title: Säteisliike

text:
Säteisliike (myös "säteittäisliike") on tähtitieteessä taivaankappaleen, yleensä tähden liikkeen komponentti, jonka suunta on joko Maata kohti tai siitä poispäin. Tällöin se on joko taivaankappaleen etääntymisnopeus tai lähestymisnopeus. Kun myös tähden ominaisliike tunnetaan, voidaan määrittää tähden todellisen liikkeen nopeus ja suunta avaruudessa.
Säteisnopeus mitataan spektrometrillä vertaamalla tähden spektriviivoja levossa olevan aineen spektriin. Tähden spektri muuttuu Doppler-ilmiön vaikutuksesta. Karkeasti sanoen voidaan tähden etääntymisen ajatella venyttävän valoaaltoja, lähestymisen painavan niitä ruttuun. Punaiset valoaallot ovat pidempiä kuin siniset.
Jos tähti etääntyy, ovat spektriviivat siirtyneet punasiirtymän vaikutuksesta nopeudesta riippuvaisen määrän kohti spektrin punaista päätä. Jos tähti puolestaan lähestyy Maassa olevaa havaitsijaa, siirtyvät spektriviivat vastaavasti kohti spektrin sinistä päätä.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Taivaankappaleiden energiataloudessa säteily on merkittävin energian siirtymismekanismi, sillä taivaankappaleita ympäröivässä avaruuden tyhjiössä lämmön siirto johtumalla tai konvektiolla on mahdotonta. Maapallon energiataloudessa säteilyn vuorovaikutus maanpinnan ja ilmakehän kanssa määrittelee planeetan lämpötilan. Yläilmakehään tulee jatkuvasti Auringon säteilyä. Osa säteilystä heijastuu takaisin ilmakehästä ja pilvistä, osa absorboituu pilviin ja osa etenee pilvien läpi maanpinnalle. Maanpinta absorboi osan säteilystä osan säteilystä heijastuessa takaisin ilmakehään. Maanpinta puolestaan lähettää korkeampiaallonpituuksista infrapunasäteilyä avaruuteen, mikä jäähdyttää planeettaa. Se, miten tehokkaasti ilmakehän eri kerrokset absorboivat säteilyä ennen sen poistumista avaruuteen määrää kasvihuoneilmiön tehokkuuden ja maapallon lämpötilan muiden ilmastoon vaikuttavien ilmiöiden ohella.


title: Lämpösäteily

text: Lämpösäteily on sähkömagneettisia aaltoja, joita kaikki aine lähettää, kun sen lämpötila on absoluuttista nollapistettä korkeampi. Sen syntyessä lämpöenergia muuttuu sähkömagneettiseksi energiaksi. Lämpöenergia on aineen atomien ja molekyylien sattumanvaraiseen liikkeeseen liittyvää liike-energia. Kaikki aine koostuu hiukkaisista, joilla on liike-energiaa, ja ne vuorovaikuttavat keskenään. Atomeissa ja molekyyleissä on varauksellisia hiukkasia, protoneja ja elektroneja, ja hiukkasten kineettiset vuorovaikutukset johtavat varausten kiihtyviin liikkeisiin ja dipolivärähtelyihin. Se vuorostaan saa aikaan toisiinsa kytkeytyviä sähkö- ja magneettikenttiä, joiden tuloksena syntyy fotoneja, joista kappaleen pinnalta säteilevä energia koostuu. Sähkömagneettinen säteily, esimerkiksi valo, ei edellytä väliaineen läsnäoloa edetäkseen, vaan se etenee avaruuden tyhjiössäkin kuinka kauas tahansa, ellei tiellä ole esteitä.


title: Maasäteily

text: Maasäteily eli maansäteily tarkoittaa oletettua energiakenttää, johon niin sanotun taikavarvun väitetään reagoivan. Termin on tehnyt tunnetuksi saksalainen Gustav von Pohl, joka 1930-luvulla väitti maasäteilyn aiheuttavan syöpää. Hänen mukaansa Aurinkokunta on verrattavissa atomiin, jossa Aurinko vastaa ydintä ja planeetat elektroneja. Tämän mukaan maapallon pinnalla olisi negatiivinen sähkövaraus, kuten elektroneilla, ja maapallon sisällä oleva magma lähettäisi sähköisesti negatiivista säteilyä, joka johtuu maan pinnalle vesisuonia ja malmikerrostumia pitkin. Maasäteilyä on väitetty myös kosmiseksi, avaruudesta tulevaksi säteilyksi, joka vahvistuu sen heijastuessa Maassa olevista malmeista tai vesisuonista.


title: Lämpösäteily

text: Tämänkaltaista teoreettista mallia, jossa taajuudesta riippumaton emissiivisyystekijä on pienempi kuin täydellisellä mustalla kappaleella, sanotaan usein "harmaaksi kappaleeksi". Esimerkiksi grafiittia voidaan käytännössä pitää harmaana kappaleena. Jos emissiivisyys riippuu taajuudesta, säteilyn kokonaisteho riippuu myös emissiivisyyttä taajuuden funktiona esittävän kuvaajan muoossa, mutta yleensä sille ei ole olemassa yksinkertaista lauseketta. Jos kuitenkin emissiivyys on likipitäen vakio lähellä sitä aallonpituutta, jonka kohdalla intensiteetti on suurimmillaan, harmaan kappaleen mallia voidaan käyttää säteilyn kokonaisteholle hyvänä likiarvona, sillä suurin osa lähtevästä säteilystä on aallonpituudeltaan lähellä tätä huippukohtaa ja näin ollen säteilytehoa taajuuden funktiona esittävän käyrän huippuosa dominoi integraalia.


title: Säteilyllä toimiva raketti

text:
Säteilyllä toimiva raketti on raketti, jonka ajoainetta kuumennetaan
suurienergiaisellä säteilyllä, esimerkiksi laserilla tai maserilla. Säderaketti on nykyään lähinnä tutkimus- ja kehitysvaiheessä. Maan lähellä oleva säderaketti toimii niin, että maa-asemalta suunnataan laser tai maser kohti aluksen pohjaa. Se kuumentaa alla olevaa ilmaa tai raketista purkautuvaa kaasua, jolloin syntyy työntövaikutus. Maa-aseman on sijaittava mieluiten kuivassa vuoristossa tai muualla, jossa ilman kosteus ei hajota ratkaisevasti sädettä. Avaruudessa olisi aluksessa oltava raskas voimalaitos säteilyenergian tuottoon. Säderaketin etuina on hyötykuorman kiertoradalle nostamisen halpuus. Ongelmia ovat muun muassa aluksen tai
miehittämättömän laitteen vaatima lämmönvaihto; aluksen on oltava sekä kuumuutta kestävä että kevyt.
Säderakettia pidetään ajatelluista hyötykuormia kiertoradalle nostavista maa-aseman vaativista menetelmästä helpompana toteuttaa kuin esimerkiksi avaruushissiä tai massalinkoa.


title: Aika-avaruus

text:
Aika-avaruus on neliulotteinen avaruus, jossa on kolme avaruudellista ulottuvuutta (pituus, leveys ja syvyys) ja yksi aikaulottuvuus. Maailmankaikkeus on efektiivisesti aika-avaruus. Suhteellisuusteoriassa aika-avaruus on keskeinen käsite kuten intervalli, joka kuvaa tapahtumien välistä 'etäisyyttä' tässä aika-avaruudessa.
Suhteellisuusteoriassa aika-avaruutta voidaan kuvata valokartiolla, jossa origon alapuolella on menneisyys, yläpuolella tulevaisuus ja origossa nykyisyys. Menneen valokartion ulkopuoliset tapahtumat eivät ole voineet vaikuttaa origon tapahtumaan, eikä origon tapahtuma voi vaikuttaa tulevan valokartion ulkopuolisiin tapahtumiin, sillä tämä vaatisi informaation etenemistä valoa nopeammin.


title: Lämpösäteily

text: Lämpösäteilyn ominaisuudet riippuvat monista sitä lähettävän pinnan ominaisuuksista kuten sen lämpötilasta, sen absorptiokyvystä ja spektraalisesta emissiokyvystä kuten Kirchhoffin lämpösäteilylaki osoittaa. Säteily ei ole monokromaattista, toisin sanoen sillä ei kauttaaltaan ole sama taajuus, vaan siinä eri fotoneilla on eri suuri energia, ja niiden energia- ja taajuusjakauma muodostaa säteilyä luonnehtivan spektrin. Jos säteilevä kappale ja sen pinta ovat termodynaamisessa tasapainossa ja pinnan absorptiokyky on täydellinen kaikilla aallonpituuksilla, sitä sanotaan mustaksi kappaleeksi. Musta kappale on myös täydellinen säteilyn lähettäjä eli emittoija. Sellaisten täydellisten lähettäjien säteilyä sanotaan mustan kappaleen säteilyksi. Kappaleen lähettämän säteilymäärän suhdetta samassa lämpötilassa olevan mustan kappaleen säteilymäärään sanotaan kappaleen emissiivisyydeksi, ja näin ollen mustan kappaleen emissiivisyys on 1.


title: Vapausaste (termodynamiikka)

text: Tarkastellaan esimerkiksi pistemäistä hiukkasta, joka voi liikkua kolmiulotteisessa avaruudessa kaikkiin suuntiin. Sen sijainti avaruudessa voidaan ilmaista kolmella koordinaatilla: "x", "y" ja "z". Hiukkasen liikesuunta ja nopeus voidaan niin ikään ilmaista kolmella nopeusvektorin komponentilla: "v", "v" ja "v". Jos systeemin ajallinen kehitys on deterministinen eli sen tila yhdellä hetkellä määrittää yksikäsitteisesti sen sijainnin ja nopeuden myös kaikkina menneinä ja tulevina ajankohtina, tällaisella systeemillä on kuusi vapausastetta, jotka vastaavat kolmea paikkakoordinaattia ja kolmea nopeusvektorin komponenttia. Jos hiukkasen liike on rajoitettu pienempään määrään ulottuvuuksia – jos se esimerkiksi voi liikkua vain jotakin lankaa pitkin tai vain tietyllä pinnalla – systeemillä on vähemmän kuin kuusi vapausastetta. Toisaalta systeemillä, joka voi myös pyöriä tai värähdellä, voi olla enemmän kuin kolme vapausastetta. Hiukkaseen vaikuttavalla voimalla, joka riippuu vain hiukkasen sijainnista ja nopeudesta, on samat vapausasteet kuin hiukkasellakin.


title: Itseiskiihtyvyys

text: Itseiskiihtyvyys (ominaiskiihtyvyys, engl. "proper acceleration") on suhteellisuusteorian suure, jolla kuvataan hiukkaseen kiinnitetyn kiihtyvyysanturin mittaamaa ja hiukkasen kokemaa fysikaalista kiihtyvyyttä. Itseiskiihtyvyyden suuruus, eli vektorin normi, on Lorentz-invariantti skalaari ja siten riippumaton havaitsijan koordinaatistosta. Kiihtyvää liikettä ja havaitsijoita voidaan käsitellä täsmällisesti erityisellä suhteellisuusteoriallakin ilman siirtymistä yleiseen suhteellisuusteoriaan, mutta yleisen suhteellisuusteorian muotoilu antaa täydentävän kineettisen kuvauksen ekvivalenssiperiaatteesta ja itseiskiihtyvyyden osuudesta suhteellisuusteorioissa.


title: Digitaalikamera

text: Uusimmissa ammattilaistason huippukameroissa voidaan kuvat siirtää automaattisesti heti kuvan ottamisen jälkeen langattoman WLAN-verkon kautta tietokoneelle. Tällöin muistikortti toimii välimuistina ja suhteellisen pientäkin muistikorttia käyttämällä voidaan ottaa lähes rajaton määrä kuvia. Langattoman siirron etuna on myös se, että kuvat saadaan käyttöön välittömästi eikä tarvitse odottaa niiden purkamista muistikortilta. WLANin haittapuolena on se, että WLAN ei määrittele mitään korkean tason protokollia kuvansiirtoon, mistä seuraa se, että tietokoneella pitää olla käynnissä erityinen palvelinohjelma kuvien vastaanottamiseen, ja tämä ohjelma saattaa olla tietoturvariski. WLAN:ia voi käyttää myös kuvien siirtämiseen matkapuhelimeen, jolloin niitä voi lähettää edelleen. Tämä toiminto on useissa nykyaikaisissa kameroissa.


title: Digitaalikamera

text: Digitaalikamerassa on yleensä USB-liitäntä, jonka kautta kuvat voi siirtää tietokoneelle ja kameran toimintoja mahdollisesti voidaan ohjata tietokoneelta. Kamerassa on lisäksi usein liitännät ulkoiselle virtalähteelle, jolloin kameraa voidaan käyttää ilman akkua sekä komposiittivideo ja HDMI-kaapeleille, joiden avulla kameran näytön esittämä kuva saadaan siirrettyä esimerkiksi televisioon. Toisissa kameroissa on myös liitäntä ulkoiselle mikrofonille ja etenkin järjestelmäkameroissa


title: Valokuvaus

text: 1990-luvulta alkaen ovat yleistyneet digitaalikamerat, jotka osin ovat syrjäyttäneet filmikamerat. Yleisimmät digikameroissa käytetyt tekniikat ovat CCD-kenno ja CMOS-kenno. Digitaalitekniikan avulla tavallisen kuluttajankin on helppo jälkikäsitellä ja arkistoida kuvia. Digitaalikameralla kuvattaessa kuva siirtyy puolijohdemateriaalista valmistetulta valoherkältä sensorilta sähköiseksi tiedostoksi kameran muistikortille. Filmikameroilla (analogisilla kameroilla) kuva tallentuu suoraan valoherkälle filmille, joka on myöhemmin kehitettävä.


title: Digitaalikamera

text: Digitaalisia valokuvia otetaan digitaalikameralla, digitaalisella järjestelmäkameralla tai digitaaliperällä. Digitaalisella tallentamisella tarkoitetaan valokuvan, dian, värinegatiivin, mustavalkofilmin ja painetun kuvan tallentamista taso-, dia- tai rumpuskannerilla kuvatiedostoksi. Siten digitaalisen kuvan voi tehdä myös filmikameran kuvasta. Tallennetun kuvatiedoston pienintä osaa - kuvaelementtiä - kutsutaan pikseliksi. Kuvatiedoston pikselien määrä lasketaan kertomalla leveyspikselien määrä korkeuspikselien määrällä. Muita kuvatiedoston - digitaalisen valokuvan - osatekijöitä ovat muun muassa väritila, tasot, kanavat, värisyvyys, sävyjakauma, valkotasapaino, kirkkaus, kontrasti, värikylläisyys, kuvasuhde, tarkkuus, tiedosto- ja tulostuskoko.


title: Digitaalikamera

text: Ensimmäinen oikea digitaalikamera, joka tallensi kuvan digitaalisessa muodossa, oli Fuji DS-1P vuodelta 1988. Siinä oli 16 MB sisäinen muistikortti ja se käytti paristoja tiedon pitämiseen muistissa. Kameraa ei valmistettu kaupallisesti. Ensimmäinen kaupallisesti saatavilla oleva digitaalikamera oli Kodak DCS-100 vuonna 1991. Siinä oli 1,3 megapikselin kenno ja se maksoi 13 000 dollaria. Tästä alkoi lähes loputon virta ammattilaisille tarkoitettuja digitaalisia järjestelmäkameroita Kodakilta. Ne perustuivat osaltaan tavallisiin filmikäyttöisiin järjestelmäkameroihin, usein Nikonin valmistamiin.


