title: Eksessiivi

text: Eksessiivi eli eronto eli yleinen erosija on suuntasija, joka ilmaisee muutosta jostakin olotilasta, jonakin olemisen päättymistä. Eksessiiviä ei pidetä osana suomen yleiskieltä, mutta sitä tavataan eräissä murteissa. Eksessiivi ilmaisee abstraktia eli käsitteellistä eroamista samaan tapaan kuin yleinen olosija eli essiivi abstraktia olemista ("lapsena", "äitinä") ja yleinen tulosija eli translatiivi abstraktia tulemista ("lapseksi", "äidiksi"). Eksessiiviä voidaan verrata suomen kielessä havainnollisempiin elatiiviin ("-stA") ja ablatiiviin ("-ltA"), eli sisäiseen ja ulkoiseen erosijaan.


title: Eksegetiikka

text: Eksegetiikkaa käytetään joskus hermeneutiikan synonyyminä. Teologiassa termeissä on kuitenkin selvä ero. Eksegetiikka on Raamatun historiallista selittämistä osana oman aikansa kulttuuriympäristöä. Hermeneutiikalla viitataan eksegetiikassa tämän historiallisen merkityksen pohdintaan nykypäivän kannalta. Eksegeettinen kysymys kuuluu: "Mitä teksti tarkoitti omassa historiallisessa tilanteessa ja mitä kirjoittajat sillä alun perin tarkoittivat?" Hermeneuttinen kysymys kuuluu: "Mitä sama teksti merkitsee nykypäivän ihmiselle?"


title: Emansipaatio

text: Emansipaatio tarkoittaa vapautumista vierasmääräisyydestä, tulemista riippumattomaksi jostakin. Alun perin latinankielinen sana "emancipatio" tarkoitti pojan julistamista täysivaltaiseksi kansalaiseksi, vapauttamista isän holhouksesta. Nykyisin käytetyimmässä merkityksessä emansipaatiolla tarkoitetaan naisten vapautumista patriarkaatin ylivallasta ja tulemista tasa-arvoisiksi miesten kanssa. Tämän ohella käsitettä käytetään kuitenkin myös alussa esitetyssä yleisemmässä merkityksessä, mistä on esimerkkinä vaikkapa filosofi Jürgen Habermasin käyttämä käsite "emansipatorinen tiedonintressi".


title: Eksegetiikka

text: Eksegetiikka ( "eksēgeomai" "johdattaa", "selittää", "kuvata yksityiskohtaisesti") on teologian osa-alue, joka tutkii ja tulkitsee kriittisesti uskontojen pyhiä kirjoituksia. Yleensä sillä viitataan raamatunselitysoppiin, joka tutkii Raamatun alkutekstejä ja muita varhaisia juutalais-kristillisiä kirjoituksia. Nämä kirjoitukset on useimmiten kirjoitettu joko heprean, aramean, kreikan, syyrian, koptin tai latinan kielillä. Eksegetiikka voi tutkia myös muun muassa Talmudia, Midrašia, Koraania, jne.


title: Erektio

text: Erektio (lat. "erectus", suora) tarkoittaa sukupuolielimien paisumista ja jäykistymistä paisuvaiskudosten täyttymisen vuoksi. Paisuvaiskudos, jota on miehillä siittimessä ja naisilla häpyhuulissa sekä häpykielessä, täyttyy verellä seksuaalisen kiihottumisen, joskus myös muuten jännittävän tilanteen vuoksi. Miehen erektiota tarvitaan yhdynnän onnistumiseksi. Siihen liittyy myös voimakkaita seksuaalisia mielleyhtymiä. Naisen erektio ei ole näkyvä.


title: Divinaatio

text: Divinaatio (latinan "divinatio") tarkoittaa ennustamisen taitoa tai ennustamisen lahjaa. Antiikin kreikkalaiset korostivat enemmän ennustustaidon irrationaalisuutta, roomalaiset sen jumalallisuutta. Molemmat ajattelivat, että oli olemassa kaksi mahdollisuutta saada tietoja tulevaisuudesta: spontaani eli luonollinen, jossa jumalat pyytämättä antoivat vihjeitä tulevasta esimerkiksi unissa, ja tietoinen pyrkimys saada selville jumalten tahto jonkin tietyn hankkeen suhteen enteitä tai eläinten käyttäytymistä tarkkailemalla.


title: Michelangelo

text: Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni (6. maaliskuuta 1475 Caprese – 18. helmikuuta 1564 Rooma) oli italialainen renessanssitaiteen yleisnero – kuvanveistäjä, taidemaalari, arkkitehti ja runoilija. Häntä pidetään yhtenä Italian täysrenessanssin suurena nerona Leonardo da Vincin ja Rafaelin ohella. Michelangelon tuotantoa leimaa tietty suurekkuus ja paatoksellisuus. Hänen tyylinsä oli tienviitoittaja täysrenessanssia seuranneelle manierismille. Michelangelo vaikutti myös taiteilijan yhteiskunnallisen aseman nousuun.


title: Michelangelo

text: Michelangelon isä Lodovico kuului vanhaan firenzeläiseen kauppiassukuun. Suku oli ylpeä, mutta jo köyhtynyt: Lodovicon omaisuuteen kuului enää yhdessä veljensä kanssa peritty talo Firenzessä sekä maatila. Lodovico sai vuonna 1474 Chiusin ja Capresen kaupunginjohtajan määräaikaisen viran kuudeksi kuukaudeksi ja lähti raskaana olevan vaimonsa ja poikansa kanssa muuttomatkalle nykyisen Itä-Toscanan alueella sijaitsevaan Capresen kylään. Siellä he asettuivat Lodovicon uuteen virka-asuntoon. Michelangelo syntyi Capresessa 6. maaliskuuta 1475. Alueen vuorilta alkaa niin Firenzeen virtaava Arnojoki kuin Roomaan virtaava Tiberkin; näissä kahdessa kaupungissa Michelangelo loi myöhemmin suurimman osan taiteestaan. Pian Michelangelon syntymän jälkeen Lodovicon virkakausi päättyi ja perhe palasi Firenzeen. Siellä perheeseen syntyi vielä kolme poikaa.


title: Michelangelo Antonioni

text: Michelangelo Antonioni syntyi Ferrarassa 29. syyskuuta 1912 keskiluokkaiseen perheeseen. Hän opiskeli 1931–1935 Bolognan yliopistossa taloustiedettä. Siellä hän osallistui opiskelijateatterin toimintaan.


title: Michelangelo

text: Michelangelo pääsi kouluun vasta kymmenvuotiaana ja oppi siellä lukemaan ja kirjoittamaan italiaa. Hän oli innokas piirtäjä ja vietti aikaansa taiteilijaopiskelijoiden seurassa mieluummin kuin koulussa. Lopulta hän päätti ryhtyä itsekin taiteilijan uralle ja jätti koulun kesken. Buonarrotien suvussa ei ollut ollut taiteilijoita ennen Michelangeloa. Isä ei ymmärtänyt taidetta eikä hyväksynyt poikansa uravalintaa, mutta ei onnistunut kääntämään poikansa päätä ja antoi lopulta periksi. Vuonna 1488 Michelangelo pääsi 13-vuotiaana maalari Domenico Ghirlandaion oppipojaksi. Kolmen vuoden oppisopimus katkesi vuoden jälkeen, mutta Michelangelon lahjakkuus oli jo alkanut näkyä hänen töissään, jotka jättivät mestarin työt varjoonsa. Ghirlandaiolta Michelangelo oppi paitsi piirtämistä, myös freskomaalauksen perusteet. Michelangelo piirsi oppipoika-aikoinaan tutkielmia etenkin Giotton ja Masaccion freskoista. Hän ihaili myös kuvanveistäjä Donatelloa.


title: Michelangelo

text:
Vuonna 1516 Medici-sukuinen paavi Leo X tilasi Michelangelolta julkisivun San Lorenzon kirkkoon Firenzeen. Paavi perui hankkeen kolme vuotta myöhemmin Michelangelon tyrmistykseksi, mutta taiteilija sai pian tehtäväkseen Medicien hautakappelin ja Biblioteca Laurenziana -kirjaston. Kirjastosta tunnetaan etenkin sen eteishallin portaikko, sekä manierismia enteilleet sisäseinät. Myös Medicien hautakappeli San Lorenzon kirkossa jäi keskeneräiseksi. Kokonaisuudesta valmistuivat Giuliano ja Lorenzo de’ Medicin hautamonumentit sekä niiden yötä, päivää, aamua ja iltaa kuvaavat allegoriset hahmot. Michelangelon ainoa nykyisin tunnettu muotokuva on tuolta ajalta (noin 1532) hänen firenzeläisestä lapsuudenystävästään Andrea Quaratesista.
Leonardo kuoli vuonna 1519 ja Rafael vuonna 1520, ja jäljellä oli enää Michelangelo renessanssin ajan kolmesta suuresta taiteilijanerosta. Michelangelo muutti vuonna 1534 Roomaan, missä hän eli elämänsä viimeiset 30 vuotta tekemällä töitä useille paaveille. Vuonna 1535 Michelangelon vanha ihailija Paavali III nimitti Michelangelon ”Vatikaanin ylimmäksi arkkitehdiksi, kuvanveistäjäksi ja taidemaalariksi”. Seuraavana vuonna Michelangelo aloitti "Viimeisen tuomion" freskon maalaamisen Sikstuksen kappeliin: teos paljastettiin vuonna 1541. Trenton kirkolliskokous määräsi Michelangelon kuoltua hahmojen alastomuuden osin peitettäväksi.
Michelangelo keskittyi 1540-luvulla arkkitehtuuriin. Hän suunnitteli muun muassa Capitolium-kukkulan aukion Piazza del Campidoglion uuteen uskoon, ja hänet nimitettiin vuonna 1547 Pietarinkirkon rakennusmestariksi. Kirkkoa oli siihen mennessä rakennettu jo neljä vuosikymmentä, ja Michelangelo purki joitain aikaisemmin rakennettuja osia ja keskittyi erityisesti suunnittelemaan kirkolle suuren kupolin. Kupoli valmistui vasta 26 vuotta Michelangelon kuoleman jälkeen.


title: Michelangelo

text: Michelangelon elämäntapa oli askeettinen: työhankkeiden aikana hän söi vähän ja myös nukkui vähän, usein vaatteet päällään. Hän valitti myös kärsivänsä kivuista nukkuessaan. Luonteeltaan hän oli äkkipikainen mutta toisaalta ujo ja epäluuloinen. Ystävilleen hän oli kuitenkin ystävällinen ja antelias. Hän antoi suurimman osan suuresta omaisuudestaan sukulaisilleen Firenzeen. Roomassa Michelangelo asui vaatimattomassa talossa Macello dei Corvilla Trajanuksen forumin lähellä. Hän viihtyi suurimman osan elämästään omissa oloissaan ja eli pelkästään taiteelleen. Elämänsä loppupuolella hän kuitenkin solmi useita merkityksellisiä ihmissuhteita. Hänen tärkeimpiä ystäviään oli nuori roomalainen aatelismies Tommaso de’ Cavalieri, johon hän tutustui vuonna 1532. Michelangelo teki Cavalierille lukuisia piirroksia ja veistoksia sekä omisti hänelle kirjoittamiaan sonetteja, joissa julisti ihailevansa Cavalieria. Miehen homoseksuaalisen rakkauden tunnustus miehelle on tulkittu Michelangelon sankarillisuudeksi, koska tuohon aikaan saattoi tulla tuomituksi poltettavaksi sodomian harjoittamisesta. Michelangelo väitti elävänsä selibaatissa ja että hänen suhteensa Tommaso de’ Cavalieriin oli platoninen.


title: Michelangelo

text: Michelangelon äidillä oli heikko terveys, joten poika annettiin hoidettavaksi Settignanon kylään louhoksella työskennelleen kivenhakkaajan perheeseen. Äiti kuoli kun Michelangelo oli kuusivuotias. Poika asui kymmenvuotiaaksi saakka suurimman osan ajastaan ottovanhempiensa luona ja oppi samalla käsittelemään kivenhakkaajan työkaluja.


title: Michelangelo Antonioni

text: Michelangelo Antonioni (29. syyskuuta 1912 Ferrara, Italia – 30. heinäkuuta 2007 Rooma) oli italialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja, joka aloitti uransa elokuvien parissa kriitikkona. Hänen ensimmäinen menestyselokuvansa oli "Pikku ystävättäriä" (1955), mutta varsinaisen läpimurron hän teki 1960-luvun alussa elokuvilla "Seikkailu", "Yö" ja "Kuumetta". Antonioni teki pääosan urastaan Italiassa, mutta taloudellisesti menestyneimmän elokuvansa "Blow-Up – erään suudelman jälkeen" hän ohjasi Englannissa. Antonioni tunnettiin erityisesti muodollisista ja tyylillisistä kokeiluistaan ja vieraantumisen teemasta.


title: Michelangelo Minieri

text: Michelangelo Minieri (s. 29. toukokuuta 1981 Rooma) on italialainen jalkapalloilija, joka pelaa Vicenza Calciossa. Hänen pelipaikkansa on puolustaja. Urallaan hän on edustanut esim. Calcio Cataniaa, ACF Fiorentinaa ja Perugiaa. Puolustajan kasvattajaseura on SS Lazio.


title: Guglielmo Marconi

text: Marconi syntyi hänen isänsä omistamassa palazzo Marescalchissa (nyk. Palazzo Orlandini), Bolognassa, Italian kuningaskunnassa vuonna 1874. Hänen isänsä oli italialainen maanomistaja Giuseppe Marconi ja hänen äitinsä oli irlantilainen Annie Jameson, irlantilaisen viskimerkin Jamesonin perustajan tytär. Giuseppe oli aiemmin vuonna 1855 solminut avioliiton bolognalaisen naisen kanssa. Suhde päättyi kuitenkin vuotta myöhemmin, kun Giuseppen aviopuoliso kuoli synnytettyään Luigi-nimisen pojan. Leskeksi jäänyt Giuseppe muutti poikansa kanssa hänen isänsä luokse tämän ostamalle tilalle Villa Griffonelle, joka sijaitsi 11 kilometriä Bolognasta Pontecchiossa. Giuseppen isä huolehti silkkiperhosten toukkien kasvattamisesta, kun Giuseppe sai tehtäväkseen huolehtia tilan maista. Eräänä päivänä Giuseppe tapasi Bolognassa tulevan vaimonsa, joka oli tullut Italiaan opiskelemaan laulamista kun häntä oli kielletty laulamasta lontoolaisessa oopperatalossa. Ongelmana oli kuitenkin se, että 17 vuotta Annieta vanhempi Giuseppe oli italialainen ja jäänyt leskeksi, joten Jamesonin vanhemmat eivät hyväksyneet suhdetta. He onnistuivat kuitenkin pitämään toisiinsa yhteyden salaisen kirjeenvaihdon kautta ja he avioituivat Ranskassa toukokuussa vuonna 1864, jolloin Annie tuli täysi-ikäiseksi. Vuosi suhteen solmimisen jälkeen syntyi Alfonso Villa Griffonessa ja yhdeksän vuotta myöhemmin Guglielmo Bolognassa.


