title: Drayson Bowman

text: Drayson Bowman (s. 8. maaliskuuta 1989) on yhdysvaltalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa NHL-seura Montreal Canadiensissa. Hän on aiemmin pelannut Carolina Hurricanesissa, joka varasi Bowmanin 72. pelaajana .


title: Stan Bowman

text: Stan Bowmanin ura Chicago Blackhawksin organisaatiossa alkoi vuonna 2001, jolloin hän toimi toimitusjohtajan avustajana. Vuodet 2005-2007 hänen tittelinsä oli "Director of Hockey Operations" ja vuodet 2007-2009 Bowman oli joukkueen varatoimitusjohtaja. Stan Bowman nimettiin Blackhawksin toimitusjohtajaksi 14. heinäkuuta 2009 ja samalla edeltävä toimitusjohtaja Dale Tallon siirrettiin seuraorganisaation sisällä muihin johtotehtäviin. Bowmanin ensimmäinen kausi toimitusjohtajana päättyi NHL-historian nuorimpana toimitusjohtajana Stanley Cup -mestaruuteen, kun Blackhawks oli NHL:n paras joukkue 49 vuoden tauon jälkeen. 7. syyskuuta 2010 Bowman ylennettiin toimitusjohtajan tehtäviensä lisäksi seuran varapresidentiksi. Mestaruuden jälkeen Blackhawks joutui kireän palkkakattotilanteen vuoksi luopumaan useista pelaajistaan. Bowman onnistui kuitenkin pitämään joukkueen pelaajamateriaalin kilpailukykyisenä. Muutaman kauden pettymyksen jälkeen Blackhawks juhli jälleen mestaruutta keväällä 2013 ja 2015. Bowmanin sopimusta pidennettiin 11. syyskuuta 2013 ulottumaan aina kevääseen 2018 asti.


title: Drayson Bowman

text: Bowman aloitti kauden 2006-2007 WHL:n yhdeksänneksi parhaaksi rankattuna lupauksena. Hän pelasi CHL:n parhaiden lupausten otteluun. Kauden puolessavälissä Bowman oltiin listattu pohjoisamerikkalaisten pelaajien 44. pelaajaksi. Hän paransi pistemääräänsä tehden 24 maalia ja 43 pistettä 61 ottelussa. Hän pelasi ensimmäisen kerran WHL:n pudotuspelejä Chiefsin sijoituttua neljänneksi U.S. Divisioonassa. Kuudessa pudotuspeliottelussa Bowman kirjautti tehot 2+5=7. Chiefsin tiputti ensimmäisen kierroksen jälkeen Everett Silvertips. Ennen Bowman oli noussut ennakkoarvioinneissa pohjoisamerikkalaisten kenttäpelaajien sijalle 36. Carolina Hurricanes varasi Bowmanin lopulta numerolla 72.


title: Drayson Bowman

text: Bowman pysyi Charlottessa kauden 2011-2012 alussa hänen epäonnistuttuaan Carolinan harjoitusleirillä. Marraskuussa 2011 hänet kutsuttiin viideksi päiväksi Carolinaan. Seuraavassa kuukaudessa hänet kutsuttiin jälleen ylös ja hän teki kaksi maalia ottelussa Vancouver Canucksia vastaan 15. joulukuuta 2011. Maalit olivat hänen ensimmäiset NHL:ssä yli vuoteen ja kahdeksaan kuukauteen. Tämän jälkeen hän sai vielä kaksi NHL-komennusta ennen kauden loppua. 37 NHL-pelissä Bowman teki 13 pistettä Carolinassa ja AHL:ssä Charlottessa hän pelasi 42 peliä, joissa teki 26 pistettä. Kesäkaudella Bowman ei tehnyt Carolinan kanssa pidempää sopimusta säilyäkseen rajoitetusti vapaana agenttina sopimuksensa loppuessa.


title: Drayson Bowman

text: Bowman pelasi taas Carolinan harjoitusleirillä 2010-2011, mutta palasi kuukaudeksi AHL:ään. Carolinan vaihtaessa farmijoukkuetta, Bowman siirtyi uuteen yhteistyöseuraan Charlotte Checkersiin. Hän teki 30 pistettä 51 ottelussa kymmenenneksi sijoittuneessa Charlotten joukkueessa. Hänet kutsuttiin NHL:ään 10. maaliskuuta 2011. Hän pelasi jäljellä olevan kauden 2010-2011 aikana Carolinassa 23 ottelua, joissa kirjautti tililleen yhden syöttöpisteen. Keskimäärin hänelle kertyi jääaikaa 10 minuuttia ottelussa. Carolina ei päässyt pudotuspeleihin joten se palautti Bowmanin takaisin AHL:ään pelaamaan pudotuspelejä Charlotten kanssa. Hän teki 15 pelissä tehot 2+6=8. Charlotte tippui konfrenenssin finaaleissa Binghamton Senatorsille.


title: Drayson Bowman

text: Memorial Cupissa menestymisen jälkeen 31. heinäkuuta 2008 Bowman solmi Carolina Hurricanesin kanssa kolmen vuoden tulokassopimuksen 2,06 miljoonalla dollarilla. Viimeisen kautensa Chiefsissä Bowman pelasi 2008-2009. Hänet nimettiin Jared Spurgeonin ja Seth Comptonin kanssa varakapteeneiksi Justin McCraen taakse. Bowman nimettiin WHL:n ja CHL:n viikon pelaajaksi, kun hän oli tehnyt 12 pistettä kolmeen peliin 1. helmikuuta 2009 loppuneella viikolla. Seuraavassa kuussa hän ansaitsi uudelleen viikon pelaajan tittelin tekemällä kahdeksan pistettä kahdessa pelissä 15. maaliskuuta 2009 loppuneella viikolla. Hän teki kauden aikana 47 maalia, jolla sijoittui liigan maalipörssin neljänneksi. Lisäksi hän teki junioriuransa piste-ennätyksen parantaessaan edellisen kauden pistemäärää yhdellä. Hän oli toisena vuotena peräkkäin joukkueensa paras pistemies. Hänet nimettiin toiseen tähdistökentälliseen yhdessä joukkuetoverinsa maalivahti Dustin Tokarskin kanssa. Bowman ja Chiefs eivät pystyneet puolustamaan WHL:n ja CHL:n mestaruuksiaan, kun joukkue hävisi toisen kierroksen seitsemännessä ottelussa Vancouver Giantsille. Spokanen tippuminen päätti Bowmanin junioriuran. Hän lähti Chiefsistä joukkueen kaikkien aikojen viidenneksi parhaana maalintekijänä 136 osumalla. Eniten maaleja Chiefsissä tehneellä Pat Falloonilla osumia on vain kymmenen enemmän. Lisäksi hänellä on 269 pelissä 114 syöttöpistettä ja yhteensä 250 pistettä.


title: NHL-kausi 1935–1936

text: Vuosi oli Detroitin. Joukkue kaappasi ensimmäisen sijan Yhdysvaltojen divisioonassa. Montreal Maroons puolestaan vei kärkipaikan Kanadan divisioonassa, mutta sen peleissä alkoi käydä yhä vähemmän faneja, mikä huolestutti Maroonsin toimitusjohtajaa, manageria ja valmentajaa Tommy Gormania. Eräässä vaiheessa Lionel Conacherin täytyi hoitaa joukkueen asioita Gormanin kärsiessä terveys- ja hermo-ongelmista. Kauden keskivaiheilla Toe Blake vaihdettiin Chicagossa pelikieltoon joutuneeseen, alasarjoissa pelaamisesta kieltäydyttyään Canadiensiin siirtyneeseen Lorne Chabot’hon, ja Chabot’n maalivahtityöskentelyn myötä joukkueen pelit kääntyivät voitokkaiksi.


title: NHL-kausi 1967–1968

text: NHL-kausi 1967–1968 oli National Hockey Leaguen historian 51. kausi. Sen aikana 12 NHL-joukkuetta pelasi kukin 74 runkosarjaottelua. Liigaan tuli mukaan kuusi uutta joukkuetta, jotka olivat California Seals, Los Angeles Kings, Minnesota North Stars, Philadelphia Flyers, Pittsburgh Penguins ja St. Louis Blues. California Seals vaihtoi nimekseen Oakland Seals kesken kauden 8. joulukuuta 1967. Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Scotty Bowmanin valmentaman St. Louis Bluesin otteluvoitoin 4–0. Kyseessä oli NHL:n olemassaolon aikana Canadiensin 14. ja seuran koko historian 15. Stanley Cup -mestaruus. Kauden päätyttyä Canadiensin kahdeksaan Stanley Cup -voittoon johdattanut valmentaja Toe Blake jäi eläkkeelle.


title: Drayson Bowman

text: Varauksensa jälkeen Bowman otti osaa ensimmäiseen NHL:n harjoitusleiriinsä syyskuussa 2007, mutta palasi Spokaneen pelaamaan junioritasolla. Kolmannella täydellä WHL:ssä pelaamallaan kaudella Bowman oli joukkueensa paras pistemies tehden 66 ottelussa 82 pistettä. 42 maalillaan hän sijoittui liigan jaetulle neljännelle sijalle. Bowman teki joukkuestaan eniten pisteitä myös pudotuspeleissä, jossa iski 20 pistettä 21 otteluun. Chiefs voitti Ed Chynoweth Cupin eli WHL:n mestaruuden. Liigan mestaruuden turvin Chiefs sai osallistui Memorial Cupiin Kitchenerissä, Ontariossa. Turnauksen avauspelissä Bowman iski hattutempun jatkoajalla 5-4 voitetussa ottelussa Belleville Bullsia vastaan. Bowmanille merkittiin maali turnauksen kaikissa neljässä ottelussa. Hän teki voittomaalit molemmissa otteluissa Kitchener Rangersia vastaan. Chiefs ja Rangers kohtasivat lohkovaiheessa ja finaalissa. Chiefs voitti Memorial Cupin finaalissa Kitchenerin maalein 4-1. Bowman teki neljässä pelaamassaan ottelussa kuusi maalia, jolla voitti maalipörssin. Pistepörssissä hän sijoittui kahdeksalla pisteellään kolmanneksi Kitchener Rangersin pelaajien Justin Azevedon ja Matt Halischukin jälkeen. Lisäksi Bowman nimettiin Memorial Cupin tähdistökentälliseen.


title: Anglesey

text: Anglesey () on Irlanninmeren saari Walesin luoteisrannikolla. Anglesey on Walesin ja Englannin suurin saari ja sen pinta-ala on 676 km². Hallinnollisesti Anglesey muodostaa Isle of Angleseyn (kymriksi "Ynys Môn") kreivikunnan, johon kuuluu myös läheinen Holy Island. Koko hallinnollisella alueella oli vuonna 2017 arviolta 69 300 asukasta.


title: Anglesey

text: Anglesey on saari ja sitä erottaa Walesin mantereen puoleisesta osasta Menaisalmi. Angleseyn pinta-ala on noin 676 km² ja se on näin Englannin ja Walesin suurin saari. Angleseyn kreivikuntaan kuuluu myös Holy Island hieman Angleseyn saaresta länteen. Saaren korkein kohta on Holyhead Mountain noin 219 metrin korkeudella merenpinnasta. Saaren hallinnollinen keskus on Llangefni.


title: Anglesey

text: Rooman valtakunnan luhistuttua Angleseystä tuli osa walesilaista Gwyneddin kuningaskuntaa. Kuninkaallinen hovi sijaitsi Aberffrawissa. Saaren omistuksesta kiinnostuivat myöhemmin myös englantilaiset hallitsijat. Northumbrian hallitsija Eadwine (k. 632/3) keräsi jonkin aikaa suojelurahaa saarelta. Gwyneddin kuningas Cadwaladr ap Cadwallon kukisti Eadwinen ja Gwynedd päätyi lopullisesti englantilaisvallan alle vasta Edvard I:n aikakaudella vuonna 1282. Angleseystä tehtiin oma kreivikuntansa vuonna 1284. Walesilaisella Tudor-suvulla oli merkittäviä maaomistuksia Angleseyllä ja suvun edustaja Henrik VII:sta tuli Englannin kuningas. Gwyneddin kreivikunta perustettiin vuonna 1974 ja se käsitti suurin piirtein vanhojen Angleseyn, Caernarfonin ja Merionethin kreivikuntien alueet. Anglesey erotettiin jälleen omaksi kreivikunnakseen vuonna 1995.


title: Puffin Island (Anglesey)

text:
Puffin Island () on saari Pohjois-Walesissä Angleseyn saaren pohjoisosassa. Saaresta alkaa Menainsalmen koillinen pään. Viikingit käyttivät saaresta nimeä Priestholm.
Pyhä Seiriol perusti Penmonin luostarin 600-luvulla saaren läheisyyteen. Samalla hän perusti saarelle uskonnollisen yhteisön. Siitä juontuu saaren kymriläinen nimi Ynys Seiriol eli Seiriolin saari. Sanotaan, että Pyhä Seiriol oli haudattu saarelle, samoin kun hänen suojelijansa Gwyneddin kuningas Maelgwn Gwynedd. Saarella on useita keskiaikaisia luostareiden raunioita sekä 1100-luvulta peräisin oleva kirkon torni. Giraldus Cambrensis mainitsee saaren matkallaan Walesissa vuonna 1188.
Saaren englanninkielisen nimi Puffin Island on suomeksi Lunnisaari. Nimensä mukaan saarella oli suuri lunnipopulaatio. Myös ruokeja oli saarella runsaasti. 1890-luvulla saarelle kuitenkin pääsi isorottia, jotka romahduttivat saaren pesivät lintukannat. Vuonna 1998 aloitettiin rottien poistaminen saarelta, toivoen että linnut palaisivat pesimään saarelle.
Puffin Islandin ja Angleseyn saaressa olevan niemen Penmon Pointin (kymriksi "Trwyn Du") välinen salmi on vaarallinen purjehtia. Vuonna 1831 Liverpoolista tullut laiva "Rothesay Castle" upposi salmeen. Pian tämän haverin jälkeen rakennettiin Trwyn Dun majakka.


title: Holy Island (Wales)

text: Holy Island () on saari Luoteis-Walesissa. Saari on Walesin toiseksi suurin ja siellä sijaitsee Angleseyn kreivikunnan suurin kaupunki ja hallinnollinen keskus Holyhead.


title: Islay

text: Islay on saari Hebridien eteläosassa, Skotlannin länsirannikolla. Nimi pohjautuu gaelin kielen sanaan "ìle". Saaren koillispuolella sijaitsee Juran saari. Saaren pääkaupunki on Bowmore ja toinen suurempi kaupunki on Port Ellen. Pienempiä asutuskeskuksia ovat mm. Port Charlotte, Portnahaven, Bridgend, Port Askaig ja Bruichladdich. Saarella elää noin 3 400 asukasta ja sen pinta-ala on noin 620 km². Se on noin 40 km pitkä ja leveimmillään 32 km leveä. Islay'lle pääsee lentämällä Glasgow’sta sekä Edinburghista tai lautalla Kennacraigin satamasta. Lauttayhtedet ovat Port Elleniin ja Port Askaigiin.


title: Bardsey Island

text: Saari on pinta-alaltaan 1,8 km² ja se sijaitsee Llŷnin niemimaan kärjessä Gwyneddin kreivikunnassa Walesissa. Matkaa mantereelle saarelta on noin 3 kilometriä. Saari on useiden muiden Britannian saarten tapaan luonnonpuisto. Sillä on tavattu 310 eri lintulajia, joihin lukeutuvat esimerkiksi ruokki, pikkuliitäjä, riskilä ja lunni. Saarella on myös noin 200 harmaahyljettä.