title: Digitaalikamera

text: Kompaktikameran etuja ovat pienikokoisuus, keveys, helppokäyttöisyys ja järjestelmäkameraa halvempi hinta. Järjestelmäkameran etuja puolestaan ovat kompaktikameraa parempi kuvanlaatu, toimintojen nopeus ja monipuolisuus. Kompaktikameralla otetuissa kuvissa ilmenee yleensä kohinaa jo ISO-luvulla 400. Suuremman ja korkealaatuisemman kennon ansiosta digitaalisessa järjestelmäkamerassa voidaan käyttää yli 800:n ISO-lukua ilman häiritsevää kohinaa.


title: Digitaalikamera

text: Satunnaiselle lomakuvaajalle kelpaava kamera on helppokäyttöinen, käynnistyy nopeasti, kuva-alue on helppo rajata ja kuvan saa laukaisinta painamalla. Digitaalikameran käyttöliittymään kohdistuvat odotukset täyttyvät, kun käyttöohjeita ei tarvitse lukea ja kameran käyttö tuntuu heti tutulta.


title: Digitaalinen valokuvaus

text: Kaikkein erottelukykyisimmät sarjavalmisteiset ammattilaisjärjestelmäkamerat tuottavat 21 miljoonaa pistettä ja niiden kennokoko voi vastata kinofilmikameran täyskennoa. Kuluttajajärjestämäkameroissa ja puoliammattilaisjärjestelmäkameroissa erottelukyky on vähäisempi, mutta suurenee vuoden tai kahden välein yleisimmin tarjolla olevien digitaalikameraperien osalta.Digitaalikameraa säätämällä varmistetaan, että tallentuvia kuvatiedostoja voidaan käsitellä kuvankäsittelyohjelmalla ja kuvatiedostoon tallentuvat kaikki laadukkaan digikuvan ominaisuudet. Digitaalinen valokuva otetaan digitaalikameralla ja yleensä siirretään tietokoneen kiintolevylle kuvankäsittelyä varten. Digitaalista tallentamista tehdään myös skannaamalla perinteisestä kuvasta erityisellä skannerilla. Digitaalisella tallentamisella tarkoitetaan siten originaalin (valokuvan, dian, värinegatiivin, mustavalkofilmin ja painetun kuvan) tallentamista taso-, dia- tai rumpuskannerilla kuvatiedostoksi. Digitaalisen tallentamisen lopputulos on kuvatiedosto, joka voidaan tallentaa hyvin erilaisiin kuvatiedostomuotoihin.


title: Digitaalikamera

text: Digitaalikameroiden myynti ylitti Suomessa filmikameroiden myynnin vuonna 2003. Nykyään peruskäyttöön myydään yksinomaan digitaalikameroita. Myyntimäärät kuitenkin ovat laskenet älypuhelimien yleistyttyä. Digitaalikameralla kuvaaminen mahdollistaa kokonaan uusia työtapoja ja harrastusmahdollisuuksia. Digitaalikameralla kuvaamiseen liittyy kannustavia seikkoja:Digitaalikameroiden hinta on laskenut jatkuvasti. Kun vuonna 2000 paperikuviin riittävä kahden megapikselin kamera maksoi 5 000–8 000 markkaa, vuonna 2012 huomattavasti paremman kameran sai jopa alle sadalla eurolla ja digitaalisen järjestelmäkameran halvimmillaan alle 400 eurolla. Edullisimmillaan digitaaliseen valokuvaukseen päässee kiinni kamerakännykällä.


title: Digitaalikamera

text: Digitaalisissa järjestelmäkameroissa voidaan usein käyttää saman valmistajan filmikameroille tarkoitettuja objektiiveja. Tällöin on otettava huomioon digitaalikameran kennon fyysisen koon vaikutus kuvan rajaukseen, sillä se voi erota 35 mm filmiruudun koosta.


title: Valkeakoski

text: 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa alueelle rakennettiin Sääksmäen kirkko. Samoihin aikoihin valmistui Sääksmäen alueelle monia kartanoita. Keskiajalla Valkeakoski oli tunnettu myllykylä, jonne tultiin matkojen takaa veneillä viljaa jauhamaan. 1869 valmistunut kanava käänsi liikemiesten katseet Valkeakoskelle. Rannalle rakennettiin ensin puuhiomo ja paperitehdas, ja 1880 käynnistyi Suomen ensimmäinen selluloosatehdas. Valkeakoski alkoi muuttua myllykylästä teollisuuskeskukseksi, vaikka raskaasti koetellut sisällissota katkaisikin kasvun vuosiksi.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski on noin 21 000 asukkaan kaupunki, joka sijaitsee 35 kilometriä Tampereelta etelään. Se kuuluu Pirkanmaan maakuntaan. Valkeakoski tunnetaan erityisesti paperiteollisuuden keskuskaupunkina, teollisuuspaikkakuntana ja monipuolisena kulttuuri- ja urheilukaupunkina. Valkeakosken naapurikunnat ovat Akaa, Hattula, Hämeenlinna, Kangasala, Lempäälä ja Pälkäne.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski sijaitsee keskellä Sydän-Hämeen järvimaisemia Mallasveden ja Vanajaveden yhtymäkohdassa. Vesi hallitsee nykyistäkin kaupunkikuvaa. Sen yli rakennetut riippusillat yhdistävät kaupunginosat toisiinsa ja siitä valjastetusta voimasta syntyivät aikoinaan paperitehtaat. Valkeakoski on paperikaupunki, sillä eräs Suomen ensimmäisistä paperitehtaista, Myllysaaren paperitehdas, perustettiin Valkeakoskelle. Myllysaaren paperitehtaan perinteitä jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas, joka valmistaa tarra- ja kirjekuoripapereita kolmella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata.


title: Valkeakoski

text:
Valkeakoski on järviväylien varrella ja siellä oleva kanava yhdistää Mallasveden ja Vanajaveden.Valkeakoskella toimii useita aktiivisia urheiluseuroja, joista tunnetuin on yleisseura Valkeakosken Haka. Valkeakosken Hakasta irrottautunut "Haka-perheeseen" kuuluva jalkapalloseura Haka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Valkeakosken Hakan hiihtojaosto on yksi Suomen menestyneimpiä hiihtoseuroja. FC Hakan juniorijoukkueita ennen pelataan Valkeakosken Nappulaliigassa, joka on perustettu vuonna 1960.
Valkeakosken Isku-Veikot pelasi ensimmäisen kerran Lentopallon SM-liigaa kausina 1964–1965 ja 1965–1967, jonka jälkeen joukkue palasi divisiooniin pelaten niissä 40 vuotta. Kauden 2006–2007 päätteeksi Isku-Veikot nousi SM-liigaan voittamalla Keski-Savon Paterin yhdellä pisteellä. Isku-Veikot kuitenkin putosi SM-liigasta kauden 2009–2010 päätteeksi, jolloin Isku-Veikkojen edustusjoukkue lopetettiin. Nykyisin Isku-Veikoissa on vain harrastustoimintaa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Apian urheilutalolla Valkeakoskella.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski on perinteinen teollisuuspaikkakunta, joten Valkeakosken poliittiset voimasuhteet kytkeytyvät pitkälti vasemmistolaisuuteen. Valkeakosken historiassa tämä näkyy aktiivisena poliittisena toimintana. Valkeakosken kaupunginvaltuustossa on kaudella 2017–2021 yhteensä 43 paikkaa, joiden puoluejako on seuraava:Valkeakoski kuuluu Pirkanmaan vaalipiiriin. Valkeakosken kaupunginjohtaja on Jukka Varonen.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken useat kulttuurimuseot (Suomen Jalkapallomuseo, Myllysaaren museo, Emil Wikströmin museo ja Kari-paviljonki) ovat tärkeä osa Valkeakosken matkailua. Kesäisin turismia lisää Hakan ottelut jalkapallon Veikkausliigassa sekä vuonna 2010 rakennettu kesäteatteri. Vuonna 2010 kesäteatterissa esitettiin "Pirkko & Åke" -musikaali, joka kertoi Pirkko Mannolan ja Åke Lindmanin välisestä romanssista. Päärooleissa nähtiin Ilkka Koivula ja Iina Kuustonen. Näytelmää kävi katsomassa yli 20 000 henkilöä.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella on menestyvä futsaljoukkue Mad Max, joka pelaa Futsal-liigaa. Valkeakoskella vaikuttavat myös urheiluseurat Valkeakosken Koskenpojat, Pallo-Sepot 44, Valkeakosken uimaseura sekä jääkiekkojoukkue Kiekko-Ahmat, joka pelaa Suomen II-divisioonaa Hämeen alueella. Ahmojen edustusjoukkue lakkautettiin kaudelle 2009-2010, mutta pelaaminen jatkui kaudella 2010-2011...


title: Valkeakoski-opisto

text:
Opisto on palkittu niin paikallisesti kuin valtakunnallisesti laadukkaasta työstä: vuonna 2000 Valkeakoski-opisto voitti Valkeakosken kaupungin ensimmäisen laatupalkinnon. Vuonna 2007 opisto osallistui menestyksellisesti Opetushallituksen järjestämään Kansalaisopistojen Laatupalkintokilpailuun.
Valkeakoski-opistolle on myönnetty ensimmäisenä vapaan sivistystyön oppilaitoksena Suomessa kestävän kehityksen sertifikaatti keväällä 2014 ja opisto on uudelleenauditoitu 2017.
Valkeakoski-opistolla on pitkä historia. Alkuvaiheesta vuodesta 1924 on tultu tähän päivään monien muutosten kautta. Opisto on kaikkina aikoina ollut aktiivinen ja kehittänyt toimintaansa kuntalaisten parhaaksi.


title: Valkeakosken Sitoutumattomat

text: 1980- ja 1990-luvuilla ryhmittymä pysyi valtuuston pienryhmänä 1-2 valtuutetullaan. Vuoden 1996 kunnallisvaaleissa Valkeakosken Sitoutumattomat sai suuren vaalivoiton, kun sosiaalidemokraateista erotettu Pentti Salmi sai yli 800 ääntä ja veti kaikki seitsemän muuta sitoutumattomien ehdokasta mukanaan läpi. Ryhmä onnistui samalla murtamaan sosiaalidemokraattien valta-aseman valtuustossa. Seuraavissa vaaleissa sitoutumattomat saivat kuusi paikkaa, mutta pian vaalien jälkeen eräs ryhmän valtuutetuista loikkasi Vasemmistoliittoon. Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa sitoutumattomat saivat jälleen vaalivoiton, kun he saivat seitsemän paikkaa nousten kolmanneksi suurimmaksi ryhmäksi SDP:n ja kokoomuksen jälkeen. Valkeakosken äänikuningas oli 640 ääntä saanut sitoutumattomien viihde-elektroniikkayrittäjä Risto Rautiainen. Tuolloin myös ehdokaslista oli suurimmillaan, kun sillä oli 18 ehdokasta.


title: Valkeakoski-opisto

text:
Valkeakoski-opisto on Valkeakosken kaupungin omistama ja Opetushallituksen valvoma oppilaitos, joka järjestää kansalaisopistotoimintaa, tilauskoulutusta ja lasten ja nuorten taiteen perusopetusta Akaassa, Kangasalla, Pälkäneellä, Urjalassa ja Valkeakoskella. Opetuksen painotukset määräytyvät paikallisesti. Valkeakoski-opistossa ei suoriteta tutkintoa, vaan opiskelu perustuu elinikäisen opiskelun periaatteeseen ja omaan haluun oppia ja kehittyä.
Valkeakoski-opiston tilauskoulutus Tiedonjyvä tuottaa koulutus- ja kehittämispalveluja yrityksille, yhteisöille ja kuntien henkilöstölle.


title: Sirt1

text: SIRT1 (Silent Information Regulator 1) säätelee useita keskeisiä metabolisia prosesseja ja sillä on suuri merkitys myös ihmisten energia-aineenvaihdunnan säätelyssä. SIRT1 säätelee muun muassa mitokondrioiden biogeneesiä ja energiametaboliaa ja vaikuttaa sitäkautta mm. diabetekseen ja liikalihavuuteen. SIRT1 säätelee myös rasvametaboliaa ja oksidatiivisen stressin vaikutuksia. Sitoutumalla NF-kB:en se ilmeisesti säätelee tulehdusvasteita ja kudosten atrofioitumista.


title: Istuminen

text: Uusien tutkimuksien mukaan istuessakin esiintyvä liikkumattomuus on erittäin haitallista kehon toiminnalle. Suurimmat yksittäiset tekijät ovat aineenvaihdunnan hidastuminen eri kudoksissa ja lihaksissa liikunnan aikana syntyvien aineiden tuotannon tyrehtyminen. Heikentynyt aineenvaihdunta voi johtaa välilevyjen ja nivelien rappeutumiseen. Ruotsalaisen tutkijan Elin Ekblom-Bak:in mukaan istuminen on vaarallista aineenvaihdunnassa tapahtuvien välillisten muutoksien takia, jotka liikkumattomuus aiheuttaa. Koko kehon kattavan lihasliikunnan puutteellisuudella on nähtävästi suoria yhteyksiä ylipainoon, epätavalliseen glukoosi-ainenvaihduntaan, diabeetekseen, Metaboliseen oireyhtymään, sydän- ja verenkiertosairaudem riskiin, syöpään ja kuolleisuuteen riippumatta keski- tai korkeatehoisen liikunnan määrästä.


title: Massaylijäämä

text: Massaylijäämän tärkein merkitys on siinä, että sen avulla voidaan laskea, kuinka paljon energiaa ydinreaktioissa vapautuu tai sitoutuu. Kuten Einsteinin osoittamasta massan ja energian ekvivalenssista (E=mc²) seuraa, vapautuva tai sitoutuva energia on yhtä suuri kuin massojen erotus kerrottuna valonnopeuden neliöllä. Ydinreaktioissa kuitenkin vapautuu tai sitoutuu vain pieni osa, yleensä 0,01 ... 0,1 %, ydinten kokonaismassoja vastaavasta energiasta, jota paitsi protonien ja neutronien kokonaislukumäärien summa (eli massalukujen summa) säilyy. Tämän vuoksi ydinreaktioiden vapautuvaa energiaa laskettaessa voidaan ydinten massojen ja niiden erotusten sijasta käyttää niiden massaylijäämiä ja niiden erotuksia, jolloin pelkästään siirtyvien tai irtoavien nukleonien massaa vastaava osuus jätetään pois laskuista.


title: E=mc²

text: Yhtälö kertoo, että kun kappaleella on massaa, sillä on tietty määrä energiaa, vaikka se olisi levossa. Tätä energiaa kutsutaan usein kappaleen lepoenergiaksi. Käänteisesti vaikka fotonien lepomassa on nolla, niillä on kuitenkin liike-energiaa. Yhtälö on käyttökelpoinen kaikissa tilanteissa, joissa massa ja energia muuttuvat toisikseen, kuten ydinreaktioissa. Tällöin "E" voidaan ajatella energiana, joka vapautuu, kun tietty massa "m" annihiloituu tai päinvastoin. Yhtälö selittää myös tähtien energiatuotannon. Vastaavasti voidaan suuri määrä energiaa muuttaa massaksi, kuten tapahtuu esimerkiksi hiukkaskiihdyttimissä. Tämä pätee myös näin: Kun taskulamppu on päällä, siitä säteilee fotoneja, joilla on energiaa. Tällöin taskulampun massa pienenee yhtälön mukaisesti.