title: Toinen maailmansota

text: Toisen maailmansodan jälkeen voittajavaltiot halusivat lujittaa kansojen välistä yhteisymmärrystä ja taata kansainvälisen rauhan ylläpitämisen allekirjoittamalla 26. kesäkuuta 1945 Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja perustamalla 24. lokakuuta 1945 Yhdistyneet kansakunnat Kansainliiton seuraajaksi. Kansainliitto oli perustettu rauhanjärjestöksi estämään ensimmäistä maailmansotaa seuraava suursota, mutta sen katsottiin epäonnistuneen tehtävässä ja organisaatio lakkautettiin vuonna 1946. Vuonna 1948 Yhdistyneiden kansakuntien kolmas yleiskokous hyväksyi Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jossa korostettiin ihmisoikeuksien merkittävyyttä maailmanrauhalle ja ihmiskunnan hyvinvoinnille. Julistuksen sanoma heijasti maailman vallinnutta yksimielisyyttä, jossa tuomittiin Saksan aloittama hyökkäyssota ja holokausti. 18. heinäkuuta 1950 Unesco antoi "The Race Question" -nimisen lausunnon, jossa tuomittiin rotusyrjintä ja rotuhygieniapolitiikka kaikissa muodoissaan ja kumottiin perättömiksi 1900-luvun alkupuoliskolla vallinneet kiihkonationalistiset ja näennäistieteelliset käsitykset tiettyjen ihmisrotujen alempiarvoisuudesta. Kansainvälisiä suhteita korostavassa uudessa maailmanpoliittisessa ilmapiirissä totalitarismille, militarismille, nationalismille ja rasismille perustavat äärioikeistolaiset poliittiset aatteet eivät enää saavuttaneet jalansijaa Euroopan maissa, paitsi falangistisessa Espanjassa, joka demokratisoitui diktaattori Francisco Francon kuoleman jälkeen vuonna 1975. 1930-luvulla vallinneet fasismi ja kansallissosialismi katosivat Euroopan poliittiselta kartalta lähes täysin, ja erityisesti natseja alettiin vieroksua Saksan laajentumispolitiikan vaikutuksesta maailmansodan syttymiseen, aggressiivisesta sodankäynnistä ja etnisten vähemmistöjen kansanmurhasta. Sodan voittajavaltiot katsoivat akselivaltojen äärioikeistolaisten hallitusten kansansuosion syyksi 1930-luvun laman taloudellisen kaaoksen ja sitä seuranneen yhteiskunnallisen ahdingon, joten Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehittämispankki ja Bretton Woodsin järjestelmä perustettiin maailmantalouden uuden romahduksen estämiseksi.


title: Talvisodan diplomatia

text: Neuvostoliiton erottamisen käsitellyt Kansainliiton neuvoston 107. kokous oli sen viimeinen. Toisen maailmansodan vuoksi järjestön toiminta lakkasi ja virallisesti se lakkautettiin 1946, koska sen seuraajaksi oli jo 1944 perustettu Yhdistyneet kansakunnat Atlantin julistuksen hyväksyneiden liittoutuneiden perustalle.


title: Talvisodan diplomatia

text:
Tuloksena Rudolf Holstin johtamista Kansainliiton yhteyksistä oli se, että lähinnä Yhdistyneen kuningaskunnan vaikutuspiirissä olevien, Kansainliiton neuvoston pysyvinä, tilapäisinä tai ylimääräisinä jäseninä olevien jäsenvaltioiden tahdosta Neuvostoliitto erotettiin Kansainliiton yleiskokouksen päätöksellä 14. joulukuuta 1939 seitsemällä äänellä. 107. kokouksessa, joka jäi 1946 virallisesti lakkautettavan Kansainliiton neuvoston viimeiseksi, oli läsnä 11 jäsenvaltiota neuvoston kaikkiaan 15:stä.
Talvisodan alkaen Argentiina teki aloitteen Neuvostoliiton erottamisesta Kansainliitosta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytiin alahuoneessa 5. joulukuuta 1939 myös Suomea koskeva keskustelu, jossa Neville Chamberlain ilmoitti Ellen Wilkinsonille, ettei Chamberlainin hallitus ole tehnyt vastalausetta hallituksille Berliinissä ja Moskovassa sodan johdosta. Vyvyan Adamsin kysymykseen siitä, aikoiko hallitus tukea Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta, Chamberlain jätti vastaamatta.


title: Kansainliitto

text: Suomesta tuli Kansainliiton jäsen joulukuussa vuonna 1920. Suomi koki liittymisen Kansainliittoon tärkeäksi vaikeaksi koetun geopoliittisen asemansa takia. Liittyminen ei kuitenkaan ollut yksioikoista, sillä se tuli ajankohtaiseksi kesken Ahvenanmaan kysymyksen käsittelyn. Vuoden 1920 syksyllä Kansainliitto oli asettanut puolueettoman tutkimuskomission selvittämään Ahvenanmaan tilannetta ja sen mahdollista liittämistä Ruotsiin. Suomen pelättiin Kansainliiton jäseneksi tultuaan vetoavan jäsenmaalle kuuluvaan alueelliseen koskemattomuuteen. Kun Suomen hallitus lupasi, ettei näin tule tapahtumaan, voitiin jäsenyys hyväksyä Kansainliiton neuvostossa.


title: Kansainliitto

text: Toisen maailmansodan aikana järjestön toiminta hiipui. Kansainliitto lopetti toimintansa 18. huhtikuuta 1946 ja siirsi varansa ja tehtävänsä Yhdistyneille kansakunnille. Kansainliitto oli olemassa jonkin aikaa yhtä aikaa Yhdistyneiden kansakuntien kanssa, millä haluttiin osoittaa kyseessä olevan itsenäinen järjestö eikä vain pelkkä Yhdistyneiden kansakuntien edeltäjä. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin 1945, jolloin osa Kansainliiton jäsenvaltioista oli toisen maailmansodan johdosta miehityksen alaisia ja Kansainliiton toiminta olisi edellyttänyt kantojen ottamista pakolaishallituksiin.


title: Kansainliitto

text: Alun perin Kansainliiton idean isä oli Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri Edward Grey, mutta ajatusta vahvimmin vei eteenpäin Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson, joka vuonna 1918 esitti neljäntoista kohdan ohjelmansa sodan lopettamiseksi ja sen jälkeen toteutettaviksi uudistuksiksi. Kansainliitto perustettiin 25. tammikuuta 1919 osana Versailles’n rauhansopimuksen ensimmäistä osaa ja se piti ensimmäisen istuntonsa 10. tammikuuta 1920 – samana päivänä kuin rauhansopimus vahvistettiin ja ensimmäinen maailmansota päättyi virallisesti. Ensimmäinen yleisistunto pidettiin Genevessä 15. marraskuuta 1920. Yhdysvallat ei liittynyt Kansainliittoon, koska senaatti äänesti Versailles’n rauhansopimuksen ratifiointia vastaan 19. maaliskuuta 1920. Maa ei enää halunnut osallistua Euroopan tapahtumiin. Yhdysvallat ei kannattanut Versailles’n rauhasopimuksen kovia ehtoja Saksalle ja Yhdysvaltain senaatti piti Kansainliiton Yhdistyneitä kansakuntia velvoittavampia turvallisuuslausekkeita Yhdysvaltoja niin laajasti sitovina, että se olisi rajoittanut Yhdysvaltain toimintavapautta. Yhdysvalloissa oli ajatuksia Monroen opin mukaisesta puuttumattomuudesta Euroopan asioihin


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Kansainliiton neuvoston 107. kokous oli 14. joulukuuta 1939 Genevessä pidetty Kansainliiton neuvoston viimeinen kokous. Kokous kutsuttiin koolle siksi, että Risto Rydin ensimmäinen hallitus oli valtuuttanut Rudolf Holstin ottamaan Neuvostoliiton 30. marraskuuta alkaneen hyökkäyksen käsittelemisen Kansainliiton yleiskokouksessa ja Kansainliiton neuvostossa 2. joulukuuta 1939. Saamansa valtuutuksen mukaisesti Holsti oli lähettänyt seuraavana päivänä Kansainliiton pääsihteeri Joseph Avenolille kirjeen, jossa hän toivoi kummankin kokouksen viipymätöntä koolle kutsumista. 4. joulukuuta Neuvostoliitto totesi, että se ei ole Suomen kanssa sotatilassa, vaan että se on ratkaissut ongelmat Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa avunanto- ja ystävyyssopimuksella.


title: Talvisodan diplomatia

text: Risto Rydin johtama hallitus päätti 2. joulukuuta 1939, että Suomen ja Neuvostoliiton alkanut sota viedään Kansainliiton käsiteltäväksi. Seuraavana päivänä, sunnuntaina, 3. joulukuuta 1939 Rudolf Holsti osoitti Kansainliiton pääsihteeri Joseph Louis Anne Avenolille kirjelmän, jossa pyydettiin kutsumaan koolle viipymättä Kansainliiton neuvosto ja Kansainliiton yleiskokous. 5. joulukuuta Chilen tasavalta, Bolivian tasavalta, Perun tasavalta ja Paraguayn tasavalta esittivät vastalauseensa Neuvostoliiton Suomeen hyökkäyksen johdosta. 11. joulukuuta 1939 Rudolf Holsti esitti Kansainliiton yleiskokoukselle Suomen ja Neuvostoliiton käymien neuvottelujen asiakirjat.


title: Myönnytyspolitiikka

text: Chamberlainin liennytyspolitiikka syntyi Kansainliiton heikkoudesta ja kollektiivisen turvallisuuden epäonnistumisesta. Kansainliitto perustettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun toivottiin, että kansainvälinen yhteistyö kansojen välisissä riitatapauksissa voisi estää tulevien sotien syntymisen. Kansainliiton jäsenillä oli oikeus, mutta ei velvoitetta, auttaa hyökkäyksen kohteeksi joutuneita jäsenvaltioita. Kollektiivisen turvallisuuden politiikka ajoi samanaikaisesti aseistariisuntaa ja talouspakotteita aggressiivisia valtioita kohtaan. 1930-luku tarjosikin Kansainliitolle haasteita: Japani hyökkäsi Mantšuriaan, Adolf Hitlerin johtama natsi-Saksa miehitti Reininmaan ja Benito Mussolinin johtama fasistinen Italia hyökkäsi Abessiniaan. Diktatuurien toimiessa Kansainliitto osoittautui voimattomaksi.


title: Luettelo välirauhansopimuksen perusteella lakkautetuista järjestöistä

text: Suomen Aseveljien Liitto lakkautettiin tammikuussa 1945 pitkän kiistelyn jälkeen kommunistien vaatimuksesta ja valvontakomission painostamana, mikä venytti fasismi-käsitteen määrittelyä 21. artiklan tulkinnassa. Myöhemmin lakkautettiin useita urheiluseuroja ja harrastuskerhoja, joita valvontakomissio niiden jäsenkunnan perusteella epäili suojeluskuntien tai aseveliliiton toimintaa jatkaviksi peitejärjestöiksi. Asekätkennän paljastuminen keväällä 1945 tarjosi väitteille lisäperusteita. Kaikissa tapauksissa valvontakomission vaatimuksia ei kuitenkaan täytetty, esimerkiksi Suomen saksalainen seurakunta jätettiin lakkauttamatta. Ilmapuolustusliitto taas purki oma-aloitteisesti toimintansa kevään 1945 aikana ja siirsi tehtävänsä Suomen Ilmailuliitolle.


title: Modaalisuus

text: Modaalisuus (lat. "modus" = 'tapa, laatu, standardi', moodi = järjestelmän perustaksi soveltuva) viittaa länsimaisen musiikin yhteydessä keskiajalla syntyneeseen asteikkojärjestelmään, jossa diatonisen asteikon sävel voi muodostaa perussävelen asteikolle, jolla on sille ominainen intervallirakenne. Moodit ovat kiinteitä, pysyviä säveltasorakenteita tai pysyviä rytmikuvioita. Moodeja sanotaan myös kirkkosävellajeiksi.


title: Modaalisuus

text: Moodijärjestelmään perustuvat monien kulttuurien sävel- ja rytmijärjestelmät, ja länsimaisten säveltäjien kiinnostusta ovat herättäneet Intian, Japanin, Balin, Indonesian ja arabialaisten sekä monien Afrikan kulttuurien järjestelmät. Moodijärjestelmää ovat soveltaneet muun muassa Béla Bartók, Igor Stravinsky ja Olivier Messiaen. Sibelius käytti arkaisoivaa modaalista ilmaisua uransa alkuvaiheen kuorolauluissa, mutta orkesteriteoksissa modaalisia piirteitä on tuotannon kaikissa vaiheissa.


title: Modaalinen jazz

text: Modaalinen jazz on jazz-tyylisuuntaus, jossa improvisoinnin pohjana käytetään vapaan improvisoinnin ja sointujen sijasta sävelasteikkoja. Modaalisuus tarkoittaa sävelasteikkoa, joka alkaa mistä tahansa valkoisesta koskettimesta ja etenee siitä valkoisten koskettimien kautta oktaavin ylöspäin (vrt. kirkkosävellaji). Modaalinen jazz syntyi Yhdysvalloissa 1950-luvulla. Miles Davis alkoi tosissaan kirjoittaa modaalisessa muodossa levyllä "Milestones" (1958), mutta "Kind of Blue" vuodelta 1959 on siitä tunnetuin esimerkki. John Coltrane oli kehittämässä uutta tyyliä Davisin kanssa ja hänen levynsä "Giant Steps" syntyi samoihin aikoihin "Kind Of Blue" -sessioiden kanssa. Coltranen myöhempi albumi "My Favorite Things" oli yksi kaupallisesti menestyneimpiä modaalisen jazzin levytyksiä. Muita modaalisen jazzin vaikuttajia olivat Bill Evans sekä Wayne Shorter, Herbie Hancock ja Thelonious Monk.


title: Doksastinen logiikka

text:
Doksastinen (< kreik.) logiikka on käsityksiin, luuloihin tai uskomuksiin liittyvä modaalilogiikan alue.
Modaaliteetit ovat logiikassa asiantilan tai lauseen yleinen laji, joka yleisesti liittyy kysymykseen sen totuudesta. Modaliteetit muodostavat yhteenkuuluvien käsitteiden ryhmiä joista yhtenä on doksastiset eli totena pitämisen eli "uskomisen" modaliteetit ovat totenapitäminen, mielipiteen puuttuminen ja epätotenapitäminen.


title: Komodaalisuus

text: Komodaalisuus (englanniksi co-modality) on termi, jonka Euroopan komissio esitteli ja otti käyttöön vuonna 2006 eurooppalaisessa liikennepolitiikassa. Termin avulla määritellään eri kuljetusmuotojen ja niiden yhdistelmien kokonaisvaltaisuus. Euroopan Komission mukaan komodaalisuus viittaa "eri kuljetusmuotojen käyttämiseen sekä itsenäisesti että yhdisteltyinä", jotta voitaisiin saavuttaa "resurssien optimaalinen ja kestävän kehityksen mukainen hyödyntäminen".


title: Modaliteetti

text: Ontologiassa modaliteetti tarkoittaa olemisen tapaa, esimerkiksi välttämätön, sattumanvarainen (kontingentti) tai mahdollinen. Logiikassa arvostelmat voidaan jakaa varmuusasteensa mukaan kolmeen modaliteettiin: "problemaattisiin" (mahdollinen), "assertorisiin" (aktuaalinen) ja "apodiktisiin" (välttämätön).