title: Anglesey

text: Angleseyn saarelta löydetyt megaliitit viittaavat asutukseen jo ehkä neoliittisella kivikaudella tai pronssikauden alussa. Kelttiläiset kielet levisivät alueella noin 100-luvulla eaa. Rooman valtakunnan valloittaessa Britanniaa 60-luvulla jaa. Anglesey oli ensimmäinen hyökkäyksen kohteeksi päätynyt alue Pohjois-Walesissa. Tacituksen mukaan saaren valloituksella oli erityistä strategista arvoa, koska se oli druidien tärkeä tukialue ja druideja pidettiin puolestaan erityisenä uhkana roomalaisvallalle alueella. Tacitus kuvailee roomalaisten hyökkäystä saarelle, jonka aikana sen pyhät lehdot tuhottiin. Tacituksen mukaan lehtoja käytettiin ihmisuhrauksissa. Joitakin todisteita druidien huomattavasta asemasta saarella on löydetty arkeologian kautta. Esimerkiksi Llyn Cerrig Bach -järveltä on tehty huomattavia esinelöytöjä, joista on päätelty alueella olleen myös läheiset yhteydet Irlantiin.


title: Anchor (saari)

text: Anchor (maorikielellä "Pukenui") on saari Uudessa-Seelannissa. Saari sijaitsee noin 2,5 kilometrin päässä Eteläsaaren länsirannasta ja se on osa Fiordlandin kansallispuistoa. Saaren korkein kohta on 417 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella ja sen pinta-ala on 1380 hehtaaria. Saarta käytetään nykyisin suojapaikkana uhanalaisille linnuille, kuten kakapoille, kalliovilistäjille sekä pikkuviherkaijoille.


title: Islannin saari

text: Islanti sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä ns. "Jökulhlaup"it eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutien nykyinen nimi saattaa olla peräisin jostakin siperialaisesta kielestä ja tarkoittaa saaria. Nimen he saivat venäläisiltä. Aluetit itse käyttävät itsestään ihmistä tai kansaa tarkoittavaa sanaa "unangan", jota myös jotkin tutkijat ovat alkaneet käyttämään. Nykyisten intaanienesi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan Beringinsalmen yli vähintään 40 000 vuotta sitten, tai mahdollisesti jopa aikaisemmin. Aleutien ja inutitien eli esk-aleutien esi-isien uskotaan kuitenkin edustaneen myöhempää muuttoliikettä alueelle noin 9 000–10 000 vuotta sitten. Inuitit ja aleutit lasketaan tavallisesti intiaaneista erilliseksi ryhmäksi, minkä lisäksi aleutien katsotaan vielä muodostavan inuiteista erillisen ryhmänsä.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutit, omankieliseltä nimeltään unangan, ovat alkuperäiskansa Yhdysvaltojen Alaskassa osissa manteretta ja Aleuttien saaristossa, sekä Venäjällä Komendöörisaarilla. Vuoden 2010 väestönlaskentojen mukaan aleuteja oli Yhdysvalloissa 19 282 ja Venäjällä 482. Aleuttien esi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan inuittien esi-isien kanssa noin 9 000–10 000 vuotta sitten ja he saivat elinkeinonsa esimerkiksi pyydystämällä merieläimiä. Venäjän keisarikunta hallitsi aikanaan aleuttien asuttamia alueita Alaskassa ja monet aluetit ovat Venäjän vallan ajan jäljiltä ortodokseja.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutit jakautuivat vanhimman miehen johtamiin taloryhmiin, joista yhden johtaja toimi myös kunkin kylän päällikkönä. Asema periytyi isältä pojalle. Muuten aleuttien sukulinja lienee ollut Matrilineaarinen kuten muillakin alueen kulttuureilla. Yhteiskunnallisesti aleutit jakautuivat perinteisesti kolmeen luokkaan, yläluokkaan, tavalliseen kansaan ja orjiin. Aleuttien kylissä oli tavallisesti noin 200 asukasta, mutta niistä suurimmissa saattoi olla jopa 2 000 asukasta. Talot rakennettiin ajopuuta, valaanluuta ja turvetta käyttäen. Taloja tehtiin eri kokoisia ja samassa talossa asui useita toisilleen sukua olevia aleutteja.


title: Aleksejev

text: Aleksejev (), naisilla Aleksejeva (Алексе́ева) on yleisimpiä venäläisiä sukunimiä. Se perustuu kreikkalaisperäiseen ristimänimeen "Aleksei" (Алексе́й), jonka suomalainen vastine on etunimi Aleksi. Nimi voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Antti

text: Antti tulee nimestä Andreas, joka puolestaan tulee 'miehekästä' tarkoittavasta sanasta "andros". Muoto Antti on vakiintunut varhain sekä Itä- että Länsi-Suomessa. Antin nimipäivä on 30. marraskuuta, joka on sekä läntisissä että itäisissä kirkkokunnissa apostoli Andreaan muistopäivä. Antti (oik. Andreas) on kalastajien suojelupyhimys: "Anna Antti ahvenia, Pekka pieniä kaloja." Anttia käytetään myös Anteron kutsumanimenä.


title: Aleksis

text: Aleksis on suomalainen miehen etunimi, joka juontaa juurensa kreikan nimestä "Alexandros" (Ἀλέξανδρος, ). Useissa muissa kielissä nimi esiintyy muodossa Alexis, ja joissakin maissa se on käytössä myös naisen nimenä. Kreikan kielessä nimi merkitsee ’auttajaa, puolustajaa’..


title: Eila

text: Eila on naisen etunimi. Nimi yleistyi Suomessa 1900-luvun alkupuolella ja esiintyy harvinaisena myös Saksassa. Nimen alkuperästä ei ole varmuutta. Sitä on arveltu Elisabet-nimen lyhentymäksi tai muunnokseksi alkujaan irlantilaisesta nimestä Eileen, joka pohjautuu kelttiläiseen "miellyttävää" tarkoittavaan sanaan, mutta nimen yleistymiseen ovat todennäköisesti vaikuttaneet myös muut sitä äänteellisesti muistuttavat nimet, kuten Aila.


title: Aili

text: Aili on alkujaan saamelainen naisen etunimi. Saamelaisilla sen tiedetään esiintyneen jo 1600-luvulla, ja suomalaisten keskuudessa se yleistyi 1800-luvun lopulla. Nykyään nimi on yleinen myös Virossa. Saamelaisilla nimi esiintyy myös muodossa Áile, ja muuallekin on levinnyt myös nimen inarinsaamelainen muunnelma Aila.


title: Aale

text: Aale on miehen ja aiemmin myös naisen etunimi. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Aale on annettu kesäkuun 2017 alkuun mennessä 339 miehelle ja alle 71 naiselle. Nimeä on annettu aina enemmän miehille, mutta tunnetuin Aale on nainen: runoilija Aale Tynni. Suosituimmillaan nimi oli 1900–1930-luvuilla. Nimen suosio on ollut pienessä nousussa 2000-luvulla.


title: Kreikkalaiset

text: Homeros käyttää "Iliaassa" kaikista kreikkalaisista nimityksiä akhaialaiset tai "akhaijit" () ja danaolaiset (). Nämä nimitykset ovat todennäköisesti tarkoittaneet alun perin mykeneläiskauden kreikkalaisia. Nimet "Akhaioi" ja "Danaoi" ovat ilmeisesti esidoorilaisia ja viittaavat heimoihin, joiden asuma-alueeksi doorilaisen vaelluksen jälkeen jäi vain myöhemmin Akhaiana tunnettu alue. Klassisena kautena näiden oletettiin tarkoittavan aiolialaisten murteiden puhujia, jotka asuivat pääasiassa Thessaliasa, Boiotiassa ja Lesboksessa.


title: Sisältöpohjainen kuvatiedonhaku

text:
Videon systematisointi on prosessi, jolla yritetään taata nopea ja joustava keino videoiden selailuun ja videoista hakemiseen. Systematisoinnissa yhdistetään ja asemoidaan videon eri osat, ja jotta tehokas selailu ja haku onnistuisivat, on videodata representoitava monitasoisesti. Tyypillisesti järjestäminen toteutetaan hierarkkisella kaavalla, joka muodostuu neljästä tasosta: videoesitys, episodi, otto, kuvavirta. Tämän jaon kautta on mahdollista toteuttaa selailu ja haku.
Systematisointi on prosessi, joka kulkee alhaalta ylös. Se alkaa alimmalta tasolta, kuvavirran tasolta, joka koostuu tietyn ajan mittaisesta kuvasarjasta. Alin taso vastaa siis alkuperäistä videodataa. Seuraava taso muodostuu otoista, eli tietystä määrästä kuvia, jotka on ajallisesti yhdistetty ja avaruudellisesti lähekkäin. Otot sisältävät jatkuvaa liikettä, ja useat otot yhdistyvät muodostaen episoditason. Episodi on semanttinen yksikkö, jolla kuvataan tekemistä tai tarinaa. Viimeinen taso eli videoesitys (esim. elokuva) rakentuu tietystä määrästä episodeja, joiden kautta rakentuu merkitsevä tarina. Videon systematisoinnissa haku voidaan kohdistaa joko ottojen, tai episodien tasolle käyttämällä erilaisia hakumenetelmiä, kuten kameran liikkeeseen perustuvaa tai kohteen liikevektoriin perustuvaa menetelmää.


title: Oikeustiede

text: Oikeustiede (juridiikka) on tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon. Tämän lisäksi oikeustieteen tehtävänä on tuottaa tulkintasuosituksia oikeudellisiin ongelmiin. Näihin tulkintasuosituksiin on puolestaan mahdollista vedota "sallittuina oikeuslähteinä" tuomioistuimissa.


title: Operationalisointi

text: Mittaaminen on ilmiöiden ymmärtämisen ja selittämisen oleellinen keino. Mittaamisen avulla saatu tieto johtaa ilmiön parempaan ymmärtämiseen ja sitä kautta ilmiön parempaan hallintaan tai sen huomioon ottamiseen päätöksenteossa. Hyvässä toimintaa koskevassa teoriassa käsitteiden on oltava sellaisia, joihin voidaan ”tarttua” käytännön ohjaustyössä. Soveltajan on voitava ymmärtää tekemisen tasolla olevien asioiden ja teorian käsitteiden välillä vallitsevia riippuvuuksia. Teoriasta on saatava käytännössä toimiva väline. Teoreettinen työ tavallaan kulminoituu kehitettyyn malliin. Sen jälkeen on käytännön vuoro ja siinä on vastattava miten mittaukset toteutetaan, miten tuloksia pitää analysoida ja miten johtopäätöksiä tehdään.


title: Profilointi

text: "Tekijäprofiloinnissa" pyritään päättelemään rikoksentekijän ominaisuuksia rikospaikkatietojen pohjalta. "Sarjoittaminen" on menetelmä, jolla pyritään tunnistamaan rikoksia, jotka ovat todennäiköisesti saman tekijän tekemiä niissä ilmenneen samankaltaisuuden perusteella. Sarjoittamalla etenkin sarjamurhat on pystytty yhdistämään oikeaan tekijään useimmissa tapauksissa. "Maantieteellisessä profiloinnissa" pyritään tekemään päätelmiä rikoksen tekijästä ja tämän asuinpaikasta rikoksen tekopaikkojen pohjalta. Monissa rikoslajeissa tekijän asunnon ja rikoksen tekopaikan välinen etäisyys on lyhyt, ja erityisen lyhyt kun kyseessä on tunnepitoinen rikos eikä taloudellista hyötyä tavoitteleva rikos. Joskus tekijän asuinpaikka päätellään siitä, että rikospaikat muodostavat kehän tekijän kotipaikan ympärille.


title: Operationalisointi

text: Tärkeää on selittää ilmiö siinä ympäristössä, johon se kuuluu. Ilmiö pitää selittää jonkin laajemman kokonaisuuden suhteen. Vygotski varoittaa, että irrotetaan tutkittava asia siitä kokonaisuudesta, jonka oleellinen osa se on, ja vain tätä osaa tutkimalla päädytään yleensä virheellisiin johtopäätöksiin. Esimerkki valaisee liian suppean tarkastelun vaaroja. Jos halutaan tutkia veden ominaisuuksia tulen sammuttamisessa ja valitaan kokonaisuuden kannalta liian pieni yksikkö tarkastelun kohteeksi, tässä tapauksessa alkuaineet happi ja vety, päädytään johtopäätökseen, että vety on räjähdysaltis kaasu ja happi palamista hyvin ylläpitävä kaasu ja tästä syystä mitä ilmeisimmin niiden yhdistelmä räjähtää käsiin, eikä siten sovellu tulen sammuttamiseen. Virhepäätelmä johtuu tietenkin siitä, että tarkastelun kohteeksi on otettu liian pieni ja kokonaisuudesta irrotettu osa, josta puuttuvat kokonaisuudelle ominaiset piirteet.


title: Tulospalkkaus

text:
Artikkelissa tulosmatriisi on selostettu kahden suomalaisen suuryrityksen tulospalkkausjärjestelmän alkuvaiheita.
Operationalisointi tarkoittaa yleisesti ilmiön ja käsitteen määrittelyä niin, että käsitteen kuvaamasta ilmiöstä saadaan mittaamisen avulla tietoa. Tulosvastuun operationalisointi tarkoittaa vastuualueen suunnitelmista johdettua määrittelyä, jonka avulla vastuualueen tavoitteet sekä toteutuneet tulokset voidaan mitata ja tuloksiin perustuva palkitseminen voidaan yksiselitteisesti suorittaa. Vastuualueen tavoitteet, tulokset ja palkitseminen tähtäävät aina organisaation suorituskyvyn ylläpitoon ja kehittämiseen. Tulosvastuun operationalisointi on yleensä vaativa tehtävä, koska tulosvastuu koostuu yleensä useista vaikeasti mitattavista osa-alueista. Vaativuutta lisää myös se, että prosessi on perusluonteeltaan asioiden arvottamista, joka vain osittain voi nojata faktoihin.


title: Mittaaminen

text: Operationalisointi tarkoittaa sellaisia määrittelyjä, joiden perusteella kiinnostuksen kohteesta voidaan mittaamalla saada määrätietoja. Luonnontieteissä mittaaminen on vakiintunutta ja siitä syystä käytettävissä on vakiintuneita mittayksiköitä. Yhteiskuntatieteissä ja taloudellisen toiminnan mittaamisessa kiinnostus kohdistuu usein asioihin tai ilmiöihin, joille ei ole olemassa valmista mittaria. Tällöin se pitää tapauskohtaisesti kehittää ja tätä prosessia kutsutaan operationalisoinniksi. Operationalisointi voi olla joskus hyvin vaikeaa, joskus jopa mahdotonta. Esimerkiksi väestön onnellisuuden tutkiminen edellyttää onnellisuuden käsitteen operationalisointia. Organisaatioiden johtaminen perustuu nykyään yleensä hajautettuun tulosvastuuseen. Tulosvastuun operationalisointia vaikeuttaa se, että tilanteen muuttumisen myötä operationalisointi on suoritettava yhä uudelleen. Väestön hyvinvoinnin käsitteen operationalisoimiseksi perustettiin kansainvälinen komitea, Stiglitzin komitea, joka 300-sivuisessa raportissaan pystyi vain hahmottamaan hyvinvoinnin mittaamisen periaatteita.


title: Operationalisointi

text: Malli on todellisuutta kuvaava esitys, usein todellisuutta yksinkertaisempana, ja sen avulla pyritään saamaan ymmärrettäväksi ja hallittavaksi muutoin liian epämääräinen tai moninainen ilmiö. Kun ilmiö on kuvattu ja määritelty käsittein, on sen käsitteet mallinnettava mittaamista varten. Mittaukseen tarkoitetut mallit esitetään tavallisesti matemaattisin suurein ja itse malli kuvaa näiden suureiden välillä vallitsevia vaikutussuhteita, riippuvuuksia.