title: Energia

text: Energia (< , "energeia"; tunnus E tai W) on kaikilla fysiikan aloilla keskeisessä asemassa esiintyvä suure, jota koskee yleinen säilymislaki. Energia määritellään usein voiman, kappaleen tai systeemin kyvyksi tehdä työtä. Fysiikan, erityisesti termodynamiikan, kehitys on kuitenkin johtanut energian käsitteen laajenemiseen, eikä tämä määritelmä mutkattomasti sovellu kaikkiin energian muotoihin. SI-järjestelmässä energian ja myös työn yksikkö on joule. Myös muita energian yksiköitä käytetään yleisesti.


title: Mekaaninen energia

text: Energian muotojen jakaminen eri tyyppeihin vastaa pitkälti fysiikan ja muiden luonnontieteiden jakoa eri aloihin. Sellaisia ovat esimerkiksi:Rajat näiden tyyppien välillä eivät kaikissa tapauksissa ole aivan selviä. Ei esimerkiksi voida yksikäsitteisesti sanoa, onko aineen kiderakenteeseen varastoitunut potentiaalienergia mekaanista vai kemiallista energiaa. Tätä jaottelua voidaan kuitenkin yleisesti käyttää ilmiöiden luokitteluun. Moniin ilmiöihin liittyy kuitenkin useita erilaisia energian muotoja. Esimerkiksi kahden atomin sitoutuessa esiintyy atomien värähdysliikkeeseen, kiertoliikkeeseen, ydinten sähkövarauksiin, elektronien energiatasoihin sekä myös Van der Waalsin voimiin liittyvää energiaa


title: Alkuräjähdys

text: Negatiivinen paine on tyhjiön energian ominaisuus, mutta sen tarkka luonne on edelleen yksi alkuräjähdysteorian suuria mysteerejä. Vuonna 2006 julkaistut WMAP-ryhmän tulokset osoittavat, että kaikkeuden koostumus on nykyisin seuraava: 74 % pimeää energiaa, 22 % pimeää ainetta ja 4 % tavallista ainetta. Aineen energiatiheys laskee kaikkeuden laajetessa, mutta pimeän energian tiheys säilyy likimain vakiona. Tämän vuoksi aine muodosti menneisyydessä suuremman osuuden kaikkeuden energiasta kuin nyt ja sen osuus jatkaa tulevaisuudessa laskuaan.


title: Dielektrinen kuumennus

text: Energian siirtyminen riippuu paitsi käytetystä taajuudesta ja kentänvoimakkuudesta myös itse aineesta. Tätä kuvaa tulo ε·tanδ. Nämä tekijät riippuvat paitsi kuumennettavasta aineesta myös käytetystä taajuudesta. Joitakin aineita on helppo kuumentaa. Vesi tai vettä sisältävät tuotteet lämpiävät helposti suurtaajuuskentässä. Toiset aineet kuten esimerkiksi jotkut muovit (polyeteeni (PE), polypropeeni (PP) ja polytetrafluorieteeni (PTFE)) eivät lämpiä merkittävästi suurtaajuuskentässä. Niitä voidaankin käyttää laitteen rakenteissa.


title: Lämpösäteily

text: Lämpösäteily on sähkömagneettisia aaltoja, joita kaikki aine lähettää, kun sen lämpötila on absoluuttista nollapistettä korkeampi. Sen syntyessä lämpöenergia muuttuu sähkömagneettiseksi energiaksi. Lämpöenergia on aineen atomien ja molekyylien sattumanvaraiseen liikkeeseen liittyvää liike-energia. Kaikki aine koostuu hiukkaisista, joilla on liike-energiaa, ja ne vuorovaikuttavat keskenään. Atomeissa ja molekyyleissä on varauksellisia hiukkasia, protoneja ja elektroneja, ja hiukkasten kineettiset vuorovaikutukset johtavat varausten kiihtyviin liikkeisiin ja dipolivärähtelyihin. Se vuorostaan saa aikaan toisiinsa kytkeytyviä sähkö- ja magneettikenttiä, joiden tuloksena syntyy fotoneja, joista kappaleen pinnalta säteilevä energia koostuu. Sähkömagneettinen säteily, esimerkiksi valo, ei edellytä väliaineen läsnäoloa edetäkseen, vaan se etenee avaruuden tyhjiössäkin kuinka kauas tahansa, ellei tiellä ole esteitä.


title: Ydinainevalvonta

text: Ydinainevalvonnan tarpeellisuus juontuu fissiilien aineiden fysikaalisista ominaisuuksista. Luonnossa esiintyy merkityksellisiä määriä yhtä fissiiliä ainetta, uraanin isotooppia U-235. Ketjureaktiossa fissiilit aineet luovuttavat suhteessa painoonsa suunnattomia määriä energiaa niin, että kolme kiloa U-235:a riittää joko tuottamaan sähköt keskisuurelle kaupungille päiväksi tai aiheuttamaan räjähdyksen, joka vastaa 50 000 tonnia TNT:tä. Fissiilien aineiden teknisestä käyttötavasta ja niiden koostumuksesta, etenkin väkevöintiasteesta, riippuu mitkä käyttötarkoitukset ovat mahdollisia. Kansainvälisissä sopimuksissa fissiilien aineiden rauhanomaiset käyttötarkoitukset ja asekäytöstä luopuminen nähdään hyväksyttävinä tavoitteina. Jotta nämä kahtalaiset tavoitteet voivat valvotusti toteutua, täytyy olla teknisesti mahdollista erottaa nämä kaksi käyttötarkoitusta valvontatarkoituksessa. Seuraavassa käsitellään ydinainevalvonnan fysikaalista taustaa.


title: Thermopylain taistelu

text: Thermopylain taistelu käytiin Persian sekä Kreikan kaupunkivaltioiden muodostaman helleenisen liiton välillä osana persialaissotia elokuussa 480 eaa. Kreikkalaiset pystyivät pidättelemään persialaisia Thermopylain solassa. Persialaisten onnistui kuitenkin kiertää kreikkalaisten asemien taakse ja tuhota kreikkalaiset joukot. Taistelussa kuoli kreikkalaisia johtanut Spartan kuningas Leonidas. Persialaisia johti kuningas Kserkses I.


title: Thermopýles

text: Koska sola oli keskeinen kulkureitti, sen alueella käytiin historian kuluessa myös lukuisia taisteleluita. Niistä kuuluisin on vuonna 480 eaa. käyty Thermopylain taistelu, jossa Spartan kuninkaan Leonidaan johtamat kreikkalaiset taistelivat ylivoimaista persialaisarmeijaa vastaan. Kreikkalaiset ryhmittyivät solaan persialaisten armeijaa vastaan, koska tiesivät näiden joutuvan kulkemaan solan kautta. Toiseksi kapea sola esti persialaisia hyödyntämästä suurta armeijaansa täysipainoisesti, ja sitä oli mahdollista suojata pienemmälläkin armeijalla. Tarkoitus oli estää persialaisten pääsy etelämmäksi, kuten Ateenaan.


title: Persialaissodat

text: Kreikkalaisliittouma yritti pysäyttää persialaisten etenemisen Thermopylain solassa, joka muodosti ainoan helppokulkuisen reitin Pohjois-Kreikasta Keski-Kreikkaan. Thermopylain taistelua johti Spartan kuningas Leonidas I, jolla oli alaisuudessaan kolmesataa spartalaista soturia sekä muutamia tuhansia liittolaisia. Taistelu sujui hyvin, kunnes eräs persialaisosasto pääsi kiertoteitse kreikkalaisten selustaan, minkä jälkeen kreikkalaisten vastarinta murtui.


title: Thermopylain taistelu

text: Vuonna 484 eaa. Kserkseen armeija saapui Vähään-Aasiaan ja rakensi sillan Hellespontoksen yli. Kreikkalaiset kaupunkivaltiot liittoutuivat pian Spartan johdolla. Uskonnollisista syistä kaupunkivaltiot eivät kuitenkaan lähettäneet kuin osan sotilaistaan vastustamaan persialaisia, ja toisaalta kreikkalaisten keskinäinen liittouma oli varsin hatara ja rikkonainen, sekä perustui lähinnä kansallistunteen varaan ja keskinäisten sotien rauhanehtoina annettuihin periaatelupauksiin (mikäli tuon ajan ajattelumallista voidaan käyttää termiä "kansallinen"), sillä kaupunkivaltiot olivat myös kilpailijoita keskenään ja pyrkivät näin ollen ajattelemaan vain omaa parastaan. Esimerkiksi Ateena ei lähettänyt yhtään hopliittiaan tähän taisteluun, koska pelkäsi kreikkalaisten nousevan kapinaan.


title: Thermopylain taistelu

text: Toisena päivänä eräs kreikkalainen Efialtes loikkasi persialaisten puolelle ja kertoi Kserkseelle toisesta solasta, jota pitkin pääsisi kreikkalaisten selustaan. Sitä puolusti vain 1000 miestä Fokiksen maakunnasta. Fokislaiset perääntyivät puolustamaan omaa kaupunkiaan ja persialaiset pääsivät kiertämään kreikkalaisten selustaan. Leonidas ymmärsi, että tilanne oli toivoton ja lähetti pois kaikki paitsi omat 300 spartalaistaan. Ennen viimeistä taistelua vain 108 spartalaista oli vielä hengissä. Lakedaimonin lain, soturien lain, mukaan spartalaiset eivät saaneet koskaan perääntyä taistelukentältä. Erään teorian mukaan tämä laki johti siihen, että spartalaiset eivät kyenneet taktisiin manöövereihin, ja siten nimenomaan heidän kukistumiseensa kansana myöhemmin. Myös 600 thespialaista päätti taistella spartalaisten rinnalla. Kaikki spartalaiset ja Leonidas itse kuolivat seuranneessa taistelussa.


title: Salamiin taistelu

text: Ateenalaiset olivat paenneet Salamiin saarelle sen jälkeen kun persialaiset olivat voittaneet Thermopylain taistelun elokuussa 480 eaa. Persialaiset vuorostaan valtasivat ja polttivat Ateenan. Artemisionin taistelun päätyttyä ilman ratkaisua kreikkalaisten laivasto perääntyi Salamiille. Spartalaiset olisivat halunneet perääntyä Peloponnesokselle ja puolustaa Korintin kannasta, mutta ateenalainen Themistokles sai heidät jäämään. Hänen mukaansa persialaiset pystyisivät hyökkäämään Peloponnesokselle suuren laivastonsa ansiosta, vaikka kannas olisikin kreikkalaisten hallussa.


title: Thermopylain taistelu

text: Samaan aikaan kun Thermopylain taistelu käytiin myös Artemisionin meritaistelu kreikkalaisten ja persialaisten laivastojen välillä. Persialaiset lyötiin lopullisesti vasta Salamiin meritaistelussa ja Plataian taistelussa vuonna 479 eaa.


title: Thermopylain taistelu

text: Thermopylai on jäänyt historiaan maineikkaimpana esimerkkinä spartalaisesta sotilaskunniasta ja -kurista. Sitä pidetään myös historian kaikkien aikojen urhoollisimpana puolustustaisteluna. Herodotoksen mukaan kun Dienekes, eräs Spartan sotilas, kuuli liittolaisten sanovan persialaisten määrästä, että heitä on niin paljon, että heidän nuolensa pimentävät auringon, hän vastasi lakonisesti: "No hyvä, sitten saamme taistella varjossa".


title: Karneia

text: Spartalaiset eivät voineet osallistua sotatoimiin juhlan aikana. Tällä oli suuri vaikutus Spartan sotahistoriassa, sillä sodat käytiin usein kuumimpaan kesäaikaan, jolloin oltiin vapaita maatöistä. Seuraukset muistetaan erityisesti persialaissotien ajalta, sillä sen vuoksi spartalaiset myöhästyivät osallistumasta Marathonin taisteluun vuonna 490 eaa., eivätkä voineet lähettää koko armeijaansa Thermopylain taisteluun vuonna 480 eaa. Sama tapa liittyi kuitenkin myös useimpiin muihin suuriin kreikkalaisiin juhliin, ja tapaan viitataan jo Homeroksella.


title: Antiikin Thessalia

text: Pyyntöön myönnyttiin, ja Thessaliaan lähetettiin miehen sotajoukko. Kreikkalaiset ymmärsivät kuitenkin, että eteläiseen Kreikkaan johti Olymposvuoren ympäristössä Tempen lisäksi toinenkin kulkuväylä, mikä teki tehokkaan puolustautumisen Thermopylain pohjoispuolella vaikeaksi. Tämän vuoksi Thessaliasta vetäydyttiin uusin puolustusasemiin etelämpänä Thermopylaissa. Tämän jälkeen thessalialaiset antautuivat persialaisille. Aleuadain suku nousi takaisin valtaan, jonka jälkeen thessalialaiset tukivat persialaisia sodassa. Thermopylain taistelun jälkeen thessalialaiset johtivat persialaiset pitkäaikaista vihollistaan Fokista vastaan, ja sen kaupungit tuhottiin.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoki on Suomen kaupunki ja Etelä-Pohjanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee samannimisen joen molemmin puolin Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Seinäjoki on yksi Suomen nopeimmin kasvavista maakuntakeskuksista. Seinäjoen asukasluku on 62 871 (30.4.2018).


title: Seinäjoki (joki)

text: Seinäjoki on noin 90 kilometrin pituinen Kyrönjoen sivujoki Etelä-Pohjanmaalla. Joki saa alkunsa Virtain Kortesjärvestä. Peräseinäjoen eteläosissa se virtaa Luomanjokena noin 30 kilometrin matkan. Peräseinäjoen kirkonkylän eteläpuolella Kihniänjoki yhtyy Luomanjokeen, mistä lähtien joen nimi on Seinäjoki.


title: Seinäjoki (joki)

text: Lukuun ottamatta Virtain alueella olevia kahta pientä järveä päähaaraan ei ole suoranaisessa yhteydessä järviä. Lisävesiä Seinäjoki saa siihen laskevista luomista, joita on enimmäkseen Peräseinäjoen alueella. Edellä mainitun Kihniönjoen lisäksi toinen huomattava Seinäjoen sivuhaara on Pajuluoma, joka alkaa Ämmälänkylästä ja yhtyy Seinäjokeen noin kilometrin päässä Itikanmäestä pohjoiseen, Alajoen viljelylakeuden itäosassa.


title: Seinäjoki

text: Markkina-alueeltaan Seinäjoki on maan kuudenneksi suurin ja koulutustasoltaan maan kahdeksas. Seinäjoki on vireä urheilukaupunki: Seinäjokelaisjoukkueet ovat saavuttaneet Suomen mestaruuksia lentopallossa, amerikkalaisessa jalkapallossa, pesäpallossa, maahockeyssa, salibandyssa ja jalkapallossa. Muita kansallisen tason menestyslajeja ovat paini, yleisurheilu, pikaluistelu, uinti, ampumahiihto ja moottoriurheilu. Seinäjoella ilmestyy maakuntalehti Ilkka.