title: Dualismi (filosofia)

text:
Dualismi (latinan sanasta "duo" ’kaksi’) on oppi kahtalaisuudesta tai kahtiajaosta. Filosofiassa dualismilla tarkoitetaan kaksijakoista käsitystä todellisuudesta.
Filosofiassa, tarkemmin ontologiassa, dualismilla tarkoitetaan kahden itsenäisen alkuperusteen eli substanssin olettamista. Yleensä tällä viitataan maailman kaksijakoisuuteen hengen ja materian välillä. Näin ajatteli muun muassa René Descartes. Maailmassa voidaan näin ajatella olevan niin henkeä kuin materiaa. Vaikka perinteisesti henkisen puolen on ajateltu liittyvän jollakinlailla jumaluuteen, voidaan sillä käsittää myös maailman abstraktit ilmiöt ottamatta kantaa siihen, ohjaako jokin niitä tai mistä antimateria on peräisin. Abstraktioihin voidaan laskea myös tunteet erotettuina fyysisistä reaktioista. Maailman kaksijakoisuuden voidaan ajatella ulottuvan siis myös tunteen ja järjen vastakohtaan.


title: Mikyys ja tämyys

text:
"Mikyys" eli olion ”se mitä jokin on” tarkoittaa partikulaarisen olion (esimerkiksi ihmisyksilön) universaliteettia eli yleislajisuutta, eli niitä ominaisuuksia, jotka se jakaa muiden saman lajin ("species") olioiden (esimerkiksi kaikkien muiden ihmisten) kanssa. Se vastaa siis kysymykseen ”mikä se on?”. Mikyys vastaa Aristoteleen substanssin käsitettä ja olemusta ("essentia").
"Tämyys" tarkoittaa olion partikulariteettia tai individualiteettia eli yksilöllisyyttä, eli niitä ominaisuuksia tai luonteenpiirteitä, jotka tekevät siitä yksilöolion (esimerkiksi ne tekijät, jotka tekevät tietystä ihmisestä tunnistettavan yksilön).


title: Modaali (sijamuoto)

text: Modaali eli formaali on unkarin kielessä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee tapaa (). Modaalin pääte on "-képpen" tai "-képp", ja se liittyy lähinnä pronomineihin. Suomeksi modaali voidaan yleensä kääntää postpositiolla "tavalla, tavoin", joskus myös essiivillä.Modaali on sekä merkitykseltään että muodostamistavaltaan läheistä sukua essiivi-formaalille.


title: Normaali (matematiikka)

text: Normaali on geometriassa vektori tai suora, joka leikkaa tasossa kohtisuorasti toista janaa, suoraa, vektoria tai käyrää vasten, taikka tilassa myös tasoa tai pintaa vasten. Tasogeometriassa suoran, janan tai vektorin normaali on toinen suora tai vektori, joka on kohtisuorassa tätä vasten. Jos kohteena on mutkitteleva käyrä, on normaali kohtisuorassa tässä kohdassa olevaa käyrän tangenttia vasten. Avaruusgeometriassa suorien, janojen ja vektorien normaali määritellään samoin kuin tasogeometriassa. Tilassa voi vielä esiintyä tasoja, joiden normaali on suora tai vektori, joka on kohtisuorassa tasoa vastaan katsottiinpa sitä tasossa miltä suunnalta hyvänsä. Tällöin normaali on kohtisuorassa tasoa vastaan. Tila-avaruudessa mutkittelevan pinnan normaali on kohtisuorassa pinnan tangenttitasoa vasten.


title: Kim Jong-il

text: Kim Jong-il (; hanja: 金正日; neuvostoliittolaislähteiden mukaan 16. helmikuuta 1941, virallisen elämäkerran mukaan 16. helmikuuta 1942 – 17. joulukuuta 2011) oli Pohjois-Korean Korean työväenpuolueen pääsihteeri ja kansallisen puolustuskomitean puheenjohtaja, toisin sanoen Pohjois-Korean johtaja vuosina 1994–2011. Pohjois-Koreassa hänet tunnettiin nimillä ”"Rakas Johtaja"” ja ”"Suuri Marsalkka"”. Hänen isänsä Kim Il-sung oli Pohjois-Korean johtaja kuolemaansa saakka 1994. Pohjois-Korean hallitus ilmoitti Kim Jong-ilin kuolemasta joulukuussa 2011. Pohjois-Korean ilmoituksen mukaan hän menehtyi sairaskohtaukseen yksityisjunassaan. Etelä-Korean tiedusteluviranomaisten mukaan Kimin juna ei kuitenkaan ollut tuohon aikaan liikkeellä.


title: Kim Jong-un

text: Kim Jong-un (//, ; s. 8. tammikuuta 1984) on Pohjois-Korean johtaja. Hän on edesmenneen johtajan Kim Jong-ilin ja tämän puolison Ko Young-heen poika, Pohjois-Korean armeijan neljän tähden kenraali, marsalkka (wonsu), Kansallisen puolustuskomission varapuheenjohtaja ja Korean työnväenpuolueen puheenjohtaja ja entinen sihteeri. Pohjois-Korean valtion hänestä käyttämät lisänimet ovat "Loistava toveri", "Suuri seuraaja" ja "Kansan, armeijan ja puolueen kiistaton johtaja". Kim Jong-un nousi maansa hallitsijaksi isänsä Kim Jong-ilin kuoltua 17. joulukuuta 2011, ja hänet nimitettiin virallisesti suureksi johtajaksi 29. joulukuuta 2011.


title: Elisabeth kohtaa

text: Oppilaitos ja Kimin perhe antoivat luvan haastatteluun. Toukokuussa 2012 kuvatussa keskustelussa Kim sanoi, ettei ollut päässyt koskaan tapaamaan isoisäänsä Kim Jong-iliä eikä ollut varma, oliko tämä ollut tietoinen hänen olemassaolostaan. Kimin isä Kim Jong-nam oli Kim Jong-ilin vanhin poika. Tämä ajautui isänsä epäsuosioon vuonna 2001 ja muutti perheineen Kiinan Macaoon. Kim Han-solin mukaan hänen isänsä ei ollut erityisen kiinnostunut politiikasta eikä tätä luultavasti sen takia valittu Pohjois-Korean johtoon. Setäänsä Kim Jong-unia haastateltava ei tuntenut henkilökohtaisesti. Kim totesi Rehnille, ettei osannut sanoa, miksi Kim Jong-unista oli tullut ”diktaattori”.


title: Kim Jong-un

text: Virallisen tiedon mukaan Kim Jong-unin isä Kim Jong-il kuoli 17. joulukuuta 2011 sydänkohtaukseen junassa Pohjois-Koreassa. Valta siirtyi Kim Jong-unille, joskin siinä vaiheessa eräiden analyytikoiden mukaan Kim Jong-un oli vielä liian kokematon hallitsemaan Pohjois-Koreaa. Vallan arveltiin tilapäisesti siirtyvän Kim Jong-ilin langolle Jang Sung-taekille. Nimetön lähde, jolla on läheiset suhteet sekä Pjongjangiin että Pekingiin, vahvisti 21. joulukuuta 2011 Reutersille, että Kim Jong-un joutuisi toistaiseksi jakamaan valtansa Jang Sung-taekin ja armeijan kanssa. Lähteen mukaan sotilasjohto on kuitenkin vakuuttanut olevansa uskollinen Kim Jong-unille. Kim nimettiin virallisesti Kim Jong-ilin seuraajaksi suureksi johtajaksi 29. joulukuuta 2011, kun Kim Jong-ilin kuoleman takia pidetty suruaika oli päättynyt.


title: Kim Jong-un

text: Kim Jong-un nousi Pohjois-Korean johtajaksi isänsä Kim Jong-ilin kuoltua 17. joulukuuta 2011. Alkujaan isän seuraajaksi oli kaavailtu Kim Jong-unin vanhinta veljeä Kim Jong-namia, mutta suunnitelmat muuttuivat vuonna 2001 tämän pyrittyä väärennetyllä passilla Japaniin päästäkseen käymään Tokion Disneylandissa. Kim Jong-ilin entisen kokin Kenji Fujimoton mukaan Kim Jong-unin vanhempi veli Kim Jong-chun puolestaan sivuutettiin vallanperijänä, koska tämä oli liian feminiininen, kun taas Kim Jong-un on kuin ilmetty isänsä. Kim Jong-un on kuitenkin kerran, 18-vuotiaana, kyseenalaistanut kansansa surkean tilan oikeutuksen.


title: Kim Pyong-il

text: Kim Pyong-il (, s. 10. elokuuta 1954) on pohjoiskorealainen diplomaatti. Hän on maan pitkäaikaisen johtajan, Kim Il-sungin poika ja maan entisen johtajan, Kim Jong-ilin velipuoli. Kim Pyong-ilin äiti oli Kim Il-sungin sihteeri ja toinen puoliso, Kim Song-ae.


title: Kim Jong-nam

text: Kim Jong-nam (; 10. toukokuuta 1971 Pjongjang, Pohjois-Korea – 13. helmikuuta 2017 Sepang, Malesia) oli Pohjois-Korean työväenpuolueen entisen pääsihteerin Kim Jong-ilin ja tämän rakastajattaren Song Hye-rimin poika. Hän opiskeli Neuvostoliitossa ja Sveitsissä. Toukokuussa 2001 hän pyrki laittomasti Japaniin Tokion Disneylandiin väärennetyllä Dominikaanisen tasavallan passilla. Hän asettui sittemmin Macaoon. Hänet yritettiin surmata Euroopan-matkan aikana. Yrityksen takana olivat Yonhapin mukaan pohjoiskorealaiset, jotka eivät toivoneet Kim Jong-namista Kim Jong-ilin seuraajaa.


title: Kim Il-sung

text: Pohjois-Korean ulkopuoliset lähteet eivät kuitenkaan tunne Kim Hyong-jikin perustamaa Korean kansallisseuraa. Kim Il-sung, joka kasteessa sai nimen Kim Song-ju, oli lapsista vanhin, ja perheeseen kuului myös kaksi nuorempaa poikaa. Toinen Kim Il-sungin veljistä kuoli 1932 japanilaisvastaisen taistelun aikana, kun taas toinen, Kim Jong-ju, toimi Pohjois-Korean varapresidenttinä 1970-luvulle asti. Perhe oli uskonnoltaan kristitty ja tuleva ”suuri johtaja” osallistui jumalanpalveluksiin varhaisaikuisuuteensa saakka. Isä Kim Hyong-jik yritti välittää musiikkiharrastuksensa myös pojilleen, ja Kim Il-sungin tiedetään olleen kiinnostunut musiikista koko elämänsä. Kristinuskon ohella perheen aatemaailmaan kuului vahvasti isänmaallisuus, ja kristinusko oli nimenomaan isänmaallisesti ajattelevien korealaisten uskonto. Pjongjangissa oli tuohon aikaan niin paljon kirkkoja, että sitä kutsuttiin ”Korean Jerusalemiksi”. Perheen köyhyys oli varmasti myös yksi nuoren Kimin ajatusmaailmaan vaikuttanut tekijä.


title: Kim Jong-un

text: Korean johtaja Kim Jong-il sai elokuussa 2008 aivohalvauksen. Kesäkuussa 2009 kerrottiin Kim Jong-unin saaneen lisänimen ”loistava toveri”. Tämän arveltiin liittyvän häntä koskevan henkilökultin käynnistämiseen. Tuolloin hänen myös väitettiin tehneen Kiinaan salaisen matkan tapaamaan johtajia. Kesällä 2010 Kim esiteltiin Pohjois-Korean kansalle, ja hänelle annettiin virkoja Pohjois-Koreassa. Isä Kim Jong-il pyysi Pohjois-Korean suurlähetystöjen henkilökuntaa anomaan lojaaliutta pojalleen. 27. syyskuuta 2010 Kimille myönnettiin kenraalia vastaava sotilasarvo daejang. Seuraavana päivänä pidettiin harvinainen Korean työväenpuolueen kokous, jossa hänet nimitettiin Kansallisen puolustuskomitean varapuheenjohtajaksi ja työväenpuolueen keskuskomitean jäseneksi. Kim Jong-unin uskotaan näyttäytyneen puolueen kokouksessa.


title: Kim Jong-il

text: Varmuudella tiedetään, että Kim Jong-ilillä on viisi lasta: vuonna 1974 syntynyt tytär Kim Sul-song, 1971 syntynyt poika Kim Jong-nam, vuonna 1981 syntynyt poika Kim Jong-chul, vuonna 1983 tai 1984 syntynyt poika ja maan nykyinen johtaja Kim Jong-un sekä nuorimpana tytär Kim Yo-jong. Kim Jong-nam pidätettiin Tokiossa vuonna 2001, kun hän yritti päästä väärennetyllä passilla Japaniin vieraillakseen lapsensa kanssa Disneylandissa. Nuorempi poika Kim Jong-chul on Kimin ja hänen kolmannen vaimonsa Ko Yong Heen. Hänet on nimitetty Korean työväenpuolueen varajohtajaksi, samaan asemaan mihin Kim Jong-ilin isä aikanaan nimitti hänet.


title: Vesijuoksu

text:
Suomessa järjestettiin kesällä 2010 valtakunnallisesti huomattava kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin lisäämiseen tähtäävä hanke: Suomi Vesijuoksee 2010. Tämä hanke ei ollut kilpailua vaan hyväntahtoista ja iloista liikkumista Suomen kauniissa luonnonvesissä. Vesijuoksua luonnonvesissä kutsutaan myös järvihölkäksi ja maisemavesijuoksuksi.
Suomen luonnonvesissä ovat ihanteelliset olosuhteet vesijuoksun harrastamiseen kesäisin. Uimahallien pitäessä kesälomaa voi aloittaa hölkkäämisen järvissä. Maisemavesijuoksua voi harrastaa niin yksin kuin ryhmässäkin. Monet tahot ovat järjestäneet kesävesijuoksuryhmiä Suomi Vesijuoksee -kampanjan puitteissa. Kampanjan on tarkoitus jatkaa toimintaansa myös tulevina vuosina.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2006 Suomi-areena järjestettiin 19.–20. heinäkuuta. Tapahtumia järjestettiin yhteensä 28. Yhteistyökumppanina oli 100-vuotisjuhliaan viettänyt eduskunta. Lähes 500 kuulijaa osallistui eduskunnan EU:n tulevaisuutta koskeneeseen tapahtumaan, jossa olivat mukana muun muassa Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso ja Viron parlamentin EU-komitean puheenjohtaja Kristiina Ojuland. Puolueiden puheenjohtajien vaalitentti televisioitiin MTV3-kanavalle. Tilaisuuksien järjestäjinä olivat muun muassa eduskunnan tulevaisuusvaliokunta ja Euroopan parlamentin Suomen tiedotustoimisto, joka toi europarlamentaarikot Suomi-areenalle.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2011 Suomi-areena järjestettiin 11.–15. heinäkuuta. Tilaisuuksia oli 94 ja kuulijoita yli 18 000. Pääyhteistyökumppanina oli sosiaali-ja terveysministeriö. Viikon päätapahtuma oli perjantaina 15.7 järjestetty keskustelu kestävästä kehityksestä keskustelijoina tasavallan presidentti Tarja Halonen, YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon ja Nokian sekä Shellin hallituksen puheenjohtaja Jorma Ollila. Keskusteluaiheet ulottuivat pornosta kansallispuistoihin, vapaaehtoistoiminnasta pölhöpopulismiin ja teollisuuden alasajosta huippu-urheiluun.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2009 Suomi-areena järjestettiin 14.–17. heinäkuuta. Tilaisuuksia oli 77, ja niissä oli puhujia lähes 320. Pääyhteistyökumppaneina olivat ulkoasiainministeriö ja Suomen Kulttuurirahasto. Ulkoministeriön päätilaisuuksissa olivat puhujina presidentti Martti Ahtisaari ja Nokian hallituksen puheenjohtaja Jorma Ollila (Suomi-brändistä) sekä Eurooppapolitiikasta Financial Timesin vastaava ulkomaantoimittaja Quentin Peel, Frankfurter Allgemeine Zeitungin ulkomaanpäätoimittaja Klaus-Dieter Frankenberger sekä Dagens Nyheterin politiikan päätoimittaja Peter Wolodarski. Ensimmäistä kertaa tilaisuuden järjestivät eduskunnan tulevaisuusvaliokunta ja Pori Jazz. Aiheita olivat Koijärvi, kehitysapu, vanheneminen, työelämässä jaksaminen sekä talous. Kuulijoita oli lähes 11 500 ja Kansalaistorin yli 30:llä teltalla tuhansia kävijöitä. Ennen varsinaista Suomi-areenaa olivat maakuntatapahtumat Raumalla ja Eurajoella ydinvoimasta 10.7, Kankaanpäässä, Noormarkussa ja Porin torilla kulttuurista 11.7 sekä Kokemäellä, Huittisissa ja Harjavallassa 13.7 maakunnan tulevaisuudesta.