title: Toimijaverkkoteoria

text: "Käännös" (translation) tarkoittaa toimijaverkkoteoriassa eräänlaista puheoikeuden ottamista laajemman toimijoiden joukon puolesta ja niitä toimenpiteitä, joita tähän tavoitteeseen pääsemiseksi tarvitaan. Kääntämisen prosessi etenee neljän vaiheen kautta: (1) Problematisoinnin vaiheessa verkoston muodostaja määrittelee ongelmaa ja pyrkii tunnistamaan siihen liittyviä toimijoita. (2) Kiinnostuksen herättämisen vaiheen tarkoitus on saada toimijat sitoutumaan. (3) Värväämisen kuluessa ja tuloksena toimijuuden rakenne muotoutuu uudelleen, vanhoja kytkentöjä purkautuu ja uusia syntyy omaksutun uuden näkökulman mukaisesti. (4) Mobilisaatiovaiheessa värvätyt toimijat ovat verkoston muodostajan tukena ja uudenlainen toiminta on mahdollista. Käännöksessä toimijat muuntuvat uuteen muotoon. Lopulta verkostorakenne häipyy näkyvistä ja toiminta vaikuttaa ulospäin yhtenäiseltä.


title: Indeksointi

text: Indeksointi eli asiasanoitus on yksi dokumenttien sisällönkuvailun tapa. Sisällönkuvailu on tiedonhakua tukevaa toimintaa, jolla pyritään tekemään mahdolliseksi sisällöllisesti tietynlaisten dokumenttien löytäminen. Indeksointi etsii dokumentin sisältöön liittyviä keskeisiä asioita ja kuvaa dokumentteja niiden avulla. Tavoite on, että dokumentti löytyy, kun sitä haetaan näihin elementteihin viittaavilla sanoilla. Siinä missä luokituksen kieli on keinotekoista ja koodeihin eli notaatioihin perustuvaa, indeksoinnissa käytetään indeksointi- eli dokumentaatiokieltä, jonka termit ovat luonnollisen kielen sanoja. Termit ovat vakiintuneita ja aina tietyssä muodossa. Yhtä käsitettä kuvaa vain yksi termi. Indeksointikielen sanoja kutsutaan asiasanoiksi. Tesauruksissa näitä asiasanoja kutsutaan kuvailutermeiksi. Ohjaustermit puolestaan ovat sanoja, jotka eivät kelpaa indeksointikielen sanaksi, mutta joilla viitataan asiasanaan.


title: Eksessiivi

text: Eksessiivi eli eronto eli yleinen erosija on suuntasija, joka ilmaisee muutosta jostakin olotilasta, jonakin olemisen päättymistä. Eksessiiviä ei pidetä osana suomen yleiskieltä, mutta sitä tavataan eräissä murteissa. Eksessiivi ilmaisee abstraktia eli käsitteellistä eroamista samaan tapaan kuin yleinen olosija eli essiivi abstraktia olemista ("lapsena", "äitinä") ja yleinen tulosija eli translatiivi abstraktia tulemista ("lapseksi", "äidiksi"). Eksessiiviä voidaan verrata suomen kielessä havainnollisempiin elatiiviin ("-stA") ja ablatiiviin ("-ltA"), eli sisäiseen ja ulkoiseen erosijaan.


title: Matias Corvinus

text: Matias Corvinus (, s. 24. helmikuuta 1443 – k. 6. huhtikuuta 1490) oli Unkarin kuningas eli Matias I vuosina 1458–1490. Matias oli mainetta saavuttaneen sotapäällikkö János Hunyadin poika ja nousi Unkarin ensimmäiseksi unkarilaissyntyiseksi kuninkaaksi sitten Árpádien hallitsijasuvun sammumisen. Hallitsijana Matias saavutti suuren jälkimaineen puolustaen maataan ulkopuolisia uhkia vastaan ja rajoittaen perinteisesti valtaa pidelleiden paronien ja magnaattien valtaa. Hänen kaudellaan toteutettiin myös monia hallinnollisia ja taloudellisia uudistuksia, minkä lisäksi Budasta muodostui merkittävä taiteiden ja oppineisuuden keskus. Matiaksen jälkimaineeseen on toisaalta vaikuttanut hänen kuolemaansa seurannut Unkarin alennustila, joka teki tyhjäksi Matiaksen uudistukset ja visiot.


title: Matias Corvinus

text: Valtaistuimelle vuonna 1458 noussut Matias otti nimekseen Corvinus eli korppi sukunsa vaakunan mukaan. Matias oli Unkarin kuninkaista ensimmäinen, joka oli noussut asemaansa aatelistosta hallitsijasuvun ulkopuolelta. Hän oli myös Unkarin ensimmäinen unkarilaissyntyinen kuningas sitten Árpádien hallitsijasuvun sammumisen. Alaikäisellä kuninkaalla oli aluksi holhoojahallitus, joka teki suunnitelmia esimerkiksi naimakaupoista Böömin Podierbrad-hallitsijasuvun kanssa. Tultuaan täysi-ikäiseksi hän kuitenkin siirsi holhoojansa syrjään ja torjui ajatuksen naimakaupoista. Neuvonantajakseen Matias otti aiemmin opettajanaan toimineen humanististen aatteiden kannattajan János Vitézin, joka nimitettiin Esztergomin arkkipiispaksi ja kansleriksi. Virkamiehiksi otettiin tyypillisten magnaattisukujen jäsenten lisäksi alemman aatelin ja jopa porvariston jäseniä, jotka olivat näin riippuvaisia asemassaan kuninkaasta ja noudattivat tämän tahtoa. Vitézin neuvojen mukaisesti Matias alkoi myös kasvattaa kuninkaan valtaa Unkarin paroneihin nähden.


title: Matias Corvinus

text: Matias eli unkarilaisittain Mátyás syntyi Cluj-Napocassa nykyisessä Romaniassa 24. helmikuuta 1443. Hänen isänsä János Hunyadi oli mainetta saavuttanut unkarilainen sotapäällikkö, ja Matias oli isänsä kahdesta pojasta nuorempi. János Hunyadi oli tullut tunnetuksi etenkin sodissa Osmanien valtakuntaa vastaan, mutta hän kuoli ruttoon vuonna 1456 otettuaan yhden huomattavimmistaan voitoista Belgradin piirityksessä. Jánoksen kuoltua hänen poliittiset vastustajansa ja etenkin Cillein suku alkoivat toimia Hunyadeja vastaan. Ulrich Cillei yritti ottaa haltuunsa Matiaksen isoveljen Lázlo Hunyadin omistaman Nándorfehérvárin linnan. Tuloksena oli kahakka Hunaydien kannattajien kanssa, ja Ulrich sai surmansa. Kahakan jälkeen kuningas Lázló V antoi mestauttaa Lázlon ja Matias vangittiin. Etenkin alempi aateli suosi Hunyadeita, ja kuninkaan toiminta oli johtaa kapinaan Unkarissa. Kuningas pakeni vangitun Matiaksen kanssa Prahaan, jossa Lázló V kuoli vuonna 1457. Edellisen kuninkaan kuoltua uusia ehdokkaita kuninkaaksi oli useita. Unkarilaiset magnaatit kannattivat Puolan kuningas Kasimir IV:tä, Saksin herttua Wilhelmiä, keisari Fredrik III:ta sekä joitakin unkarilaisia magnaatteja. Alempi aatelisto halusi kuitenkin Unkarille unkarilaisen kuninkaan, ja Matiasta kannatettiin hänen kuuluisan isänsä ja veljensä kohtalon takia. Valtiopäivien vielä valitessa kuningasta vuonna 1458 tuhannet aateliset kokoontuivat Tonavan jäälle, jolla Matias huudettiin kuninkaaksi.


title: Matias Corvinus

text: Matias kuoli Wienissä 6. huhtikuuta 1490. Hän sai jälkimaineen rakastettuna hallitsijana, joka turvasi kansan herrojen mielivaltaa vastaan. Myös Unkarin ulkoinen mahti oli hänen kaudellaan suurimmillaan, ja Matiasta on pidetty Unkarin viimeisenä kansallisena kuninkaana. Maata painoi suuri verotaakka, mutta toisaalta Unkari oli säästynyt ulkoisten uhkien hävitykseltä. Matiaksen maineeseen suurena hallitsijana vaikutti myös hänen kuolemansa jälkeinen alennustilan kausi Unkarissa. Matias oli toivonut seuraajakseen poikaansa János Corvinusta, mutta kruunua tavoittelivat myös Habsburgien keisari Fredrik III:n poika Maksimilian ja Jagellonien Böömin kuningas Vladislav. Magnaatit saivat nyt valittua helposti ohjailtavana pitämänsä Vladislauksen kuninkaan seuraajaksi valtiopäivillä. Matiaksen perustama vahvaan kuninkaanvaltaan perustunut järjestelmä romahti, kuten romahti Matiaksen visioima suuri Keski-Euroopan liittouma turkkilaisia vastaan.


title: Matias Corvinus

text: Kuninkaan toiminta herätti luonnollisesti myös vastustusta. Osa unkarilaisista alkoi tukea keisari Fredrik III:ta vastakuninkaana, ja kruununperimyksestä syttyi sota. Paavi Pius II välitti lopulta vuonna 1463 solmitun rauhan, jonka mukaan Matias tunnustettiin Unkarin kuninkaaksi mutta perimysoikeus siirtyisi keisarin Habsburgien suvulle, jos Matias ei saisi omia perillisiä. Matias sai lunnaita vastaan myös takaisin Unkarin Pyhän Tapanin kruunun, jota hän käytti kruunajaisissaan vuonna 1464. Rauha keisarin kanssa merkitsi kuninkaalle tämän vallan vakiintumista Unkarissa.


title: Matiaksenkirkko

text: Matiaksenkirkko on katolinen, keskiajalta peräisin oleva kirkko Budapestin Linnavuorella Unkarissa. Sen päätorni näkyy kaupungin monin osiin, ja se on Budapestin tunnetuimpia maamerkkejä. Kirkko on viralliselta nimeltään "Budan Linnan Pyhän Neitsyen kirkko". Se tunnetaan kuitenkin paremmin Matiaksenkirkon nimellä 1400-luvulla hallinneen Matias-kuninkaan mukaan. Matias kruunattiin kirkossa ja hänet vihittiin siellä kahdesti, ja hän myös rakennutti kirkkoon etelätornin. Tornissa on näkyvillä Corvinus-suvun vaakuna, jossa on korpin kuva.


title: Matias Corvinus

text: Matias kävi sotia myös lännessä, jossa hän tavoitteli Böömiä, Itävallan perintömaita ja jopa Saksan keisarin kruunua. Unkarilla oli tälläkin suunnalla vastustajansa, ja yritettyään vallata Böömin hän ajautui sotaan keisaria ja Puolan Jagelloja vastaan. Vuonna 1478 solmitussa Olmützin rauhassa Määri, Sleesia ja Lausitz liitettiin Unkariin kuninkaan elinajaksi, mutta Jagellonian hallitseman Böömin valtaaminen ei onnistunut. Jonkin verran menestystä saavutettiin myös keisaria vastaan. Wien vallattiin vuonna 1485, ja unkarilaiset hallitsivat paria vuotta myöhemmin koko Ala-Itävaltaa.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Matthias Alexander Castrén syntyi Tervolassa 1813. Hänen isänsä oli kappalainen Christian Castrén, josta tuli myöhemmin Rovaniemen kirkkoherra, ja äitinsä Susanna Sofia Fellman. Sekä Castrénin että Fellmanin suvut olivat vanhoja pappissukuja. Matthias oppi jo kotona sekä suomen että ruotsin kielen. Tervola oli suomenkielistä aluetta, mutta säätyläisperheessä ruotsin osaaminen oli välttämätöntä.


title: Třebíč

text: Matias Corvinus melkein tuhosi Třebíčin hussilaissodissa vuonna 1468. Myöhemmin kaupunki on joutunut muutamaan otteseen tulipalon kouriin. Tämän takia Třebíčistä ei löydy juurikaan rakennuksia gotiikan tai renessanssin ajalta.


title: Positroni

text: Lääketieteessä positroneja käytetään positroniemissiotomografiassa (PET), jolla voidaan kuvantaa kehon eri elimiä. Menetelmässä potilaalle annetaan radioaktiivista ainetta, joka hakeutuu elimistössä tiettyihin kohtiin, esimerkiksi syöpäpesäkkeisiin. Radionuklidit hajoavat tietyllä nopeudella elimistössä emittoiden positroneja, jotka annihiloituvat elimistön elektronien kanssa. Vapautunut gammasäteily havaitaan kehon ulkopuolelle asetetulla ilmaisimella.


title: Positroni

text: Positroni on elektronin antihiukkanen eli antimateriaa. Positronin massa ja spin ovat yhtä suuret kuin elektronilla, mutta sen sähkövaraus päinvastainen, +1 "e".


title: Protoni

text: Protoni (tunnus p tai p) on subatominen hiukkanen, jonka sähkövaraus on +1 "e" eli positiivinen alkeisvaraus ja massa noin yhden atomimassayksikön verran. Protonit muodostavat atomiytimet yhdessä sähkövarauksettomien neutronien kanssa. Alkuaineen järjestysluku määräytyy sen ytimessä olevien protonien lukumäärän mukaan: esimerkiksi vedyn, jonka ytimessä on vain yksi protoni, järjestysluku on 1. Joskus protoneita ja neutroneita kutsutaan myös yhteisnimityksellä nukleonit.


title: Positroni

text: Positroni voi syntyä parinmuodostumiseksi kutsutussa prosessissa, jossa fotonien osuessa aineeseen yli 1,022 MeV:n energialla muodostuu positroni ja elektroni. Käänteisessä prosessissa, parintuhossa, positroni kohtaa elektronin jolloin molemmat häviävät ja vapautuu 1,022 MeV energiaa gammasäteilynä. Tapahtuu siis annihilaatio.


title: Petri Posio

text: Petri Posio (s. 17. toukokuuta 1983) on suomalainen maalipalloilija ja paralympiavoittaja. Posio edustaa seuratasolla Pro Näpäjää. Posio oli mukana jo Ateenan paralympialaisissa 2004. Hän oli myös neljä vuotta myöhemmin mukana Pekingin paralympialaisissa. Vuoden 2012 Lontoon paralympialaisissa hän saavutti paralympiakultaa. Hänellä on myös MM-hopeaa vuodelta 2014. EM-kilpailuissa hän on saavuttanut kultaa vuonna 2011 ja hopeaa vuonna 2015. Hän edusti Suomea Rio de Janeiron paralympialaisissa 2016. Rio de Janeirossa hän toimi Suomen joukkueen kapteenina.


title: Plutoni (geologia)

text: Plutoni on geologiassa intrusiivinen magmakivimassa, joka kiteytyy maanalaisesta magmasta. Plutoneihin lukeutuvat mm. batoliitit, diapiirit ja stokit. Käytännössä plutoni viittaa selvästi erottuviin, halkaisijaltaan kilometrejä oleviin magmakivimassoihin. Plutoninen kivilaji eli syväkivi on syvällä maankuoressa magmasta kiteytynyt kivilaji. Yleisimmät plutoniset kivilajit ovat graniitti, granodioriitti, tonaliitti ja kvartsidioriitti.


title: Positroni

text: Hiukkasfysiikan tutkimuksessa positroneita on käytetty tietynlaisissa hiukkaskiihdyttimissä, joissa ne törmäytetään elektroneihin relativistisilla nopeuksilla. Tällaisessa hiukkas-antihiukkas-törmäyksessä hiukkanen ja sen antihiukkanen annihiloituvat ja niiden energia muuttuu toisiksi hiukkasiksi. Tähän perustui muun muassa vuosina 1989–2001 toimineen LEP-törmäyttimen toiminta.