title: Läntinen suuralue (Seinäjoki)

text: Läntinen on yksi Seinäjoen suuralueista. Se sisältää Alakylän, Joupin, Jouppilan ja Huhtalan kaupunginosat. Joulukuussa 2016 suuralueen väkiluku oli 9 185, josta suurin osa sijoittuu Alakylän ja Joupin kaupunginosiin. Kyrönjoen sivujoki "Seinäjoki" erottaa Läntisen suuralueen Seinäjoen kantakaupungista. Suuralueella on rivi- ja pientaloalueiden lisäksi kerrostalolähiötäkin.


title: Seinäjoki-sali

text: Seinäjoki-sali on Seinäjoen kaupungin Marttilan kaupunginosassa sijaitseva konsertti- ja kokoussali. Se sijaitsee Kampusrannassa Seinäjoen itärannalla noin kilometrin Seinäjoen keskustasta länteen. Seinäjoki-sali on osa Seinäjoen ammattikorkeakoulun hallintorakennusta Kampustaloa.


title: Seinäjoki (joki)

text:
Joki halkoo nimeämäänsä Seinäjoen kaupunkia kaakko–luode-suunnassa ja kääntyy kaupungin pohjoisosassa lähes suorakulmaisesti länteen. Tästä kohdasta on rakennettu 1968–1982 Seinäjoen suuosan oikaisu, joka yhtyy Kyrönjokeen Nurmon ja Ylistaron rajalla Kiikun kylän pohjoispuolella. Se tehtiin turvaamaan viljelyalueita jokavuotisilta tulvilta. Oikaisu-uoman pituus on seitsemän kilometriä, ja kesäisin sillä järjestetään jokiristeilyjä.
Lähellä Ilmajoen rajaa Seinäjoki yhtyy Seinäsuussa Kyrönjokeen.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoelle pääsee junalla lännestä Vaasan suunnasta, etelästä Tampereen suunnasta, idästä Haapamäen ja Jyväskylän suunnasta sekä pohjoisesta Oulun ja Kokkolan suunnasta. Seinäjoen rautatieasemalla Tampere–Oulu-pääradasta erkanevat rataosat Seinäjoki–Haapamäki, Seinäjoki–Kaskinen ja Seinäjoki–Vaasa.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen Natura-kohteita ovat vanhat kuusivaltaiset metsät Pelman metsä ja Nättypii, sekä suoalueet Peränevanholma, Pirjatanneva, Paukaneva ja Haukilamminneva.Seinäjoen alue on muun Etelä-Pohjanmaan maakunnan tavoin entistä meren pohjaa. Nykyisen Itämeren paikalla aikoinaan ollut Litorinameri peitti maakunnan aluetta alleen vielä 2000 eaa. Seinäjoen alue sijaitsi tuolloin juuri meren muodostaman lahdekkeen rannikolla.


title: Seinäjoki

text: Ilmajoen Munakan kylä on myös ilmaissut kiinnostuksensa liittyä Seinäjoen kaupunkiin. Vuonna 2012 kylän asukkaat laativat adressin kylän liittämisestä Seinäjokeen. Laadittu adressi toimitettiin sekä Ilmajoen kuntaan että valtiovarainministeriöön. Uuden Seinäjoen väkiluku on noin 58 985 asukasta, mikä tekee Seinäjoesta samaa kokoluokkaa olevan kaupungin Rovaniemen, Vaasan ja Kotkan kanssa. Laajinta kannatusta kuntien yhdistäminen sai Seinäjoella ja Ylistarossa, kun taas Nurmossa esiintyi jyrkkää vastustamista kuntaliitokseen, mikä tuli ilmi muun muassa kansanäänestyksessä. Nurmon kunnanvaltuusto keskusteli asiasta neljä ja puoli tuntia ennen päätöksentekoa. Merkittävä osa nurmolaisista asuu toiminnallisesti Seinäjoen esikaupungiksi muodostuneella Hyllykalliolla. Ylistaro puolestaan on etäämmällä Seinäjoen kaupungista sekä oli selvästi harvemmin asuttu maatalousvaltainen kunta.


title: Ivanovon alue

text: Ivanovon alue () on hallinnollinen alue Venäjällä Itä-Euroopassa. Alue rajoittuu pohjoisessa Kostroman alueeseen, idässä Nižni Novgorodin alueeseen, etelässä Vladimirin alueeseen ja lännessä Jaroslavin alueeseen. Alueen pinta-ala on 23 900 km².


title: Ivanovo

text: Ivanovo () on Ivanovon alueen pääkaupunki Venäjällä. Sen asukasluku on 408 330 (2010).


title: Ivanovon alue

text: Ivanovon alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Ivanovo (vuoteen 1932 saakka Ivanovo-Voznesensk). Aluehallinnon johdossa on kuvernööri ja alueduuma. Paikallista itsehallintoa varten alue on jaettu 21 piiriin ja 6 kaupunkialueeseen.


title: Ivanovo

text:
Ivanovon kylä tunnetaan kirjallisissa lähteissä vuodesta 1561. Kaupunki perustettiin 1871 liittämällä Ivanovon kylä Voznesenskin posadiin. Vuoteen 1932 kaupungin nimi oli Ivanovo-Voznesensk. Ivanovo kuuluu kultaisen renkaan historiallisiin kaupunkeihin Moskovan koillispuolella.
1800-luvun alussa Ivanovo kilpaili myös Venäjään kuuluneen Puolan Łódźin kanssa Euroopan tekstiiliteollisuuden keskuksen asemasta. Työväen olojen vuoksi lakot olivat yleisiä ja yksi johtikin vuoden 1905 vallankumoukseen. Samana vuonna Ivanovossa perustettiin ensimmäinen työläisten neuvosto.


title: Komsomolsk (Ivanovon alue)

text: Komsomolsk () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan ja Kljazman välillä 59 kilometriä Ivanovosta länteen. Kaupunki on Komsomolskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Ivanovosta haarautuva sivurata (Komsomolskin asema). Asukkaita on 9 000 henkeä (vuonna 2008).


title: Ivanava

text: Ivanava () eli Ivanovo (, , ) on pieni kaupunki Brestin alueella Valko-Venäjän lounaisosissa. Kaupunki, jonka asukasluku oli 16 086 vuoden 2009 väestönlaskussa, on Ivanavan maaseutuvaltaisen hallintopiirin keskus (kaikkiaan 43 586 asukasta, mukana kaupunkilaiset).


title: Teikovo

text: Teikovo () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Okan sivujoen Vjazman rannalla 35 kilometriä Ivanovosta lounaaseen. Kaupunki on Teikovon piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Sen kautta kulkee Ivanovon ja Aleksandrovin välinen rautatie (Teikovon asema). Asukkaita on 35 200 henkeä (vuonna 2008).


title: Vitšuga

text: Vitšuga () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Ivanovon ja Kinešman välisen rautatien varrella (Vitšugan asema) 71 kilometriä Ivanovosta luoteeseen. Kaupunki on Vitšugan piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asukkaita on 38 500 henkeä (vuonna 2008).


title: Kohma

text: Kohma () on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kljazman sivujoen Uvodin varrella 6 kilometriä Ivanovosta kaakkoon. Kaupungin kautta kulkee Ivanovon ja Novkin välinen rautatie. Asukkaita on 28 500 henkeä (vuonna 2008).


title: Vladimirin alue

text: Vladimirin alue () on hallinnollinen alue Keski-Venäjällä Itä-Euroopassa Moskovan itäpuolella. Se rajoittuu pohjoisessa Jaroslavlin ja Ivanovon alueisiin, idässä Nižni Novgorodin alueeseen, etelässä Rjazanin alueeseen sekä lännessä Moskovan alueeseen.


title: Aateli

text: Aateli (aatelisto) on eurooppalaiseen sääty-yhteiskuntaan kuuluva käsite. Se tarkoittaa syntyperänsä, maaomistuksensa ja osin myös ansioidensa perusteella etuoikeutettua yhteiskunnan kerrosta. Aateliuden kaltaisia ilmiöitä, aristokratiaa, on esiintynyt monissa muissakin kulttuureissa. Euroopan aateli oli keskiajalla ja varhaisella uudella ajalla ennen kaikkea maanomistaja- ja sotilassääty, ja sittemmin myös ylempi virkamiessääty (virka-aateli). Aatelisto jakautuu yleensä useisiin luokkiin ylimystöstä alhaisaateliin.


title: Ylimystö

text: Ylimystö (myös ylhäisö, ylimykset) on ylin, pysyvästi etuoikeutettu yhteiskuntaluokka, jonka asema perustuu syntyperään, varallisuuteen, sosiaaliseen asemaan tai muuhun vastaavaan syyhyn. Sääty-yhteiskunnan ylin luokka oli aateli, jonka tehtävänä alkuaan oli valtion puolustaminen. Se muodostui, kun kuninkaista ja ruhtinassuvuista koostunut sukuaateli ja korkeimmista virkamiehistä ja sotilaspäällystöstä muodostunut palvelusaateli sulautuivat yhteen. Nykyisin aatelin erioikeudet on poistettu miltei kaikissa maissa.


title: Von

text: Kun prepositiota käytetään sukunimen edessä, se tarkoittaa yleensä nimen kantajan olevan aatelinen. Sellaisena se esiintyy monien aatelissukujen nimissä varsinkin Saksassa, mutta myös Ruotsissa ja Suomessa. Keskiajalla kantajansa lähtöperää ilmaissut von oli yleinen myös aatelittomien sukunimissä, esimerkiksi ”Hans von Duisburg” tarkoitti Hans duisburgilaista. Ajoittain von-liitteen käyttö on ollut kiellettyä muilta kuin aatelisilta. Kun Saksa ja Itävalta luopuivat monarkioista vuonna 1919 ja siirtyivät tasavalloiksi, etuoikeutettu aateli lakkasi olemasta, jolloin ”von” merkitsi pelkkää nimen osaa. Itävallassa luovuttiin myös aateliuden tunnusmerkeistä sukunimissä, jolloin esimerkiksi Friedrich von Hayekista tuli Friedrich Hayek. Kaikki ”von”-liitteen käyttäjät eivät ole aatelisia sukujuuriltaan.


title: DIANA-malli

text: Autenttinen tarkoittaa jotain todellista, oikeaa, aitoa tai väärentämätöntä. Oppimisessa se tarkoittaa opiskelijan sitoutumista ja vastuunottoa omasta oppimisestaan. Opiskelija on oman oppimisensa ja osaamisen kehittymisensä subjekti. Ammatillisessa koulutuksessa autenttinen oppiminen lähtee arkisista ja konkreettisista työelämän ongelmista ja oppimisprosessissa ratkaistaan oikeita työelämään ja työtehtäviin liittyviä ongelmia. Osaaminen tarkoittaa sitä, että opiskelija pystyy yhdistämään teoreettisen tiedon käytännön työhön. Kun ongelma on oppijalle aito, hän haluaa selvittää sitä myös teoreettisesti. Kun oppimisprosessi etenee, kasvaa halu tietää ja hallita yhä laajemmin ja syvemmin asioita. Halu tietää ja osata tulee sisältäpäin.


title: Aateliskirje

text: Aateliskirjeeksi tai -kirjaksi kutsutaan erityisesti asiakirjaa, jolla tietylle henkilölle läänitettiin aateluus. Keskiajalla aateluus ei ollut perinnöllistä, vaan sen sai niin sanottua rälssivapautta sai ratsupalvelusta vastaan, minkä vuoksi aateliskirjeitä kutsuttiinkin aluksi rälssikirjeiksi. Myöhemmin asiakirjaa kutsuttiin vaakunakirjeeksi haluttaessa erottaa aatelismies tavallisesta ratsupalvelusta suorittavasta ja veroista vapautetusta. Pohjoismaissa aateluudesta tuli perinnöllistä vasta 1500-luvulla, mistä lähtien aateliskirjeen merkitys oli entistä suurempi sen ollessa automaattisesti voimassa sukupolvesta toiseen. 1600-luvulla Pohjoismaihin perustettiin ritarihuoneita, jotka kelpuuttivat jäsenikseen miltei pelkästään vaakunakirjeiden omistajia, sillä niillä pystyi todistamaan kuulumisensa aateliin.


title: Arvoitus

text: Arvoitus on tarkoituksellisen hämäävä, arvoituksellinen tai moniselitteinen kysymys, johon oikean vastauksen löytäminen vaatii nokkeluutta. Arvoitukset ovat suosittua ajanvietettä ja osa monen kansan kansanperinnettä. Kuuluisa arvoitus on esimerkiksi niin sanottu "Sfinksin arvoitus": "Mikä käy aamulla neljällä jalalla, päivällä kahdella ja illalla kolmella?" Arvoituksella voidaan tarkoittaa myös jotain vaikeatajuista asiaa tai tapahtumaa, jota ei osata varmasti selittää.


title: Maalaisaateli

text: Maalaisaateli () tarkoittaa alempaa englantilaista aatelia. 1700-luvun alkupuolella maalaisaateli määriteltiin maanomistukseen perustuvan vaikutusvallan avulla. Maalaisaateli on ryhmänä epämääräinen ja sen sisältö on muuttunut ajan myötä. 1700-luvulla siihen voitiin sisällyttää myös papisto, suoraan maataloutta palvelevan kuljetusalan ja teollisuuden omistajat kuten satula- ja vaunusepät sekä maataloustuotteita jalostaneen teollisuuden, kuten olutpanimojen, parkitsimoiden, villateollisuuden ja vastaavien omistajat. Maalaisaatelilla oli paljon valtaa 1700-luvulla Englannin ollessa vielä maatalousvaltainen valtio. Kun tarkoitetaan pelkästään maata omistavaa maa-aatelia, voidaan käyttää nimitystä "landed gentry". Englantilaisen maalaisaatelin arvonimiä ovat baronetti ("baronet"), ritari ("knight"), esquire ja gentleman. Maalaisaatelia ei lueta pääreihin eivätkä he päässeet parlamentin ylähuoneeseen. Lordien nuoremmat pojat kuuluvat myös gentryyn.


title: Akatisia

text: Akatisia tarkoittaa neurologista oiretta, jossa henkilö kokee tuskaisuutta ja liikkumispakkoa, josta niin kutsuttua pakon omaista kävelyn tarvetta kutsutaan nimellä tasikinesia. Termi tulee kreikan kielen sanoista ἁ-, "a-" "ilman, ei" ja κάθισις, káthisis "istua". Nykyään akatisialla tarkoitetaan ensisijaisesti lääkkeiden aiheuttamaa motorista levottomuutta, mutta aiemmin termiä käytettiin kuvaamaan neurasteniasta johtuvaa kiihtyneisyyttä. Akatisian oireita ovat sisäinen tuskaisuus ja levottomuuden tunne, johon liittyy jaloissa tuntuva liikkumispakko ja kyvyttömyys seistä tai istua hiljaa. Akatisiaa potevat saattavat liikehtiä hermostuneesti, vaihtaa painoa jalalta toiselle ja hankalissa tapauksissa kävellä pakonomaisesti. Tilaan voi liittyä kauhun ja hallinnan menettämisen tunteita.