title: Suomi Meloo

text: Tapahtuma on järjestetty vuodesta 1985 alkaen. Tapahtumasta on Jorma Honkalan toimittama Suomi Meloo kanoottiviestin 15-vuotis- juhlakirja 1985-2000. 30. juhlamelonnan pääjuhla pidetään Savonlinnassa 10.6.2014. Vuoden 2014 melonnan suojelijana toimii tasavallan presidentti Sauli Niinistö.Viestin eri osuudet on jaettava joukkueen jäsenten kesken kunnon, taidon ja kokemuksenmukaan. Joukkueessa on oltava vähintään viisi henkilöä. Suositeltava määrä on 6-12 melojaa, jotta myös riittävälle levolle jää aikaa. Sama meloja saa meloa korkeintaan kaksi osuutta peräkkäin, jonka jälkeen on pidettävä lepovuoro.


title: Suomi-areena

text: Vuoden 2007 Suomi-areena järjestettiin 18.–20. heinäkuuta. Tapahtumia oli kaikkiaan 46 ja keskustelijoita yli 150. Pääyhteistyökumppaneina olivat Suomen Pankki, Suomi-90-vuotisjuhlatoimikunta valtioneuvoston kansliasta sekä Elinkeinoelämän Keskusliitto ja SAK. Tunnetuimpia vieraita olivat Euroopan keskuspankin pääjohtaja Jean-Claude Trichet ja Federal Reserve Bank of Kansas Cityn special advisor Graig S. Hakkio. Suomi-areenalla kansanedustajat pelasivat YK-liiton ihmisoikeuspeliä. Puheet käsittelivät tupoa, onnellisuutta, tuulivoimaa sekä uskontoa ja vihaa.


title: Suomi-areena

text: Suomi-areenan teemoja vuonna 2018 olivat turvallisuus, vastuullisuus ja suvaitsevaisuus. Pääyhteistyökumppaneita olivat Veikkaus, Puolustusvoimat ja DNA. Tapahtuma järjestettiin Porissa 16.–20.7.2018. Tilaisuuksiin osallistui 67 000 kävijää. Tilaisuuksia oli noin 200 ja niissä noin tuhat puhujaa.


title: Suomi kesäolympialaisissa 1980

text: Valinnat tehtiin 20. toukokuuta – 8. heinäkuuta neljässä valintakokouksessa. Valinnan teki Olympiakomitean hallitus lajiliittojen ehdotusten perusteella. Viimeiset yleisurheilijavalinnat tehtiin kuitenkin vielä 13. heinäkuuta. Lopullinen urheilijamäärä oli 108. Lajiliittojen ehdotuksista jäi valitsematta toisella valintakerralla judoka Markku Airio, nyrkkeilijät Petri Kilpinen ja Arto Kolehmainen. Painijoista jätettiin rannalle kreikkalais-roomalainen painija Ilpo Seppälä ja vapaapainija Jukka Rauhala äänestyksen jälkeen. Kolmannella valintakerralla olympiapistooliampuja Teemu Anttila ja trap-ampuja Matti Nummela jäivät valitsematta. Nummelan valinta kaatui äänestyksessä. Purjehduksessa karsinta oli suurempaa, sillä Flying dutchman-pari Mikko Brummer ja Rudi Biaudet sekä soling-kolmikko Matti Jokinen-Matti Paloheimo-Kari Kähkönen jätettiin valitsematta. Viimeisessä valinnassa melojista karsittiin kajakkinelikkö. Soudussa lajiliitto ehdotti kaksikkoon Esa Salmelaa ja Esko Hirvistä, jonka olympiakomitea kuitenkin hylkäsi ilman äänestystä. Yleisurheilijoiden suureen ryhmään jäivät valitsematta 400 metrin juoksija Hannu Mykrä, 800 metrin juoksija Jorma Härkönen, kolmiloikkaaja Hannu Puhakka, kiekonheittäjät Ari Huumonen ja Juhani Tuomola sekä maileri Ari Paunonen. Naisten yleisurheilujoukkueeseen jäivät valitsematta pitkän viestin joukkue ja kuulantyöntäjä Tuula Kivi. Kokouksessa annettiin valitsematta jääneille yleisurheilijoille vielä mahdollisuus osoittaa kuntonsa Helsingin maailmankisoissa. Niissä kisamatkan ansaitsivat estejuoksijat Tommy Ekblom ja Vesa Laukkanen. Kaarlo Maaningan, 5 000 ja 10 000 metrin juoksijan, valinta oli monimutkaisempi ja aiheutti julkista keskustelua. Lopulta 13. heinäkuuta Kouvolan 5 000 metrin voitto toi olympiamatkan viimeisenä valittuna urheilijana.


title: Vegaanihaaste

text: Vegaanihaaste on Suomessa vuosittain tammikuussa järjestettävä kampanja, jonka osallistujat kokeilevat vegaaniruokavaliota kuukauden ajan. Vuonna 2017 kampanja järjestetään neljättä kertaa, ja mukana ovat tällöin muiden muassa Jari Sarasvuo, Maija Vilkkumaa ja Vilma Alina. Tammikuun lopussa järjestetään Suomen ensimmäiset vegaanimessut.


title: Suomi-areena

text: Suomen Pankki järjesti yhdessä Lukiolaisten liiton kanssa talouden kaksintaistelun nuorten ja päättäjien kesken ja poliitikot hiillostivat puolestaan mediaa. Viikko avattiin Porin kaupunginvaltuuston julkisella kokouksella Eetunaukiolla. Maakunnassa tilaisuuksia järjestettiin Merikarvialla Selkämeren kansallispuistosta 9.7, Nakkilassa elokuvasta ja kulttuuriyrittäjyydestä 11.7 ja Kokemäellä Tommi Anttilan pihamaalla maatalouden asemasta 12.7. Suomi-areenan ennakkotapahtuma oli kesäkuussa Turussa, jossa ympäristöministeri Paula Lehtomäen johdolla keskusteltiin Itämeren tilasta.


title: Demokratia

text: Demokratia eli kansanvalta on kansan valtaan perustuva valtiojärjestys tai hallitusmuoto. Demokratian perusajatuksena on, että hallintovallan edustajat nousevat kansan joukosta ja että hallintovalta toteuttaa kansan tahtoa. Demokratia tulee sanoista "demos" (tavallinen kansa) ja "kratos" (valta, hallita).


title: Demokratia

text: Yleisesti hyväksyttyä ‘demokratian’ määritelmää ei ole, mutta mielleyhtymät, kuten tasa-arvo ja oikeudenmukaisuus, kuvastavat nykydemokratiaa. Monet ihmiset käyttävät liberaalin demokratian lyhenteenä “demokratia”-termiä, johon saattaa sisältyä lisäelementtejä muun muassa poliittisesta moniarvoisuudesta, yhdenvertaisuudesta lain edessä, oikeudesta vedota vaaleilla valittuihin viranomaisiin epäkohtien oikaisemiseksi, oikeusturvasta, kansalaisoikeuksista, ihmisoikeuksista ja hallituksen ulkopuolisesta kansalaisyhteiskunnasta. Yhdysvalloissa vallanjaolla usein viitataan sivuominaisuuteen, mutta muissa Yhdistyneen Kuningaskunnan kaltaisissa maissa parlamentaarinen itsemääräämisoikeus on määräävänä filosofiana (vaikka yleisesti käytännössä pidetään yllä oikeuden riippumattomuutta). Muissa tapauksissa “demokratiaa” käytetään tarkoittamaan suoraa demokratiaa.


title: Demokratia

text: Demokratiakäsite on laajentunut antiikinaikaisesta kansanvallasta paljon siihen liitettyjen myönteisten mielleyhtymien vuoksi. Tällaisia ovat muun muassa poliittinen vapaus, tasa-arvo ja osallistumisoikeus. Nykyään demokratia on jakautunut eri muotoihin, ja ideologisia eroja syntyy jo sen perusteella, minkälaisia mielikuvia demokratiaan liitetään. Empiirisessä tutkimuksessa keskeisiä demokratian tunnusmerkkejä ovat kansalaisten poliittiset perusoikeudet ja päättäjien valinta kilpailullisilla vaaleilla.


title: Hallitusmuoto

text:
Suppeammassa mielessä hallitusmuodolla tarkoitetaan usein valtiojärjestelmän perustyyppiä, etenkin sitä, onko kyseessä tasavalta vai monarkia ja jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti sitä, onko kyseessä perustuslaillinen monarkia. Antiikista alkaen hallitusmuodon perusjako on ollut seuraava:
Tässä perusjaottelussa demokratia voidaan määritellä ainoastaan sekahallinnoksi, jossa yhdistyy kaksi ja tai kolme edellä luetelluista perusmuodoista.
1700-luvulle tultaessa jaottelu oli muuttunut. Juristin koulutuksen saanut filosofi ja kirjailija Montesquieu jakoi teoksessaan "Lakien henki" perustyypit näin:
Montesquieu määritteli kaksi tasavallan tyyppiä näin: ”Tasavaltainen hallinto on se, jossa ylin päätäntävalta on koko kansalla tai sen osalla … Kun ylin valta on koko kansalla, kyseessä on demokratia. Kun ylintä valtaa käyttää vain osa kansasta, kyseessä on aristokratia.”


title: Demokratia

text: Demokratia juontaa juurensa muinaiseen Intiaan, antiikin Kreikkaan ja Roomaan, muinaiseen Eurooppaan sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan, mutta aikojen saatossa mielikuvat demokratiasta ovat merkittävästi muuttuneet ja luoneet eri suuntauksia. Demokratiaa on kutsuttu “viimeiseksi valtiomuodoksi” ja se on levinnyt merkittävästi ympäri maailmaa. Vaikka termiä “demokratia” tyypillisesti käytetään poliittisen valtion asiayhteydessä, ovat periaatteet sovellettavissa myös yksityisiin organisaatioihin ja muihin ryhmiin. Aikojen kuluessa äänioikeutta on laajennettu monilla lainkäyttöalueilla suhteellisen kapeista ryhmistä (tietyn etnisen ryhmän varakkaat miehet), mutta asia on yhä pysynyt kiistanalaisena koskien kiistelyn kohteina olevia maa-alueita, merkittävän maahanmuuton alueita ja tietyt kansalliset ryhmät poissulkevia maita.


title: Demokratia

text: Poliittisessa teoriassa demokratiaan kuuluu pieni määrä eri valtiomuotojen yhdistelmiä ja myös poliittista filosofiaa. Tavallisena demokratian ominaispiirteenä pidetään sitä, että tärkeimmistä valtiollisista asioista päättää joko kansa itse tai kansan yleisillä vaaleilla kilpailevien ehdokkaiden joukosta valitsema toimielin (parlamentti). Jotta kilpailulliset vaalit voisivat toteutua kunnolla, on tavallisesti katsottu olevan tarvetta ilmaisun- ja lehdistönvapaudelle sekä jonkinasteiselle oikeusturvalle. Armeijan siviilimääräysvalta on usein nähty välttämättömyytenä ehkäisemään sekä sotilasdiktatuuria että armeijan sekaantumista politiikkaan. Joissakin maissa demokratia perustuu tasa-arvo-oikeuksien filosofiselle periaatteelle.


title: Demokratia

text: Aggregatiivinen demokratia jakautuu moneen haaraan. "Minimalismin" mukaan demokratia on hallitusjärjestelmä, jossa kansalaiset antavat poliittisten johtajien joukkueille oikeuden hallita tietyn vaalikauden ajan. Tämän minimalistisen käsitteen mukaan kansalaiset eivät voi eikä heidän pitäisi ”hallita”, koska esimerkiksi useimmiten heillä ei ole selkeitä näkemyksiä useimmista kysymyksistä tai heidän näkemyksensä eivät ole kunnolla perusteltuja. Joseph Schumpeter puki tämän sanoiksi kuuluisimmin kirjassaan "Kapitalismi, Sosialismi ja Demokratia". Sen aikaisiin minimalismin puolestapuhujiin kuuluvat William H. Riker, Adam Przeworski, Richard Posner.


title: Demokratia

text: "Keskusteleva demokratia" perustuu näkemykselle, että demokratia on keskusteluhallitus. Neuvottelevat demokraatit väittävät, että lakien ja poliitikkojen pitäisi perustua järkiperusteille, jotka kaikki kansalaiset voivat hyväksyä. Poliittisen areenan pitäisi olla sellainen, missä johtajat ja kansalaiset perustelevat, kuuntelevat ja muuttavat mieltänsä.


title: Deliberatiivinen demokratia

text: Deliberatiivinen demokratia eli keskusteleva demokratia on demokratian muoto, jossa julkinen keskustelu muodostaa keskeisen osan legitiimissä lainsäädännön valmistelussa. Keskustelussa edellytetään yhdenvertaista mielipiteiden huomioon ottamista kaikilta asianosaisilta väestöryhmiltä. Deliberatiivisessa demokratiassa on sekä konsensus-päätöksenteon että enemmistösäännön elementtejä, ja se eroaa perinteisestä demokraattisesta teoriasta siinä, että kansalaisen osallistumisessa korostetaan päätössääntöjen arviointikriteerien määrittelyyn tähtäävää keskustelua perinteisen äänestämisen sijaan.


title: Demokratia

text: Suora demokratia on poliittinen järjestelmä, jossa kansalaiset henkilökohtaisesti osallistuvat päätöksentekoon ilman välittäjiä tai edustajia. Suoran demokratian kannattajat väittävät, että demokratia on muutakin kuin vain prosessioikeudellinen, äänestämiseen liittyvä kysymys. Useimmat suorat demokratiat ovat olleet muodoltaan heikkoja, suhteellisen pieniä yhteisöjä, tavallisesti kaupunkivaltioita, esimerkiksi antiikin Ateena. Kuitenkin erittäin suuressa yli 30 miljoonan asukkaan Kalifornian järjestäytyneessä yhteisössä tavattu Kalifornian mallin mukainen laaja kansanäänestysten käyttö on joidenkin mielestä sukua suoralle demokratialle"." Sveitsissä viisi miljoonaa äänestäjää osallistuu päätöksentekoon kansallisissa kansanäänestyksissä ja aloitteissa kahdesta neljään kertaan vuodessa; kantoni- ja kuntatasolla suoran demokratian instrumentit ovat myös hyvin vakiintuneita.


title: Kuivasjärvi (Oulu)

text: Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus itä-länsisuunnassa on 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa 82 hehtaaria. Järven pinnan korkeus on 12 metriä merenpinnan yläpuolella, ja järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi.