title: Magnetroni

text: Magnetroni on tyypillisesti poikkileikkaukseltaan lieriönmuotoinen tyhjiöputki. Sen ulkokuori on anodi ja keskellä on katodi. Nämä ovat tavallisesti kuparisia. Hehkutettu katodi on sähkövaraukseltaan negatiivinen anodiin nähden, mistä huolehtii korkeajännitelähde. Katodilta hehkutuksen ansiosta irronneet elektronit kulkevat sähkökentän vaikutuksesta anodille. Ne menisivät suorinta reittiä, mutta magnetronissa on myös magneetti, joka luo siihen akselin suuntaisen, ja siis sähkökenttään nähden kohtisuoran, ristikkäisen magneettikentän. Siitä tulee nimi ristikenttäputki. Muita ristikenttäputkia ovat mm. amplitron (vahvistin), platinotron (amplitronin toinen nimi) ja stabilitron (amplitron oskillaattorina). Kohtisuoraan sähkövirran suuntaan vaikuttava magneettivuo muuttaa elektronien radat kaartuviksi sähkömagnetismin lakien mukaisesti, ja ne alkavat kiertää katodia spiraalimaisesti. Elektronien rata riippuu magneettikentän ja sähkökentän voimakkuuksista. Sopivalla yhdistelmällä elektronit kiertävät useita kierroksia.


title: Patrik Tähtönen

text: Patrik Tähtönen () on kuvitteellinen hahmo "Paavo Pesusieni" -animaatiosarjasa. Hahmon on luonut yhdysvaltalainen meribiologi Stephen Hillenburg. Patrikin alkuperäinen ääninäyttelijä on Bill Fagerbakke. Patrik on vaaleanpunainen meritähti, joka asuu kiven alla merenpohjassa. Patrik on Paavo Pesusienen paras ystävä. Patrikin muita ystäviä ovat Paavon lemmikkietana Kari, Patrikin ja Paavon naapurissa asuva Jalmari Kalmari, Paavon työnantaja Einari Rapu (johtaja Rapu) sekä Sanna-niminen orava, joka asuu vedessä ilmakuvun alla.


title: Pluto

text: Pluto (virallisesti 134340 Pluto, symboli: ) on plutoidi ja kääpiöplaneetta, joka kiertää Aurinkoa pääosin Neptunusta kauempana Kuiperin vyöhykkeellä. Se on varsinaisen vyöhykkeen kappaleista suurin, mutta vasta toiseksi massiivisin kaikista transneptunisista kohteista (massiivisin on hajanaisen kiekon Eris, joka on suunnilleen saman kokoinen kuin Pluto). Pluto on jäästä ja kivestä koostuva pienehkö ulkoplaneettojen kuita muistuttava kappale, jonka läpimitta on hieman alle 2 400 kilometriä. Pluto on Auringosta niin kaukana, että sieltä katsoen Aurinko näyttäisi vain todella kirkkaalta tähdeltä. Pluto saattaa olla samankaltainen kuin Neptunuksen kuu Triton. Plutolla on viisi tunnettua kuuta: Kharon, Hydra, Kerberos, Nix ja Styx.


title: Mario Puzo

text: Mario Puzo (15. lokakuuta 1920 – 2. heinäkuuta 1999) oli amerikanitalialainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi "Kummisetä"-kirjan kirjoittajana.


title: Kummisetä

text: Kummisetä () on italialaissyntyisen yhdysvaltalaisen Mario Puzon vuonna 1969 julkaistu romaani. Teoksen on suomentanut Pekka Hakala 1971 WSOY:lle. Romaani on saavuttanut suuren suosion. Se kertoo kuvitteellisen amerikanitalialaisen rikollissuvun Corleonen perheen tarinan 1940-luvulta 1950-luvulle.


title: Kummisetä (elokuvatrilogia)

text: Ensimmäinen elokuva "Kummisetä" ("Godfather", 1972) perustuu kokonaisuudessaan Mario Puzon romaaniin, toinen osa "Kummisetä osa II" ("Godfather, part II", 1974) sisältää kirjassa kerrotun Vito Corleonen nuoruustarinan, mutta on muuten uusi tarina. Kolmas osa "Kummisetä III" ("Godfather, part III", 1990) lainaa kirjasta vain henkilöhahmoja. Kirjailija Mario Puzo osallistui jokaisen elokuvan käsikirjoittamiseen.


title: Kummisetä

text: "Kummisetä" on tunnetuin amerikanitalialaisesta mafiasta kertova romaani. Kirjaa on myyty yli 21 miljoonaa kappaletta, ja se on ollut Yhdysvaltain myydyimpien kirjojen listalla ykkönen 67 viikkoa. Kirja ja sen hahmot olivat myös pohjana Francis Ford Coppolan ohjaamalle elokuvatrilogialle. Ensimmäinen "Kummisetä" sai kolme Oscar-palkintoa (muun muassa paras elokuva), ja se on saanut lisäksi 19 muuta palkintoa. Elokuvan käsikirjoituksesta vastasi Mario Puzo.


title: Corleone

text: Corleone esiintyy "Kummisetä"-elokuvissa ja -romaaneissa mafiaperheen nimenä ja alkuperäkaupunkina. Elokuvassa mafiaperheen päämies Vito Corleone saa sekaannuksen vuoksi nimensä kotikylänsä mukaan. Mario Puzon "Kummisetä"-romaanin mukaan kyse on tietoisesta kotiseutumuiston vaalimisesta: ”Uudessa kotimaassaan hän muutti nimensä Corleoneksi säilyttääkseen edes jonkin siteen kotikyläänsä. Tämä oli yksi niistä harvoista tunteellisista eleistä, joita hän milloinkaan harrasti.”


title: Corleonen perhe

text: Corleonen perhe on fiktiivinen perhe Mario Puzon menestysromaanissa "Kummisetä". Perheen perusti Vito Andolini, joka muutti nuorena poikana Yhdysvaltoihin 1900-luvun vaihteessa Sisiliasta. Kirjassa "Kummisetä" mainitaan, että hän oli kotoisin Corleonen kaupungista, jonka nimen hän itselleen otti säilyttääkseen siteen kotikaupunkiinsa.


title: Johnny Fontane

text:
Johnny Fontane on kuvitteellinen italialaisamerikkalainen laulaja Mario Puzon romaanissa "Kummisetä" sekä Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa "Kummisetä" ja "Kummisetä osa III". Elokuvissa Fontanen osaa näyttelee Al Martino. Yleisesti oletettiin Puzon käyttäneen Fontanen kuvaamiseen Frank Sinatran elämää.
Johnny Fontanesta tulee huippusuosittu laulaja 1930-luvulla, mutta hänellä on vaikeuksia päästä Hollywoodiin. Päästäkseen haluaamansa elokuvaan hän turvautuu kummisetänsä, Vito Corleonen apuun. Corleone tekeekin elokuvatuottajalle ”tarjouksen, josta ei voi kieltäytyä”.


title: Carmella Corleone

text: Carmella Corleone on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa "Kummisetä" ja Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa "Kummisetä" ja "Kummisetä osa II". Carmella italialaisamerikkalaisen rikollisperheen kantaäiti. Elokuvassa Carmellan osaa näyttelee Morgana King.


title: Michael Corleone

text: Michael Corleone on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon romaaneissa "Kummisetä" ja "Sisilialainen". Corleone on myös päähenkilö Francis Ford Coppolan ohjaamassa Kummisetä -elokuvatrilogiassa, missä häntä näyttelee Al Pacino, joka oli suorituksestaan kahdesti ehdolla "Academy Award" -palkinnon saajaksi.


title: Leo Rainio

text: Pulla kirjoitti ensin yksin romaanin "Huimapää" (nimimerkillä Leo Rainio 1929) ja jatkokertomuksen "Aseveikot" (nimimerkillä Kapteeni L. Rainio 1931). Sitten Pulla ja Waltari kirjoittivat yhdessä nimimerkillä Kapteeni Leo Rainio seikkailuromaanit "Keisarin tekohampaat" (1931), "Punainen Madonna" (1932) ja "Älkää ampuko pianistia" (1932) sekä näytelmän "Isänmaan parhaat" (1932). Kun Waltari vetäytyi yhteistyöstä, Pulla kirjoitti vielä samalla nimimerkillä romaanit "Lempeä korvanleikkaaja" (1933) ja "Gangsterit ja seitsemän kääpiötä" (1945).


title: Vitali Klytško

text: Vitali Volodymyrovytš Klytško (, s. 19. heinäkuuta 1971) on ukrainalainen poliitikko sekä entinen raskaansarjan nyrkkeilijä ja potkunyrkkeilijä. Klytško on voittanut maailmanmestaruuden kummassakin lajissaan. Hän työskenteli Ukrainan armeijan lähitaistelukouluttajana ennen kuin aloitti ammattilaisuransa vuonna 1997. Klytško on myös opiskellut Kiovan yliopistossa liikunta- ja terveystieteitä sekä väitellyt tohtoriksi. Klytško on 203 cm pitkä ja painaa noin 115 kg.


title: Volodymyr Klytško

text: Volodymyr Volodymyrovytš Klytško (, kansainvälisesti muodossa Wladimir Klitschko), (s. 25. maaliskuuta 1976) on ukrainalainen entinen raskaansarjan nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja raskaansarjan WBC-liiton entisen maailmanmestarin Vitali Klytškon pikkuveli. Hän on entinen WBA-, WBO-, IBF- ja IBO -nyrkkeilyliittojen sekä The Ring -nyrkkeilylehden maailmanmestari.


title: Corrie Sanders

text: Vuonna 2003 Sanders voitti WBO:n raskaansarjan mestaruuden tyrmäämällä hallinneen mestarin Volodymyr Klytškon toisessa erässä. Etukäteen oli arvioitu, että Sandersilla ei olisi mitään mahdollisuuksia: hän oli pienikokoisempi ja yli 10 vuotta vastustajaansa vanhempi. Lisäksi Klytškon ulottuvuus oli sitä luokkaa, että ottelun olisi pitänyt olla hänelle helppo. Ottelun jälkeen Vitali Klytško käveli onnittelemaan veljensä tyrmääjää ja haastoi tämän otteluun. Sanders valittiin yllättävän voiton vuoksi "The Ring" -lehden vuoden yllätykseksi. Ottelun toteutumiseen kului yli vuosi. Tänä aikana Sanders luopui WBO-liiton vyöstään ja iski Vitali Klytškoa vastaan suuremman WBC-liiton vyöstä. Titteli oli ollut vapaana siitä lähtien, kuin Lennox Lewis oli lopettanut uransa 2003. Sanders aloitti hyvin ja Klytško oli tulla tyrmätyksi useasti ottelun alussa. Ottelun pitkittyessä Sandersin kunto kuitenkin loppui kesken. Lopulta 8. erässä tuomari keskeytti ottelun, sillä Sandersin silmä ja korva vaativat pikaista lääkärin hoitoa.


title: Volodymyr Klytško vs. David Haye

text: Ottelun jälkeen Klytškoa häiritsi se, ettei hän kyennyt ottamaan uransa 50. tyrmäysvoittoa kamppailussa. Klytškon ja Hayen kohtaamisen jälkeen Volodymyr ja hänen veljensä, WBC-liiton maailmanmestari Vitali Klytško hallitsivat kaikkia merkittäviä raskaansarjan maailmanmestaruusvöitä. Klytškon veljekset nousivat näin kamppailun myötä raskaansarjan kiistattomiksi hallitsijoiksi, sillä he olivat aiemmin tehneet lupauksen äidilleen, etteivät koskaan kohtaisi toisiaan kehässä.


title: Vitali Klytško

text: Klytško Voitti WBO-liiton mestaruuden vuonna 1999 tyrmättyään Herbie Hiden toisessa erässä lähdettyään kamppailuun altavastaajana. Hän puolusti titteliään menestyksekkäästi sen jälkeen kahdesti kunnes kärsi tappion Chris Byrdille. Sitäkin ottelua hän hallitsi, mutta joutui antamaan luovutusvoiton olkapäävamman vuoksi. Illassa Klytškon piti kohdata alun perin 1990-luvulta tunnettu Donovan Ruddock, mutta tämä oli peruuttanut saapumisensa viime hetkellä. Luovutuksen vuoksi Klytškon maine romahti ja häntä kutsuttiin nimellä Quitschko. Klytškon pikkuveli Volodymyr voitti Byrdin heti tämän seuraavassa ottelussa. Vuonna 2002 Klytško sai hieman arvostustaan takaisin voittaessaan hankalat Vaughn Beanin ja Larry Donaldin. Kriitikot moittivat kaikesta huolimatta häntä kömpelöksi ja haukkuivat hänen otteluitaan pitkäveteisiksi.


title: Vitali Klytško

text: Kun Klytško luopui ensimmäistä kertaa nyrkkeilyurastaan vuonna 2005, hän päätti pyrkiä Kiovan kaupunginjohtajaksi. Hän sijoittui vuoden 2006 kaupunginjohtajan vaaleissa toiseksi 25% äänimäärällä häviten Leonid Tšernovetskylle. Samanaikaisesti Klytško kampanjoi puolueensa PORA-ROP:n nimissä Kiovan kunnallisvaaleissa saavuttaen 14 paikkaa kunnanvaltuustossa. Vuonna 2008, Klytško pyrki jälleen kaupunginjohtajaksi 18% äänimäärällä. Hän myös johti perustamansa Vitaliy Klychko Blocin (sittemmin UDAR) kunnallisvaaleihin saavuttaen 10,61% äänimäärän ja 15 paikkaa.


title: Vitali Klytško

text: Klytško palasi lähes 4 vuoden ottelutauolta kehään vuoden 2008 lokakuussa. Kamppailussa hän kukisti Nigerialaisen Samuel Peterin nousten samalla WBC liiton hallitsevaksi mestariksi. Peterin kulmaus luovutti ottelun 8 erän jälkeen. Klytško puolusti WBC-liiton mestaruutta vuoden 2009 maaliskuussa. Kamppailussa hän voitti sitä ennen vain kerran urallaan hävinneen kuubalaisen Juan Carlos Gomezin. Klytško voitti ottelun yhdeksännessä erässä teknisellä tyrmäyksellä Gomezin nojaillessa kehäköysiin. Kamppailun aikana Gomezin kasvot vaurioituivat ja hän kaatui seitsemännessä erässä kanveesiin, pystyen kuitenkin vielä jatkamaan ottelua.


title: Vitali Klytško

text: Myöhemmin Vitali Klytško pääsi ottelemaan raskaansarjan kiistattomasta mestaruudesta Lennox Lewisiä vastaan kesäkuussa 2003. Klytško ei välittänyt vastustajansa meriiteistä, vaan vaihtoi röyhkeästi iskuja mestarin kanssa horjuttaen tätä toisessa erässä. Kolmannessa erässä Klytškon silmäkulma repesi auki molempien miesten jakaessa kovia iskuja. Ottelulääkäri keskeytti kamppailun kuudennen erän jälkeen Lewisin iskun halkaistua Klytškon silmäkulman. Klytško johti keskeytyshetkellä ottelua kaikien tuomarien kirjanpidossa. Lewis oli kuitenkin viidennessä ja kuudennessa erässä saanut jo hienoisen hallinnan ottelusta. Välittömästi ottelun jälkeen kehässä pidetyssä haastattelussa Lewis kuitenkin sanoi, että olisi voittanut Klytškon ilman keskeytystäkin vedoten muun muassa hänen veriseen naamaansa. Lewis lopetti uransa ottelun jälkeen ja Klytško voitti hänen avoimeksi jättämänsä mestaruuden teknisellä tyrmäyksellä Corrie Sandersista toukokuussa 2004. Tämän jälkeen Klytško säilytti mestaruutensa tyrmäämällä Danny Williamsin joulukuussa 2004.


