jonkin valtion hallinnassa oleva mutta sen rajojen ulkopuolinen (usein merentakainen) alue, jonka väestö koostuu emämaasta muuttaneista ja alkuperäisväestöstä".


title: Lait (Platon)

text: Kirja IV käsittelee hyvän siirtokunnan edellytyksiä ja järjestelyitä sekä lainsäätäjän merkitystä siirtokunnan perustamisessa. Aluksi kuvataan uuden kuvitteellisen kaupungin sijaintia. Samalla todetaan, että ulkomaankauppa ja vieraat laivastot ovat uhkia kansan rehellisyydelle ja urheudelle. Siksi perustettavan siirtokunnan tulisi sijaita jonkin matkan päässä merestä ja kyetä tuottamaan itse tarpeeksi, mutta ei ylenmäärin, ravintoa.


title: Siirtoseurakunta

text: Siirtoseurakunta tarkoitti Moskovan rauhassa 1940 ja aseleposopimuksessa 1944 Neuvostoliitolle luovutetuilla alueilla toimineita seurakuntia. Seurakuntien jäsenet muuttivat siirtoväkenä muualle Suomeen, mutta siirtoseurakunnat toimivat sen jälkeenkin omina hallinnollisina kokonaisuuksina siirtoväen keskuudessa. Siirtoseurakunnat lakkautettiin vuoden 1950 alussa. Evankelis-luterilaisten siirtoseurakuntien jäsenet otettiin uuden asuinpaikkansa seurakuntaan ja viranhaltijat nimitettiin ilman vaalia jonkin seurakunnan virkaan. Siirtoseurakuntien arkistot ovat Mikkelin maakunta-arkistossa. Suomen ortodoksisessa kirkossa suoritettiin kokonaan uusi aluejärjestely 1950, sillä sen siirtoseurakunnat muodostivat seurakuntien enemmistön.


title: Ydinalue

text: Ydinalueet ovat maantieteessä merkittäviä, usein globaaleja keskuksia, joiden vaikutusalueena ovat laajat alueet, kuten kokonainen maanosa tai koko maailma. Tällaisia ovat esimerkiksi suuret metropolit, kuten New York, Lontoo, Pariisi, Moskova ja Tokio tai laajemmat kokonaisuudet, kuten Ruhrin alue, USA tai Länsi-Eurooppa. Ydinalueet ovat merkittäviä tekijöitä politiikassa ja maailmankaupassa. Ne ovat tavallisesti vauraita, kehittyneitä, kaupungistuneita ja tiheään asuttuja. Ydinalueet ovat usein myös kulttuurin keskuksia, mistä on esimerkkinä länsimaisen kulttuurin globaali asema, joka näkyy niin musiikissa, urheilussa, pukeutumisessa kuin monella muulla elämän osa-alueella. Ydinalueen ulkopuolelle jäävät vaikutusalueet ja syrjäseudut eli periferiat, joista ne saavat raaka-aineita.


title: Skandinaavien varhaiset Grönlannin siirtokunnat

text: Siirtokunnan talot olivat eri vuonoissa noin 200 km pitkällä rannikon alueella. Itäiseen siirtokuntaan rakennettiin yhteensä 450 taloa, mutta kaikissa ei ehkä asuttu yhtä aikaa. Siirtokunta ulottui monen vuonon alueella Qatortoqista Narsaqiin ja Nanotalikiin ja käsitti 190 maatilaa. Kirkkoja oli 12. Niistä yksi oli "katedraali" ja yksi munkki- ja nunnaluostari. Lisäksi oli pieni monesti itäisen siirtokunnan osana pidetty 20 talon siirtokunta Ivittuutin lähellä. Tästä siirtokunnasta ei ole kirjoittuja lähteitä. Norjalaiset kävivät Diskonlahden seuduilla ja pohjoisemmassakin olevassa Nordrseturissa metsästämässä jääkarhuja ja mursuja.