title: Yliopistovaltaus

text: Yliopistovaltaus tarkoittaa yliopiston rakennuksen tai sen osan, tilan tai keskeisen symbolin ottamista haltuun yleensä ilman lupaa. Yliopistovaltaus on protestin, aktivismin ja mielenosoituksen muoto sekä suoraan demokratiaan kuuluva yhteiskunnallisen vaikuttamisen tapa. Yliopistovaltauksella pyritään yleensä vaikuttamaan opiskelijoiden asemaan tai heitä koskeviin päätöksiin, vastustamaan esimerkiksi opintososiaalisia heikennyksiä tai puolustamaan opiskelun maksuttomuutta. Valtaus katsotaan kuuluvaksi kokoontumisvapauden piiriin Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksessa (artikla 11). Yliopistovaltaukset saavat yleensä julkista huomiota.


title: Aikataulu

text: Aikataulu on taulukko tai lista, joka ilmaisee eri asioiden, ilmiöiden ja tapahtumien tulevia tapahtuma-aikoja. Aikatauluilla ilmaistaan mm. eri asemilla kulkuvälineiden saapuvia ja lähteviä aikoja. Aikatauluilla ilmoitetaan myös vaikkapa lentokentillä määränpää, mahdollinen myöhästyminen, milloin kone on lähdössä, milloin täytyy siirtyä porteille ja milloin koneeseen.


title: Aleksanteri Suuri

text: Aleksanteri Suuri eli Aleksanteri III (; noin 20. heinäkuuta 356 eaa.–10. kesäkuuta 323 eaa.) oli Makedonian kuningas 336–323 eaa. Hän oli antiikin merkittävimpiä sotapäälliköitä; hän valloitti muun muassa Egyptin ja Persian valtakunnan ja eteni aina Intiaan asti.


title: Aleksanteri Suuri

text: Aleksanteri Suuri on ollut suosittu aihe taiteessa antiikin ajoista aina nykypäivään asti. Aleksanterin henkilökohtainen kuvanveistäjä Lysippos veisti Aleksanterista veistoksia, joista yksi on säilynyt nykypäivään roomalaisena kopiona. Pompejista on löydetty niin sanottu Aleksanteri-mosaiikki, joka kuvaa Aleksanteria ja Dareiosta Issoksen taistelussa.


title: Aleksanteri Suuri

text: Aleksanteri Suuren elämästä on tehty myös lukuisia elokuvia ja televisiosarjoja. Vuonna 1956 valmistuneessa elokuvassa "Aleksanteri Suuri" Richard Burton näytteli Aleksanteria. Oliver Stonen ohjaamassa elokuvassa "Aleksanteri" (2004) häntä näytteli Colin Farrell.


title: Aleksanteri Suuri antiikin lähteissä

text:
Toinen tuntemattoman kirjailijan teos on "Itinerarium Alexandri", joka käsittelee Aleksanterin Persian-sotaretkeä ja vastaa sisällöltään Arrianoksen Anabasiksen neljää ensimmäistä kirjaa. Aleksanteri Suuri mainitaan myös apokryfikirjoihin kuuluvan ensimmäisen makkabilaiskirjan alussa, ja hän esiintyy Josefuksen "Juutalaisten muinaisajat" -teoksessa. Aleksanteri mainitaan myös zarathustralaisessa Arda Virafissa, jonka mukaan Aleksanteri määräsi zarathustralaisten pyhän kirjan Avestan poltettavaksi.
Oma lukunsa on Aleksanterin legendaarinen elämäkerta, joka sai alkunsa luultavasti Aleksandriassa. Sen kirjoittajaksi väitettiin virheellisesti Aleksanterin hovihistorioitsijaa Kallisthenesta, minkä takia todellista kirjoittajaa kutsutaan "pseudo-Kallistheneeksi". Elämäkerrasta on säilynyt parikymmentä kreikankielistä käsikirjoitusta, mutta mikään niistä ei luultavasti edusta elämäkerran alkuperäistä muotoa. Teos käännettiin myöhemmin useille muille kielille. On väitetty, että Aleksanterin legendaarinen elämäkerta olisi ollut laajimmin luettu teos ennen nykyaikaa, tietysti uskonnollisia teoksia lukuun ottamatta.


title: Aleksanteri Suuri

text: Vuonna 326 eaa. Aleksanteri jatkoi sotaretkeään Intiaan. Tuohon aikaan kreikkalaiset tunsivat Intian pääasiassa Herodotoksen ja Ktesiasin täysin mielikuvituksellisten kuvausten perusteella. Kreikkalaisen maailmankuvan mukaan Aasia loppui Intiaan, jonka jälkeen alkaisi suuri valtameri joka ympäröi koko maailman. Aikaisemmin Aleksanterin hoviin oli saapunut kaksi intialaista ruhtinasta, Sasigupta ja Ambh. Kummallakin oli ongelmia naapurikansojensa kanssa ja he pyysivät apua nuorelta kuninkaalta. Aleksanteria kiinnostivat myös ehkä tarinat siitä kuinka jumala Dionysos, joka myös oli eräs hänen myyttisistä esi-isistään, oli aikoinaan käynyt Intiassa.


title: Susa

text: Aleksanteri Suuri voitti Dareios III:n 331 eaa. ja taisteltuaan seitsemän vuotta aina Intiaan ulottuneilla retkillään Aleksanteri Suuri palasi Susaan ja otti vaimokseen Dareioksen tyttären. Hän piti joukkohäät 10 000 kreikkalaismiehelle ja näiden persialaisille vaimoille ja ilmoitti yhdistävänsä Kreikan ja Persian yhdeksi suurvallaksi. Kun Aleksanteri Suuri kuoli 323 eaa., Susa jäi maakunnalliseksi kaupungiksi. Siellä oli myöhemmässä vaiheessa piispanistuin ja sassanidien kuningas Sapor II, joka oli kiihkeä zarathustralainen, laittoi satoja norsuja tallomaan Susaa maantasalle. Lopullinen tuho muinaiselle Susalle tuli 1200-luvulla, kun mongolit tuhosivat sen.


title: Aleksanteri Suuri

text: Aleksanteri oli kuningas Filippos II:n ja epeiroslaisen prinsessa Olympiaan poika. Aleksanteri väitti tosin myöhemmin, että hänen todellinen isänsä olisi ollut itse ylijumala Zeus. Olympiaan kautta Aleksanteri oli sukua Epeiroksen kuningashuoneelle, jonka sanottiin polveutuneen Akilleesta ja Andromakhesta. Isänsä kautta hänen sanottiin olevan sukua Herakleelle. Myöhemmin elämässään Aleksanteri yritti käytöksellään korostaa sukulaisuuttaan muinaisiin esi-isiinsä.


title: Aleksanteri I (Epeiros)

text: Samalla kun Aleksanteri Suuri aloitti Persian valtakunnan valloituksen, sai Aleksanteri avunpyynnön Italiasta eräältä kreikkalaiselta kolonialta, joka taisteli italialaisia heimoja vastaan. Aluksi Aleksanterin sotaretki sujui hyvin, mutta pian kreikkalaiset alkoivat epäillä, että hän aikoi liittää valloituksensa omaan valtakuntaansa. Vuonna 330 tai 331 eaa. Aleksanterin joukot kukistettiin taistelussa ja hänet surmattiin.


title: Aleksandria

text: Aleksanteri Suuri perusti Aleksandrian vuonna 332 eaa. Aleksanteri Suuren pääarkkitehti hankkeelle oli kreikkalainen Dinorkates. Aleksandrian oli tarkoitus toimia Naucratiksen seuraajana Egyptin hellenistisenä keskuksena sekä toimia linkkinä Kreikan ja hedelmällisen Niilin laakson välillä. Joitakin kuukausia Aleksandrian perustamisen jälkeen Aleksanteri Suuri lähti Egyptistä, eikä koskaan palannut kaupunkiinsa. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen hänen ruumiinsa sijoitettiin aluksi kultaiseen sarkofagiin, joka oli tarkoitus viedä Makedonian valtakuntaan. Lopulta Ptolemaioksen vaikutuksesta se päätyi kuitenkin Aleksandriaan. Tarinan mukaan Egyptissä Aleksanterin ruumista kävi satoja vuosia myöhemmin katsomassa muun muassa Rooman ensimmäinen keisari Augustus. Sadassa vuodessa Aleksandriasta tuli maailman suurin kaupunki, ja joitakin satoja vuosia eteenpäin se oli toiseksi suurin heti Rooman jälkeen.


title: Aleksanteri Suuri

text: Aleksanterin suurin rakkaus oli luultavasti hänen lapsuudenystävänsä Hefaistion. Hän otti Persian sotaretken aikana rakastajattarekseen Artabazoksen tyttären ja lapsuudenystävänsä Barsinen. Antiikin lähteiden mukaan Parmenionin olisi suositellut Aleksanterille että tämä ottaisi itselleen rakastajattaren. Barsinen kanssa Aleksanteri sai pojan Herakleen. Baktrian sotaretken aikana Aleksanteri rakastui Oksyarteen tyttäreen Roksaneen. Aleksanteri meni Roksanen kanssa naimisiin ehkä myös siksi että se saisi Persian ylimystön hyväksymään hänet. Palattuaan Intian sotaretkeltä Aleksanteri nai Dareios III:n tyttären ja Artakserkses III:n tyttären Parysatiksen. Kun Aleksanteri kuoli vuonna 323 eaa., Roksane oli raskaana ja synnytti myöhemmin pojan, Aleksanteri IV:n. Niin sanottu "Metzin epitomi" mainitsee myös Aleksanterin ja Roksanen pojan, joka kuoli vauvana vuonna 326 eaa.


title: Metsästäjän eettiset ohjeet

text: Metsästäjän eettiset ohjeet on Metsästäjäin keskusliiton laatima kahdeksankohtainen ohje metsästäjille, joka sisältää metsästäjäsäännöt ja hyvät metsästystavat. Ohjeiden tarkoituksena on rakentaa ja ylläpitää metsästäjien yhteistä arvopohjaa. Ohjeiden avustuksella yksittäinen metsästäjä voi pohtia harrastuksensa arvoja, tavoitteita ja sisäistää niitä automaattisiksi toimintatavoiksi. Eettiset ohjeet korostavat riistaeläinten, luonnon ja muiden ihmisten kunnioittamista sekä oikeudenmukaisuutta. Nykyisiä eettisiä ohjeita edelsivät 12 kohtainen vuonna 1975 käskymuotoon laadittu "Yleiset metsästyssäännöt" ja vuonna 1999 "Hyvät metsästystavat".


title: Metsästys Suomessa

text: Suomessa metsästykseen pitää olla aina maanomistajan lupa.Usein metsästysseurat tekevät maanomistajien kanssa sopimuksia, joiden perusteella metsästysseuraan kuuluvat jäsenet saavat metsästää sovituilla alueilla. Suomessa metsästäminen ei siis edellytä maan omistamista. Metsästäjät voivat ostaa erilaisia metsästyslupia valtion maille. Valtion omistamia maita ja lupien myyntiä hallinnoi Metsähallitus. Osalla Pohjois-Suomen asukkaista on kotipaikkakuntansa perusteella oikeus metsästää valtion omistamilla mailla.


title: Menneisyyden metsästäjät

text: Menneisyyden metsästäjät on suomalainen Yle TV1 -kanavalla esitetty realitysarja, jossa seurataan kuusihenkisen Kanta-Hämeen menneisyyden etsijät -metallinetsintäryhmän maanalaisten aarteiden etsintää. Sarjaa esitettiin alkuvuodesta 2017. Ryhmän esiintyjinä toimivat metallinetsintäharrastajat Reijo Hyvönen, Ossi Kupila, Pekka Kupila, Mikko Mäkelä, Jussi Nieminen sekä Tomi Virtanen. Sarjan kaikki jaksot ilmeistyivät katsottaviksi Yle Areenaan 10. tammikuuta 2017, jolloin ensimmäinen jakso esitettiin myös televisiossa. Loput jaksot esitettiin viikoittain tiistaisin.


title: Jousimetsästys

text: Metsästys jousella on tullut uudestaan metsästyksen harrastajien pariin koska laji vaatii enemmän taitoja metsästäjältä ruutiaseeseen verrattuna. Myös nykyteknologia on vienyt jousia eteenpäin, ja näin ollen saanut ihmiset taas kiinnostumaan jossain määrin jousista. Kokenutkin ruutiasetta käyttävä metsästäjä saa aivan uuden näkökulman ja haasteen metsästykseen. Suomessa metsästetään primitiivi/itsetehdyillä-, pitkä-, vastakaari- ja taljajousilla. Varsi- eli jalkajousella ei saa Suomessa metsästää.


title: Päättäjien Metsäakatemia

text:
Päättäjien Metsäakatemia on yhteiskunnallisille päättäjille ja vaikuttajille suunnattu kohtaamispaikka ja kutsukurssi. Sen tavoitteena on vahvistaa suomalaisten vaikuttajien edellytyksiä luoda kestävää hyvinvointia suomalaisista metsistä. Kursseille kutsutaan virkamiehiä, yritysten ja etujärjestöjen johtoa, poliitikkoja sekä koulutuksen, tieteen, taiteen, kansalaisjärjestöjen ja median edustajia.
Päättäjien Metsäakatemian toiminnalla pyritään kasvattamaan suomalaisten vaikuttajien kiinnostusta metsäasioihin ja vahvistamaan heidän metsällistä tietämystään sekä luomaan vuorovaikutusta metsäalan ja muiden alojen vaikuttajien kesken. Taustalla on ajatus, että metsien tarjoamien mahdollisuuksien tasapainoinen ja kestävä hyödyntäminen yhteiskunnassa edellyttää avointa vuorovaikutusta ja yhteistyötä.


title: Suomen metsät

text: Metsänhoitotiede ja metsänhoito on keskittynyt voimakkaasti puunkasvatuksen tehostamiseen, jolloin metsien muu käyttö on jäänyt vähemmälle huomiolle. Metsä on kuitenkin kokonaisuus, joka muodostaa elinympäristön kasveille, eläimille ja puille. Eläinten elinympäristöjä alettiin merkitä metsätaloussuunnitelmiin vasta 1990-luvulla. Puuntuotannossa oli 1900-luvun alussa tarkoituksena kehittää metsän uudistamiseen ja kasvattamiseen menetelmiä, joilla tuotannolliset tavoitteet voitiin saavuttaa mahdollisimman pienin kustannuksin. Näiden tutkimusten perusteella luovuttiin 1940-50-luvuilla harsintametsätaloudesta. Metsänhoidon tutkimuksen suuntautuminen pelkästään puuntuotantoon katkaisi lähes 30 vuodeksi tutkimuksen metsien luontaiseen kehitykseen ja vaihtoehtoisiin metsänhoidon muotoihin.