title: Vasyl Lomatšenko

text: Vasyl Anatolijovytš Lomatšenko (, s. 17. helmikuuta 1988 Bilhorod-Dnistrovskyi, Ukrainan SNT) on ukrainalainen ammattinyrkkeilijä, entinen amatöörinyrkkeilijä, olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Vasenkätinen Lomatšenko on 168 senttimetriä pitkä. Ammattiurallaan hän on voittanut höyhensarjan WBO-liiton mestaruuden ja ylemmän höyhensarjan WBO-liiton mestaruuden. Lomatšenko kilpailee ylemmässä höyhensarjassa.


title: Vitali Klytško

text: Klytško puolusti mestaruutta 26. syyskuuta 2009 Los Angelesin Staples Centerissä tuolloin vielä voittamatonta Chris Arreolaa vastaan ja voitti kamppailun teknisellä tyrmäyksellä kymmenennessä erässä. Kolmannen kerran mestaruutta Klytško puolusti Kevin Johnsonia vastaan. Klytško voitti 12-eräisen ottelun kaikki erät. Klytško puolusti seuraavaksi mestaruuttaan 29. toukokuuta 2010 Albert Sosnowskia vastaan voittaen hänet kymmenessä erässä tyrmäyksellä. Klytško puolusti mestaruuttaan 16. lokakuuta 2010 Shannon Briggsia vastaan ja voitti 12-eräisen ottelun pisteillä. Hän jatkoi mestaruutensa puolustamista 19. maaliskuuta 2011 Odlanier Solisia vastaan voittaen hänet tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Klytško jatkoi voittoisaa mestaruuden puolustamista Tomas Adamekia vastaan 10. syyskuuta 2011, voittaen hänet teknisellä tyrmäyksellä kahdeksannessa erässä. Klytško kohtasi Dereck Chisoran 19. helmikuuta 2012, voittaen 12-eräisen ottelun tuomariäänin. Ammattilaisurallaan Klytško on nyrkkeillyt 46 ottelua. Otteluista hän on voittanut 44, joista 40 tyrmäyksellä, ja hävinnyt yhden. Hän ei ole kertaakaan urallaan joutunut luvunlaskuun.


title: Demagogia

text: Demagogia (, sanoista , 'kansa', , 'johtaa') eli kansankiihotus on keino saavuttaa poliittista valtaa vetoamalla kansan tunteisiin, ennakkoluuloihin, pelkoihin ja odotuksiin käyttämällä voimakasta retoriikkaa ja propagandaa, ja hyödyntämällä usein esimerkiksi nationalistisia, populistisia tai uskonnollisia teemoja. Demagogi tarkoittaa kansankiihottajaa tai -villitsijää.


title: Demagogia

text: Termi 'demagogia' on peräisin antiikin kreikkalaisesta politiikasta, ja se esiintyy muun muassa Aristofaneella ja Thukydideellä.


title: Andragogiikka

text: Andragogiikka on teoria aikuisen oppimisesta. Käsitteen on tehnyt tunnetuksi Malcom Knowles 1960-luvulla. Andragogiikka-termi juontuu kreikankielisistä sanoista andros (mies) ja ago (ajaa, ohjata) ja tällä termillä haluttiin tehdä ero pedagogiikasta, joka ymmärretään lähinnä lasten kasvattamisena ja opettamisena. Andragogisia erityispiirteitä ovat esimerkiksi: Andragogiikka-käsite on herättänyt myös kritiikkiä ja on keskusteltu siitä onko se aikuiskoulutuksen menetelmä tai tekniikka vai vain joukko oletuksia.


title: Demarkaatio-ongelma

text:
Tieteen tehtävä on totuudellisen tiedon etsintä. Silloin se ei voi väittää aina tietävänsä totuutta, mutta saattaa esittää ehdotuksia jonkin ilmiön selitykselle. Tieteen tulee olla useimpien näkemysten mukaan eksaktia, eli sen väitteiden olla vahvistettavissa tai kumottavissa. Jotkut filosofit, muun muassa skeptikot, haluavat vetää selvän rajan tieteelle ja ei-tieteelle. Koska tieteen ja ei-tieteen määritelmät ovat jossain määrin joustavia, tämä on joskus liukuvaa. Tieteen on oltava riippumatonta, ei esimerkiksi jonkin poliittisen puolueen tai uskonnon ohjattavissa. Tämä ei silti estä poliittista vaikuttajaa tai uskovaista tekemästä hyvää tiedettä. Ei-tiedettä esimerkiksi poliittinen ajattelija tekee silloin, jos tuottaa tahallaan vääriä tuloksia. Eräänä esimerkkinä poliittisessa ohjauksessa ei-tieteellisesti toimineesta valetieteilijästä oli neuvostoliittolainen Trofim Lysenko. Tiede ei käytännössä voi olla koskaan vapaa ennakko-oletuksista, mutta niitä on kyettävä muuttamaan uusien todisteiden ilmaantuessa.
Tieteen tulee olla muun muassa Raimo Tuomelan esittämien ajatusten mukaan


title: Demokratia

text: Kuten edellisessä kappaleessakin, kreikan sana dēmos käännetään tavallisesti "kansaksi." Alkuperäisesti dēmos ei kuitenkaan tarkoittanut koko kansaa. Nimitystä dēmos lienee käytetty alun perin eräistä Attikan alueista. Vasta myöhemmin se on muuttunut merkitsemään tällaisen alueen syntyperäisten asukkaiden muodostamaa yhteisöä. Yhdyssana dēmokratia saattoi tarkoittaa köyhälistön etuja ajavaa köyhälistön valtaa, kuten esimerkiksi Aristoteleen Politiikassa (1279 b). Modernina aikana sana demokratia on tullut niin täyteen myönteissävyisiä sivumerkityksiä, että miltei mitä tahansa hallitustapaa on kutsuttu demokraattiseksi: esimerkiksi Iso-Britannian, Alankomaiden, Belgian ja Skandinavian maiden monarkiaa, Yhdysvaltojen, Meksikon ja latinalaisamerikkalaisten maiden kaltaisia tasavaltoja sekä Neuvostoliiton ja Kiinan kansantasavallan kaltaisia kommunistivaltioita.


title: Dementia

text: Dementiaa esiintyy eniten korkealla iällä. Dementia-sanaa käytetään yleensä vain niissä tapauksissa, kun tiedonkäsittelyyn liittyvät aivotoiminnot ovat heikentyneet potilaan aiemmasta tasosta. Jos dementiaoireet ovat synnynnäisiä, dementia-sanan sijaan käytetään yleensä termiä toiminnanohjauksen häiriöt. Jos dementiaoireet johtuvat esimerkiksi älyllisestä kehitysvammaisuudesta, potilaalle ei aseteta erillistä dementiadiagnoosia, mutta jos kehitysvammapotilaan dementiaoireet lisääntyvät, hän voi saada myös dementiadiagnoosin.


title: Dementia

text: Dementialla (ICD-10: F00-F03) tarkoitetaan oireistoa, jossa muistin heikkeneminen ja muiden kognitiivisten kykyjen lasku alentavat potilaan kykyä selviytyä normaaleista arjen toiminnoista sekä haittaavat sosiaalista ja ammatillista selviytymistä. Dementiaan liittyy muistihäiriöiden ohella tyypillisesti kielellisiä häiriöitä, kuten sanojen löytämisen tai ymmärtämisen vaikeutumista, kätevyyden heikkenemistä, kuten esimerkiksi pukeutumisen vaikeutumista tai kasvojen tai esineiden tunnistamisen vaikeutumista, sekä monimutkaisten älyllisten toimintojen heikkenemistä, kuten ohjeiden mukaan toimimisen tai vieraassa paikassa suunnistamisen vaikeutumista. Dementiasta kärsivän kyky suunnitella päivittäisiä toimintoja, jäsentää kokonaisuuksia ja ymmärtää vertauskuvallisia ilmauksia on usein heikentynyt. Etenkin vaikeaan dementiaan liittyy usein erilaisia käytöshäiriöitä.


title: Dysgrafia

text: Dysgrafia (tai agrafia) on keskushermostoperäinen kirjoitushäiriö, joka esiintyy usein lukemisen erityisvaikeuden (dysleksia) tai muiden oppimishäiriöiden yhteydessä. Sen ilmenemistapoja voi olla esimerkiksi:Dysgrafia ei ole merkki älyllisestä jälkeenjääneisyydestä, eikä vaikuta muutoin ilmenevään lahjakkuuteen. Sen vuoksi dysgrafiasta kärsivälle olisi tärkeää luoda uskoa ja halua oppimiseen muilla osa-alueilla. Dysgraafikolla on oikeus tukitoimenpiteisiin oppimisympäristössään, ja hänellä on oltava mahdollisuus tutustua ja omaksua vaihtoehtoisia oppimismenetelmiä tai ilmaisutapoja.


title: Diglossia

text: Kielitieteen alalla diglossiaksi kutsutaan tilannetta, jossa yhteiskunnassa puhutaan samanaikaisesti kahta (yleensä läheistä sukua olevaa) eri kieltä. Kielistä toista käytetään virallisissa yhteyksissä sekä hallinnossa, ja sillä on korkeampi status, kun taas toinen, yleensä paikallinen kieli, on kansan jokapäiväisessä käytössä. Usein korkeammasta kielestä suodattuu paikalliseen kieleen sanoja sekä kieliopillisia muotoja, joskin yleensä hieman muunnettuna. Diglossia liittyy kielen ja yhteiskunnan suhteeseen, ja kuuluu näin ollen sosiolingvistiikan alaan.


title: Dilemma

text:
Dilemma (, "kaksois-olettamus") eli pulma on ongelma, johon on olemassa vähintään kaksi mahdollista vastausta. Retoriikassa vastaukset ovat usein epätyydyttäviä, mutta vastausten ei välttämättä pidä olla epätyydyttäviä, jotta ongelma voitaisiin luokitella dilemmaksi. Tyydyttävätkin vastaukset tekevät siis ongelmasta dilemman. Propositiologiikassa käytettäven symbolein dilemma voidaan esittää muodossa:
formula_1
Selväsanaisesti sanottuna se tarkoittaa: ”Lause A tai lause B tiedetään todeksi, mutta molemmat tuottavat lauseen C, joten lauseiden A ja B saamista totuusarvoista riippumatta ne tuottavat joka tapauksessa lauseen C.”


title: Tähden kehitys

text: Tähdet syntyvät kylmistä, suurista kaasupilvistä luhistumalla oman painovoimansa ansiosta. Pilven tai sen osan täytyy olla kyllin tiheä ja alussa kylmä, jotta se luhistuisi. Havaintojen mukaan tähdet syntyvät joukkoina. Tähden syntyessä se hehkuu, kun tähden synnyttävän kaasupilven luhistumisen aiheuttama kitka kuumentaa kaasua. Syntyvää, kutistuvaa tähteä sanotaan prototähdeksi. Monesti prototähti havaitaan kaasupilven läheltä ja sisältä radio- tai infrapunakohteena. Tähden kutistuessa ja kuumetessa ensin sen synnyttäneen kaasupilven molekyylit hajoavat atomeiksi, ja edelleen kuumetessa lopulta atomit ionisoituvat. Lopulta tähdestä tulee niin tiivis ja kuuma, että sen ydinreaktiot syttyvät. Kaikki aines ei putoa suoraan tähteen, vaan kutistuvan tähden ympärille syntyy keskipakoisvoiman takia kiekkomainen rakenne. Eri tutkimusten mukaan näistä kiekoista syntyy pienimassaisia tähtiä ja/tai planeettoja. Muodostuttuaan tähti asettuu niin sanottuun pääsarjaan.


title: Tähtien synty

text: Tähtien synty tapahtuu suurten, kylmien kaasupilvien kutistuessa oman painovoimansa ansiosta. Kaasupilvestä syntyvä tähtialkio kuumenee hyvin kuumaksi, koska sen kaasun painovoimaenergia muuttuu kaasuosasten keskinäisen kitkan takia lämmöksi. Tämä hajottaa ensin molekyylit, ionisoi kaasun ja käynnistää lopulta ydinreaktiot ja näin tähti syntyy.


title: Tähtien synty

text:
Tähtiä syntyy jättiläismäisissä tähtienvälisissä molekyylipilvissä, jotka ovat ympäristöään huomattavasti tiheämpiä. Suurten molekyylipilvien pilvien tarkkaa syntymekanismia ei tunneta, mutta niitä on havaittu lukuisia. Näiden läheltä on löydetty nuoria tähtiä. Galaksin sisällä tähtienvälinen avaruus sisältää tavallisesti 0,1–1 kaasuhiukkasta (atomia isompaa hiukkasta) kuutiosenttimetriä kohden, kun tiheys pienen ja hyvin tiheän pimeän sumun, globulin, sisällä voi olla useita miljoonia hiukkasia kuutiosenttimetrissä. Jättiläismolekyylipilven koko on 50–300 valovuotta ja massa 100 000–10 miljoonaa Auringon massaa. Massa riittää siten kokonaisen tähtijoukon syntymiseen samalla kertaa. Mikä saa molekyylipilven ytimen kutistumaan, on yhä tutkimuksen kohde.
Kiertäessään Linnunradan ympäri molekyylipilvet saattavat törmätä toisiinsa, kulkea tiheiden spiraalihaarojen läpi tai joutua supernovan šokkiaallon läpäisemäksi. Galaksien törmätessä toisiinsa niiden tähtienväliset pilvet sekoittuvat toisiinsa. Jokin näistä tekijöistä saattaa aloittaa molekyylipilven tiivistymisen oman painovoimansa vaikutuksesta. Esim. supernovaräjähdyksen aikaansaama kuuma kaasukupla puristaa molekyylipilven osasia kokoon globuleiksi, joiden sisälle syntyy tähtiä.


title: Prototähti

text: Tähdet syntyvät kaasupilvistä kutistumalla, jonka kitka vapauttaa lämpöä, mikä lopulta käynnistää ydinreaktiot. Tähti on kaasupilvi, joka tuottaa energiaa ydinreaktioilla. Prototähtivaihe kestää tähtienvälisen kaasupilven kutistumisesta ydinreaktioiden alkamiseen tähden keskustassa. Prototähden tyypillinen läpimitta on 100 AU. Prototähdelle syntyy varsin varhaisessa vaiheessa kaasukiekko, johon putoaa ympäröivästä kaasuvaipasta kaasua. Toisaalta syntynyt, valoa loistava tähti suihkuttaa navoiltaan ainetta valtavalla nopeudella.


title: Tähtien synty

text:
Lopulta pilven keskelle syntyy pyörivä kaasupallo, prototähti, jonka lämpötila ei ole kuitenkaan vielä noussut riittävän korkeaksi fuusioreaktion aikaansaamiseksi. Prototähtivaihe on sitä ympäröivän tiheän kaasu- ja pölykiekon peittämä, jolloin se on havaittavissa vain siluettina sijaitessaan esimerkiksi kirkkaan emissiosumun edessä, kuten Orionin suuressa kaasusumussa.
Nykyisten tutkimusten mukaan noin sadan auringon massaiseen pilveen synntyy ensin suuri prototähti, jonka ympärille massiivinen kaasukiekko. Siihen syntyy tiheitä spiraalihaaroja, joista syntyy toinen suuri prototähti, ja kiekosta syntyy pienempiä prototähtiä. Useimmat näistä ovat hyvin pieniä..