title: Kuivasjärvi (Oulu)

text: Kuivasjärvi kuuluu Kuivasojan valuma-alueeseen. Kuivasjärven valuma-alueen kokonaispinta-ala on noin 28,1 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitseva Pyykösjärvi laskee Kaijonlahteen Laholaisojaa pitkin. Laholaisojan lisäksi järveen laskee myös Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven laskuoja. Muut laskuvedet tulevat pääasiassa kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa.


title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Valuma-alueen pinta-ala on 169 km², josta kolmannen jakovaiheen alueita (pinta-alat viitteellisiä) ovat Kuivasjärven lähialue (35.561, 21 km²), Nivusjärven valuma-alue (35.562, 10 km²), Vatajanjoen valuma-alue (35.563, 98 km²) ja Vääräjoen valuma-alue (35.564, 31 km²).


title: Kuivasjärvi (Alavus)

text: Kuivasjärvi on pieni järvi ja luonnonsuojelualue Alavuden kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinnankorkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Matalan järven keskisyvyys on vain 0,2 metriä. Kuivasjärven luonnonsuojelualueeseen kuuluvat sekä Pikkuselän että Kuivasjärven vesialtaat, niitä yhdistävä kapea salmi sekä järvialtaita ympäröivät suoalueet. Järveen laskeva Kontoluoma-niminen pikkujoki muodostaa Pikkuselän kaakkoiskulmaan suistoalueen.


title: Kuivasoja

text: Ojan tai puron pituus on noin viisi kilometriä ja se virtaa Kuivasjärven länsipäästä Linnanmaan ja Ritaharjun kaupunginosien sekä Pateniemen ja Rajakylän kaupunginosien rajalla, laskien Perämeren Kuivasmeri-nimiseen lahteen Rajakylän Rajahaudassa Letonniemen pohjoispuolella. Kuivasoja sekä Kuivasjärvi ja Pyykösjärvi muodostavat Kuivasojan vesistöalueen, jonka valuma-alueen pinta-ala on 33,61 km². Kuivasoja ja sitä ympäröivä metsävyöhyke on virkistyskäyttöön tarkoitettua suojelualuetta, jonka pinta-ala on 77,6 hehtaaria. Kuivasoja on pääosin matala ja melontaan soveltumaton. Sen yläjuoksun muodostaa noin puolen kilometrin mittainen kapea järvenlahti, josta oja laskee ensin kohti länttä ja luodetta. Alitettuaan valtatien 4 ja Oulun ja Kemin välisen rautatien oja kapenee ja muuttuu voimakkaasti mutkittelevaksi. Alajuoksulla oja kulkee osan matkasta syvässä kanjonissa ja siinä on useita pieniä koskipaikkoja. Ojan varsia reunustaa lähes luonnontilainen metsäkäytävä, jossa risteilee polkuja. Kuivasojan lukuisat koskipaikat ovat keväisin suosittuja kalastuspaikkoja ja ojasta voi lippoamalla nostaa useita kiloja ahvenia, särkiä ja muita järvikaloja, jopa haukia.


title: Kuivasjärvi (Suomussalmi)

text: Kuivasjärvi on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuussa. Järvi sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaakkoon Suomussalmen kirkonkylältä ja se on Kiantajärven itäisin lahti. Järvi on yhteydessä Kiantajärveen kapean Kuivassalmen kautta. Järven pinta on 199,1 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Kuivasjärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä.


title: Kuivajärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 824 hehtaaria eli 8,2 km² ja sen pituus on 6,9 kilometriä ja leveys 1,8 kilometriä. Järven keskisyvyys on vain 2,2 metriä ja syvin kohta 9,9 metriä sijaitsee keskellä järven selkää Saaren kansanpuiston kohdalla. Järven välittömään valuma-alueeseen kuuluvat järven itäpuolella olevat Liukonlammi, jolla on oma laskuoja, ja laskuojaton Paskolammi. Länsirannalla sijaitsee Kaukolanharju ja sen läheisyydessä olevat supat. Näistä ainakin Suujärvi, Määrlammi ja Tanilanlammi kuuluvat välittömästi Kuivajärven vaikutuspiiriin. Ennen Pyhäjärven järvenlaskua Suujärvi oli Kuivajärven lahti. Kuivajärven pohjoispäähän laskee Pehkijärvestä alkunsa saava Myllyjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 265 km² ja jossa sijaitsee yli 70 järveä tai lampea. Etelästä Kuivajärveen laskee Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 235 km² ja jossa sijaitsee yli 80 järveä tai lampea. Järven luusuana toimii järven länsirannalla oleva 20 metriä leveä ja 300 metriä pitkä salmi, joka joka on kaksi kilometriä pitkän Saarensalmen alkuosa. Vedet virtaavat salmen kautta Pyhäjärveen, jonka vedenpinta on noin 10 senttimetriä Kuivajärven vedenpintaa alempana.


title: Nivusjärvi

text: Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 67 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven lounaispuolella Nivuksenevan ja Isonevan välissä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Nivuksenevan keidassuo, jonka kermit ovat järven rannan suuntaisia. Vain osa ympäristön soista on ojitteuna. Isonevalla on laaja turvetuotantoalue, joka ulottuu 200 metrin päähän järven etelärannasta. Järveen laskee kymmenisen ojaa ja yksi suo-ojista on samalla Hautalammen laskuoja. Hautalammen eteläpuolella sijaitsee toinen turvetuotantoalue. Järven oma laskuoja lähteen järven itärannalta ja kulkee pääosin kaivettuna 3,5 kilometriä pitkänä uomana, joka laskee Kuivasjärveen puoli kilometriä pohjoiseen Karilahdesta. Rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta neljää pientä metsäistä kohtaa. Näinin kohtiin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet pohjoisesta Pihlajankylältä.


title: Tervajärvi (Parkano, Luomankylä)

text: Järven pituus on 300 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Kuivasjärveltä länteen Myllykankaalla loivassa painanteessa, joka liittyy vieresen Pitkäjärveen. Järveen laskee viisi suo-ojaa järveä ympäröiviltä soilta. Sen 350 metriä pitkä laskuoja on kaivettu painanteen pohjaan ja se laskee Pitkäjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on pääasiassa painanteeseen muodostunutta suota. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsätiet Luomankylältä.


title: Suezin kriisi

text: Suezin kanava on vuonna 1869 valmistunut ja vuonna 1870 käyttöön otettu Välimeren Punaiseenmereen yhdistävä kanava Siinain niemimaan ja manner-Afrikan välissä. Kanava kuuluu maailman vilkkaimpiin merireitteihin. Kanavan rakennuttaminen oli ollut alun perin ranskalais-egyptiläinen hanke, mutta Egyptin osuus päätyi Britannialle maan talousvaikeuksien takia 1870-luvulla. Egyptistä tuli vain muodollisesti kuninkaansa alaisuudessa itsenäinen Britannian protektoraatti ja brittien taloudellisia etuja kanavalla oli valvomassa 30 000 sotilasta. Suezin kanava-alue oli myös ilmavoimien tukikohta, josta kuninkaalliset ilmavoimat uhkasi Neuvostoliittoa kylmän sodan alkaessa.


title: Suezin kanava

text: Ranskalaisen Ferdinand de Lessepsin "Compagnie universelle du canal maritime de Suez" -yhtiö aloitti kanavan rakennustyöt 25. huhtikuuta 1859 ja ne saatiin päätökseen vuonna 1869. Kanavan suunnitteli itävaltalainen insinööri Alois Negrelli ja sen omisti Egyptin hallitus ja Ranska. Ensimmäinen laiva kulki kanavaa pitkin 17. helmikuuta 1867 ja viralliset avajaiset pidettiin 17. marraskuuta 1869. Kanavatyömaalla työskenteli arviolta 1,5 miljoonaa egyptiläistä, joista kuoli töiden aikana noin 125 000. Useimpien kuolinsyy oli kolera.


title: Suezin kanava

text: Vuonna 2015 6. elokuuta valmistui Suezin kanavan laajennus joka mahdollistaa liikenteen kahteen suuntaan samaan aikaan. Kanvaa kaivettiin lisää 37 kilometriä. Myös vanha uoma ruopattiin syvemmäksi 35 kilometrin matkalta. Laajennus lyhentää laivojen jonotusaikoja, mikä vastaavasti lyhentää matka-aikaa 18 tunnista 11 tuntiin. Uusi kanava mahdollistaa myös entistä suurempien laivojen liikennöinnin sekä suurempien määrien aluksia kulkea kanavan läpi.


title: Suezin kanava

text: Kanavayhtiö sai omistusoikeuden kanavaan 99 vuodeksi. Ismail pašša myi velkojen vuoksi Egyptin osuuden kanavasta vuonna 1875 Yhdistyneelle kuningaskunnalle 4 000 000 punnalla. Britit siirtyivät suojelemaan kanavaa vuonna 1882. Vuonna 1888 britit julistivat Suezin kanavan Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatiksi ja armeijan joukkoja lähetettiin vartioimaan kanavaa.


title: Ferdinand de Lesseps

text: Lesseps sai ajatuksen Välimeren ja Punaisen meren yhdistämisestä kanavalla jo vuonna 1832, mutta sai rakennusluvan vasta 1856. Suezin kanava vihittiin käyttöön 1869, ja kymmentä vuotta myöhemmin Lesseps aloitti Panaman kanavan rakennusprojektin johtajana, mutta joutui vetäytymään hankkeesta pian poliittisten ja taloudellisten syiden vuoksi.


title: Suezin kanava

text: Vastalauseena Egyptin neuvostomieliselle ulkopolitiikalle Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Maailmanpankki päättivät lakata avustamasta Assuanin padon rakentamista. 26. heinäkuuta 1956 Egypti kansallisti kanavan presidentti Gamal Abdel Nasserin johdolla Tämä johti viikon pituiseen Suezin kriisiin, jossa Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Israel hyökkäsivät maahan. Sodan seurauksena kanava oli suljettuna kuukausia. YK:n päätöksen jälkeen kanavasta tuli heinäkuussa 1958 Yhdistyneen arabitasavallan omaisuutta ja se avattiin 1. syyskuuta 1958 syväykseltään 10,67-metrisille laivoille. Suomi osallistui kriisin ratkaisemiseen vuosina 1956–1957 rauhanturvaajakomppanialla, jossa palveli yhteensä 437 miestä. Suomi oli ensimmäinen maa, jonka Nasser hyväksyi osallistumaan operaatioon.


title: Suez Environnement

text: Yhtiön historian katsotaan alkaneen 1858, kun ranskalainen diplomaatti ja insinööri Ferdinand de Lesseps perusti yhtiön "Compagnie universelle du canal de Suez" Suezin kanavan rahoittamiseksi. Lukuisten käänteiden jälkeen viimeisimpänä 2008 Suez -yhtiö ja energiayhtiö Gas de France yhdistyivät GDF Suez -nimen alle, ja siitä eriytettiin vesi- ja jätehuoltoon keskittyvä, 2002 perustettu Suez Environnement.


title: Egyptian National Railways

text: Jo vuonna 1833 pašša Muhammad Ali neuvotteli Thomas Gallwayn kanssa Suezin ja Kairon välisen rautatien rakentamisesta helpottamaan matkantekoa Euroopan ja Intian välillä. Muhammad Ali jatkoi kiskojen ostamista, kun projektista luovuttiin Ranskan painostuksen vuoksi, sillä Ranska oli halukas rakentamaan radan sijasta kanavan. Suezin kanava valmistui 1869. Muhammad Alin kuoleman jälkeen Abbas I sopi Robert Stephensonin kanssa Aleksandrian ja Kairon yhdistämisestä kiskoilla. Ensimmäinen osa tätä rautatietä avattiin 1854 Aleksandrian ja Kafer Eassan välillä, ja koko rata saatiin valmiiksi kahta vuotta myöhemmin. Rata oli ensimmäinen rautatie Afrikassa ja Lähi-idässä.


title: Israel

text: Vuonna 1956 Egypti päätti ottaa Britannian ja Ranskan omistaman Suezin kanavan omaan omistukseensa. Päätöksen seurauksena puhkesi Suezin kriisi, jonka aikana Britannia, Ranska ja Israel hyökkäsivät menestyksekkäästi Egyptiin kohti Suezin kanavaa. Aselepo solmittiin, kun Yhdysvallat ja Neuvostoliitto painostivat osapuolia rauhaan. Vetäytymisen ehtoina olivat YK:n UNEF-joukkojen sijoittaminen Siinaihin valvomaan, että Egypti ei enää hyökkää Israeliin kuten vuoden 1948 sodassa.


title: Korintin kanava

text: Kanavan rakentaminen tuli uudelleen suunnitelmiin 1800-luvulla Kreikan itsenäistyttyä. Kreikan hallitus aloitti projektin kanavan kaivamiseksi vuonna 1869. Urakka tuntui vihdoin mahdolliselta, sillä paljon suurempi Suezin kanava oli valmistunut samana vuonna. Rakentamisen aloitti ranskalainen rakennusyhtiö vuonna 1882. Työt käynnistyivät 23. huhtikuuta tuona vuonna, ja kuningas Yrjö I oli tuolloin itse paikalla. Kanava valmistui lopulta kreikkalaisen rakennusyhtiön rakentamana vuonna 1893, ja se avattiin juhlallisesti 25. heinäkuuta 1893.


title: Haminan rauha

text: Haminan rauha oli Ruotsin ja Venäjän välinen rauhansopimus, joka allekirjoitettiin 17. syyskuuta 1809 Haminassa, nykyisen Johanneksen kirkon paikalla sijainneessa linnoituksen komendantin virka-asunnossa. Rauha päätti 21. helmikuuta 1808 alkaneen Suomen sodan.


title: Haminan rauha

text: Suomalaiset vapautettiin Haminan rauhassa uskollisuudenvalastaan Ruotsin kruunulle, ja Ruotsi sitoutui noudattamaan Napoleonin mannermaasulkemusta Britanniaa kohtaan. Sopimuksessa määriteltiin kolmen vuoden siirtymäaika, jonka aikana esimerkiksi Ruotsin puolella uutta rajaa asuneet suomalaiset ("Finnar") saivat vapaasti muuttaa Suomeen asumaan ja päinvastoin. Myöhemmin sovittiin Tornion- tai Muonionjoissa ja Könkämäenossa sijaitsevista saarista, joiden omistus- ja nautintaolosuhteet olivat sekavat ja vaikeat selvittää, että niiden ikivanhat nautintaoikeudet säilyisivät niiden omistajilla (ks. Suvereniteettisaaret).


title: Turun rauha

text: Rauhansopimus allekirjoitettiin 7. elokuuta 1743. Se muutti Kymijoen länsihaaran maiden väliseksi rajaksi. Toisin sanoen Ruotsi luovutti Venäjälle Kymijoen itäpuolella, Mäntyharjun reitin ja Saimaan eteläpuolella sijaitsevat alueet sekä lisäksi Savonlinnan ympäristöineen. Kymijoen alajuoksulla raja kulki joen läntisintä, Ahvenkoskenhaaraa pitkin. Täten loppuosa Etelä-Karjalasta ja osa Etelä-Savostakin siirtyi Venäjän hallintaan.


title: Haminan rauha

text: Haminan rauha riisti Ruotsilta yli kolmasosan sen pinta-alasta ja väestöstä. Ikivanha valtioyhteys Suomen ja Ruotsin välillä katkesi. Ruotsalaisille rauha olikin suuri järkytys ja nöyryytys. Rauhanneuvotteluihin osallistunut ruotsalainen kreivi Curt von Stedingk totesi, että mieluummin hän olisi allekirjoittanut oman kuolemantuomionsa kuin Haminan rauhan.