title: Tukkilaiskisat

text: Kisajärjestelyt hoidetaan enimmäkseen talkoovoimin. Kilpailuihin myydään pääsylippuja menojen kattamiseksi, mutta tarkoituksena ei ole niinkään taloudellinen hyöty kuin perinteen vaaliminen ja metsätaitojen säilyminen. Kilpailuihin liittyy oheistoimintaa, kuten ohjelmaa lapsille, ravintola, näyttelyitä jne. sekä muuta metsätyöhön liittyvää aktiviteettia. Lavalla on kuuluttajan lisäksi asiantuntija kertomassa koskenlaskun saloista sekä muuta ohjelmaa, johon hankitaan paikallisia muusikkoja ja muita esiintyjiä, mm. juhlapuheen pitäjä. Julkisuuden henkilöt ovat toivottuja esiintyjiä tai vieraita, ja usein maakunnan poliitikot ovat olleet seuraamassa kisoja. Perinteisten lajien rinnalle on tullut uusia näytöksiä, mutta koskenlasku on pysynyt kautta aikojen yleisön suosikkina siihen liittyvän jännityksen vuoksi. Myös akrobatianäytökset kiinnostavat yleisöä. Kilpailujen ohella löytyy mielikuvitusta käyttäen uutta ohjelmaa, josta esimerkkinä koskenlasku suksilla. Kilpailujen ylituomari säv/laulutaiteilija Esa Hellsten on kunnostautunut myös tekemällä aiheeseen sopivia lauluja.


title: Metsäala

text: Metsät ovat Suomen merkittävin uusiutuva luonnonvara ja tulevaisuudessa yksi kansallisista vahvuuksistamme luonnonvarojen kysynnän kasvaessa jatkuvasti. Puu ja metsät toimivat puuperäisten tuotteiden, energian, virkistyksen ja hyvinvoinnin lähteinä ja alan jatkuva tutkimus luo edellytykset yhä monipuolisemmalle metsien hyödyntämiselle . Yksi metsäalan suurimmista tulevaisuuden haasteista Suomessa ja koko maailmassa on puun tuotannon säilyttäminen ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävällä pohjalla ja raaka-aineiden mobilisointi alan nykyiselle ja uudelle tuotannolle.


title: Metso-ohjelma

text: METSO tarjoaa metsänomistajille vapaaehtoisia keinoja suojella ja hoitaa metsää. Ohjelma pyrkii turvaamaan metsien monimuotoisuuden kannalta tärkeitä ja lajistoltaan monipuolisia metsäluontokohteita. Ohjelman keinoin metsien monimuotoisuutta voivat suojella paitsi yksityiset maanomistajat niin maaseudulla kuin kaupungissa, myös kunnat, seurakunnat, yritykset, perikunnat sekä erilaiset metsänomistajien yhteistoimintaverkostot. Tavoitteena on vuoteen 2025 mennessä suojella yhteensä 90 000 hehtaaria metsää.


title: Aaveen metsästys

text:
Aaveen metsästys on harrastus, jonka periaate on tutkia paikkoja, joissa huhutaan olevan kummituksia. Tyypillisesti aaveenmetsästystiimit yrittävät kerätä todisteita paranormaalista toiminnasta.
Aaveenmetsästäjät käyttävät usein erilaisia elektronisia laitteita, kuten EMF-mittaria, digitaalista lämpömittaria, digitaalista videokameraa (kuten lämpökameraa tai infrapunakameraa), ääninauhuria ja tietokonetta.


title: Hyönteiset

text: Suomessa tavattavista hyönteisistä kookkaimmat perhoset ovat pääkallokiitäjä, syreenikiitäjä, isoapollo ja siniritariyökkönen. Suurimpia kovakuoriaislajeja ovat "Hydrophilus piceus" -vesiäinen, jättisukeltaja, "Meloe"-suvun toukohärät, erakkokuoriainen, karvari ja sarvikuonokas. Suorasiipisistä kookkaimpia ovat niitty-, idän- ja lehtohepokatti sekä satunnaisesti tavattava idänkulkusirkka, pistiäisistä herhiläinen ja jättipuu- ja ampiaispuupistiäinen sekä nivelkärsäisistä sauvalude ja vuorikaskas. Vaaksiaiset ovat isoimpia Suomessa esiintyviä kaksisiipisten lahkon edustajia. Korennoista kookkaimpia ovat ukonkorennot.


title: Niittysuppilohämähäkki

text: Niittysuppilohämähäkkiä tavataan kuivilla ja aurinkoisilla, matalakasvustoisilla niityillä ja pensaikoissa. Hämähäkki tekee tyypillisen, laajan mattomaisen verkkonsa pensaaseen tai matalaan kasvillisuuteen harvoin yli metrin korkeudelle maanpinnasta. Verkko on hyvin tiheä ja saattaa olla paikoin miltei läpinäkymätön. Verkko johtaa putkimaiseen seittimuodostumaan, jossa hämähäkki piileskelee. Verkon yläpuolelle hämähäkki kutoo joukon seittirihmoja, jotka pyydystävät verkon yli lentävät tai hyppäävät hyönteiset. Saaliin päädyttyä verkkoon, hämähäkki syöksyy piilopaikastaan, lamauttaa sen ja raahaa tunneliinsa.


title: Lehdesniitty

text: Lehdestyksestä hyötyvät kasveista muiden muassa kevätesikko, lehtomaitikka, mäkimeirami, verikurjenpolvi ja sikoangervo sekä monet hyönteiset. Etenkin hitaasti kasvavien ja monihaaraisten, usein jo nuorena lahoamaan alkavien latvottujen puiden rungoille ja latvuksiin muodostuu myös monenlaisia ääreviä mikrohabitaatteja. Siksi lehdestetyissä puissa menestyvät hyvin jäkälät, sammalet ja hyönteisistä etenkin kovakuoriaiset, ja niistä löytyy turvapaikkoja monille uhanalaisille, etenkin eteläisille lajeille sekä pesimä- ja ruokailupaikkoja myös linnuille.


title: Lehdestys

text: Lehdestyksestä hyötyvät kasveista muiden muassa kevätesikko, lehtomaitikka, mäkimeirami, verikurjenpolvi ja sikoangervo sekä monet hyönteiset. Etenkin hitaasti kasvavien ja monihaaraisten, usein jo nuorena lahoamaan alkavien latvottujen puiden rungoille ja latvuksiin muodostuu myös monenlaisia ääreviä mikrohabitaatteja. Siksi lehdestetyissä puissa jäkälät, sammalet ja hyönteisistä etenkin kovakuoriaiset menestyvät hyvin, ja niistä löytyy turvapaikkoja monille uhanalaisille, etenkin eteläisille lajeille sekä pesimä- ja ruokailupaikkoja myös linnuille.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Joukkosukupuutosta selvisivät pienet maaeläimet kuten nisäkkäät. Höyhenten peittämät linnut selvisivät. Matelijoista selvisivät kilpikonnat, krokotiilit, liskot ja käärmeet. Kalat ja sammakot selvisivät myös. Luukalat selvisivät erittäin hyvin, vaikka niissäkin tuho kosketti suuria lajeja. Hyönteiset selvisivät. Luukalat selvisivät parhaiten. Nämä olivat makean veden eliöitä, samoin kuin sammakot, krokotiilit ja vesikilpikonnatkin. Nämä eliöt kärsivät nykyään eniten happosateista, joten happosateet eivät liene olleen merkittävä eliöitä hävittänyt tekijä. Monet kaikkiruokaiset hyönteissyöjät ja raadonsyöjät selvisivät. Hyönteiset, etanat ja muut eläimet jotka söivät kuollutta eläin- ja kasviainesta, joutuivat hyönteisten ja nisäkkäiden ravinnoksi. Krokotiilit selvisivät luultavasti sen takia, että ne pystyivät syömään jätettä.


title: Hovinpellon niitty

text: Ratapenkereen ja kedon välissä kasvaa ohuella kaistaleella koivua, vaahteraa ja pihlajaa. Niityltä löytyy myös edellä mainittujen puulajien muodostamia ryhmiä sekä lähipihoilta levittäytyneitä puutarhakasveja, kuten ruskolilja, pensaskuusama, punaruusu ja kurtturuusu.


title: Niitty

text: Useissa paikoissa ympäri Suomea niityt ja luhdat kuuluvat erottamattomana osana kulttuurimaisemaan. On olemassa myös luonnonniittyjä, jotka ovat katoamassa. Ne ovat alun perin syntyneet paikoille, missä puut eivät syystä tai toisesta viihdy. Kun ei ole puita varjostamassa, niin niittykukkien määrä on myös suuri. Niityn eri kasvilajien määrä voi olla huomattavankin suuri ja joukossa voi olla monia harvinaisiakin kasvilajeja, kuten esimerkiksi noidanlukkoja.


title: Hyönteiset

text: Useat hyönteislajit käyttävät ravinnokseen viljelykasveja tai jopa elintarvikkeita, jolloin niitä pidetään tuholaisina. Tyypillisiä tuholaislajeja ovat esimerkiksi kirvat, kulkusirkat ja monien perhoslajien toukat. Toisaalta muilla hyönteisillä parasitoidina eläviä hyönteislajeja käytetään biologisessa tuholaistorjunnassa. Myös ihmisellä esiintyy loisena viihtyviä hyönteisiä, kuten täit ja kirput. Monet hyönteiset myös levittävät tauteja eli toimivat sairauden aiheuttavan eliön vektorina. Tällaisia tauteja esiintyy niin ihmisellä ja muilla eläimillä kuin kasveillakin. Ihmisen kannalta merkittävin hyönteislevitteinen sairaus on malaria, johon kuolee vuosittain 1–2 miljoonaa ihmistä ja sairastuu satakertainen määrä. Muita hyönteisten mukana leviäviä tauteja ovat esimerkiksi keltakuume, denguekuume, unitauti, Chagasin tauti, jokisokeus sekä laaja joukko muita eläin- ja kasvitauteja.


title: Hyönteispölytys

text: Hyönteispölytteisiä kasveja ovat suurin osa ruohokasveista ja useimmat puut. Suomessa suurin osa puista on tuulipölytteisiä ja vain jotkin puut ovat hyönteispölytteisiä, esimerkiksi metsävaahtera, tuomi ja pihlajat. Tropiikissa lähes kaikki lehtipuut ovat hyönteispölytteisiä. Yli 75 prosenttia maapallon tärkeimmistä ruokakasveista on pölyttäjistä riippuvaisia, tai hyötyvät hyönteisten pölytyksestä. Nykyisistä kasvilajeista lähes 90 prosenttia on kukkivia, ja suurin osa on jollain tavalla riippuvaisia eläinpölytyksestä.


title: Metsänterveys

text: Mäntytaimikoiden tuhoista mainitaan erityisesti halla, hivenainekysymykset ja jopa torjunta-aineiden tuholaiset sekä hirvituhot. Varttuneiden metsien osalla tulevat esiin myrskytuhot. Puutavaran osalla mainitaan pääasiassa erinäisiä hyönteisiä. Pääosin ongelmina tulevat esiin kuitenkin tuholaishyönteisten ohella sienitaudit. Teoksessa ei pelkästään luetteloida ja kuvata eri metsäsairauksia vaan annetaan ohjeita havaittujen ongelmien torjuntaan ja ennaltaehkäisyyn. Metsänterveysoppaan tiedot korvaa nykyään pitkälti Internet.


title: Soitinmusiikki

text: Instrumentaali-nimitystä käytetään erityisesti populaarimusiikissa. Levyttäneet rock- ja popartistit tekevät joskus kappaleistaan instrumentaaliversioita, jotka saattavat päätyä musiikkialbumeille bonusraitoina. Tietyissä musiikkityyleissä, kuten taide- ja elektronisessa musiikissa kaikki yksittäisen teoksen kappaleet voivat olla soitinmusiikkia. Metallimusiikissa instrumentaalit ovat yleensä rauhallisia verrattuna albumin muihin kappaleisiin, joten ne on useasti soitettu akustisella kitaralla.


title: Instrumentalisti (musiikki)

text: Instrumentalisti eli soitinmuusikko on muusikko, joka käyttää soitinta musiikin soittamiseen tai esittämiseen. Instrumentalisti voi olla perehtynyt yhteen tai useampaan soittimeen. Monta soitinta taitavaa instrumentalistia sanotaan multi-instrumentalistiksi.


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Soul (musiikki)

text: Oma lukunsa oli instrumentaalinen soulmusiikki, jossa keskityttiin yleensä enemmän grooven luomiseen kuin balladien täyttämissä soul-laulajien levyissä. Urut olivat instrumentaali-soulissa usein korostetussa asemassa, muuten käytettiin samoja soittimia kuin laulajaa säestäessä. Instrumentaalisen soulin sävelkieli on hieman vokaalisoulista poikkeavaa ja siihen lainataan enemmän vaikutteita laajemmin tuon ajan pop-musiikista. Tunnettuja instrumentaali-soulin esittäjiä ovat esimerkiksi Bar-Kays (1960-luvun kokoonpanossaan, tunnetuin levy on "Soul Finger"), Stax-levy-yhtiön taustaryhmä, Booker T. & The MG's (esimerkiksi levyt "Green Onions" ja "Hip-hug Her") sekä saksofonisti King Curtis (tunnetuin kappale "Memphis Soul Stew" levyltä "Live at Fillmore West"). Myös James Brownin yhtye levytti 1960-luvulla instrumentaali-soulia, tunnetuimpana kappaleenaan "Night Train".


title: Viritysjärjestelmä

text: Mikrotonaalinen musiikki voi viitata kaikkeen musiikkiin mikä sisältää länsimaisia puolisävelaskeleita pienempiä intervalleja. Termi merkitsee erittäin pieniä intervalleja sisältävää musiikkia, mutta voi sisältää minkä tahansa virityksen, joka eroaa länsimaisesta 12-sävelisestä tasavireisyydestä. Perinteisen intialaisen musiikin 22-sävelinen śruti; indonesialainen gamelan musiikki; thaimaalainen, burmalainen ja afrikkalainen musiikki, ja musiikki, joka käyttää vain intonaatiota, tai muita vaihtoehtoisia virityksiä, joita voidaan pitää mikrotonaalisina.


title: Konsertti

text: Konsertti on tilaisuus, jonka ohjelma muodostuu kokonaan tai pääasiallisesti musiikin esittämisestä. Tyypillisin konsertti on kaikille avoin mutta maksullinen yleisötilaisuus, mutta konsertiksi voidaan nimittää myös maksutonta tilaisuutta tai yksityistilaisuutta. Sen sijaan tallennetun musiikin toistamisesta muodostuvaa tilaisuutta ei nimitetä konsertiksi, vaan konsertissa on aina yksi tai useampi esiintyjä, joka soittaa tai laulaa yleisölle paikan päällä.


title: Soitinnus

text: Soitinnus (myös instrumentaatio, orkestrointi, orkestraatio) on musiikkitermi, joka tarkoittaa sävellyksen äänten jakamista eri soittimille. Se on säveltämistyön viimeinen luomisvaihe, jossa teos sovitetaan tietynlaisen orkesterin soitettavaksi. Soitinnuksen avulla voidaan vaikuttaa orkesterin tuottaman äänen väriin ja läpikuultavuuteen, eri soitinryhmien yhteissoiton piirteisiin ja soinnin tasapaino-ongelmiin. Soitinnus vaatii säveltäjältä soitinten teknisten ja soinnillisten ominaisuuksien tarkkaa tuntemusta; näitä ovat muun muassa tietyn soittimen ääniala, äänen korkeus ja sointiväri, soittotekniikan kuten hengityksen ja näppäilyn tuomat rajoitukset, erikoisefektien kuten pizzicaton ja glissandon mahdollisuus sekä soitinten nuotinnoskäytännöt. Joskus soitinnus (instrumentaatio) ja orkestraatio käsitetään erillisiksi termeiksi; tällöin soitinnus käsittelee yksittäiselle soittimelle kirjoitettavan musiikin tekniikoita ja orkestraatio tämän lisäksi orkesterin tasapainoon ja kokonaissointiin liittyvät seikat.