title: Siirtoväki

text: Siirtoväki tarkoittaa Suomen Neuvostoliitolle toisen maailmansodan seurauksena luovuttamilta alueilta eli talvisodan jälkeen luovutetusta Karjalasta, Kuusamon ja Sallan silloisista itäosista ja Petsamon Kalastajasaarennon luoteisosasta, jatkosodan jälkeen samoilta alueilta sekä koko Petsamosta ja Porkkalan vuokra-alueelta, vuonna 1947 Jäniskosken–Niskakosken alueelta evakuoituja henkilöitä, evakkoja, jotka viimeistään jatkosodan päätyttyä oli ryhdyttävä asuttamaan pysyvästi Suomen uuden rajan sisäpuolelle. Evakoista suurin osa oli karjalaisia. Siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 prosenttia Suomen silloisesta väkiluvusta.


text: Pienempi ja pohjoisempi läntinen siirtokunta eli Vesterbygden oli nykyisen Nuukin lähellä Lysufjordin pohjukassa. Siirtokunnassa oli 90 taloa, neljä kirkkoa ja yksi muu rakennus. Tästä siirtokunnasta on säilynyt kirjoitettua tietoa hyvin vähän. Se asutettiin melko pian itäisen siirtokunnan jälkeen. Sen keskus oli Sandnes. Suurin löydetty raunioitunut maatila tunnetaan nimellä Sandnes, koska se on jäänyt hiekkakerroksen alle. Tämä entinen maatila on pitkän Lysufjordin vuonon perillä. Rakennukset oli tehty kivestä ja turpeesta. Läntinen siirtokunta oli noin 65 leveysasteella ja sen laidunten heinäsato oli vain kolmannes itäisen siirtokunnan sadosta. Pohjoisessa tapahtunut metsästys olikin sen tärkeä elinkeino. Tästä etelään oli 500 km asumatonta rannikkoa, jonka vuonoissa ei voinut laiduntaa kasvillisuuden niukkuuden takia. Lusyfjordista haarautuvan pohjoisen vuonon päässä oli Nipaatsoq, jossa saattoi asua jopa tuhat ihmistä.


title: Maametalli

text: Nykyisin maametalleilla tarkoitetaan tavallisimmin vain ns. harvinaisia maametalleja. Niitä ovat ryhmään 3 kuuluvat skandium ja yttrium sekä lantaani ja muut lantanoidit eli alkuaineet 57...71. Toisinaan luetaan "maametalleihin" kuuluvaksi harvinaisten maametallien lisäksi myös alumiini, joka eräiltä ominaisuuksiltaan muistuttaa niitä. Tässä laajemmassa merkityksessä nimitystä ei kuitenkaan enää suositella käytettävän.


title: Harvinaiset maametallit

text: Harvinaiset maametallit ovat joukko metallisia alkuaineita. Harvinaisiin maametalleihin kuuluu IUPAC:n määritelmän mukaan 17 metallia: jaksollisen järjestelmän kolmanteen ryhmään kuuluvat skandium ja yttrium sekä kaikki lantanoidit (eri määritelmissä on vaihtelua). Maametalleista käytetään usein lyhennettä REE (). Keveistä maametalleista (La–Sm) käytetään lyhennettä LREE ja painavista (Eu–Lu) HREE.


title: Harvinaiset maametallit

text: Nimitys "harvinaiset maametallit" johtuu siitä, että ne löydettiin aikoinaan maaperässä esiintyvistä harvinaisista oksidimineraaleista kuten gadoliniitista, joka ensin löydettiin Ruotsin Ytterbystä. Kovin harvinaisia ne eivät kuitenkaan ole, vaan esimerkiksi cerium on maankuoren 25:nneksi yleisin alkuaine, jota maankuoressa on noin 68 miljoonasosaa. Yksi niistä, prometium, on voimakkaasti radioaktiivinen ja sellaisena epävakaa alkuaine, jota luonnossa ei esiinny muutoin kuin uraanin hajoamistuotteena.