title: Planeettakuntien synty

text: Kun vastasyntynyt tähti alkaa vuorovaikuttaa ympäröivän kaasukiekon kanssa, se synnyttää valtavia suihkuja, jotka sinkoutuvat valovuosien päähän tähden ja kiekon väliltä napojen suunnassa. Samaan aikaan kaasukiekossa alkaa tapahtua pölyhiukkasten tiivistymistä. Pölyhiukkaset törmäilevät toisiinsa ja sopivissa tapauksissa syntyneet törmäykset tuottavat suurempia hiukkasia. Toiset törmäykset ovat hajottavia. Liian suurella nopeudella tapahtunut törmäys on hajottava. Lopulta rakentavat törmäykset kuitenkin voittavat ja aikaa myöten syntyy kilometrien kokoisia "planetesimaaleja", jotka kasvavat suuriksi esiplaneetoiksi, oligarkeiksi, joita on noin sata ja joiden ratojen kehitys ja törmäily ovat hidasta. Oligarkkien radat muuttuvat miljoonien vuosien kuluessa keskinäisten vetovoimien takia. Eniten aikaa vievä vaihe on oligarkkien törmäily esimerkiksi kymmeneksi planeetaksi. Esimerkiksi oligarkkien muodostama alkuaurinkokunta oli tasapainoton, kaoottinen, ja altis suurille törmäyksille. Esimerkiksi Maa ja Kuu ovat syntyneet kahden oligarkin törmäyksen tuloksena. Maahan törmännyt Marsin kokoinen oligarkki sinkosi alkumaasta ainetta niin paljon, että siitä saattoi syntyä Kuu. Jättiläisplaneetat syntyvät melko kaukana auringosta vyöhykkeellä, missä vesihöyry tiivistyy jäähileiksi. Jäähileet ja pöly kasautuvat aikaa myöten valtaviksi noin kymmenen Maan massan planeetoiksi, jotka saattavat kerätä vetyä ja heliumia kaasukiekosta, mihin Maan kokoinen pieni planeetta ei kykene. Jättiläisplaneetat myös vaeltelevat jonkin verran tähteä ympäröivässä kiekossa muun muassa planeetan ja kaasun välisten vuorovesivoimien, planeetan ja planetesimaalien välisten vuorovaikutusten ja keskinäisten vetovoimien takia. Oortin komeettapilven tapainen muodostelma syntyy, kun jättiläisplaneetat sinkoavat läheltä ohittavia planetesimaaleja kaukaisille radoille painovoimallaan. Pluton kaltaiset Kuiperin vyöhykkeen kääpiöplaneetat ovat tiivistymättömän planeetan osasia. Sama pätee myös asteroidivyöhykkeen kolmeen suurimpaan kappaleeseen: kääpiöplaneetta Cerekseen sekä Vestaan ja Pallakseen. Lisäksi Pallaksen radan suuri inklinaatio saattaa johtua sen kokemasta suuresta törmäyksestä.


title: Tähti

text: Prototähtiä ympäröi noin aurinkokuntamme kokoinen kaasu- ja pölykiekko, joka toimii ympäristönä mahdollisten tähteä kiertävien planeettojen synnylle. Kiekon syntyminen johtuu siitä, että alkuperäiset tähtienväliset pölypilvet, joista tähdet tiivistyvät, pyörivät aina hitaalla vauhdilla, noin yhden kierroksen miljoonassa vuodessa. Niillä on siis suuri impulssimomentti. Impulssimomentin säilyttääkseen tiivistyvien prototähtien tulee kasvattaa pyörimisvauhtiaan. Tästä seuraa, että osa aineesta ei putoa suoraan syntyvää tähteä kohti, vaan muodostaa sen ympärille pyörivän kiekon.


title: Tähtien lähiohitukset

text:
Kun kaksi tähteä ohittavat toisensa hyvin läheltä, niiden keskinäinen vetovoima muuttaa ainakin jonkin verran molempien tähtien ratoja. Kevyemmän tähden liiketila muuttuu enemmän, raskaamman vähemmän.
Tähdet syntyvät tähtijoukoissa tai assosiaatioissa, joissa tähdet ovat lähempänä toisiaan, jolloin tähtien väliset törmäykset ovat mahdollisia. Lähiohittajatähdet joko etääntyvät toisistaan tai syntyy kaksoistähti. Erityisen yleisiä tähtien lähiohitukset ovat pallomaisissa tähtijoukoissa, joissa kevyt tähti usein ohittaa raskaan tähden ja sinkoutuu itse joukosta pois, kun raskas tähti muuttaa kiertorataansa lähemmäs joukon keskustaa.


title: Tähden ydinsynteesi

text: "Energy production in stars"-julkaisussa vuonna 1939 Hans Bethe tutki mahdollisia vedyn fuusioreaktioita. Hän uskoi protoni-protoni-ketjun olevan Auringon massaisten ja pienempien tähtien tärkein energiaa tuottava reaktio, ja hiilisyklin olevan suurempien tähtien tärkein reaktio. Nämä reaktiot kattavat pääosan tähden energiantuotannosta ja sitä kautta niiden kuumuudesta, mutta eivät selitä raskaampien alkuaineiden syntyä. Vuonna 1946 Fred Hoyle esitti, että erittäin kuumien ydinten joukko voisi yhtyä raudaksi. Kahdeksan vuotta myöhemmin hän julkaisi teorian tähtien nukleosynteesistä, jossa syntyy alkuaineita hiilestä rautaan asti.


title: Kaksoistähden kehitys

text: Jos massavirta alkaa pääsarjavaiheessa, jolloin tähti on suhteellisen vakaa, massa siirtyy termisessä aikaskaalassa kiihtyvällä vauhdilla, koska kriittinen säde pienenee ja tähti pyrkii kehittyessään kasvamaan. Terminen aikaskaala on Auringolla noin 30 miljoonaa vuotta. Kun tähtien massasuhde on suunnilleen käänteisluku alkuperäisestä, massavirran suunta vaihtuu. Toisesta tähdestä tulee alijättiläinen. Komponenttien kirkkaudet eivät eroa paljoa toisistaan ja jos kaksoistähti on pimennysmuuttuja, sen valokäyrä on Beta Lyrae -tyyppinen. Lopulta syntyy kontaktikaksoistähti.


title: Nisäkkäiden evoluutio

text: Nisäkkäiden evoluutio: Nisäkkäiden uskotaan kehittyneen synapsideista kymmenien miljoonien vuosien kuluessa. Permikaudella eli monia nisäkäsmäisiä matelijoita, jotka olivat ulkonäöltään kaukana nisäkkäistä. Näitä olivat muun muassa pelykosaurit ja terapsidit. Niistä erkani monia kehityshaaroja, joista eräs vei kohti nisäkkäitä. Dinosaurusten varjossa eli jurakaudella ja liitukaudella monia alkeellisia pienikokoisia päästäistä muistuttavia eläinryhmiä, joissa oli sekä nisäkkään että matelijan piirteitä. Näitä olivat muun muassa trikonodontit ja multituberkulaatit. Varhasimmat istukalliset nisäkkäät kehittyivät liitukauden alussa noin 125 miljoonaa vuotta sitten. Liitukauden lopussa tapahtunut dinosaurusten joukkotuho käynnisti nisäkkäiden nopean evoluution. Päästäisen kokoisista eläimistä kasvoi suuria seuraavan viiden-kymmenen miljoonan vuoden kuluessa. Eläinkunta alkoi muistuttaa nykyistä mioseenikaudella noin 23 miljoonaa vuotta sitten.


title: Nokkaeläimet

text: Ensimmäiset nisäkkäiksi luokiteltavat eläimet kehittyivät matelijoista noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset nisäkkäät olivat pienikokoisia hyönteissyöjiä, jotka liikkuivat öisin. DNA-tutkimusten avulla "Ptototheria"-nisäkkäiden kehityshaaran eriytyminen muista nisäkkäistä on ajoitettu 166 miljoonan vuoden taakse. Varhaisin tunnettu nokkaeläin on "Teinolophos"-nokkaeläin. Löydetty fossiili on 123 miljoonaa vuotta vanha. Toinen liitukautinen nokkaeläinfossiili kuuluu "Steropodon"-nokkaeläimelle, joka oli yksi aikansa suurikokoisimmista nisäkkäistä. Tätäkin suurempi nokkaeläin oli "Kollikodon", jonka ruumiin pituus on voinut olla jopa metrin. Nykyään elävillä nokkaeläinlajeilla on hyvin samankaltaiset ominaisuudet kuin niiden muinaisilla esi-isilläkin.


title: Nisäkkäät

text: Istukkanisäkkäiden ja pussieläinten kehityshaarat erosivat noin 130–148 miljoonaa vuotta sitten liitukauden alussa. Mantereiden eroaminen nykyisiksi Euraasian, Afrikan, Etelä- ja Pohjois-Amerikkojen mantereiksi sai aikaan uudenlaisten nisäkkäiden kehityksen. Afrikan ja Etelä-Amerikan mantereiden eroaminen tapahtui noin 100–120 miljoonaa vuotta sitten, mikä sopii yhteen molekyylitutkimusten tuloksiin, joiden mukaan istukkanisäkkäiden kehityksestä irtaantui Afrikan nisäkkäät ("Afrotheria") omaksi haarakseen, joita tavataan nykyäänkin ainoastaan Afrikassa. Etelä-Amerikan vajaahampaiset ("Xenarthra") ja "Boreoeutheria"-kladi muodostivat loput ajan istukkanisäkkäistä. Gondwanan nykyisen Etelä-Amerikan alueilla elävät vajaahampaiset haarautuivat "Boreoeutheria"-nisäkkäistä noin 88–100 miljoonaa vuotta sitten. "Boreoeutheria" hajaantui 79–88 miljoonaa vuotta sitten edelleen "Euarchontoglires"-esikädellisiin ja Lauraasian nisäkkäisiin ("Laurasiatheria").


title: Nisäkkäät

text: Nisäkkäät (Mammalia) ovat tasalämpöisiä, selkärankaisia eläimiä, jotka yleensä synnyttävät eläviä poikasia. Emot ruokkivat poikasia maitorauhasten erittämällä maidolla nisäksi kutsuttujen rakenteiden kautta. Nisäkkäiden eli vanhalta nimeltään "imettäväisten" ominaispiirre on myös se, että tiineysaikana emon elimistöstä siirtyy happea ja ravintoaineita sikiölle istukan kautta. Muita tyypillisiä piirteitä ovat hikirauhaset, ihoa peittävä karvapeite, kolme keskikorvan luuta (vasara, alasin ja jalustin), neljä jalkaa, isokorteksi-alue aivoissa ja yhdestä luusta koostuva alaleuka. Nisäkkäiden lihaksikas pallea erottaa sydämen, keuhkot ja muita elimiä vatsaontelosta, kun taas muilla selkärankaisilla pallea on joko kalvomainen tai sitä ei ole lainkaan. Useimmilla nisäkkäillä on eri ruokatyyppeihin erikoistuneet hampaat. Nisäkkäillä on myös nelilokeroinen sydän, kaksinkertainen ja täydellinen verenkierto sekä toisin kuin muilla selkärankaisilla niiden (täysin kehittyneissä) punasoluissa ei ole tumaa. Lisäksi nisäkkäillä on vain vasemmalle kaareutuva aortankaari, kun linnuilla on oikealle kaartuva ja kaloilla, matelijoilla ja sammakkoeläimillä on molempiin suuntiin kaareutuvat aortankaaret.


title: Nisäkkäät

text: Nisäkkäät eroavat kaikista muista selkärankaisista erityisesti siten, että ne synnyttävät eläviä poikasia eli ovat "vivipaarisia", kun taas linnut ja (useimmat) matelijat munivat. Tämä nähdään usein nisäkkäitä sitovana piirteenä, mutta se ei ole kuitenkaan täysin ehdoton, sillä nisäkkäisiin kuuluvan nokkaeläinten lahkon viisi lajia munivat. Nisäkkäiden luokkaan kuuluu vielä lisäksi joukko muita ryhmiä, jotka voidaan jakaa kahteen osaan lisääntymistavan perusteella. Pussieläinten ("Metatheria") kohdalla sikiön alkuvaiheen kehitys tapahtuu emon sisällä, minkä jälkeen sikiö siirtyy erityiseen pussiin, jossa se kehittyy lopun aikaa. Pussieläimet ovat nokkaeläinten tapaan tyypillisiä Australian eläimistölle. Istukkanisäkkäiden ("Eutheria") kohdalla kehitys tapahtuu pitemmälle kohdussa.


title: Nisäkkäiden anatomia

text: Nisäkkäiden anatomia on samankaltaista muiden selkärankaisten kanssa ja muistuttaa suurelta osin matelijoiden anatomiaa, sillä niiden sukupuut erkanivat triaskaudella noin 220 miljoonaa vuotta sitten. Kuten matelijat myös nisäkkäät hengittävät ilmaa ja niillä on verenkierto, mutta niistä poiketen nisäkkäät ovat tasalämpöisiä. Yksinomaan nisäkkäille tyypillisiä anatomisia piirteitä ovat maitorauhaset ja niihin liittyvät nisät, vaihtelevan laajuinen karvapeite sekä naarailla kohtu, jossa jälkeläistä kannetaan kunnes se kehittyy tarpeeksi selvitäkseen hengissä emänsä maidolla ruokittuna.


title: Nisäkkäät

text: Varhaisimmista nisäkkäiksi luokiteltavista eläimistä "Hadrocodium"-eläimellä oli nykynisäkkäiden kaltainen välikorva. Ensimmäisten varhaisten nisäkkäiden joukkoon kuuluvat "Morganucodon"-, "Megazostrodon"-, "Adelobasileus"- lajit, jotka kaikki kuuluvat "Prototheria"-alaluokkaan ("Triconodonta"-lahko). Niiden fossiilit ovat tärkeässä asemassa evoluutiotutkimuksen kannalta, sillä ne edustavat siirtymävaihetta matelijoista nisäkkäisiin. Ulkonäöltään ne muistuttivat nykyisiä päästäisiä, eivätkä niiden kootkaan juuri poikkea toisistaan. Varhaisimmat "Morganucodon"-fossiililöydöt ovat 205 miljoonaa vuotta vanhoja. Ne söivät hyönteisiä ja liikkuivat pimeällä, jolloin vaihtolämpöisistä lihansyöjistä ei ollut uhkaa. Niillä oli vielä matelijamaisina piirteinä alaleuan koostumus, ja ilmeisesti ne myös munivat muiden varhaisten nisäkkäiden tapaan. Niille kehittyivät myös maitorauhaset. "Prototheria"-alaluokkaan kuuluu myös "Multituberculata"-lahkolinja, joka kehittyi jurakauden lopulla ja oli lajimäärältään aikansa suurin. Ne söivät ensimmäisinä nisäkkäinä kasveja, vaikkakin niiden ruokavalioon kuului myös lihaa. Niiden koko vaihteli nykyisten hiirten ja majavien välillä, ja ne muistuttivat suuresti nykyisiä jyrsijöitä, vaikkeivät olleetkaan läheistä sukua keskenään. Osa lajeista olivat sopeutuneet osittain puissa kiipeilyyn. Ne saattoivat kehittyä matelijoista muista nisäkkäistä erillään ja säilyivät lähes 130 miljoonan vuoden ajan, mutta kuolivat sukupuuttoon 35 miljoonaa vuotta sitten.


title: Australian eläimistö

text: Australian nisäkkäiden fossiilihistoria on rikas, samoin sen valikoima säilyneitä nisäkäslajeja, joista enemmistönä ovat pussieläimet. Fossiilitutkimuksista käy ilmi, että nokkaeläimiä on elänyt Australiassa jo varhaisliitukaudella 145–99 miljoonaa vuotta sitten, ja että pussieläimet ja istukalliset nisäkkäät ovat peräisin eoseenikaudelta 56–34 miljoonan vuoden takaa. Vaikka Australiassa oli eoseenikaudella yhtä aikaa pussieläimiä ja istukallisia nisäkkäitä, vain pussieläimet ovat selvinneet hengissä nykypäivään. Istukalliset nisäkkäät ilmestyivät Australiaan uudestaan mioseenikaudella, kun Australia liikkui lähemmäs Indonesiaa. Kaivauksissa on löydetty tältä ajalta peräisin olevia lepakoiden ja rottien fossiileja. Pussieläimet kehittyivät täyttämään tiettyjä ekologisia lokeroita, ja monissa tapauksissa ne ovat fyysisesti samankaltaisia kuin Euraasian ja Pohjois-Amerikan samoissa lokeroissa elävät istukalliset nisäkkäät. Ilmiötä kutsutaan konvergentiksi evoluutioksi. Esimerkiksi pussihukalla on huomattavia samankaltaisuuksia koiraeläinten, kuten suden, kanssa, ja pussiliito-oravat ja liito-oravat ovat sopeutuneet samalla tavalla puissa liikkuvaan elämäntapaan.