title: Ahvenkosken taistelut

text: Saksalaisten ja punaisten väliset rauhanneuvottelut oli Pyhtäällä aloitettu jo 3. toukokuuta. Punaisten puolelta niitä johti aikaisemmin muun muassa Malmin vallankumousoikeuden ja köyhäinhoitohallituksen puheenjohtajana toiminut 24-vuotias kirvesmies Juho Kaven. Antautumissopimuksen mukaan aseensa luovuttaneet rivimiehet päästettäisiin vapaaksi ja ainoastaan päällystö vangittaisiin, vaikka Kotkan vallanneet valkoiset vaativat ehdotonta antautumista. Kaikki punaiset eivät uskoneet lupausten pitämiseen, mutta ehdot päätettiin hyväksyä, koska muutakaan mahdollisuutta ei enää ollut.


title: Haminan rauha

text: Ruotsi olisi halunnut neuvotella Ahvenanmaasta, mutta Venäjä halusi sen ehdottomasti. Eniten neuvoteltiin siitä, mitä jokia pitkin valtioiden raja kulkisi pohjoisessa. Venäläiset vaativat rauhanneuvotteluissa rajan vetämistä Kalixjokeen ja ruotsalaiset Kemi- ja Ounasjokeen. Lopulta ruotsalaiset ehdottivat, että asiaa kysyttäisiin suoraan keisari Aleksanteri I:ltä. 17. syyskuuta 1809 Venäjän valtuutetut esittivät Ruotsin valtuutetuille keisarilta tulleen kirjeen, jossa hän suostui siihen, että Ruotsi sai Kalix- ja Tornionjokien välisen alueen, mutta vaati, että Venäjän tuli saada Tornio. Keisari lähetti kirjeen mukana kartan, johon hän oli merkinnyt rajan kulkemaan Tornionjokea pitkin. Hän oli näyttänyt samaa karttaa Ranskan lähettiläälle jo huhtikuussa 1808 ja sanonut, että aikoi vetää rajan Tornionjoelle. Lisäksi Aleksanteri ilmoitti kirjeessä, että mikäli rauhaa ei solmittaisi välittömästi kun ruotsalaiset saavat kirjeen, Venäjä lopettaa rauhanneuvottelut. Rauhansopimus allekirjoitettiin samana päivänä.


title: Robert Montgomery (eversti)

text: Montgomery vastusti jyrkästi Kustaa III:n päätöstä aloittaa 1788 sota Venäjää vastaan, joten hän ryhtyi salaa yhteistoimintaan vihollisen kanssa. Hän ilmoitti Haminan venäläiselle komentajalle, että suomalaiset rykmentit kieltäytyisivät taistelemasta. Elokuussa 1788 hän eteni kahden ratsuväkieskadroonan ja yhden jalkaväkipataljoonan voimin kohti Viipuria, mutta joutui perääntymään, koska muut Ruotsin joukot eivät olleet edenneet. Montgomery ei allekirjoittanut niin sanottua Liikkalan noottia, mutta Anjalan liittokirjassa hänen nimensä on heti toisena. Hän myös vieraili kaksi kertaa Anjalan liiton edustajana Venäjällä ja neuvotteli muun muassa Georg Magnus Sprengtportenin kanssa. Hän tapasi Loviisassa kuninkaan veljen herttua Kaarlen, josta salaliittolaiset kaavailivat uutta kuningasta, ja yritti turhaan neuvotella Haminassa rauhasta venäläisen suuriruhtinas Paulin kanssa.


title: Hangon sopimus

text: Brest-Litovskin rauhaa rikkovan yhteenoton välttämiseksi Neuvosto-Venäjän hallitus eli kansankomissaarien neuvosto määräsi Itämeren-laivaston johdon ottamaan kiireesti yhteyttä maihinnousseisiin saksalaisiin. Amiraali Štšasnyi lähetti 4. huhtikuuta saksalaisia vastaan kommodori Pjotr Novopašennyin komentaman kuusihenkisen valtuuskunnan, johon kuului neljä meriupseeria ja kaksi komissaaria. He neuvottelivat Hangossa puolueettomuussopimuksen yhdessä saksalaisen laivasto-osaston komentajan, amiraali Hugo Meurerin kanssa. Seuraavana päivänä Novopašennyi palasi Helsinkiin mukanaan sopimusluonnos, joka hyväksyttiin enemmistöllä laivaston matruusien kokouksessa. Suomen punaisten auttamista kannattanut eversti Mihail Svetšnikov vastusti päätöstä, mutta jäi vähemmistöön. Sopimus allekirjoitettiin Hangossa samana päivänä ja sen sisällöstä tiedon saanut kansankomissaarien neuvosto antoi määräyksen noudattaa sitä ehdottomasti.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Rauhansopimuksen hyväksyminen johti sopimuksen solmimista vastustaneiden maalaisliittolaisten opetusministeri Uuno Hannulan ja puolustusministeri Juho Niukkasen välittömään eroon hallituksesta. Eduskunnan ulkoasiainvaliokunnassa sopimuksen hyväksymistä olivat vastustaneet Maalaisliiton Urho Kekkonen ja Kalle Kämäräinen, IKL:n Kaarlo Kares ja Kokoomuksen Jaakko Ikola. Eduskunta ratifioi sopimuksen salaisessa istunnossa 15. maaliskuuta äänin 145−3 (9 tyhjää, 42 poissa). Valtioneuvos J. K. Paasikivi ja professori Väinö Voionmaa vaihtoivat rauhansopimuksen ratifioimisasiakirjat Moskovan Kremlissä 20. maaliskuuta. Rauhansopimuksen mukainen Suomen uusi itäraja saatiin merkityksi maastoon 16. lokakuuta 1940.


title: Erik Heinrichs

text: Neuvostoliitto aloitti 10. kesäkuuta suurhyökkäyksen Suomeen. Sosiaalidemokraattien Karl-August Fagerholm pyysi 27. heinäkuuta Heinrichsiä esittämään niin sanotun "lojaalin opposition" laatiman ohjelmaehdotuksen marsalkalle. Fagerholm totesi, että sodan lopettaminen Neuvostoliiton kanssa oli saatava mitä pikimmin aikaan. Valtionpäämiestä piti vaihtaa. Eduskunta valitsi 4. elokuuta Mannerheimin Rytin tilalle, ja sotatoimet lopetettiin 4–5. syyskuuta Suomen rauhanneuvotteluvaltuuskunta lähti Moskovaan, jolloin mukana oli myös Yleisesikunnan päällikkö Heinrichs. Välirauhansopimus allekirjoitettiin 19. syyskuuta Moskovassa.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Ladenin olinpaikasta ja terveydentilasta liikkui syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen erilaisia tietoja. Marraskuussa 2008 CIA:n johtaja arvioi, että Osama bin Laden elää, mutta on syrjässä aktiiviterrorismista. CIA piti Osaman kiinnisaamista silti ensiarvoisen tärkeänä hänen symboliarvonsa vuoksi. Osama piileskeli pitkään Pakistanissa, vaikka hänen uskottiin erääseen aikaan olevan yhä Tora Boran vuoristossa missä hänet nähtiin viimeksi. Osama kuoli Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukkojen iskuun 2. toukokuuta 2011, 40 minuuttia kestäneen tulitaistelun jälkeen.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Ladeniksi oletettu ruumis tunnistettiin alustavasti kasvontunnistustekniikoiden avulla. Yhdysvaltain hallitus päätti kuitenkin salata kuolleesta Osama bin Ladenista otetut kuvat. Suoritetut DNA-testit varmistivat nopeasti Abbottabadissa kuolleen miehen 99,9 prosentin varmuudella Osama bin Ladeniksi. Vertailussa käytettiin Osama bin Ladenin jo aikaisemmin kuolleen sisaren DNA:ta.


title: Osama bin Laden

text: Huhujen mukaan Osama bin Laden olisi kuollut elokuun lopulla 2006. Asiasta kertoi ranskalaislehti L’Est Républicain verkkosivullaan. Tiedot on kiistetty. Lehti sanoi saaneensa tietonsa salaiseksi luokitellusta asiakirjasta, jonka oli laatinut Ranskan tiedustelupalvelu DGSE. Raportin tiedot on lehden mukaan välitetty presidentti Jacques Chiracille, pääministeri Dominique de Villepinille ja Ranskan sisä- ja puolustusministereille. ”Tavallisesti luotettavan lähteen mukaan sauditiedustelu on nyt vakuuttunut siitä, että Osama bin Laden on kuollut.” raportissa todetaan. Raportin mukaan Osama olisi 23. elokuuta 2006 sairastunut harvinaisen ärhäkkään lavantautiin, mikä aiheutti hänen sisäelintensä lamaantumisen. Sauditiedustelu olisi saanut tietää tapahtumasta ensi kertaa 4. syyskuuta 2006.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden kielsi aluksi osallisuutensa iskuihin lausunnossa, jonka qatarilainen al-Jazeera -satelliittikanava lähetti 16. syyskuuta 2001. Joulukuussa 2001 Yhdysvaltain hallitus julkisti videonauhan, jossa bin Laden iloitsi iskuista ja kertoi tienneensä niistä etukäteen. Viranomaisten mukaan nauha oli tehty syyskuussa Kandaharissa. Samassa kuussa al-Jazeera lähetti uuden videon, jossa bin Laden ylisti Yhdysvaltoja vastaan tehtyjä terrori-iskuja ja kehotti iskemään erityisesti talouselämää vastaan. Hän ei kuitenkaan sanonut olevansa itse iskujen takana. Lokakuussa 2004, neljä päivää ennen Yhdysvaltain presidentinvaaleja, al-Jazeera lähetti nauhoituksen, jossa bin Laden myönsi osallisuutensa syyskuun 11. päivän iskuihin. Al-Jazeera ilmoitti nauhan olevan peräisin Pakistanista, ja Yhdysvaltain turvallisuusviranomaiset pitivät sitä aitona. Nauhoituksessa bin Laden sanoo muun muassa: ”Olimme sopineet komentaja Attan kanssa – Allah olkoon hänelle armollinen, – että kaikki operaatiot pitäisi toteuttaa 20 minuutissa, ennen kuin Bush ja hänen hallintonsa huomaavat”. Hänen mukaansa vahinkoja olisi tullut vähemmän, jos Bush olisi toiminut nopeammin. ”Mutta nyt, Jumalan kiitos, meillä oli kolme kertaa enemmän aikaa”.


title: Syyskuun 11. päivän terroriteot

text: Osama bin Laden kielsi aluksi osallisuutensa iskuihin lausunnossa, jonka qatarilainen al-Jazeera -satelliittikanava lähetti 16. syyskuuta 2001. Joulukuussa 2001 Yhdysvaltain hallitus julkisti videonauhan, jossa bin Ladenia muistuttava oikeakätinen hahmo iloitsi iskuista ja kertoi tienneensä niistä etukäteen. Bin Laden oli vasenkätinen. Viranomaisten mukaan nauha oli tehty syyskuussa Kandaharissa. Samassa kuussa al-Jazeera lähetti uuden videon, jossa bin Ladenia muistuttava henkilö ylisti Yhdysvaltoja vastaan tehtyjä terrori-iskuja ja kehotti iskemään erityisesti talouselämää vastaan. Hän ei kuitenkaan sanonut olevansa itse iskujen takana. Neljä päivää ennen Yhdysvaltain presidentinvaaleja, lokakuussa 2004, al-Jazeera lähetti nauhoituksen, jossa bin Laden myönsi osallisuutensa syyskuun 11. päivän iskuihin. Al-Jazeera ilmoitti nauhan olevan peräisin Pakistanista, ja Yhdysvaltain turvallisuusviranomaiset pitivät sitä aitona. Nauhoituksessa bin Laden sanoo muun muassa:


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden (koko nimeltään , "Usāma ibn Muḥammad ibn `Awad ibn Lādin") (10. maaliskuuta 1957 Riad, Saudi-Arabia – 2. toukokuuta 2011 Abbottabad, Pakistan) oli saudiarabialainen terroristi, terroristijärjestö al-Qaidan perustaja ja johtaja, joka tunnetaan syyskuun 11. päivän terroritekojen epäiltynä suunnittelijana. FBI ei näytön puutteesta johtuen etsintäkuuluttanut häntä kyseisistä iskuista. Osama bin Laden itse kiisti osallisuutensa, mutta myöhemmin otti vastuun niistä.


title: Syyskuun 11. päivän terroriteot

text: Myös Saksan tiedusteluviranomaiset kertoivat siepanneensa bin Ladenin kannattajien puheluita, joissa kerrottiin yksityiskohtia kaappaajien suunnitelmista. Iskujen jälkeisenä päivänä Saksan, Ranskan ja Britannian tiedusteluviranomaiset ilmoittivat epäilevänsä ”vahvasti”, että bin Laden oli syyllinen. Kaksi päivää iskujen jälkeen, 13. syyskuuta, Yhdysvaltain ulkoministeri Colin Powell ilmoitti, että pääepäilty on Osama bin Laden. Kolmantena päivänä iskujen jälkeen kaappaajien nimet julkistettiin ja heidät yhdistettiin bin Ladeniin. Presidentti Bush julisti 15. syyskuuta Yhdysvaltojen olevan sodassa ja nimesi bin Ladenin pääepäillyksi.


title: Osama bin Laden

text: 20. maaliskuuta 2008 tuli julki äänitallenne jossa Al-Qaida-johtaja Osama bin Laden uhkaa Euroopan unionia ”vakavalla rangaistuksella” Muhammed-pilapiirrosten uudelleenjulkaisun vuoksi. Osama sanoo internetiin välitetyllä ääninauhalla tanskalaisten ja muunmaalaisten lehtien julkaisemien piirrosten olevan osa ”ristiretkeä”, johon myös paavi on osallisena. Äänitallenne Osaman puheesta julkaistiin al-Qaidan viestejä aiemminkin julkaisseella islamistisella verkkosivulla ja on suunnattu EU:ta vastaan. Viestin kesto on runsaat viisi minuuttia ja sen yhteydessä näytetään still-kuvaa Osamasta. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n mukaan ääninauha on aito.


title: Osama bin Laden

text: Iskun tavoitteena ei ollut vangita vaan tappaa Osama bin Laden. Iskuun Abbottabadiin päädyttiin, kun eräs Osama bin Ladenille läheinen lähetti jäljitettiin sinne neljän vuoden etsintöjen jälkeen. Itse operaatio kesti noin 40 minuuttia. Iskussa yhdysvaltalaiset joukot tappoivat kolme miestä, joiden joukossa oli aseeton Osama bin Laden ja tämän poika. Surmansa sai myös ristituleen joutunut nainen. Alun perin Yhdysvallat tiedotti virheellisesti, että naista käytettiin ihmiskilpenä, mutta myönsi tiedon myöhemmin täysin vääräksi. Yksi yhdysvaltalaisten helikopteri sai operaatiossa osumia ja joutui tekemään pakkolaskun, jonka päätteeksi erikoisjoukot tuhosivat sen. Sotilaat sen sijaan säilyivät vahingoittumattomina iskun aikana.


title: Zacarias Moussaoui

text: Melko pian tuomionluvun jälkeen Internetissä julkaistiin ääninauha, jossa Osama bin Ladeniksi esittäytyvä henkilö väittää Moussaouin olevan syytön syyskuun 2001 terrori-iskuihin. Yhdysvaltojen tiedustelupalvelun CIA:n asiantuntijoiden mukaan nauhalla todella esiintyi bin Laden.