title: Kosketus (musiikki)

text: Kosketus on erityisesti kosketinsoittimiin liitetty musiikkitermi. Se kuvaa muusikon sormillaan kokemaa tapaa, olla kosketinsoitinten koskettimet saavat äänen syntymään niihin liittyvien mekanismien välityksellä. Kosketuksella on suuri merkitys musiikin soinnin esiintuomisessa. Siitä riippuu eräissä soittimissa, kuten pianossa, jopa instrumentin soinnin väri ja se vaikuttaa merkittävästi musiikin dynamiikkaan ja artikulaatioon. Erilaisissa kosketinsoittimissa on useimmiten erilainen kosketus.


title: Kirkkomusiikki

text: Kirkkomusiikki tarkoittaa säveltaidetta, jonka ytimen yleisesti katsotaan olevan kristillisessä jumalanpalveluksessa. Ortodoksista kirkkomusiikkia on kuitenkin vain jumalanpalvelukseen liittyvä musiikki. Läntisissä kirkoissa sitä vastoin on irtauduttu liturgiasta ja alettu esittää messuja, motetteja ja passioita myös itsenäisinä musiikkiteoksina, konserttimusiikkina. ”Kirkkomusiikki” saatetaan ymmärtää musiikiksi, jollaista yleensä kuulee kirkkorakennuksessa, joten melkein mikä tahansa vuoden 1600 vaiheilla sävelletty musiikki helposti yhdistetään kirkolliseen yhteyteen. Kirkkomusiikiksi voidaan käsittää myös mikä hyvänsä musiikki, jota jokin kirkko tai seurakunta käyttää julistuksessaan.


title: Musiikki (lehti)

text: Musiikki on neljännesvuosittain ilmestyvä, referee-menettelyä noudattava musiikkitieteellinen aikakausjulkaisu, jota julkaisee Suomen musiikkitieteellinen seura. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1971. "Musiikki"-lehden johtoajatus on, että musiikintutkimuksen tulosten julkaiseminen suomalaiselle yleisölle on tärkeää ja vaivan arvoista. "Musiikki"-lehdessä julkaistaan paitsi artikkeleita myös kirja-arvosteluja, keskustelupuheenvuoroja ja katsauksia ajankohtaiseen kotimaiseen ja ulkomaiseen musiikintutkimukseen.


title: Antestor

text: Vaikka ensimmäisillä julkaisuilla yhtyeen tyyli oli pääasiassa death-doom metalia suhteellisen hitailla kappaleilla ja murinalaululla, yhtye alkoi soittaa black metalia vuoden 1998 albumilla "The Return of the Black Death". Tällä albumilla yhtye alkoi esittää kirkunalaulua, tremolokitarariffejä sekä black metalille tyypillisiä nopeampia rumpukulkuja. Kosketinsoitin on keskeisessä osassa, ja black metalille tyypillisellä tavalla sillä esitetään eeppisiä välisoittoja, ja soitin hallitsee äänimaisemaa. Esimerkiksi "Sorg"-kappaleessa kolmen ensimmäisen minuutin ajan vain kosketinmelodia johtaa esitystä.


title: Taikahuilu

text: Vapaamuurariteemat toistuvat libreton lisäksi myös musiikissa. Teoksen alkusoitto alkaa kolmella koko orkesterin akordilla, ja vapaamuurareiden pyhänä pitämä luku kolme toistuu järjestelmällisesti läpi oopperan: kolme naista, kolme poikaa, kolme temppeliä, Yön kuningatar näyttäytyy kolme kertaa, Tamino soittaa huiluaan kolme kertaa. Lisäksi oopperassa käytetään runsaasti juhlallista Es-duuria ja vaikuttavia matalia puhaltimia. Es-duurin liittää vapaamuurareihin paitsi juhlallisuus, myös sen etumerkintä, jossa on kolme alennusmerkkiä.


title: Eurovision laulukilpailu

text: Nykyisten sääntöjen mukaan maan esityksessä lavalla voi olla enintään kuusi esiintyjää ja jokaisen esiintyjän tulee olla täyttänyt 16 vuotta finaalipäivään mennessä. Nykyisten sääntöjen mukaan esiintyjien kansalaisuutta tai esityksen kieltä ei ole rajoitettu eikä EBU puutu siihen, miten kukin maa kilpailukappaleensa ja -esittäjänsä valitsee. Kunkin maan oli pakko laulaa jollain virallisista kielistään vuosina 1966–1972 ja 1978–1998. Kielisäännön ansiosta kilpailuissa on kuultu kappaleita monista yleisesti tunnetuista historiallisista henkilöistä ja kansainvälisesti ymmärretyistä käsitteistä sekä rallattelua. Ennen vuotta 1966 pidettiin selvänä, että laulut lauletaan omalla kielellä. Vuonna 1965 Ruotsi esitti laulunsa kokonaan englanniksi, minkä takia laadittiin kielisääntö.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Luvia

text: Luvian Nuorisoseura ry. on tuottanut vuodesta 2001 lähtien vuosittain täysimittaisia musikaaleja seurojentalo Tasalassa: "Sound of Music", "My Fair Lady", "Viulunsoittaja katolla", "Grease", "Piukat paikat", "West Side Story", "Myrskyluodon Maija", "Peter Pan", "Enkeleitä Broadwaylla" ja "Evita". Vuoden 2007 tuotantoa Myrskyluodon Maijaa esitettiin heinäkuussa 2007 myös Oura-oopperan lavalla Merikarvian Krookassa. Luvian Nuorisoseura ry:n musikaalien musiikkia ovat olleet johtamassa Juha Järvinen kolme kertaa, Eeva Kontu kolme kertaa, Anu Lainio kerran ja Ismo Rinne kaksi kertaa. Kuusi ensimmäistä musikaalia ohjasi yliopettaja Kyllikki Staff. Hänen jälkeensä ohjaajana jatkoi kahden musikaalin verran Ari-Pekka Söderdahl. Kyllikki Staff palasi ohjaajaksi syksyllä 2008 työstämään musikaalia "Enkeleitä Broadwaylla" esitettäväksi vuoden 2009 alussa.


title: Ԏ

text: Ԏ ääntyy komissa liudentuneena soinnittomana dentaalisena klusiilina /tʲ/.


title: Ӹ

text: Ӹ ääntyy vuorimarissa laveana suppeana takavokaalina //.


title: Ӄ

text: Ӄ ääntyy hantissa ja tšuktšissa soinnittomana uvulaarisena klusiilina //.


title: Ӝ

text: Ӝ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy udmurtin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta ж lisäämällä siihen treema.


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: Enmerkar ja Arattan herra

text: Enmerkar ja Arattan herra on sumerilainen myyttinen kertomus, jossa kuvaillaan täydellisen onnen aika ilman riitoja ja raadantaa. Loppu on kuitenkin ihmiskunnalle onneton. Kertomus on noin kaksikymmentä riviä pitkä ja osin aukollinen. Siinä kerrotaan aikanaan vallinneesta onnellisesta rauhan ja turvallisuuden ajasta, jolloin ihmisten ei tarvinnut pelätä sen paremmin toisiaan kuin villieläimiäkään. Myytin mukaan kaikki ihmiset ylistivät yhdessä Enlil-jumalaa yhdellä kielellä. Myytin turmeltuneet loppurivit paljastavat kuitenkin, että veden jumala Enki sekaantui jollakin tavalla ihmisten onnenaikaan ja saattoi sen päätökseensä. Ilmeisesti Enki kyllästyi kateudessaan Enlilin ylivaltaan ja laittoi ihmiset riitelemään ja taistelemaan keskenään, ja samalla ennen yhtenäinen kieli hajosi ja ihmiset alkoivat puhua eri kielillä.


title: Enlil

text: Enlil (Herra Tuuli), joka tunnetaan myös nimellä Nunamnir oli yksi mesopotamian pantheonin vaikutusvaltaisimmista jumalista. Häntä luonnehditaan nuolenpäälähteissä muun muassa epiteeteillä mahtava vuori, kuningas, isä ja luoja. Hänet kuvataan monissa teksteissä jumalaksi, joka toimeenpani jumalten kokouksen päätöksen. Mesopotamian mytologian antaman kuvan perusteella häntä voidaan pitää jumalana, jolla oli valta päättää ihmisten ja valtakuntien kohtaloista.


title: Utnapištim

text: Utnapištim esiintyy Gilgameš-eepoksen 11. taulussa. Legendassa jumalat päättivät hävittää koko ihmiskunnan sen syntien tähden. Syntejä ei tarkemmin eritellä, mutta Atrahasis-legendan mukaan ihmiset olivat lisääntyessään käyneet niin meluisiksi, että se häiritsi Enlilin unta. Enki varoitti tulvasta ja kehotti Utnapištimia rakentamaan valtavan arkin pelastaakseen itsensä, sillä ylempien jumalten käskyä ei voinut peruuttaa. Utnapištim teettikin arkin.


title: Mesopotamian muinaisusko ja Raamattu

text: Sumerilainen An oli alkujaan Urukin kaupungin jumala, taivaan henkilöitymä, korkein jumala, jonka luku oli 60. Babylonialaisella ajalla hänen seemilläistä vastinettaan Anua palvottiin melko harvoin, koska häntä ei pidetty ystävällisenä. Toisaalta korkea jumala oli myös Nippurissa alkujaan palvottu Enlil, joka kytkettiin kaikkeuteen, taivaaseen, kaikkivaltiuteen, herraksi, myrskyn ja tulvan kuninkaaksi ja vuorenjumalaksi. Enlil oli sotaisa ja kohtalon jumala. Enlil kuvattiin vuorikauriiksi tai villisonniksi. Enlil oli muiden jumalten isä, niin kuin Anu Hammurabin aikoina. Enlilin tunnus oli sarvilakki niin kuin Anunkin.


title: Enlil

text: Enlil oli Taivaan jumala Anun jälkeläinen ja hänet kuvataan myös Aruru-jumalan veljeksi. Enlilin lapsia olivat muun muassa rakkauden ja sodan jumalatar Ištar, säänjumala Adad (Iškur), kuunjumala Nanna-Suen (Sîn) ja auringonjumala Šamaš. Hänen vaimonsa oli ilman jumalatar Ninlil.


title: Sumer

text: Enlil oli ankara ilman ja myrskyn jumala, jonka vastakohtana oli ystävällinen makean veden jumala Enki. Enlil oli Sumerin korkein jumala. Enlilin puoliso on Ninlil, ”Rouva ilma”. Enkin puoliso oli Ninki eli Damgalnunna, maan valtiatar. Enki kuvataan viisaaksi mieheksi, jonka kuvaamasta ruukusta virtaavat Eufrat ja Tigris. Enki oli esimerkiksi käsityöläisten ja tiedon jumala. Rakkauden jumalattar Inanna innoitti monia sumerilasrunoilijoita. Inanna avioitui alun perin kuolevaisena olleen Dumuzin kanssa, mutta surkean suhteen vuoksi Inanna matkasi aina kuudeksi tuonpuoleiseen maailmaan. Koska Inanna oli myös lisääntymisen jumalatar, selitettiin hänen poissaolonsa avulla kesän kuumuuden ja kuivuuden aiheuttamat elinkelvottomat olosuhteet.


title: Atrahasis

text: He tekevät ruumiillista työtä ja ovat hyvin väsyneitä työskentelyyn. Jumalten yläluokka ("Anunnakū") teettää raskaita töitä jumalten alaluokalle ("Igigi"). Igigit menevätkin lakkoon ja valittavat tilanteestaan jumalien kuninkaalle Enlilille. Enlilin on pakko löytää ratkaisu ongelmiin, joita raskaat työt nostavat pintaan. Ratkaisuna Enlil keksii luoda ihmisen, jonka tehtäväksi tulee tehdä työt, jotka ennen kuuluivat jumalille.


title: Luettelo kirjasarjojen Eleniumin taru ja Tamulin taru henkilöhahmoista

text: Peikkojumalat ovat jumalhahmoja, jotka hallitsevat peikkojen maailmaa. Heitä on viisi mikä kattaa peikkojen maailman: tulen jumala Khwaj joka hallitsee tulta ja voi sen avulla myös luoda kaukoyhteyksiä. Syömisen jumala Ghnomb joka myös hallitsee aikaa, tappamisen jumala Ghworg, suvunjatkamisen jumala Zoka sekä jään jumala Schlee joka hallitsee säätiloja.


title: Enlil

text: Enlil oli Nippurin kaupunginjumala ja hänen temppelinsä nimi oli Ekur (vuoritalo). Enlilin asema heikkeni toisen vuosituhannen aikana, koska Babylonin kaupunginjumala Marduk nosti asemaansa voimakkaasti Mesopotamian alueella. Mardukin korottaminen pantheonin pääjumalaksi kuvataan teoksessa Enuma Eliš.


title: Gilgameš

text: Gilgamesh toteaa, että Utnapishtim ja hän ovat samanlaiset ja kysyy, miten Utnapishtim sai ikuisen elämän. Utnapishtim lausuu kertovansa Gilgameshille tarkoin varjellun tarun ja jumalten salaisuuden. Jumalat asuivat muinoin Shuruppakin kaupungissa ja päättivät kauan sitten lähettää suuren tulvan maan päälle. Jumalten kokouksessa olivat läsnä kaikki, Anu, Enlil, Ninurta ja muut. Myös Nishsiku Ea oli mukana ja toisti heidän sanansa ruokomajan luona, varoittaen siten Utnapishtimia. Ea neuvoi Utnapishtimia hajottamaan talonsa ja rakentamaan laivan, jonka pituus ja leveys ovat yhtä suuret. Laiva tuli peittää katolla ja viedä kaikkien elävien siemen laivaan. Utnapishtim kokosi väkensä ja alkoi rakentaa laivaa. Laiva tiivistettiin piellä ja tervalla, ja sen reunat olivat kymmenen seivästä korkeat ja katto kymmenen seipään levyinen. Utnapishtim lastasi laivaan kaiken omaisuutensa ja kaikkien elävien siemenen. Sitten hän johdatti laivaan sukunsa ja perheensä, tasangon karjan ja työmiehet. Pian sen jälkeen nousi niin valtava myrsky, että jumalat itsekin säikähtivät ja vetäytyivät Anun taivaaseen. Jumalat alkoivat jo katua käynnistämäänsä hävitystä. Myrsky raivoaa kuusi päivää ja seitsemän yötä, ja tulva peittää maan. Seitsemäntenä päivänä myrsky laantui. Koko ihmiskunta oli tuhoutunut, ”tullut saveksi jälleen”, ja Utnapishtim itki nähdessään tuhon. Utnapishtim lähetti kyyhkysen etsimään maata, mutta se palasi laivaan. Hän lähetti pääskysen, mutta sekin palasi. Sitten hän laski korpin lentoon. Se näki väistyvät vedet, eikä enää palannut. Silloin Utnapishtim uhrasi joka ilmansuunnalle. Jumalat tunsivat suitsukkeen tuoksun ja kokoontuivat paikalla. Enlil raivostui, sillä kenenkään ei pitänyt jäädä henkiin. Ninurta sanoi, että ovela Ea oli saattanut paljastaa tulvan Utnapishtimille. Ea syyttää Enliliä harkitsemattomaksi, koska tämä lähetti tulvan, joka tuhoaisi koko ihmiskunnan. Sen sijaan olisi voitu lähettää petoja tai nälänhätä, jotta ihmisten lukumäärä olisi vähentynyt. Ea sanoo, ettei paljastanut jumalten salaisuutta vaan antoi vain Atrahasisin (eepoksessa mainitaan alkuperäisessä vedenpaisumuskertomuksessa tulvasta pelastuneen sankarin nimi) nähdä unta, jossa suunnitelma paljastui. Ea kehottaa Enliliä päättämään, mitä Utnapishtimille tehdään. Enlil astuu laivaan, koskettaa Utnapishtimin ja hänen vaimonsa otsaa ja julistaa, että heistä tulee jumalten kaltaisia ja heidän tulee asettua asumaan kauas joen suuhun.


title: Antiikin Thessalonike

text: Thessalonike sijaitsi, samoin kuin nykyinen kaupunki, Thermainlahden pohjukassa Khalkidiken niemimaan juuressa. Sen alue oli alun perin Mygdonian maakuntaa. Thessaloniken akropolis eli yläkaupunki oli rakennettu ylemmäksi kukkulalle, jossa keskiajalla sijaitsi Heptapyrgion-linnoitus, ja joka on myös nykyisen Thessalonikin Áno Pólia eli vanhaa yläkaupunkia. Alakaupunki sijaitsi rannikolla nykyisen kaupungin keskustan paikalla.


title: Kreikan maantiede

text: Makedonia sijaitsee Pohjois-Kreikassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas, Axiós ja Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreikkalainen Makedonia sijaitsee maan pohjoisosassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas ja Axiós sekä pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa. Suurimmat järvet ovat Vólvi, Vegorítida ja Koróneia.


title: Thessaloniki

text:
Thessaloniki sijaitsee Pohjois-Kreikassa Chalkidikín niemimaan länsipuolella sijaitsevan, Egeanmereen kuuluvan Thermaïkóslahden pohjukassa. Vanha kaupunki Áno Póli (”Yläkaupunki”) on rakennettu ylemmäksi Kédrinos-kukkulan rinteille, ja uudempi kaupunki puolikaaren muotoon lahden rannalle. Sen ympärille levittäytyvät laajat esikaupungit sekä metropolialue.
Thessalonikin keskipisteeksi lasketaan usein Aristotélous-kävelykatu (”Aristoteleen katu”). Keskustan muita merkittävimpiä katuja ovat rantapromenadi Leofóros Níkis (”Voiton valtakatu”), joka on suosittu vapaa-ajanviettopaikka, sekä Egnatía-katu, joka on nimetty antiikin aikaisen Via Egnatian mukaan ja seuraa suunnilleen sen reittiä.


title: Antiikin Thessalonike

text: Thessalonike oli suoraan yhteydessä Aksios-joen alueen laajaan tasankoon kaupungin länsipuolella. Itäpuoliseen Strymon-joen tasankoon se oli yhteydessä Khalkidiken niemimaan kaulan poikki kulkevan solan kautta. Etäisyys länsipuolella sijaitsevaan Pellaan oli noin 43 kilometriä ja itäpuoliseen Amfipoliin noin 107 kilometriä. Sijaintinsa ansiosta Thessalonike oli luonnostaan Egeanmeren pohjoisrannikkoa itä-länsissuunnassa kulkevan tien reitillä, ja myöhemmin roomalaisen Via Egnatian reitillä. Kaupunki oli myös hyvä satamapaikka.


title: Thessalia

text:
Thessalia käsittää alueen Manner-Kreikan itäosassa idänpuolisen Egeanmeren ja lännenpuolisen Píndos-vuoriston välissä. Sen pohjoispuolella sijaitsee kreikkalainen Makedonia ja eteläpuolella Keski-Kreikan itäosat. Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, läntisestä Thessalian tasangosta eli Tríkalan tasangosta () ja itäisestä Thessalian tasangosta eli Lárisan-Týrnavoksen tasangosta (589 km²). Läntinen tasanko on Kreikan suurin yksittäinen tasankoalue. Tasangot erottaa niiden välillä oleva kukkulajono.
Kreikan korkein vuori Ólympos () sijaitsee alueen pohjoisosassa Thessalian ja Makedonian rajalla. Itäosaa hallitsee eteläinen Píndos-vuoristo, jonka korkeimmat huiput Thessalian ja Epeiroksen rajalla ovat Kakardítsa () ja Lákmos (). Thessalian eteläosassa sijaitsee Óthrys-vuori ja itäosassa rannikolla Óssa- ja Pílio-vuoret. Píndokseen kuuluva Metéoran luontoalue, joka tunnetaan myös luostareistaan, sijaitsee Thessaliassa Kalampákan lähellä. Thessalian ja Makedonian välisenä tärkeimpänä kulkuväylänä on aina toiminut Témpin sola Ólympos- ja Óssa-vuorten välissä.


title: Antiikin Thessalonike

text: Thessaloniken muurein ympäröity kaupunkialue kattoi suurin piirtein suorakulmiomaisen alueen. Kaupungin akropolis eli linnoituskukkula sijaitsi kaupunkialueen koillislaidalla noin 1,8 kilometrin päässä rannikosta. Linnoitus, jonka paikalle keskiajalla rakennettiin Heptapyrgion-linna, oli ympäröity muureilla. Koko kaupungin ympäröineet kaupunginmuurit etenivät akropoliilta kaupungin pohjois- ja länsipuolitse sekä itäpuolitse niin, että myös näiden itä- ja länsimuurien etäisyys toisistaan oli noin 1,8 kilometriä. Säilyneet muurit ovat pääosin myöhäisantiikkisia ja keskiaikaisia, mutta niiden oletetaan olevan rakennettu hellenistisen ajan muurien perustuksille.


title: Antiikin Thessalonike

text: Thessaloniken agora eli forum sijaitsi kaupungin keskellä. Se oli rakennettu roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Agora oli kaupungin ruutuasemakaavassa kahden korttelin kokoinen. Se oli reunustettu kolmelta sivulta stoilla eli pylväshalleilla, ja sen itälaidalla oli odeion eli musiikkiteatteri, johon mahtui 400 katsojaa. Agoran yhteydessä olivat myös rahapaja sekä kaupunginarkiston rakennus. Etelälaidalla oli cryptoporticus, joka johti toiseen, agoran eteläpuolella olleeseen avoimeen tilaan.


title: Mygdonia

text: Mygdonia käsitti tasankoalueen Thermainlahden pohjukassa lännestä Aksios-joelta itään Bolbe-järvelle saakka. Alueen vanhastaan keskeinen kaupunki oli Therme, jonka paikalla hellenistiseltä kaudella lähtien sijaitsi Thessalonike. Mygdonian pohjoispuolella sijaitsi Krestonia, koillispuolella Bisaltia ja länsipuolella Bottiaia. Alueen eteläpuolella sijaitsivat Anthemus sekä Khalkidiken alue, josta koko Chalkidikín niemimaa myöhemmin on saanut nimensä. Mygdonian rannikkoalue tunnettiin nimellä Amfaksitis.


title: Thessalonikan kuningaskunta

text: Thessalonikan kuningaskunta oli lyhytikäinen ristiretkivaltio, joka muodostettiin neljännen ristiretken jälkeen vuonna 1204. Thessalonikan kuningaskunta sijaitsi nykyisten Kreikan ja Turkin alueella, vaikkakaan kuningaskunnan rajoja ei koskaan tarkkaan määritelty jatkuvien sotien vuoksi. Kuningaskunta sai nimensä kreikkalaisesta Thessalonikin kaupungista. Kuningaskunnan olemassaolo päättyi vuonna 1224, jolloin Epeiroksen despotaatti valloitti sen ja liitti itseensä.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso ( "Wādī al-Mulūk") on muinaisen Egyptin Uuden valtakunnan ajan faaraoiden ja muiden korkea-arvoisten henkilöiden hautojen sijoituspaikka. Laakso sijaitsee Theban (nyk. Luxor) lähellä aavikon laidalla suuressa kalliolaaksossa Niilin länsirannalla. Laaksossa on kaksi osaa, itäinen ja läntinen; suurin osa haudoista on itäisessä laaksossa. Kuninkaiden laaksosta on löydetty vuoteen 2008 mennessä yhteensä 65 hautaa, joiden koko vaihtelee yksikammioisesta haudasta yli 120-kammioiseen hautakompleksiin. Tähän mennessä löydetyt haudat on suurimmaksi osaksi ryöstetty jo antiikin aikaan.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso on ollut arkeologian ja egyptologian tutkimuksen kohteena 1700-luvun lopulta asti. Merkittävimpiä kohteita ovat Tutankhamonin hauta, joka löydettiin 1922, sekä Ramses II:n poikien hauta.


title: Kuninkaiden laakso

text: Laakson pohjalla on kuivunut joenuoma eli vadi. Laakso jakautuu kahteen haaraan, itäiseen ja läntiseen. Suurin osa kuninkaiden haudoista on itäisessä haarassa; länsilaaksossa on vain Amenhotep III:n ja Ayn haudat.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979 yhdessä Theban ja sen muun nekropolin kanssa.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laakso sijaitsee Niilin länsirannalla Thebaa vastapäätä. Sinne on haudattu faaraoiden lisäksi myös joitain kuningattaria, prinssejä ja korkeita virkamiehiä. Samassa nekropolissa sijaitsee myös Kuningattarien laakso, johon on haudattu faaraoiden vaimojen lisäksi myös prinssejä.


title: Kuninkaiden laakso

text: Kuninkaiden laaksossa vierailee päivittäin yhdeksän tuhatta turistia. Turismin jatkuva kasvu on tuonut haasteita hautojen kunnossapidolle, sillä turistien mukana hautoihin tulee lämpötilan vaihtelua ja kosteutta, ja hautojen seinät kärsivät kosketuksista. Vierailijat pääsevät nykyisin käymään yhdellä lipulla vain kolmessa itäisen laakson haudassa, ja Tutankhamonin hautaan täytyy ostaa lisäksi erillinen lippu. Läntisen laakson haudoista vierailijoille on avoinna vain Ayn hauta.


title: Kuningattarien laakso

text: Kuningattarien laakso otettiin käyttöön Uuden valtakunnan 18. dynastian alussa noin 1550 eaa. samalla kun faaraot alettiin haudata hiukan pohjoisempana sijainneeseen Kuninkaiden laaksoon. Aluksi laaksoon haudattiin prinssejä ja prinsessoja sekä joitain kuningasperhettä lähellä olevia yksityishenkilöitä. Kuninkaiden puolisoiden suosituimmaksi hautapaikaksi laakso tuli 19. dynastian aikana. Kuningattarien ohella laaksoon haudattiin myös kuninkaiden lapsia.


title: Kuninkaiden laakso

text: Uuden valtakunnan faaraot luopuivat Keskivaltakunnan faaraoiden aikaisesta tavasta haudata kuninkaat pyramideihin. Tähän saattoi olla syynä se, että syrjäistä laaksoa oli helpompi valvoa kuin pyramideja, jotka oli kaikki tuolloin jo ryöstetty. Myös se, että Thebasta oli tehty Egyptin pääkaupunki 18. dynastian alussa vaati sen, että kaupungin lähistölle oli tehtävä kuninkaiden hautausmaa.


title: Kuninkaiden laakso

text: John Gardner Wilkinson näki 1820-luvun lopulla laaksossa 21 hautaa, jotka hän numeroi laakson sisäänkäynnistä laskien. Hänen jälkeensä löydetyt haudat on numeroitu löytymisjärjestyksessä, ja vuonna 1922 löytynyt Tutankhamonin hauta sai numeron KV62. Vuosien 1922–1972 välillä Kuninkaiden laaksossa tehtiin vain vähän kaivauksia. 1970-luvulta lähtien useita jo aikaisemmin löydettyjä hautoja on alettu tutkia entistä tarkemmin. Uusimmat haudat KV64 ja KV65 löydettiin vuonna 2008. Monien hautojen sisäänkäynneille on jouduttu rakentamaan tulvasuojia, ja myös vierailijoiden suuren määrän on pelätty vaarantavan hautojen kunnon.


title: Kuningattarien laakso

text: Kuningattarien laakso on leveä ja loivasti nouseva, lähes aina kuiva vadi, ja sinne pääsy on helpompi kuin Kuninkaiden laaksoon. Haudat sijaitsevat vadin molemmin puolin.


title: Vesivarat

text: Pohjavettä on syntynyt ja syntyy sadeveden suotautuessa maaperän läpi (kuva 3). Vain osa sadevedestä imeytyy maahan muodostaen pohjavettä. Suotautuvan/imeytyvän sadeveden määrä riippuu maaperästä. Karkeat ja huokoiset maa-ainekset kuten sora ja hiekka läpäisevät hyvin (60–75 % sateesta), kun taas hienojakoiset savi- ja hiesumaat läpäisevät vettä huonosti. Moreenimailla suotautuvan veden määrä riippuu maalajin koostumuksesta ja vaihtelu on suurta, yleensä vedestä suotautuu vain 10–20 %, mutta karkeilla mailla vedestä voi suotautua yli 50 %. Muodostumistapansa vuoksi pohjavesi on yleensä pintavesiä laadukkaampaa ja puhtaampaa, joten sitä voidaan käyttää juomavetenä yleensä ilman puhdistamista. Maanpinnan tiivistyminen ja päällystäminen vähentävät pohjaveden muodostumista. Pohjois-Afrikan ja Arabian pohjavedet ovat suurimmaksi osaksi uusiutumattomia.


title: Vesivarat

text: Pohjaveden laadun ja käyttökelpoisuuden kannalta pahin uhka on laajamittainen maa-aineksen otto pohjaveden muodostumisalueella. Lisäksi on monia muita uhkatekijöitä, jotka voivat tehdä pohjaveden käyttökelvottomaksi. Pohjavedet voivat saastua myös ihmisen toiminnan vuoksi: mahdollisia saastuttajia ovat mikrobit, kemikaalit, lannoitteet sekä radioaktiiviset aineet. Suolaantuminen on vasta 1980-luvun lopulla havaittu pohjavesiongelma, jonka syynä on teiden suolauksessa käytettävän suolan valuminen pohjavesiin. Tämä ongelma on jo melko hyvin hallinnassa, ja parempia ratkaisuja etsitään koko ajan. Monet kehitysmaiden suurista joista toimivat yleisinä viemäreinä eli käymäläjätteet ja teollisuuden jätevedet lasketaan niihin suoraan, jolloin joki ei ole enää turvallinen juomavesivaranto.


title: Pohjavesi

text: Pohjavesi on maanpinnan alapuolella sijaitsevaa vettä. Sitä muodostuu huonosti vettä läpäisevien maakerrosten päälle. Pohjavesikerroksen raja on siinä kohdassa, josta alaspäin maaperä on vedellä kyllästettyä. Kaikki maanpinnan alainen vesi ei siis ole pohjavettä. Ihminen käyttää pohjavettä juoma- ja talousvetenä kaivojen kautta. Paikkaa, jossa pohjavesi tulee maanpinnan yläpuolelle, kutsutaan lähteeksi.