title: Suomen luonto

text: Suomen nisäkkäiden varhaishistoriasta on hyvin vähän tietoa, mutta mannerjäätikön vetäydyttyä Suomeen alkoi asettua nisäkkäitä. Nisäkkäitä alkoi levittäytyivät pääosin idästä ja kaakosta, jotkut myös etelästä ja pohjoisesta. Nisäkäslajistosta muodostuikin melko tyypillinen itäisen havumetsävyöhykkeen lajisto, jossa kohtaavat itäiset ja eteläiset lajit. Monen nisäkäslajin pohjoisimmat ja läntisimmät asuinalueet ovat Suomessa. Esimerkiksi hirven, liito-oravan ja joidenkin päästäisten sekä myyrien levinneisyysalue jatkuu Suomesta pitkälle itään muttei länteen. Arktisia lajeja Suomessa on vain muutamia, Fennoskandian ainoa kotoperäinen nisäkäs tunturisopuli, naali ja tunturipeurasta kesytetty poro. Eteläisiä nisäkäslajeja ovat puolestaan muun muassa hilleri, useimmat lepakot, kenttämyyrä, metsähiiri, rusakko ja siili.


title: Sorkkaeläimet

text: Varhaisin sorkkaeläimeksi luokiteltavan eläimen fossiili on peräisin varhaiseoseenikaudelta, noin 54 miljoonaa vuotta sitten. Eläin kuului "Diacodexis"-sukuun ja luokitellaan kamelieläimiin. Dinosaurukset olivat kuolleet sukupuuttoon noin 10 miljoonaa vuotta aiemmin, minkä ansiosta nisäkkäiden käyttöön vapautui uusia ekolokeroita ja nisäkkäiden oli mahdollista kehittyä yhä suuremmiksi ja hyödyntämään eri ravintolähteitä monipuolisemmin. Ennen liitukauden lopun joukkosukupuuttoa, eli dinosaurusten valtakaudella, nisäkkäät olivat enimmäkseen pienikokoisia (suurimmat noin metrin mittaisia) ja söivät lähinnä selkärangattomia. Liitukauden loppua kohden nisäkkäät alkoivat myös enemmän hyödyntämään kasveja ravinnokseen.


title: Monitahokas

text: Jos kaikki monitahokkaan tahkot ovat samanlaisia säännöllisiä monikulmioita monitahokas on säännöllinen. Tällaisia kappaleita on vain viisi erilaista: kuutio, säännöllinen tetraedri, oktaedri, dodekaedri ja ikosaedri. Muussa tapauksessa monitahokas on epäsäännöllinen. Niiden määrä ja muoto ovat rajoittamattomat.


title: Monitahokas

text: Monitahokas on konveksi (historiallisesti on käytetty myös termiä kupera), jos mitkä tahansa kaksi sen pinnan pistettä voidaan yhdistää janalla niin, että tämä jana ei käy monitahokkaan ulkopuolella. Muussa tapauksessa monitahokas on kovera.


title: Monitahokas

text: Monitahokas on kappale, jota rajoittaa monikulmioista koostuva yksinkertainen suljettu pinta. Monikulmiot ovat monitahokkaan tahkoja. Tahkojen leikkausviivoja kutsutaan särmiksi ja särmien leikkauspisteitä kärjiksi.


title: Uniforminen monitahokas

text: McMullen ja Schulte esittivät vuonna 2003 monitahokkaan käsitteelle yleisemmän määritelmän. Heidän mukaansa monitahokas on kaksiulotteinen abstrakti polytooppi, jolla on ei-degeneroitunut kolmiulotteinen realisaatio. Tässä abstrakti polytooppi on sen sivutahkojen yhdistelmä, joka toteuttaa useita ehtoja, ja realisaatio on kuvaus sen kärkien joukosta johonkin avaruuteen, ja realisaatiota sanotaan ei-degeneroituneeksi, jos millä tahansa kahdella abstraktin polytoopin tahkolla on erilliset realisaatiot.


title: Tahko (geometria)

text: Tahko on geometriassa ja avaruusgeometriassa monitahokkaassa olevan pinnan monikulmion muotoinen osa. Kuutio on monitahokas, jossa on kuusi identtistä neliön muotoista tahkoa. Kheopsin pyramidi on monitahokas, jossa on kahdenlaisia tahkoja. Pyramidin kyljet ovat tasakylkisiä kolmioita ja pohja on neliö. Säännöllisen monitahokkaan kaikki tahkot ovat samanlaisia. Säännöllisiä monitahokkaita on vain kuusi erilaista.


title: Kvasisäännöllinen monitahokas

text: Kvasisäännöllinen monitahokas on semiregulaarinen monitahokas, jolla on sivutahkoina kahdenlaisia säännöllisiä monikulmioita, jotka vuorottelevat monitahokkaan jokaisen kärjen ympärillä. Ne ovat särmätransitiivisia, eli ne voidaan kuvata yhtenevyyskuvauksella itselleen siten, että mikä tahansa niiden särmistä voi kuvautua mille tahansa toiselle, ja tässä suhteessa ne muistuttavat säännöllisiä monitahokkaita enemmän kuin semiregulaariset monitahokkaat, jotka ovat vain kärkitransitiivisia.


title: Uniforminen monitahokas

text: Wythoffin konstruktio sisältää toistoja, jotka saadaan alemmista symmetrian muodoista. Kuutio on säännöllinen monitahokas ja samalla särmiö, jonka pohjana on neliö. Oktaedri on säännöllinen monitahokas ja samalla antiprisma, jonka tahkot ovat kolmioita. Oktaedri on samalla "typistetty tetraedri". Monet monitahokkaat saadaan toistamalla eri konstruktioita, ja sen mukaisesti ne on merkitty eri väreillä.


title: Semiregulaarinen monitahokas

text: Alkuperäisen määritelmän mukaan semiregulaarinen on monitahokas, jonka tahkot ovat säännöllisiä monikulmioita ja jonka symmetriaryhmä on transitiivinen kärkien suhteen, toisin sanoen se voidaan aina kuvata yhtenevyyskuvauksella itselleen niin, että mikä tahansa sen kärjistä voi kuvautua mihkä tahansa toisen kärjen kohdalle. Tässä merkityksessä nimitys perustuu Thorold Gosset'n vuonna 1900 esittämään yleisempään semiregulaarisen polytoopin määritelmään. Nykyisin tällaisista käytetään kuitenkin yleisemmin nimitystä "uniforminen monitahokas". Uniformisia eli tässä merkityksessä semiregulaarisia ovat:


title: Uniforminen monitahokas

text: Uniforminen monitahokas on monitahokas, jonka kaikki sivutahkot ovat säännöllisiä monikulmioita ja joka on kärkitransitiivinen, toisin sanoen se voidaan aina kuvata yhtenevyyskuvauksella itselleen siten, että mikä tahansa kärki voidaan kuvata mille tahansa toiselle. Tästä seuraa, että sen kaikki kärjet ovat yhtenevät.


title: Platonin kappale

text:
Kupera monitahokas on säännöllinen, jos ja vain jos
Jokainen säännöllinen monitahokas voidaan täten kuvata merkinnällä {"p", "q"}, jossa "p" on yksittäisen tahkon sivujen lukumäärä, ja "q" on yksittäisestä kärjestä kohtaavien tahkojen lukumäärä (tai kärjestä lähtevien särmien lukumäärä). Merkintää {"p", "q"} kutsutaan Schläflin symboliksi, ja se kuvaa monitahokkaan kombinatoriset ominaisuudet.


title: Boeing

text: Yhtiön perusti 15. heinäkuuta 1916 Seattleen William E. Boeing, joka oli saksalaisen kaivosinsinöörin Wilhelm Böingin poika. Yhtiön pääkonttori olikin Seattlessa aina 2000-luvun alkuun, jolloin se siirrettiin Chicagoon.


title: Buzz (lentoyhtiö)

text: Lentoyhtiö perustettiin vuonna 1999 ja se lensi ensimmäisen lentonsa 4. tammikuuta 2000. Perustajana toimi KLM, joka loi yhtiön tytäryhtiöksi KLM uk:lle. Yhtiö luotiin, jotta KLM voisi kilpailla muiden halpalentoyhtiöiden, kuten Easyjetin ja Ryanairin kanssa. Yhtiön ensimmäisinä lentokoneina toimivat kahdeksan KLM UK:lta saatua BAe 146 -konetta. Hieman tämän jälkeen se sai käyttöönsä myös kaksi Dba:lta vuokrattua Boeing 737 -lentokonetta. Myöhemmin yhtiö vuokrasi vielä kuusi Boeing 737 -konetta. 31. tammikuuta 2003 KLM ilmoitti aikeistaan myydä Buzz Ryanairille noin 20 miljoonalla eurolla. Kauppa toteutettiin 10. huhtikuuta 2003. Ryanair teki Buzzista oman tytäryhtiön, jonka nimeksi se antoi Buzz Stansted. Syyskuussa 2004 Ryanair päätti sulauttaa Buzz Stanstedin itseensä. Buzz Stansted lensi viimeiset lentonsa 31. lokakuuta 2004.


title: Sea Launch

text:
Sea Launch International perustettiin vuonna 1995. Vuoteen 2009 sen omistajat olivat perustajayhtiöt yhdysvaltalainen Boeing (40 %); venäläinen RKK Energija (25 %), norjalainen Aker Solutions ASA (20 %) ja ukrainalainen Južnoje (15 %). Päämaja oli Long Beachissä Kaliforniassa.
Vuoden 2009 jälkipuolella yritys, joka oli tuohon mennessä laukaissut 30 satelliittia 10 vuoden aikana, ajautui suoritustilaan. Boeing maksoi tämän jälkeen yhtiön muutaman sadan miljoonan dollarin velat ja haki korvauksia muilta osapuolilta. Venäläinen Energija-yhtiö kuitenkin oli ainoana valmis panostamaan Sea Launchiin ja täten pelasti yrityksen. Toukokuussa 2010 Energija ilmoitti nostavansa Sea Launchin toimivaksi yhtiöksi 140 miljoonan dollarin panostuksella. Oikeuden päätöksellä osakkeista 95% on Energijan "Energia Overseas Limited" -tytäryhtiöllä, 3 % Boeingilla ja 2 % Aker Solutionsilla.
Yhtiön toiminta alkoi uudelleen kesällä 2011. Pääkonttori siirtyi Sveitsin Bernin, mutta yhtiön satama on edelleen Kaliforniassa.


title: British Aerospace

text: British Aerospace (BAe) syntyi vuonna 1977, kun Britannia kansallisti ja yhdisti British Aircraft Corporation, Hawker Siddeley Aviation ja Scottish Aviation -yhtiöt. Margaret Thatcherin hallituskautena, vuonna 1985, kunnostettu yhtiö yksityistettiin. 1990-luvun loppuun asti BAe osti pienempiä kilpailijoitaan EU:sta ja Yhdysvalloista. Vuonna 1997 yhtiö kaavaili yhdistymistä McDonnell Douglasin kanssa, jonka Boeing otti haltuunsa.


title: Bücker Flugzeugbau

text: Yhtiön perusti Carl Clemens Bücker, joka oli entinen Saksan laivaston upseeri. Hän oli osallistunut ensimmäiseen maailmansotaan. Sen jälkeen hän työskenteli vuosia Ruotsissa osallistuen Svenska Aero -lentokonetehtaan perustamiseen. Hän myi osuutensa siitä vuonna 1932 ja palasi Saksaan perustaen tehtaan sinne. Tehtaan yhtiö perusti Johannisthaliin, Berliiniin, vuonna 1934. Tehtaan, Saksan ja Ruotsin varusteluteollisuuskytkennät ovat mielenkiintoisia ottaen huomioon sen pääsuunnittelijan Saksassakin olleen ruotsalainen Andersson, joka sodan alettua palasi Saabille. Tämän takia Saab Safirissa on moni Bestmannin piirteitä.


title: Boeing

text: Toisen maailmansodan jälkeen yhtiö kehitti Yhdysvaltain strategisille ilmavoimille (SAC, Strategic Air Command) pitkän kantaman pommikoneita, muun muassa B-52 Stratofortressin. 1950-luvulta lähtien yhtiö on kehittänyt ydinaseita kuljettavia ohjuksia. 1960-luvulla Boeing alkoi kehittää etenkin miehitettäviä avaruusaluksia, millä oli merkittävä rooli Apollo-ohjelmassa. Se oli toinen avaruussukkuloita operoineen US Space Alliance -yhtiön omistajista.


title: Bombardier

text: Bombardier Inc.:n perusti kanadalainen keksijä ja liikemies Joseph-Armand Bombardier vuonna 1942 nimellä "L'Auto-Neige Bombardier Limitée" (Bombardierin lumiautoyhtiö). Yhtiö valmisti aluksi kookkaita lumiautoja, joita käytettiin talvisin Quebecin maaseudulla. Autojen etusukset voitiin vaihtaa pyöriin, jolloin voitiin ajaa myös päällystetyillä teillä. Vuonna 1959 yhtiö toi markkinoille kevyen, yhden tai kahden istuttavan moottorikelkan nimeltään Ski-Doo, josta tuli nopeasti menestystuote. Sen vuosimyynti moninkertaistui 1960-luvun alkuvuosina noin 250 kappaleesta yli kahdeksaan tuhanteen moottorikelkkaan vuodessa.


title: Bell Aircraft Corporation

text:
Bell vietti usita vuosia lentokoneteollisuuden ulkopuolella, mutta vuonna 1928 majuri Reuben H. Fleet Consolidated Aircraftistä palkkasi hänet Buffalossa, New Yorkin osavaltioon, jossa hänelle taattiin osuus yhtiöstä. Lopulta Bellistä tuli yhtiön päämanageri, yritystoiminta kukoisti, mutta hän silti halusi johtaa omaa yritystä. Hän tiesi kuitenkin, ettei voisi kilpailla Consolidatedin tai Curtiss-Wrightin kanssa, jotka kumpikin olivat olivat suuria lentokonevalmistajia Buffalossa. Vuonna 1935 Consolidated siirrettiin San Diegoon, mutta Bell jäi Buffaloon perustaakseen Bell Aircraft Companyn. 10. heinäkuuta 1935 hän perusti yrityksen päämajan Consolidatedin entisiin tiloihin 2050 Elmwood Avenuelle Buffaloon.
Bell oli kolmas näissä tiloissa toiminut suuri lentokovalmistaja. Tehdashalli oli alkujaan rakennettu vuonna 1916 Curtiss Aeroplane & Motor Companylle ja toisen maailmansodan aikana sitä pidettiin maailman suurimpana lentokonetehtaana.


title: Bombardier

text: Lentokoneiden valmistukseen Bombardier siirtyi vuonna 1986 hankkimalla Kanadan valtiolta suuria tappioita kärsineen Canadair-lentokonetehtaan. 1989 Bombardier osti Pohjois-Irlantilaisen konkurssin partaalla olleen Short Brothers -lentokonetehtaan ja pian sen jälkeen konkurssiin joutuneen yhdysvaltalaisen liikelentokoneiden valmistajan Learjet Corporationin. 1992 Bombardier osti Boeingilta tappiollisen kanadalaisen de Havilland Canada -yhtiön. Canadairilta Bombardier sai CRJ -syöttöliikennesuihkukoneiden sarjan, Learjetiltä liikesuihkukoneen ja de Havillandilta sarjan potkuriturbiinikoneita 2-paikkaisesta DHC-1:stä 80-paikkaiseen DHC-8:aan.