title: Sukellusvene

text: Venäjällä laskettiin 1903 vesille ensimmäinen aseistettu sukellusvene "Delfin". Venäjän-Japanin sodan aikana Venäjä tilasi saksalaisen Kruppin Germaniawerftilta kolme venettä, jotka eivät kuitenkaan ehtineet sotaan. Saksassa samojen suunnitelmien mukaan valmistettu ensimmäinen Saksan keisarikunnan laivaston sukellusvene SM U-1 otettiin käyttöön 1906.


title: General Dynamics Electric Boat

text:
Ensimmäinen telakan valmistama sukellusvene oli "Holland VI", joka nimettiin myöhemmin "USS Hollandiksi" runkonumerolla SS-1. Alus oli 11. huhtikuuta 1900 ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston käyttöön ottama sukellusvene ja sen onnistunut palvelus teki mahdolliseksi uuden mallin A- eli Plunger-luokan suunnittelun, jonka lähtökohtana oli telakan valmistama koealus "Fulton". Tämä myytiin Venäjän keisarilliselle laivastolle ja jossa se sai nimen Som. Onnistumisen myötä heräsi ulkomailla kiinnostus sukellusveneisiin ja John Hollandin viimeisimmät suunnitelmien lisenssit lunastettiin Britannian kuninkaalliselle laivastolle, Japanin keisarilliselle laivastolle, Venäjän keisarikunnan laivastolle ja Alankomaiden kuninkaalliselle laivastolle.
Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö ja sen alihankkijat valmistivat Yhdysvaltain laivastolle 85 sukellusvenettä ja 722 sukellusveneidentorjunta-alusta. Sodan päätyttyä Yhdysvallat ei tilannut uusia sukellusveneitä ennen vuonna 1931 tilattua "USS Cuttlefishiä", mutta Perun laivastolle valmistettiin kaksi sukellusvenettä. Toisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti laivastolle 74 sukellusvenettä.


title: U-vene

text: Ensimmäinen sukellusvene Saksassa oli keksijä ja insinööri Wilhelm Bauerin vuonna 1850 Saksan laivastolle suunnittelema "Brandtaucher". Schweffel & Howaldt rakensi sen Kielin telakallaan. Vuonna 1905 Saksan laivastolle rakennettiin Karp-luokan sukellusvene, joka nimettiin "U1":ksi. Siinä oli kaksinkertainen runko, Kortingin petrolimoottori ja yksi torpedoputki. Puolet suuremmassa "U2":ssa oli kaksi torpedoputkea. Dieselmoottori tuli Slaivaston sukellusveneisiin vasta U19-luokan myötä 1912–1913. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Saksalla oli 48 sukellusvenettä palveluskäytössä tai rakenteilla. Sukellusveneluokkia oli 13 erilaista.


title: Merenkulun historia

text: Sukellusveneitä oli yritetty kehittää aiakaisemminkin, mutta ensimmäiset käytännöllisesti toimivat sukellusveneet kehitettiin vasta, kun keksittiin sähköinen moottori ja siihen pystyttiin yhdistämään dieselkone. Ensimmäinen sota, jossa käytettiin sukellusveneitä, oli I maailmansota. Ensimmäinen ydinsukellusvene oli Uss Nautilus.


title: Narcís Monturiol

text: Narcís Monturiol i Estarriol (1819–1885) oli espanjalainen keksijä. Hän tutki navigointia veden alla ja rakensi oman sukellusveneen. Ictineo-niminen vene laskettiin vesille Barcelonan satamassa vuonna 1859. Se oli tehty oliivipuusta, tammesta ja kahden millin kuparilevyistä. Rahtialus murskasi Ictineo I:n mutta Monturiol alkoi heti suunnitella uutta isompaa venettä. Ictineo II laskettiin vesille 1864, ja sen höyrykoneella toimiva versio vuonna 1867. Siitä tuli maailman ensimmäinen polttomoottorikäyttöinen sukellusvene. Telakka romutti sen, koska Monturiol ei maksanut laskujaan.


title: Sukellusvene

text: Käyttökelpoisia aseita sukellusveneet olivat ensimmäisessä maailmansodassa. Yleisen käsityksen mukaan saksalaiset sukellusveneet olivat kehittyneimpiä. Kehitys jatkui toisessa maailmansodassa, jossa sukellusveneet olivat merkittävä merisota-ase. Sukellusveneiden pääaseeksi vakiintui torpedo. Vuonna 1954 otettiin käyttöön ensimmäinen ydinkäyttöinen sukellusvene, USS Nautilus (SSN 571). Ydinkäyttöisyys mahdollisti sukellusveneiden omavaraisen toiminnan kuukausiksi.


title: H. L. Hunley

text: H. L. Hunley (joskus myös CSS "H. L. Hunley") oli varhainen yhdysvaltalainen sukellusvene vuodelta 1863. Se oli etelävaltioiden käytössä Yhdysvaltain sisällissodassa. "Hunley" oli maailman ensimmäinen sukellusvene, joka upotti toisen aluksen: sen kiinnittämä miina tuhosi 1 800 tonnia painavan potkurisluupin USS "Housatonicin". Samassa yhteydessä "H. L. Hunley" kuitenkin upposi itsekin vieden koko miehistönsä mukanaan.


title: Projekti 955

text: Uuden veneen suunnittelu aloitettiin 1996 ja ensimmäinen vene laskettiin vesille helmikuussa 2008. Sitä varten aloitettiin uuden ballistisen ohjuksen suunnittelu. Ohjuksen suunnittelu kuitenkin hylättiin ja se korvattiin Topol-M:n sukellusveneestä laukaistavalla versiolla, joka sai nimen Bulava (NATO: SS-NX-30). Vene suunniteltiin uudelleen uutta ohjusta varten, tässä yhteydessä myös projektikoodi muuttui. Borei-luokan veneet ovat ensimmäiset uudet strategiset ohjusveneet Venäjän laivastossa sitten Neuvostoliiton romahtamisen 1991 ja niiden oletaan olevan palveluksessa aina 2040-luvulle saakka.


title: UC3 Nautilus

text: Madsen esitteli "Nautiluksen" tiedotusvälineille vuonna 2008. Aluksen rakentaminen kesti kolme vuotta, ja se rahoitettiin joukkorahoituksella, jolla saatiin kerättyä 1,5 miljoonaa Tanskan kruunua eli yli 200 000 euroa. Valmistuessaan "Nautilus" oli maailman suurin ja nykyisin kolmanneksi suurin yksityishenkilön rakentama sukellusvene. Se on pituudeltaan 18-metrinen.


title: Peter Madsen

text: Hänet tunnetaan UC3 Nautilus -sukellusveneen suunnittelijana ja aluksen kapteenina. Madsenin mukaan hänen joukkorahoituksen turvin rakentamansa UC3 Nautilus on suurin yksityisomistuksessa oleva sukellusvene. Sukellusvene valmistui vuonna 2008. Sen kunnostamiseksi aloitettiin vuonna 2014 toinen joukkorahoitushanke, jonka tavoitteena oli kerätä 50 000 dollaria. Keräys tuotti lopulta vain 6 170 dollaria. Tuolloin UC3 Nautilus oli tehnyt 1 000 sukellusta ja sitä kunnostamassa työskenteli 10 vapaaehtoista. Madsen ja sukellusveneestä vastaavat vapaaehtoiset päätyivät erimielisyyksiin vuonna 2015, minkä jälkeen veneen omistus siirrettiin Madsenille.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Ensimmäisenä laajemmin levinneenä graafisena käyttöjärjestelmänä on pidetty Apple Macintosh -tietokoneiden käyttöjärjestelmää vuodelta 1984. Siitä puuttuu kokonaan tekstipohjainen komentotulkki ja tietokonetta on siis mahdollista käyttää ainoastaan graafisen käyttöliittymän avulla, yleensä hiirellä. Seuraavana vuonna markkinoille tulleissa 16-bittisen sukupuolven kotimikroissa, Atari ST:ssä ja Amigassa, oli myös lähtöoletuksena graafiset käyttöjärjestelmät, joskin näissä tietokoneissa komentokehoitteen sai myös halutessaan auki nopeasti ja sillä pystyi käyttämään tietokonetta perinteiseen tapaan. Jo vuoden 1984 kesäkuussa julkaistiin myös tuolloin erityisesti suurikokoisissa tietokoneissa käytetyn UNIX -käyttöjärjestelmän graafinen käyttöliittymä, X Window System (ensimmäinen ulkopuolisille yrityksille lisensoitu versio X6 julkaistiin 1985 tammikuussa). Sitä käytti kuitenkin aluksi vain kourallinen yhtiöitä ja meni useampia vuosia, ennen kuin graafinen käyttöjärjestelmä yleistyi UNIXia käyttäneissä koneissa. Samoin 1985 marraskuussa Microsoft julkaisi ensimmäisen version Windows -käyttöjärjestelmästä, mutta Windowsin todellinen läpimurto tapahtui vasta 1990-luvun puolella 3.X -versioiden myötä ja PC-tietokoneissa suosittiin pitkään MS-DOSia tai muita tekstipohjaisia käyttöjärjestelmiä. Vuonna 1986 julkaistiin Berkeley Softworksin (myöhemmin GeoWorks) toimesta 1980-luvun suosituimmalle kotitietokoneelle, Commodore 64:lle, graafinen käyttöliittymä nimeltä GEOS, josta tuli varsin suosittu. Käytännössä Commodore 64:n sukupolveen kuuluneita 8-bittisiä tietokoneita käytettiin kuitenkin jatkossakin lähes aina tekstipohjaisin käyttöliittymin.


title: Osoitin (graafinen käyttöliittymä)

text: Yhdysvaltalainen Ivan Sutherland kehitti vuonna 1963 väitöskirjatyössään yhden ensimmäisistä graafisista käyttöliittymistä, valokynällä ohjattavan "Sketchpadin". Ensimmäisen tietokonehiiren esitteli vuonna 1968 yhdysvaltalainen Douglas C. Engelbart tutkimusryhmineen silloisessa Stanfordin yliopiston tutkimuslaitoksessa (nykyään SRI International). Havaintoesityksessä Engelbartin hiirellä ohjaama osoitin (josta hän käytti nimitystä "bug", ötökkä) näytti suoraan ylöspäin osoittavalta nuolelta, mutta kun Xeroxin Palo Alton tutkimuskeskuksessa alettiin 1970-luvulla kehitellä kaupallisesti hyödynnettävää graafista käyttöliittymää, pystysuoran nuolen todettiin erottuvan matalan resoluution näytöissä huonosti, joten osoitinnuoli käännettiin hieman vinoon asentoon. Järjestelmällistä käytettävyysvertailua ei tiettävästi tehty, vaan nuoli suunnattiin ylävasemmalle, koska se tuntui kehittäjistä luontevimmalta vaihtoehdolta.


title: Joanna Hoffman

text: Jef Raskin palkkasi Hoffmanin Macintosh-projektin viidenneksi jäseneksi syyskuussa 1980. Projektissa Hoffman työskenteli teknisenä markkinointiasiantuntijana. Hän kirjoitti Macintoshin ikkunointirajapinnan ensimmäisen dokumentaation kolmannen osapuolen ohjelmistokehittäjiä varten. Työ oli erityisen merkittävä siksi, että ennen graafisen käyttöliittymän sisältäviä käyttöjärjestelmiä ohjelmistokehittäjät rakensivat itse sovelluksiinsa käyttöliittymät. System 1.0:n myötä käyttöjärjestelmä tarjosi kirjastot graafista käyttöliittymää varten, joten rajapinnan dokumentointi oli tärkeää sovellusten kehittämiseksi.


title: Käyttöliittymä

text: Ensimmäiset graafiset näyttölaitteet kehitettiin 1960-luvun alussa. Ne hyödynsivät vektorigrafiikkaa ja perustuivat näyttölistaan, jota erityinen grafiikkaprosessori tulkitsi. Tämä mahdollisti valokynäksi kutsutun interaktiolaitteen, jolla oli mahdollista osoittaa ja tunnistaa jokin kuvan osa.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Graafisen käyttöliittymän edeltäjä kehitettiin Stanford-yliopiston tutkimuskeskuksessa tekstipohjaisten (Hyperlinkit), hiirellä käytettävien on-line -järjestelmien kehityksen yhteydessä. Xerox PARCin tutkijat laajensivat hyperlinkkien konseptia myös grafiikkaan sovellettavaksi. He käyttivät graafista käyttöliittymää Xerox Alto -tietokoneen pääasiallisena käyttöliittymänä. Useimmat yleiskäyttöiset graafiset käyttöliittymät on johdettu tästä järjestelmästä. Tästä syystä tätä käyttöliittymätyyppiä voidaan nimittää englannin kielessä myös nimellä "PARC User Interface" (PUI). Xeroxin tapa esitellä patentoimatonta teknologiaa kilpailijoilleen johti siihen, että Apple, Commodore ja Microsoft kopioivat keksinnön itselleen.


title: Macintosh

text: Macintoshiin liittyvät tekniikat ovat olleet toistuvasti oikeudenkäyntien aiheena. Eniten huomiota saanut tapaus oli Applen haaste Microsoftia ja Hewlett Packardia vastaan vuonna 1988, jossa Apple syytti yhtiöitä graafisen käyttöliittymänsä kopioinnista. Apple hävisi ja mielipiteet jakautuivat Applen hirmuvallasta saada oikeudet itselleen ylivoimaisen, graafisen käyttöliittymän haltijana huomioon, että graafisen käyttöliittymän voisi toteuttaa myös kehittämällä käyttöliittymän elementtejä, jotka poikkeaisivat Applen käyttämästä ikkunointijärjestelmästä. Free Software Foundation ilmaisi Applen vastaisen mielipiteensä asettamalla Macintosh-alustan boikottiin seitsemäksi vuodeksi . Graafisesta käyttöliittymästä käräjöitiin aiemminkin kun Macintosh 128K:n menestyksen herättämä Xerox haastoi Applen oikeuteen graafisen käyttöliittymänsä varastamisesta. Tapaus päättyi Applen voittoon.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Graafisiin käyttöliittymiin törmäsi 1980-luvulla siis todennäköisemmin kotimikroissa (Apple Macintosh, Amiga, Atari ST) kuin työelämässä. Vuonna 1990 Microsoft julkaisi Windowsin version 3.0, joka muodostui parissa vuodessa oletukseksi PC-koneisiin. Tällöin tekstipohjainen MS-DOS -käyttöjärjestelmä oli yhä tietokoneissa ja usein Windows piti käynnistää erikseen. MS-DOS -ohjelmat eivät yleensä toimineet Windows 3.X:ssä riittävän nopeasti. Windows 95:n (1995) myötä MS-DOSista tuli pelkkä Windowsin osa. IBM:n kilpaileva PC-koneiden graafinen käyttöliittymä, OS2/Warp, ei kyennyt taistelemaan Windowsia vastaan, joka sai lähes monopoliaseman. 1990-luvun aikana alkoi muodostua normiksi, että myös kotikäyttäjien UNIXiin perustuvat käyttöjärjestelmät (kuten Linux) boottasivat suoraan graafiseen käyttöliittymään, vaikka UNIXissa tekstipohjainen komentotulkki on yhä keskeinen tapa käyttää tietokonetta ja sitä käytetään yleensä rinnakkain graafisen käyttöliittymän kanssa. Erityisesti graafisten Internet-sovellusten myötä pelkkä tekstipohjainen tietokoneen käyttö tuli varsin hankalaksi, joskin yhä 2010-luvulla monet UNIX-tyyppiset käyttöjärjestelmät, kuten FreeBSD ja Arch Linux, eivät lähtökohtaisesti sisällä graafista käyttöliittymää, vaan ne on asennettava erikseen. Graafinen käyttöliittymä on vähemmän tärkeä esimerkiksi, jos tietokone on käyttössä vain nettipalvelimena. Älypuhelimissa ja tablettikoneissa graafinen käyttöliittymä on luonnollisesti aina ollut lähtökohtana.


title: Macintosh

text: Apple on kehittänyt useita uusia tekniikoita, varsinkin Macintosh 128K -malliin liittyviä, jotka ovat levinneet koko tietotekniikkateollisuuteen. Näkyvin muutos on Macintoshin graafinen käyttöliittymä, joka oli ensimmäinen laajassa käytössä oleva. 90-luvulta alkaen lähes kaikkiin käyttöjärjestelmiin on saatavilla graafiset käyttöliittymät ja monet suunnittelumallit nojaavat edelleen Macintoshin ensimmäisiin käyttömalleihin (hiiren klikkaus, tiedostojen ja elementtien raahaaminen). Macintosh 128K mukana tuli tekstin- ja kuvankäsittelyohjelmistoja, jotka toimivat WYSIWYG-periaatteella. Muihin vakio-ominaisuuksiin kuuluivat pitkät tiedostonimet, 3,5-tuumainen levykeasema, 8-bittinen äänikortti, sisäänrakennetut kaiuttimet ja liitäntä äänen ulostuloa varten.


title: Käyttöjärjestelmä

text: Luokittelua monimutkaistaa se, että yhdelle käyttöjärjestelmälle voi olla tarjolla useampia – sekä merkkipohjaisia että graafisia – käyttöliittymiä, jotka voivat myös olla käytössä yhtä aikaa. Esimerkiksi vanhalle merkkipohjaiselle MS-DOS-käyttöjärjestelmälle tehtiin aikoinaan graafinen ikkunointiympäristö nimeltä Windows, johon myöhemmin Windows 95 -version myötä siirrettiin osa käyttöjärjestelmän toiminnoista. Vastaavasti alkujaan komentorivillä käytetty UNIX-käyttöjärjestelmä sai ikkunointijärjestelmä X Window Systemin, jonka avulla suoritetaan erilaisia graafisia käyttöliittymiä, kuten ikkunamanagereja sekä työpöytäympäristöjä, esimerkiksi Common Desktop Environment, KDE, GNOME, XFCE ja LXDE. Useimpia nykyisiä järjestelmiä voi ohjata myös pelkästään komentoriviltä, esimerkiksi Microsoftin Windowsia ja Applen OS X:ää. Unixeissa (mukaan luettuna Linux) komentorivin käyttö on yleistä tietynlaisissa tehtävissä, vaikka työpöytäsovellukset ovatkin graafisia.


title: Tekstipohjainen käyttöliittymä

text: Tekstipohjainen käyttöliittymä, TUI () tai puoligraafinen käyttöliittymä on käyttöliittymä, jossa ei käytetä näytönohjaimen graafisia ominaisuuksia siten, kuin ne nykyään ymmärretään. TUI edustaa siirtymävaihetta komentoliittymästä täysin graafiseen ympäristöön. Termi on kehitetty jälkijättöisesti moniajoon ja grafiikkaan kykenevien käyttöjärjestelmien yleistyttyä 1990-luvun alussa.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Seitsemänneksi verkkoteorian kehityksessä on myös saavutettu uusia tulkintoja, jopa uusi paradigma, perustavanlaatuinen verkkojen selityksen muutos. Kyse on skaalavapaasta verkosta, josta muun muassa Internet on hyvä sovellutus. Yksi skaalavapaan verkon sovellutus on periaate ”voittaja vie kaiken”. Voiko taloudessa tai sodankäynnissä olla vaarallisempaa sovellutusta? Vertaa esimerkiksi Microsoft, Google ja Nokia.


title: Skaalautumaton verkko

text: Skaalautumaton verkko () on verkko, jossa solmujen liitäntöjen lukumäärä noudattaa potenssilakeja. Termiä käyttää Albert-Laszlo Barabási kirjassaan "Linkit – verkostojen uusi teoria", joka on julkaistu suomeksi 2002. Skaalautumattoman verkon solmujen liitännät muuttuvat verkon koon muuttuessa, eli verkon koko rakennetta ei voida päätellä osaverkon rakenteen pohjalta. Yksittäinen solmu ei ole alisteinen millekään muulle solmulle. Useimmat käsitteellisesti tärkeät verkot ovat skaalautumattomia.


title: Skaalautumaton verkko

text: Verkon napa on solmu, jolla on poikkeuksellisen paljon liitäntöjä. Verkkojen navat ovat yhteydessä samanaikaisesti moniin suuriin ryppäisiin. Navat muodostavat verkkojen toiminnan ytimen. Navat hallitsevat verkkojen rakennetta niissä verkoissa, joissa niitä esiintyy. Toisiinsa yhteydessä olevat hallitsevat navat luovat lyhyitä polkuja solmuparien välille. Näistä verkoista tulee ”pieni maailma”. Hakukoneen verkkosivu luo "pienen maailman" tuomalla tuntemansa verkkosivut 2 tai 3 klikkauksen päähän. WWWssä muut verkkosivut ovat napoihin verrattuna näkymättömiä ja käytännössä yhteen tai kahteen sivuun kytketyt asiakirjoja on lähes mahdoton löytää Webistä.


title: Sosiaalinen verkosto

text: Sosiaalisten verkostojen analyysissä (engl. social network analysis, SNA) sosiaaliset verkostot nähdään verkostoteorian kontekstissa siten, että ne muodostuvat solmukohdista ja yhteyksistä; solmut ovat yksilöllisiä toimijoita verkostoissa, ja yhteydet kuvaavat toimijoiden välisiä suhteita. Muodostuvat graafipohjaiset rakenteet ovat usein hyvin kompleksisia. Monilla tieteenaloilla tapahtuva sosiaalisten verkostojen tutkimus on osoittanut, että verkostot toimivat monilla tasoilla perheistä valtioihin, ja niillä on merkittävä rooli ongelmanratkaisussa, organisaatioiden toiminnassa ja yksilöiden kyvyssä saavuttaa tavoitteitaan.


title: Skaalautumaton verkko

text: Solmujen liitäntöjen lukumäärän suhteen kellokäyrää noudattavasta satunnaisesta verkosta on esimerkkinä yleisten teiden muodostama verkosto, jossa solmuina toimivien kaupunkeihin tulevien teiden lukumäärä noudattaa normaalijakaumaa. Solmujen liitäntöjen lukumäärän suhteen potenssilakijakaumaa noudattavasta skaalautumattomasta verkosta on esimerkkinä lentokenttien muodostama verkko, jossa lentoliikenne keskittyy pääkentille. Potenssijakauma sallii ääriarvojen esiintymisen, kun taas kellokäyrä suosii keskimääräisiä ilmiöitä.


title: Langattomat verkot Suomessa

text: HSPA koostuu HSDPA:sta sekä HSUPA:sta, jotka nopeuttavat tiedonsiirtoa teoriassa merkittävästi verrattuna perus-3G:hen. Uusimman tekniikan peittoalue kasvaa kohtuullista vauhtia, koska lähes kaikki uudet tukiasemat ovat jo HSPA+ -tekniikkaa. Nopean yhteyden pinta-ala ei kuitenkaan kasva niin kuin mainoksissa, suuret nopeudet ovat käytettävissä vai tukiaseman läheisyydessä.


title: Teknisen piirustuksen välineet

text: Suhdeviivain eli "skaalatikku" on kolmiomainen mittaviivain, joka sisältää valmiiksi muunnetut mitat kuudelle eri mittakaavalle. Tyypillinen yhdistelmä esimerkiksi rakennusdetaljointiin on 1:20, 1:50, 1:100, 1:25, 1:75 ja 1:125. Asemakaavatyöhön ja tuumamitoitukselle on omat viivaimensa. Nykyisin skaalatikut valmistetaan muovista tai alumiinista, aiemmin jalopuusta. Samaan tarkoitukseen valmistetaan myös taskukokoista viivainta, jossa taipuisiin muoviliuskoihin on painettu mittakaava-asteikkoja.


title: Skaalautumaton verkko

text: Kelpoisuusmalli on solmulle tarjolla olevien solmun kelpoisuuden ja kytkeytyneisyyden tulo, jonka perusteella liitäntää hakeva solmu tekee päätöksen siitä, mihin tarjolla olevista solmuista se liittyy. Jos kahdella solmulla on sama kelpoisuus, vanhemmalla on puolellaan kilpailuetu. Jokaisessa verkossa kelpoisuus jakautuu verkoolle tyypillisellä tavalla. Tämä jakauma kertoo sen, miten samankaltaisia tai toisistaan poikkeavia verkon solmut ovat. Verkon luonteensa riippuu miten kilpailu vaikuttaa sen topologiaan. Verkko voi joko säilyttää skaalautumattoman topologian kilpailusta huolimatta tai sitten kilpailu voi johtaa siihen, että kelpoisuudeltaan korkein napa kerää itselleen valtaosan linkeistä, ja verkoston topologiasta muodostuu tähtitopologia. Microsoft Windows -käyttöjärjestelmä on esimerkki topologialtaan tähdeksi muodostuneesta verkostosta, jossa supernapa on ottanut hallintaansa lähes kaikki linkit eli tietokoneiden käyttäjät.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailmassa talitiaisilla ("Parus major") on saaliinvalintatehtävä: ne etsivät ja syövät laboratorioon rakennetussa aviaariossa keinotekoisia saaliita. Saaliit ovat mantelinpaloja paperikuorissa, joissa yleensä on signaalina tutkijoiden suunnittelema mustavalkoinen kuvio värin sijasta. Saaliit on myös aseteltu mustavalkoiselle taustalle. Keinomaailmakokeet ovat “teoreettisia kokeita”, joissa manipuloidaan esimerkiksi eri saaliistyyppien puolustustehoa (pahaa makua), signaalien näkyvyyttä, yhdenmukaisuutta sekä absoluuttista ja suhteellista runsautta. Näillä kokeilla testataan hypoteeseja siitä, miten saalistajat oppivat yrityksen ja erehdyksen kautta välttämään syömäkelvottomia saaliita, mitkä tekijät nopeuttavat oppimista ja kuinka ne vastaavasti vaikuttavat saalistyyppien kuolleisuuteen ja sitä kautta niiden varoitussignaalien evoluutioon (ks. esim.


title: Älykäs sähköverkko

text: Älyverkkoa pidetään toiminnaltaan huomattavasti luotettavampana kuin perinteistä sähköverkkoa. Älykäs sähköverkko skaalautuu, ennakoi ja korjaa itseään automaation avulla. Älykkäät verkostot paikantavat ja eristävät viat automaattisesti ja mahdollistavat nopean toiminnan palauttamisen, mikä vähentää sähkönjakelun keskeytysten määrää ja kestoa. Yksi älyverkon eduista on sen kyky toimia pienempinä saarekkeina. Esimerkiksi laajan verkkohäiriön aikana älykäs verkko pystyy pitämään sähköä paikallisesti yllä mm. sähkövarastojen ja paikallisen pientuotannon avulla.


title: Winona Ryder

text: Winona Ryder (oik. Winona Laura Horowitz; s. 29. lokakuuta 1971 Winona, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-ehdokkaana ollut näyttelijä. Ryder tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Beetlejuice" (1988), "Äitini on merenneito" (1990), "Saksikäsi Edward" (1990), "Bram Stokerin Dracula" (1992), "Pikku naisia" (1994), "Vuosi nuoruudestani" (1999) ja "Black Swan" (2010). Vuodesta 2016 Ryder on näytellyt jännityssarjassa "Stranger Things".


title: Winona Ryder

text: Winona Laura Horowitz syntyi juutalaiseen perheeseen 29. lokakuuta 1971 Winonassa, Minnesotassa. Hänet nimettiin kotikaupunkinsa mukaan. Ryderin vanhemmat olivat kirjailijoita. Ryder oli perheen neljäs lapsi. Kaksi vanhinta lasta olivat Ryderin äidin ensimmäisestä avioliitosta. Hänen sukujuurensa ovat Romaniasta ja Ukrainasta. Ryderin isä on ateisti ja äiti uskonnoltaan buddhalainen.


title: Winona Ryder

text: Ryderin ollessa kymmenvuotias perhe muutti Petaluman kaupunkiin, jossa Winona meni yläasteelle, mutta joutui koulukiusatuksi ja näin ollen suoritti lopun kouluvuodesta kotikoulussa. Samoihin aikoihin Winona aloitti näyttelemisen käymällä draamatunneilla American Conservatory Theaterissa San Franciscossa. 13-vuotiaana Ryder koe-esiintyi elokuvaan "Desert Bloom". Hän ei saanut osaa, mutta hänen nauhansa koe-esiintymisestä meni eteenpäin ja päätyi lopulta ohjaaja-käsikirjoittaja David Seltzerin käsiin. Näin Ryder pääsi ensimmäiseen elokuvarooliinsa Seltzerin vuoden 1986 elokuvassa "Lucas". Tällöin Winona päätti käyttää elokuvissa nimeä ”Ryder” oikean sukunimensä sijasta. Nimi on peräisin muusikko Mitch Ryderilta, jonka ihailija hänen isänsä oli. Ryderin seuraava elokuva oli "Ensimmäinen rakkaus" vuodelta 1987. Elokuvat menestyivät kohtalaisesti, mutta eivät vielä tuoneet Ryderille suosiota.


title: Winona Ryder

text: Ryderin vanhemmat olivat hippejä, joiden ystäväpiiriin kuuluivat muun muassa beat-runoilija Allen Ginsberg ja LSD-guru Timothy Leary, joka oli myös Ryderin kummisetä. Winonan ollessa aivan pieni perhe asui jonkin aikaa Kolumbiassa, mutta palasi Kaliforniaan vuonna 1974. He muuttivat Rainbow-kommuuniin lähelle Elkin maaseutukaupunkia, jossa elivät seitsemän muun perheen kanssa. Paikassa ei ollut sähköä, ja Ryderin ensimmäinen kiinnostus elokuviin syntyi, kun hänen äitinsä heijasti elokuvia ladossa.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1990 Ryder näytteli elokuvissa "Saksikäsi Edward", "Äitini on merenneito" ja "Tervetuloa kotiin, Roxy!". Kaksi ensin mainittua olivat menestyksiä, ja Ryderin ura oli nousukiidossa. Hänen piti myös näytellä ohjaaja Francis Ford Coppolan "Kummisetä"-trilogian päätösosassa, mutta joutui kieltäytymään roolista uupumuksen takia. Roolin sai Coppolan tytär Sofia Coppola.


title: Winona Ryder

text: Winona Ryder oli kihloissa Johnny Deppin kanssa kolme vuotta heinäkuusta 1990 alkaen. He tapasivat toisensa "Great Balls of Fire!" -elokuvan ensi-illassa ja alkoivat seurustella kaksi kuukautta myöhemmin. Suhteen ajan Deppillä oli käsivarressaan tatuointi ”Winona Forever”, jonka hän muutti muotoon ”Wino Forever” heidän eronsa jälkeen vuonna 1993. Suhteen päätyttyä Ryder seurusteli kolme vuotta Soul Asylum -yhtyeen johtohahmon Dave Pirnerin kanssa. Myöhemmin Ryder oli kahden vuoden ajan kihloissa näyttelijä Matt Damonin kanssa, mutta he erosivat vuonna 2000.