title: Saab

text: Yhtiö syntyi taloudellisesti huonosti menestyneen edeltäjänsä Svenska Aero AB -yhtiön pohjalta. Tämä oli puolestaan syntynyt osana Saksan varusteluteollisuuden siirtoa muihin maihin I maailmansodan jälkeisen rauhan kieltäessä Saksalta lentokoneteollisuuden. Tehtaita siirrettiin ainakin seuraaviin maihin: Hollanti, Ruotsi, Suomi, Neuvosto-Venäjä, Sveitsi – 1920-luvun alussa. Ernst Heinkel ja Caspar-lentokonetehtaan johto (Bücker) pystytti Ruotsiin Svenska Aero -yhtiön, jolla oli kaksi tehtävää: tehdä lentokoneita muun muassa Ruotsille ja säilyttää saksalainen lentokoneteollisuuden taitotieto. Heinkel ja kumppanit palasivat Saksaan Hitlerin tultua valtaa. Heidän mukanaan lähti muun muassa ruotsalainen lentokonesuunnittelija Andersson, joka suunnitteli Bückerin koulukoneita. Hän palasi sodan loputtua SAABille Ruotsiin suunnitellen muun muassa Saab Safir -koulukoneen. Saabin alkuun liittyivät myös aidosti ruotsalaiset AFF- ja ASJA-lentokonetehtaat.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäki on entinen Suomen kunta nykyisessä Pirkanmaan maakunnassa ja vanha hämäläinen kirkkopitäjä. Sääksmäki sijaitsee Valkeakoskesta kymmenisen kilometriä etelään. Ennen kuin Sääksmäen kunta liitettiin 1973 Valkeakoskeen, sen naapurikunnat olivat Kalvola, Lempäälä, Pälkäne, Toijala, Tyrväntö (sittemmin Hattula), Valkeakoski ja Viiala.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäen osa-alueita eri puolilla Vanajaveden vesistöä ovat "Kirkonpuoli" Vanajaveden ja Kärjenniemenselän koillispuolella, "Saarioispuoli" Vanajaveden eteläpuolella ja "Pohjois-Sääksmäki" Vanajaveden ja Kärjenniemenselän luoteispuolella.


title: Sääksmäki

text: Kiinteä asutus on saapunut viimeistään 400-luvulla Kokemäenjokilaaksosta. Vanajaveden rannalla sijaitseva Sääksmäki on Hämeen vanhimpia kirkkopitäjiä. Alueen kaikki peltoviljelyyn sopiva maa on otettu käyttöön jo merovingi- ja viikinkiajan kuluessa.


title: Vähäjärvi (Sääksmäki)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueella sijaitsee neljännen jakovaiheen Vanajanselän lähialue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen laskuoja on Sillansuunoja, joka muuttuu Multiusojaksi ennen laskemistaan Vanajanselän Nuutalanlahteen. Järveen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja järvi on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sitä ympäröivät peltomaat lounaista suuntaa lukuun ottamatta. Länsipuolen rinteet kuuluvat taimitarhalle. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja se on pääasiassa heinikkoista tai soistunutta rantaa. Järvi sisältyy kokonaan luonnonsuojelualueeseen, johon sisältyy myös soistuneita ranta-alueita. Sen itärannalla on lintutorni. Järveä kiertää sen eteläpuolelta ja Vanajaveden välistä kulkeva yhdystie 3071.


title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Sääksjärvi on Satakunnassa Kokemäellä entisen Kauvatsan kunnan alueella oleva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Sääksjärven alueeseen. Järven synnytti kambrisella maailmankaudella maahan syöksynyt meteoriitti. Kallioperän rapautuminen ja jääkausien tasoittavan työn takia kraatterin maanpäälliset jäljet ovat hävinneet näkymättömiin. Järvelle on tyypillistä matalat kivikkoiset ja kaislikkoiset rannat, pienet saaret ja kivikot ja lahdelmat. Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi ja nykyään sen pinnankorkeutta sännöstäellään pohjapadolla.


title: Metsäkansa

text:
Metsäkansa on kylä Valkeakoskella Pirkanmaan maakunnassa. Vuoteen 1973 Metsäkansa kuului Sääksmäen kuntaan, joka myöhemmin liitettiin Valkeakoskeen. Asukkaita kylän alueella on noin 350. Postiosoite on edelleen 37850 Metsäkansa.
Metsäkansa on tyhjentynyt palveluista, mutta esimerkiksi postipalvelut kylällä ovat säilyneet Metsäkansan entisellä rautatieasemalla toimivan matkailumaatilan ansiosta, joka tuottaa muitakin palveluita kylälle. Kylällä on myös lääkäriasema sekä rakennus-urakointiin ja maanrakennukseen liittyviä palveluita. Viimeinen kyläkauppa kylältä lopetti vuodenvaihteessa 2001–2002. Postipankin konttorin toiminta päättyi jo kymmenisen vuotta aiemmin.


title: Sääksjärvi (kylä Mäntsälässä)

text: Sääksjärven asukasluku on noin 800 (2005). Kylä sijaitsee Mäntsälä–Porvoo-tien varrella ja on vanhan Porvoo–Hämeenlinna-tien suuntaisesti noin viisitoista kilometriä pitkä. Kylä jakaantuu Pohjoispäähän, Keskikylään ja Eteläpäähän eli Purolaan. Sääksjärvellä on kylätoimikunta, maamiesseura, maa- ja kotitalousnaisyhdistys, kaksi metsästysseuraa, nuorisoseura ja urheiluseura. Kylällä on oma koulu, Sääksjärven koulu. Kylä on saanut nimensä samannimisen järven mukaan. Järven rannalla on uimaranta. Sääksjärven lisäksi kylällä on pienempiä lampia: Korplampi, Suojärvi ja Venunjärvi.


title: Sääksmäki

text: Vanhimmat maininnat Sääksmäestä ovat latinankielisessä muodossa "Saxamaeke", koska latinassa ei tunneta ä-kirjainta. Sittemmin nimi kirjoitettiin muodossa Sääksenmäki ja vuodesta 1550 alkaen Sääksmäki. Tarinoiden mukaan kirkon paikalla kasvoi aikanaan suuri kuusi, jossa oli sääksen pesä. Kuusi oli tarinoiden mukaan satalatvainen ja niin iso, että sen juurella olevassa kolossa mahtui yöpymään paimen laumoineen. Tarinan mukaan puussa asuva lintu samaistettiin pahoiksi leimattuihin pakanajumaliin, ja siksi kuusi kaadettiin. Paikalle rakennettiin kirkko.


title: Sääksmäki

text: Valkeakoski oli entinen Sääksmäen myllykylä, joka kehittyi 1900-luvulla nykyisiin mittoihinsa paperiteollisuuden avulla. Vuonna 1923 se erotettiin Sääksmäestä eri kuntana olevaksi kauppalaksi, mutta puoli vuosisataa myöhemmin Sääksmäki yhdistettiin sillä välin kaupungiksi muuttuneeseen Valkeakoskeen.


title: Sääkskoski (kylä)

text:
Sääkskoski on kylä Kokemäellä Satakunnassa entisen Kauvatsan kunnan alueella. Se sijaitsee Sääksjärven kaakkoiskulmassa Kauvatsanjoen alkukohdassa. Sääkskoski on läheisessä yhteydessä Sääksjärven etelärannalla sijaitsevien naapurikylien Kulkkilan ja Plättilänmaan kanssa. Se kuuluu niiden kanssa samaan koulupiiriin, johon kuuluu myös osia
Lievikosken kylästä


title: Aristoteles

text: Aulus Gelliuksen mukaan Aristoteles opetti retoriikkaa viimeisen kymmenen akatemiavuotensa aikana. Tuohon aikaan hän kirjoitti myös ensimmäiset retoriikkaa käsittelevät tutkielmansa. Aristoteles vastusti periaatteessa kaikkea aiempaa ja oman aikansa retoriikkaa. Erityisesti hän halusi erottautua Isokrateesta, joka oli tuon ajan tunnetuin puhuja. Aristoteles halusi retoriikan palvelevan ennen kaikkea totuuden etsimistä, kun taas Isokrates välitti ensisijaisesti tyylistä eikä halunnut tietää juuri mitään filosofiasta. Akatemiassa opiskellessaan Aristoteles säilytti yhteytensä Makedoniaan. Hän kävi kerran Ateenan lähettiläänä kuningas Filippos II:n hovissa ja sai kirjeen kruununperijä Aleksanterin syntymästä.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Retoriikka (; , “Retoriikan taide“) on Aristoteleen retoriikan alan pääteos. Se sijoittaa julkisen puhumisen aikansa muiden älyllisten harrasteiden joukkoon. Aristoteles kirjoittaa retoriikan puolesta ja haluaa palauttaa sen maineen, koska Platon oli kirjoituksissaan voimakkaasti hyökännyt sitä vastaan.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti, että retoriikkaa tarvitaan, jotta totuus voittaisi aina. Hänen mielestään “totuus ja oikeus ovat aina luonnostaan vahvempia kuin niiden vastakohdat, joten jos päätökset eivät ole sellaisia kuin pitäisi, syy tappioon on välttämättä puhujissa itsessään, mikä on moitittavaa“. Vaikka Aristoteles suosikin puhuttaessa logosta, järkeen perustuvia loogisia argumentaatioita, hän myönsi myös sen, että kaikki ihmiset eivät jaksa aina seurata tällaisia todisteluketjuja. Tämän vuoksi tarvitaan myös retoriikan taitoja.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen määritelmän mukaan “retoriikka on kyky havaita kunkin asian yhteydessä vakuuttava“. Tällä määritelmällä hän asettaa retorisen yrityksen keskipisteeksi vakuuttavien argumenttien keksimisen. Näin hän asettaa retoriikkansa erilliseksi Platonin pilkkaamista sofisteista, joille tärkeää oli vain lopputulos. Aristoteleelle retoriikka oli siis enemmän arkkitehtoninen (prosessiin keskittyvä) kuin tuottava (lopputulokseen keskittyvä) taito.


title: Retoriikka

text: Aristoteles suhtautui retoriikkaan paljon Platonia myötämielisemmin, ja itse asiassa hänen retoriikkansa voidaan nähdä juuri tällaisena Platonin kaipaamana ylevänä retoriikkana. Hänen teoksensa "Retoriikka" toteaa heti alkusanoissaan retoriikan ja dialektiikan olevan rinnakkaisia taitoja, joita ei voi erottaa toisistaan. Hänen mielestään dialektiset menetelmät ovat tarpeen totuuden löytämiseksi, ja retoriset menetelmät totuuden kertomiseksi ja opettamiseksi.


title: Aristoteles

text: Teoksessaan "Retoriikka" Aristoteles pyrki antamaan aiheesta edeltäjiään laajemman ja oman näkemyksensä mukaisen selvityksen. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe ja sen loogiset argumentit ("logos"), puhujan oma luonne ("ethos"), sekä puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu, ja kuulijoiden tunteisiin vetoaminen ("pathos"). Aristoteles myös jakoi retoriikan kolmeen osaan: poliittiseen, oikeudelliseen ja esittävään (epideiktiseen). Poliittiset puheet käsittelevät sitä, mitkä toimenpiteet tulisi tehdä tai jättää tekemättä "tulevaisuudessa". Oikeudelliset puheet pyrkivät selvittämään totuuden toimenpiteistä, jotka on tehty "menneisyydessä". Esittävät puheet keskittyvät jonkun henkilön tai asian ylistämiseen tai syyttämiseen "nykyisyydessä". Kuhunkin lajiin kuuluvan puheen tulee olla luonteeltaan erilainen ja huomioida erilaisia seikkoja.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirja I käsittelee retoriikan merkitystä, perusteita ja peruskäsitteitä, sekä retoriikan suhdetta muihin tieteisiin ja taiteisiin. Puheet jaotellaan kolmeen tyyppiin: poliittisiin, oikeudellisiin ja esittäviin. Aristoteles antaa neuvoja, mitä asioita puhujan tulee tietää, kun hän puhuu eri aiheista. Esimerkiksi sodasta ja rauhasta puhuttaessa puhujan tulee tuntea kaupungin voimavarat, millaisia joukkoja on käytössä ja kuinka paljon niitä voi saada lisää. Samoin on tunnettava naapurikaupunkien joukot, kaupungin ja naapurikaupunkien sodankäynnin historia, sekä todennäköisyys sotaan eri kaupunkien kanssa.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti myös muita retoriikkaa käsitelleitä teoksia. Aristoteleen dialogeihin on kuulunut teos "Puhetaidosta" eli "Grylos" ("Peri rhētorikēs ē Grylos"), jossa tämä vaikuttaa esittävän vielä Platonin "Gorgiaan" tapaan, ettei retoriikka voi olla taito. Aristoteleen nimiin on laitettu myös kaksi retoriikkaa käsittelevää käsikirjaa, "Käsikirjojen yhteenveto" ("Tekhnōn synagōgē") ja "Theodekteen käsikirjan yhteenveto" ("Tekhnēs tēs Theodektou synagōgē"). Mikään näistä kolmesta teoksesta ei ole säilynyt nykyaikaan.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: "Retoriikka" on ilmeisesti syntynyt pidemmän ajan kuluessa. Sen varhaisimmat osat saattavat olla peräisin Aristoteleen ensimmäiseltä Ateenan-kaudelta, jolloin tämä toimi Platonin Akatemiassa. Myöhemmät osat taas vaikuttavat syntyneet Aristoteleen ollessa poissa Ateenasta sekä tämän toisella Ateenan-kaudella, jolloin hän toimi Lykeionin peripateettisen koulun johdossa; teos viittaa eräisiin noihin aikoihin sijoittuviin tapahtumiin. "Retoriikka" on mahdollisesti sisältänyt Aristoteleen toistuvasti pidettyjen retoriikan luentojen rungon. Sisällöisesti "Retoriikka" vaikuttaa edeltävän Aristoteleen syllogistiikan teoriaa.


title: Aristoteles

text: Politiikkaan liittyy läheisesti myös retoriikka, sillä kaupunkivaltiossa ei voinut toimia menestyksekkäästi ilman vakuuttamisen taitoa. Vaikka Aristoteles suosikin järkeen perustuvia loogisia argumentaatioita, hän myönsi myös sen, että suuri yleisö ei aina jaksa seurata tällaisia todisteluketjuja. Retoriikan taitoja tarvitaan, jotta totuus voisi voittaa aina.


title: Siperia

text: Noin 70 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa. Asunnot ovat usein ahtaita ja kunnoltaan vaihtelevia. Maaseudulla asutaan yksinkertaisissa mutta tilavammissa hirsitaloissa. Siperian suurin kaupunki on Novosibirsk (1,4 miljoonaa asukasta), ja muita merkittäviä kaupunkeja ovat Jekaterinburg (1,3 milj.) Omsk (1,1 milj.), Tšeljabinsk (1 milj.), Krasnojarsk (0,9 milj.), Tomsk, Irkutsk, Ulan-Ude ja Jakutsk.


title: Novosibirsk

text: Novosibirsk () on 1,5 miljoonan asukkaan kaupunki Ob-joen yläjuoksulla Novosibirskin alueella Siperiassa Venäjällä. Kaupunki on myös Novosibirskin alueen ja Siperian liittovaltiopiirin hallinnollinen keskus ja Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki.


title: Novosibirsk

text: Nykyään Novosibirsk on asukasluvultaan Siperian suurin ja Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki.