title: Lahden Radioharrastajat

text: Yhdistyksellä oli radioasema Rautatienkadun ja Vuorikadun kulmassa, Rautatienkatu 9:ssä, Lauri Kunnaksen talosta. sijaitsevan kerrostalon tornimaisessa ulokkeessa yläkerrassa ullakolla. Radioaseman lähetysteho oli 200 W ja lähetyksen aallonpituus 318 metriä. Asema lähetti viikoittain jäsentensä toimittamaa ohjelmaa, ja kaikki lähetykset olivat suoria lukuun ottamatta levyiltä tulevaa gramofonimusiikkia. Yhdistyksellä oli enimmillään 781 jäsentä, joiden joukossa oli mm. Lahden sähkölaitoksen sekä Lahden Sähkön ja Koneen henkilökuntaa.


title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylän toimiluvanhaltija oli sosiaalidemokraattinen lehti "Vastin" ("Keski-Suomen Viikkolehden" edeltäjä). Demarit olivat varmistaneet toimiluvan jo 1983 ja pyysivät silloista Vastimen toimitussihteeriä ja vs. päätoimittajaa Unto Tikkasta vetämään projektia. Hän kieltäytyi kunniasta aavistettuaan, etteivät kanavan rahkeet riittäisi laadukkaaseen journalismiin, ja muutti Uuden Suomen toimitukseen Vantaalle. Radioaseman toimituksen tilat ja studio olivat alussa Jyväskylän Harjulla sijaitsevan Vesilinnan kellarissa. Myynti ja hallinto toimivat Kauppakadulla vanhassa Tiilitalossa. Lähetinantenni oli Vesilinnan tornissa, josta ohjelmaa lähetettiin 200 watin teholla. Kuuluvuusalue ulottui noin 40 kilometrin säteelle kaupungin keskustasta.


title: Radio

text: Radio on radioaaltojen välityksellä tapahtuvaa ääniviestintää. Radioaallot eivät tarvitse mitään väliainetta, vaan ne etenevät sekä tyhjiössä että ilmassa ja muissa eristeaineissa. Sähköisesti varautunut hiukkanen saattaa ollessaan kiihtyvässä liikkeessä säteillä sähkömagneettisen spektrin radiotaajuusalueella (RF eli "Radio Frequency") olevia sähkömagneettisia aaltoja.


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Valdemar Maununpoika

text: Valdemar Maununpoika (k. 1319) oli Suomen herttua, Maunu Ladonlukon pojista nuorin. Kun kuningas Birger Maununpoika kruunattiin, Valdemar sai Suomen herttuakunnakseen. Hän osallistui veljensä Eerik Maununpojan kanssa juonitteluihin Torgils Knuutinpoikaa vastaan ja myöhemmin myös Birgeriä vastaan. Vuonna 1310 solmitun sopimuksen mukaan hän sai Suomesta Turun ja Hämeen linnat. Birger vangitutti Valdemarin ja Eerikin, ja nämä kuolivat Nyköpingin linnan vankilassa (niin sanotut Nyköpingin pidot).


title: Suomen herttua

text: Maunu Ladonlukon nuorin poika, Valdemar Maununpoika (k. 1318, ) sai Suomen herttuan arvonimen veljensä Birger Maununpojan kruunajaisissa vuonna 1302.


title: Eerik Maununpoika (herttua)

text: Eerik Maununpoika (1282–1318) oli Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukon poika, Södermanlandin herttua. Hän ja hänen veljensä Suomen herttua Valdemar vangitsivat veljensä Birger-kuninkaan Håtunassa ja pakottivat hänen luovuttamaan heille suuren osan valtakuntaa. Eerik ja Valdemar vangittiin vuonna 1317 Nyköpingissä ja näännytettiin nälkään.


title: Suomen herttua

text: Pentti Algotinpoika (1330–1360, ), kuningas Maunu Eerikinpojan suosikki ja väitetty rakastaja, sai Suomen herttuan arvonimen vuonna 1353 tai vuonna 1354. Hän ei tiettävästi pyrkinyt lujittamaan asemaansa Suomen hallitsijana, vaan tyytyi keräämään tuloja herttuakunnastaan. Hän toimi Skånen varakuninkaana.


title: Iivar Maununpoika Särkilahti

text: Iivar Maununpoika Särkilahti ("Stiernkors", k. 1573) oli suomalainen sotapäällikkö. Hän osallistui Turun linnan piiritykseen vuonna 1563, kun Juhana-herttua piti sitä hallussaan. Hän osallistui myös Tanskan sotaan, oli Suomen käskynhaltija 1567–1568 ja 1568 Ruotsissa Eerik XIV:n joukkojen ylipäällikkö, kun herttuat nousivat kapinaan. Jäätyään tappiolle hän siirtyi uusien vallanpitäjien puolelle, palasi Suomeen ja oli päällikkötehtävissä Venäjän sodassa. Hän kuoli juopottelussa Turun linnassa.


title: Olavi Maununpoika (Norjan kuningas)

text: Olavi Maununpoika ("Olav Magnusson", 1099 – 22. joulukuuta 1115) oli Norjan kuningas 1103–1115. Hänestä tuli kuningas yhdessä veljiensä Östenin ja Sigurdin kanssa heidän isänsä Maunu Paljassäären kuoltua vuonna 1103. Koska Olavi oli kuninkaaksi tullessaan vielä hyvin nuori, hallitsivat hänen vanhemmat veljensä myös hänen osuuttaan valtakunnasta. Olavin merkitys kuninkaana jäi vähäiseksi, sillä hän kuoli jo kuudentoista vuoden iässä.


title: Eerik Maununpoika (kuningas)

text: Eerik Maununpoika, tunnettu myös nimellä Erik XII (1339–1359) oli Ruotsin kruununprinssi ja Skånen herttua. Hänen vanhempansa olivat Norjan, Ruotsin (johon Suomikin kuului) kuningas Maunu Eerikinpoika ja kuningatar Blanka Namurilainen. Hänellä oli kolme siskoa, joista yksi selvisi aikuiseksi asti ja veli, Norjan kuningas Haakon VI Maununpoika.


title: Suomen herttua

text: Pentti Algotinpoika joutui vuonna 1357 lähtemään maanpakoon edellisenä vuonna alkaneen aateliston kapinan seurauksena, ja hän kuoli linnan piirityksessä noin vuonna 1360 yrittäessään palata Ruotsiin. Pentti Algotinpojan hallitsemat maat annettiin vuonna 1357 Eerik Maununpojalle. Eerik Maununpoika toimi isänsä Maunu Eerikinpojan hallitsijakumppanina, eikä tarvinnut herttuan arvonimeä. Hänen myötään Suomen herttuan arvonimi jäi pois käytöstä lähes kahdeksisadaksi vuodeksi.


title: Maunu Eerikinpoika

text: Maunun isä oli herttua Eerik Maununpoika (kuningas Maunu Ladonlukon toinen poika), joka Eerikin kronikan mukaan kuoli nälkään Nyköpingin linnassa jonne hänen veljensä Birger Maununpoika oli vanginnut hänet. Maunu valittiin Ruotsin kuninkaaksi vain kolmivuotiaana ja julistettiin hallitsijaksi Moran käräjäkivillä sen jälkeen kun kuningas Birger oli karkotettu maanpakoon. Aiemmin vuonna 1319 Maunun äidinisä Norjan kuningas oli kuollut ja Maunu oli jo Norjan kuningas hänen perillisenään. Maunun puolesta sijaishallitsijana Ruotsissa toimi hänen isänäitinsä kuningatar Helvig ja Norjassa sekä isävainajan herttuakunnissa äiti Ingeborg Norjalainen. Ingeborg meni ongelmalliseen toiseen avioliittoon pienaatelisen Knut Porsen (josta avioliiton kautta tuli Hallannin herttua) kanssa ja Ruotsin suurmiehet eivät lähinnä siksi kelpuuttaneet Ingeborgia mukaan hoitamaan Ruotsin asioita. Ruotsissa johtavana virkamiehenä oli ensin drotsi Knut Jonsson ja sitten Matts Kettilmundsson, Norjassa taasen Erling Vidkunsson.


title: Eerik Maununpoika (kuningas)

text: Syksyllä 1358 tilanne koveni: oltiin avoimesti kahdessa vastakkaisessa liittoutumassa: Eerik, herttua Albrekt Mecklenburgilainen ja rahalla ostetut Holsteinin kreivit Henrik, Claus ja Adolf, ja toisaalla Maunu ja Blanche, Norjan Haakon, Tanskan Valdemar Atterdag sekä Lundin arkkipiispa Jacob, joka oli taas vaihtanut puolta. Maunun haltuunsa saaman Helsingborgin linnan luona joukot olivat vastakkain.


title: Symmetria

text: Siirtosymmetria eli translationaalinen symmetria merkitsee sitä, että kohde pysyy ennallaan joko kaikissa tai joissakin avaruuden translaatioissa


title: Stoikiometria

text: Stoikiometria (aikaisemmin käytetty myös muotoa "stökiometria") on kemian osa-alue, joka tutkii aineiden määriä, niiden suhteita sekä näiden muuttumista kemiallisissa reaktioissa. Stoikiometria perustuu massan säilymisen lakiin, eli toisin sanoen oletetaan tietystä määrästä lähtöaineista muodostuvan aina yhtä paljon tuoteainetta. Lisäksi perustapauksissa oletetaan, että molekyylien koostumukset pysyvät aina samanlaisina. Esimerkiksi vesimolekyylin oletetaan aina sisältävän yhden happiatomin ja kaksi vetyatomia. On tärkeää huomata, että vain harvoin kemiallisessa reaktiossa kaikki lähtöaineet muuttuvat tuotteiksi. Useimmiten vain osa muuttuu tuotteiksi ja loput jäävät lähtöaineiksi. Reaktio pysähtyy saavuttaessaan kyseiselle reaktiolle ominaisen kemiallisen tasapainon. Stoikiometria sai alkunsa brittiläisen tiedemiehen John Daltonin huomatessa, että alkuaineet reagoivat keskenään tietyissä suhteissa.


title: Symmetria

text: Skaalasymmetria viittaa käsitykseen, että jos kappaleen kokoa suurennetaan tai pienennetään, tuloksena saadulla kappaleella on samat ominaisuudet kuin alkuperäisellä. Skaalasymmetriasta on huomattava, että useimmilla fysikaalilla systeemeillä sitä ei ole, mihin ensimmäisenä kiinnitti huomionsa Galileo Galilei. Esimerkkinä skaalasymmetrian puuttumisesta voidaan mainita, että erikokoisilla eläimillä, esimerkiksi elefanteilla ja hiirillä raajojen suhteellinen osuus eläimen massasta ja niiden voimakkuus on aivan erilainen, samoin se seikka, että jos pehmeästä vahasta valmistettu kynttilä tehtäisiin suuren puun kokoiseksi, se luhistuisi välittömästi oman painonsa vuoksi.


title: Siirtolammi

text: Siirtolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Yhtenevyys

text:
Yhtenevyystesti, jossa kuviot siirretään päällekkäin, voidaan matematisoida suorittamalla toiselle kuviolle isometrioiden sarja. Isometria on kuvaus, jossa kuvio kuvataan uuteen paikkaan siten, että kaikki pituudet säilyvät samoina. On todettu, että kolmen erilaisen isometrian käyttäminen riittää kaikissa tapauksissa todentamaan kuvioiden yhtenevyyden. Nämä ovat siirtäminen eli translaatio , peilaaminen ja kiertäminen eli rotaatio .
Yhtenevyydestä johtuen kuviot ovat asentoja lukuun ottamatta muodoltaan ja ominaisuuksitaan identtiset. Tällöin muun muassa sekä kuvion janat että niiden väliset kulmat ovat identtiset. Yhtenevyyden toteaminen on erityisen hyödyllistä analysoitaessa kuvioiden keskinäisiä lainalaisuuksia. Toisaalta, aksiomaattisen geometrian kannalta yhtenevyys vaatii lukuisia aksioomeja, jotta sitä voitaisiin ylipäätään käyttää muodostamaan geometrian tietorakenteita.


title: Siirtymätila

text: Siirtymätila eli transitiotila on kemiallisen reaktion reaktiokoordinaatin kohta, jossa atomiryhmällä on suurin Gibbsin energian arvo. Sitä voidaan pitää reagoivien yhdisteiden ja tuotteiden välimuotona. Reaktio voi edetä siirtymätilasta kohti tuotteita tai hajota lähtöaineiksi. Toisinaan siirtymätilaa kutsutaan nimellä aktivoitu kompleksi, joka kuitenkin on IUPACin määritelmän mukaan eri asia. Siirtymätila merkitään kemiallisessa kirjallisuudessa tyypillisesti sijoittamalla se hakasulkeisiin ja merkitsemällä kaksoisristillä ‡.


title: Persoonallisuusenneagrammi

text: Enneagrammikuviossa jokaisessa päätyypissä on kaksi nuolta; toinen lähtee tyypistä ja toinen taas osoittaa sitä kohti. Toinen kuvaa stressi- ja toinen lepokäytöstä. Kyse on siis strategioista, joita henkilö ei välttämättä liitä suoraan itseensä yhtä kiinteästi kuin siipiä, mutta tietää toimivansa tietyissä tilanteissa erilaisessa roolissa kuin normaalisti. Kasvusuuntiin liikkuminen on tyypillistä myös haettaessa yhteisiä vuorovaikutussuhteita uuden tuttavuuden kanssa. Suunnat vaikuttavat huomattavasti vuorovaikutukseemme ja ovat ainut tie ulos omalta siipien rajaamalta pääkentältä. Mikäli henkilö tuntee stressikäytöksensä tai osaa määritellä, millaista käytöstä hän pitää erityisen stressaavana, on päätyyppi helppo tunnistaa myös tätä kautta.


title: Symmetria

text:
Kierteinen eli helikaalinen symmetria on monilla tutuilla esineillä kuten kierrejousilla, poranterillä ja ruuveilla.
Symmetriaoperaation muodostaa tällöin rotaatio akselin ympäri yhdistettynä tietyn suuruiseen siirtoon tätä akselia pitkin. Tämä voidaan ajatella saatavan aikaan kun se siirtyy tätä akselia pitkin tasaisella nopeudella. Joka hetki näiden liikkeiden välillä on vakiona pysyvä kulma, kiertokulma, jonka mukaan kohteen ominaisuudet tarkemmin määräytyvät. Jos kulmanopeus on suuri ja etenemisnopeus pieni, kiertokulma on lähellä nollaa, Jos taas pyöriminen on hidasta ja eteneminen nopeaa, kiertokulma on lähellä 90 astetta.


title: Sameus

text: Nefelometrinen mittaus tehdään suoraan nesteestä sellaisenaan. Se perustuu nesteeseen läheteyn valon siroamiseen siellä leijuilevista hiukkasista. Valo suunnataan nesteeseen, jossa se himmenee, kun osa valosta siroaa sivuille pienistä hiukkasista. Siroaminen riippuu vedessä olevien hiukkasten lukumäärästä, koosta, muodosta, väristä ja taitekertoimesta. Valoherkkä ilmaisin sijoitetaan valonsäteen sivulle. Yleisin tapa on sijoittaa ilmaisin suoraan sivulle 90° kulmassa säteeseen nähden. Se siis mittaa vain hiukkasista sivulle sironneet valonsäteet. Koska nefelometriset ja gravimetriset mittausarvot eivät ole vertailukelpoiset, suoritetaan vertailu referenssinäytteiden nefleometriasta. Referenssinäytteet on valmistettu tunnetuista aineista, joiden fysiologinen rakenne voidaan hallita.


title: Sysmä (Ilomantsi)

text: Sysmä (SYKE:n järvinumero 04.925.1.001) on keskikokoinen järvi Ilomantsissa Pohjois-Karjalassa. Se kuuluu Vuoksen päävesistöön. Sysmän suurimpia saaria ovat Lammassaari, Korpisaari, Veitsisaari ja Kokkosaari. Järven koillisosassa on nelikilometrinen harjumuodostuma, joka on synnyttänyt itäpuolelleen Sysmästä erottuvia pikkujärviä. Sysmän vedet laskevat lounaan suuntaan Myllyjokea pitkin Nuorajärveen. Järven koillispuolella käytiin elokuun alkupäivinä 1944 Ilomantsin taistelu.


title: Diffraktio

text: Diffraktio on ilmeistä esimerkiksi vedellä, mutta tätä tapahtuu myös valolla. Parhaiten se on kenties havaittavissa jos koherentilla ja siten yksivärisellä eli vain yhtä aallonpituutta lähettävällä eli monokromaattisella valonlähteellä, kuten laserilla valaistaan levyä, jossa on kaksi hyvin lähellä toisiaan olevaa ja kyllin kapeaa vierekkäistä rakoa. Tällöin muodostuu kyllin kaukana levyn takana olevaan "varjostimeen" useita rivissä ja toisistaan tasaisin välimatkoin olevia valoviiruja tai -täpliä sisältävä interferenssikuvio. Varjostimeen ei siis muodostu kahta viirua/täplää toisin kuin joku saattaisi olettaa vaikka valon havaitaan etenevän arkielämässä sädemäisen suoraan kuin se koostuisi vain hiukkasmaisen luonteen omaavista osasista. Tämänkaltainen interferenssikuvion aikaansaava koe tunnetaan muun muassa Youngin kaksoisrakokokeena tai kaksoisrakokokeena. Valo siis diffraktoi ja interferoi itsensä kanssa, eli sillä on aaltomaista luonnetta.


title: Optiikka

text: Diffraktio eli valon taipuminen on ilmiö, jossa esimerkiksi rako vaikuttaa valon kulkuun. Taipumista tapahtuu jatkuvasti valon kohdatessa kappaleen. Arkielämässä diffraktiota ei tosin voi helposti huomata, koska valaistus on polykromaattista (valkoista valoa) ja eri aallonpituuksien diffraktoituessa ne interferoivat eikä mitään selvää kuviota voi havaita. Diffraktio jaetaan tavallisesti Fresnelin diffraktioon ja Fraunhoferin diffraktioon. Fresnelin diffraktio tapahtuu, kun aaltorintama on kaareva, ja Fraunhoferin diffraktio, kun aaltorintama on selvästi tasomainen. Diffraktio rajoittaa geometrisen optiikan pätevyysaluetta.


title: Diffraktio

text: Jos varjostin on lähellä rakolevyä, tulevat säteet varjostimelle ei-rinnakkaisesti eli aallot ovat pallomaisia. Tällä olettamuksella mallinnettua diffraktiota kutsutaan "Fresnelin diffraktioksi", josta muodostuvia interferenssikuvioita kutsutaan "Fresnelin interferenssikuvioiksi". Fresnelin kuvioita on kuitenkin hankalampaa tarkastella matemaattisesti, joten usein yksinkertaisessa tarkastelussa käytetään Fraunhoferin malleja. Fresnelin diffraktio lähenee Fraunhoferin diffraktiota, kun lähdettä ja havaintotasoa viedään kauemmas diffraktoivasta kappaleesta. Fresnelin diffraktio kuvaa diffraktiota kokonaisvaltaisesti ja Fraunhoferin diffraktio on approksimaatio edellisestä.


title: Diffraktio

text: Yhden tai useamman aukon tai esteen diffraktoima aalto "hajoaa". Hajonneet osat voivat vahvistaa tai heikentää toisiaan paikoitellen: tätä kutsutaan "interferenssiksi", joka on diffraktioon usein läheisesti liittyvä ilmiö. Vahvistavaa vaikutusta saatetaan kutsua konstruktiiviseksi tai rakentavaksi. Heikentävää vaikutusta kutsutaan destruktiiviseksi tai hajottavaksi. Jos aalloilla on sama vaihe-ero, ne etenevät samaan suuntaan, niillä on sama aaltomuoto ja niillä on sama taajuus, eivätkä nämä ominaisuudet muutu, niitä kutsutaan "koherenteiksi". Vain koherentit aallot voivat muodostaa interferenssikuvion, jota kutsutaan myös "diffraktiokuvioksi". Kuvion voimakkaimpia kohtia kutsutaan usein "maksimeiksi" ja heikoimpia kohtia "minimeiksi".


title: Diffraktio

text: Diffraktio linssissä johtuu siitä, että esimerkiksi valon saapuessa linssiin, toimii linssi kuin pyöreä reikä rakolevyssä. Linssi on siis valolle eräänlainen este, jolloin diffraktiota tapahtuu väistämättä. Tämän vuoksi diffraktiorajoitetulla kaukoputkella katsottaessa erittäin kaukaiset ja siten hyvin pieneltä näyttävät tähdet näyttävät häränsilmämäisiltä interferenssikuvioilta pyöreiden pallojen sijaan. Erittäin pienet kohteet mikroskoopilla katsottaessa näyttävät myös samankaltaisilta. Minkä kokoisia nämä tähtien, mikroskooppisten kappaleiden tai muiden kohteiden interferenssikuviot ovat, riippuu niistä diffraktiorajoitetulle linssille tulevan sähkömagneettisen säteilyn aallonpituudesta, mutta myös linssistä seuraavan yhtälön mukaisesti


title: Diffraktio

text: Diffraktio on ilmiö, jossa aallon muoto muuttuu, kun sen kulkuun on vaikuttanut jokin kappale, esimerkiksi rako tai kide. Aalto "taipuu". Vaikka etenevä aalto muuttaa muotoaan aina kohdatessaan tiellään esteen, vaikutukset ovat selvimpiä esteen koon ja aallonpituuden ollessa samaa luokkaa.


title: Diffraktio

text: Usein interferenssikuvioiden matemaattista tarkastelua yksinkertaistetaan, siten että varjostimen (tai muun havaintotason) oletetaan olevan niin kaukana rakolevystä (tai muusta diffraktoivasta kappaleesta), että siihen tulevien säteiden voidaan olettaa olevan rinnakkaisia eli aallot ovat yhtenä rintamana eteneviä tasoaaltoja. Tällä olettamuksella mallinnettua diffraktiota kutsutaan "Fraunhoferin diffraktioksi", josta muodostuvia interferenssikuvioita kutsutaan "Fraunhoferin interferenssikuvioiksi". Käytännössä Fraunhoferin kuvio saadaan aikaan hajottavan eli koveran linssin avulla, joka ohjaa aallot lähellään olevaan varjostimeen likimain rinnakkaisesti.


title: Diffraktio

text: Linssivirheiden kuten palloaberraation ja väriaberraation ohella myös diffraktio rajoittaa esimerkiksi kaukoputkien ja erityisesti erilaisten mikroskooppien erotuskykyä eli resoluutiota, jolla tarkoitetaan niiden kykyä erottaa toisistaan tarkasteltavia kohteita. Maapallon pinnalla olevia tähtitieteellisiä kaukoputkia rajoittavat tosin merkittävästi myös maan ilmakehän aiheuttamat häiriöt, joka voidaan korjata viemällä kaukoputki ulos ilmakehästä vaikkapa satelliittiin (esimerkiksi Hubble-avaruusteleskooppi). Ilmakehän häiriöt voidaan poistaa käytännössä kokonaan käyttämällä radioteleskooppia.


title: Diffraktio

text: Hiukkasten, kuten elektronien ja neutronien, diffraktion katsotaan olevan todiste kvanttimekaniikan paikkansapitävyydestä. Hiukkasia voidaan siis kuvata todennäköisyysaalloilla (katso aaltofunktio), mikä on osoitus aineen aalto- ja hiukkasluonteesta.


title: Diffraktio

text: Useaa aallonpituutta sisältävän valon kuten valkoisen valon kulkiessa hilan kautta, sen aallonpituudet diffraktoituvat eri kulmiin eli valo hajoaa spektrikseen. Hilassa ei välttämättä tarvitse olla rakoja diffraktion havaitsemiseksi. Heijastavapintaisissa hiloissa, joissa on säännöllisin välimatkoin pieniä samasuuntaisia uria, on siksi havaittavissa useita pinnan tarkastelukulman mukana muuttuvia värejä eli irisointia. Esimerkkejä ovat DVD-levyt ja riikinkukon sulat.


title: Sinivuokko

text: Sinivuokko on monivuotinen, 10–15 senttimetriä korkeaksi kasvava ruohokasvi. Elomuodoltaan sinivuokko on puolipiilijä eli hemikryptofyytti. Sen juurakko on pystykasvuinen. Varsia on yhdestä seitsemään. Sinivuokon aluslehdet kasvavat ruusukkeena ja ne ovat nahkeat, väriltään tummanvihreät. Vuoden uudet lehdet aloittavat kasvun kukinnan päättyessä, ja kasvavat alkukesän ajan. Ne talvehtivat vihreinä ja lakastuvat vasta seuraavan vuoden kesällä. Lehtien ruodit ovat 8–20 senttimetriä pitkät ja karvaiset. Lehtilavat ovat kooltaan 4–8 × 5–9 cm, herttatyviset ja kolmihalkoiset. Yksittäiset liuskat ovat ehytlaitaiset, alta karvaiset ja usein myös punertavat. Sinivuokon kukat kehittyvät yksittäin lyhyiden vanamaisten varsien latvoihin. Kukan alla on kolme verholehtimäistä ehyttä ylälehteä. Terälehtiä vastaavia kehälehtiä on 6–8 (–12). Kukat ovat väriltään yleisimmin sinisiä tai sinivioletteja, joskus myös valkoisia, punaisia tai kirjavia. Emilehtiä on 10–30. Sinivuokon hedelmät ovat vuokoille ja muille leinikkikasveille tyypillisesti pähkylöitä, jotka muodostavat pallomaisen hedelmystön. Pähkylät ovat 4–5 millimetriä pitkiä ja niissä on lyhyt, yhden millimetrin ota. Muurahaiset levittävät pähkylöitä, sillä niissä on muurahaisia houkutteleva lisäke eli elaiosomi.


title: Sinivuokko

text: Suomessa sinivuokko on yleinen tai hyvin yleinen kasvi maan lounais- ja eteläosissa Ahvenanmaalta linjan Kristiinankaupunki–Jyväskylä–Kotka korkeudelle saakka. Se on myös tavanomainen Etelä-Karjalassa itärajan tuntumassa. Satunnaisemmin sinivuokkoa kasvaa Etelä-Pohjanmaalla, Etelä- ja Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Pohjoisimmat havainnot ovat Oulun seudulta ja Etelä-Lapista. Moni sinivuokon esiintymä, varsinkin lajin pääesiintymisalueen ulkopuolella, on seurausta ihmisten tekemistä siirtoistutuksista.


title: Nurmikaunokki

text: Nurmikaunokki kasvaa noin 30–80 cm korkeaksi ja sen varsi on kasvutavaltaan pysty. Nurmikaunokin lehdet ovat suikeita ja hammaslaitaisia sekä lehtiasennoltaan kierteisesti. Nurmikaunokin kukinnot ovat isohkoja violetinpunaisia mykeröitä ja ne sijaitsevat varsien kärjissä tyypillisesti yksittäin. Nurmikaunokki kukkii heinä-elokuussa ja kasvaa erilaisilla kuivahkoilla sekä avoimilla paikoilla, kuten niityillä, pientareilla, ahoilla ja valoisissa metsissä.


title: Siperianlehtikuusi

text:
Siperianlehtikuusi kasvaa 20–35 metrin korkuiseksi. Se menestyy hyvin niin hiekka-, savi- kuin moreenimaassakin. Kasvupaikan on oltava valoisa. Soisia paikkoja siperianlehtikuusi ei siedä, kuten eivät muutkaan lehtikuusilajit. Suomessa sopivan viljavilla paikoilla siperianlehtikuusi saattaa kasvaa jopa paremmin kuin kotimainen kuusi.
Siperianlehtikuusi on erotettavissa euroopanlehtikuusesta käpyjen kasvutavan perusteella. Emikukinnot ovat punertavia. Kävyt ovat pyöreähköjä ja noin 30-suomuisia. Nuorena käpyjen suomut ovat nukkapintaisia eivätkä peitinsuomut ole näkyvissä.


title: Sieväsinililja

text: Sieväsinililja ("Scilla amoena") on sinililjojen sukuun kuuluva laji. Kasvi on 15–20 senttimetriä korkea. Lehdet ilmaantuvat yleensä ennen kukkavarsia. Ne ovat tyvestä punertavia ja muodoltaan tasasoukat. Kukkavarressa on 3–6 kukkaa, jotka ovat väriltään sinisiä tai sinivioletteja ja muodoltaan tähtimäisiä. Sieväsinililja kukkii huhtikuulta toukokuulle. Kasvi menestyy sekä aurinkoisella että varjoisella kasvupaikalla, mutta maan on oltava hyvin vettä läpäisevä. Kasvia lisätään jakamalla kesän lopulla tai syksyn alussa tai istuttamalla sipuleita syys- tai lokakuulla. Istutussyvyys on 5-7 cm ja istutusväli 5-10 cm.


title: Sinisavikka

text: Sinisavikka ("Chenopodium glaucum") on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva yksivuotinen ruoho. Se kasvaa 7–40 senttimetriä korkeaksi ja on väriltään vihreä. Lehdet muistuttavat tammen lehtiä. Sinisavikkaa kasvaa laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikan itä- ja keskiosissa. Sitä tavataan erityisesti typekkäillä, multavilla kasvupaikoilla.


title: Etelänruusuruoho

text: Etelänruusuruoho on monivuotinen ja kasvaa noin 45–65 cm korkeaksi. Sen kukinto on varren päässä oleva tiivis, useista tummanpunaisista kukista koostuva mykerömäinen kukkarykelmä. Etelänruusuruoho kukkii keski- ja loppukesällä. Etelänruusuruoho kasvaa aurinkoisilla, kuivahkoilla ja tuulettomilla kasvupaikoilla eli samantapaisilla paikoilla kuin ketoruusuruohokin. Etelänruusuruoho suosii neutraalia tai hieman emäksistä maaperää.


title: Vuorikaunokki

text: Vuorikaunokki ("Centaurea montana") on monivuotinen kaunokkilaji, jota esiintyy Euroopassa. Tavallisesti haarattomat ja siipipalteiset varret kasvavat 30–80 senttimetriä korkeiksi. Lehdet ovat yläviistoja, ruodittomia, suikealapaisia, ehytlaitaisia ja seittikarvaisia. Mykeröjä on vähälukuisesti. Ulompien kehtosuomujen kärkilisäke on kolmiomainen, mustanruskea, matalasti halkoinen. Mykerön laitakukat ovat suuria, tavallisesti tummansinisiä tai vaaleanpunaisia ja kehräkukat tumman sinipunaisia.


title: Mäkiorvokki

text: Mäkiorvokki kasvaa 5–15 cm korkeaksi. Kasvilla ei ole pintarönsyjä. Lehdet ovat tiheäkarvaisia, leveitä ja herttamaisia. Korvakkeet ovat kapeansuikeita, karvaisia ja tiheähampaisia. Tuoksuvat, vaalean sinipunaiset kukat ovat noin 1,5 cm leveitä ja lievästi lanttokärkisiä. Suomessa mäkiorvokki kukkii varhain toukokuussa. Muurahaiset levittävät kasvin siemeniä.


title: Soikkokämmekkä

text: Monivuotinen soikkokämmekkä kasvaa Suomessa 25–30 senttimetriä korkeaksi. Maan alla kasvilla on kaksi munanmuotoista juurimukulaa. Kasvin varsi on vihreä ja ja sen tyvellä on ruusukemaisesti kasvavia paksuja, selväsuonisia ja täplättömiä lehtiä. Varressa on tuppimaisia ylälehtiä, jotka suojaavat kehittyvää kukintoa. Soikkokämmekän kukinto on tiheähkö, leveänsoikea tähkä. Kukkien kaikki tukilehdet ovat kalvomaisia. Kukka on ulkopinnaltaan vaaleanpunainen ja sisäpinnaltaan tummanpunainen, paksuhko kannuksellisen huulen keskiosa on vaaleampi. Kukan ylimmät kehälehdet ovat kypärämäisesti liuskaisen huulen yllä. Soikkokämmekkä kukkii Suomessa kesäkuussa.


title: Vladimir Solovjov

text: Vladimir Sergejevitš Solovjov (; 28. tammikuuta 1853 Moskova – 13. elokuuta 1900 Uzkoje) oli venäläinen filosofi, runoilija ja mystikko. Hän oli vapaamielinen älykkö, joka yhdisti ajattelussaan sekä filosofisen loogisuuden että aidon uskonnollisen kokemuksen tavoittelun. Hän kuului 1900-luvun alussa vaikuttaneeseen niin sanottuun sofiologiseen koulukuntaan, johon kuuluivat myös Sergei Bulgakov ja Pavel Florenski. Solovjov haaveili universaalista kirkosta, protestanttien, katolisten ja ortodoksien yhdistymisestä takaisin vanhaksi alkukirkoksi. Hän vastusti uskonnollisten vähemmistöjen sortoa ja kuolemanrangaistusta.


title: Vladimir Solovjov

text:
Solovjovin isä oli tunnettu historioitsija ja Moskovan yliopiston professori Sergei Mihailovitš Solovjov. Vladimir Solovjov valmistui Moskovan yliopistosta vuonna 1873 ja pääsi seuraavana vuonna Pietarissa filosofian dosentiksi.
Ulkomaanmatkoillaan vuosina 1875-1876 ensin Lontoossa hän tutki kabbalaa, spiritismiä ja Swedenborgia. Tämän jälkeen hän matkusti Egyptiin, missä koki mystisen elämyksen. 1877 hän julkaisi keskeneräiseksi jääneen teoksen "kokonaisvaltaisen tiedon perusteista" (Filosofskije natsala tsel'nogo znajija). Vuonna 1878 Solovjov aloitti luentosarjan "jumal-ihmiskunnasta" ja seuraavien vuosien aikana kypsytteli oppiaan, jonka keskeisenä ideana oli ajatus "kaikkiykseydestä".


title: Leonid Solovjov

text: Leonid Solovjov syntyi venäläis-arabialaisten koulujen tarkastajan perheeseen. Myöhemmin perhe muutti Keski-Aasian Kokandiin. Solovjov työskenteli siellä muun muassa opettajana ja lehtimiehenä. Vuonna 1932 hän valmistui Neuvostoliiton elokuvainstituutin käsikirjoittajalinjalta. Sittemmin Solovjov työskenteli elokuvakäsikirjoittajana ja kirjailijana. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Mustanmeren laivastossa kirjoittaen merimiesaiheisia kertomuksia. Sodan jälkeen hän oli jonkin aikaa vankilassa tai karkotettuna.


title: Vladimir Solovjov

text: Fjodor Dostojevski oli Solovjovin hyvä ystävä. He tutustuivat jo vuonna 1873, ja heidän yhteydenpitonsa oli kiinteää aina kirjailijan kuolemaan asti. Dostojevski arvosti Solovjovia ja ikuisti tämän piirteitä Karamazovin veljeksissä niin Ivaniin kuin Aljoshaan. Lisäksi saman romaanin kuuluisa kertomus suurinkvisiittorista pohjautunee Solovjovin luentoihin jumal-ihmisyydestä, joita Dostojevski oli kuuntelemassa. Solovjov piti Dostojevskin haudalla muistopuheen, jossa totesi myös tämän tavoitelleen Jumalan valtakunnan perustamista maan päälle.


title: Vladimir Žirinovski

text: Vladimir Volfovitš Žirinovski syntyi Almatyssa perheensä kuudentena lapsena 1946. Hänen isänsä oli Volf Eidelstein, huonekalutehtailija ja paikallisen juutalaisyhteisön johtaja. Hänen äitinsä oli Aleksandra Makarova. Muutama kuukausi Vladimirin syntymän jälkeen Volf Eidelstein muutti Varsovan kautta Israeliin, jossa hän kuoli liikenneonnettomuudessa vuonna 1983.


title: Ivan Solovjov

text: Ivan Vladimirovitš Solovjov (, s. 29. maaliskuuta 1993 Kaluga) on venäläinen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea lainasopimuksella Venäjän valioliigan FK Zenit Pietarista. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Solovjov on vasen keskikenttäpelaaja.


title: Aleksandr Solovjov

text: Aleksandr Solovjov syntyi virkamiehen perheeseen. Vuosina 1865–1866 hän opiskeli Pietarin yliopistossa, mutta joutui varattomana keskeyttämään opintonsa. Vuonna 1867 hän suoritti opettajan tutkinnon ja työskenteli sen jälkeen opettajana Toropetsin kihlakuntakoulussa. Vuonna 1876 hän liittyi Zemlja i volja -järjestöön. Vuosina 1877–1878 hän levitti vallankumouksellista propagandaa Volgan alueen talonpoikaiston keskuuteen.


title: Vjatšeslav Solovjov

text: Vjatšeslav Jevgenjevitš Solovjov (, s. 11. helmikuuta 1937) on Neuvostoliittoa edustanut jääpalloilija. Hän pelasi useimmiten pelintekijänä välihyökkääjän paikalla. Hän voitti 20 pelivuotensa (1956–1976) aikana Moskovan Dynamon joukkueessa 11 Neuvostoliiton-mestaruutta. Neuvostoliiton maajoukkueessa hän pelasi 53 maaottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. Hän toimi vuodesta 1981 maajoukkueen päävalmentajana.


title: Vladimir Solovjov (kosmonautti)

text: Vladimir Aleksejevich Solovjov (s. 11. marraskuuta 1946 Moskova) on entinen neuvostoliittolainen kosmonautti.


title: Vladimir Solovjov

text: Solovjovin sanotaan olleen merkillinen yhtymä länsieurooppalaista rationaalisuuta - älyperäisyyttä - ja itämaisen kirkon välityksellä saatua aasialaista mystisyyttä, - yhtymä, jonka teki eheäksi mahtava persoonallisuus sekä pyrkimys selvyyteen ja lempeään, mutta tinkimättömään miehekkyyteen. Hän eli niin kuin opetti, ja jokaiseen, joka tuli hänet tuntemaan tai vain näkemään, kerrotaan hänen tehneen aivan erikoisen, puolittain yliluonnollisen vaikutuksen.


title: Juuttaan taistelu

text: Juuttaan taistelu käytiin Suomen sodassa 13. syyskuuta 1808. Siinä eversti Georg Carl von Döbeln voitti venäläisten joukot. J. L. Runebergin runo "Döbeln Juuttaalla" Vänrikki Stoolin tarinoissa kertoo tästä taistelusta. Taisteluun osallistui myös Döbelnin alaisena majuri Gyllenbögelin Vapaapataljoona. Taistelupaikka Juuttaan tienhaara sijaitsee Uudessakaarlepyyssä.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Suomen sodan aikana Uusikaarlepyy kärsi raskaasta sotaväen majoitusvelvollisuudesta ja joutui myös taistelunäyttämöksi. Syyskuussa 1808 paikkakunnalla käytiin Juuttaan taistelu. Taistelupaikalle pystytettiin muistomerkki vuonna 1885.


title: Joutselän taistelu

text: Joutselän taistelu käytiin Karjalankannaksella Ruotsin ja Venäjän välisen sodan (1555–1557) alkuvaiheissa vuonna 1555 alueella, joka myöhemmin kuului Kivennavan kuntaan. Taistelussa Juho Maununpojan johtama 500 miehen suomalaisjoukko voitti huomattavasti suuremman venäläisjoukon. Taistelu on jäänyt sotahistoriaan, koska Juho Maununpoika ajan sodankäyntitavasta poiketen hyödynsi taitavasti maastoa, suksimiesten liikkuvuutta sekä yllätystä ja korvasi siten suuren miesalivoiman. Sotataidollisesti Joutselän taistelua voidaan verrata talvisodan mottitaktiikkaan. Taistelun kunniaksi pystytettiin Joutselkään muistomerkki vuonna 1931.Väänänen 1939: 11.


title: Juuttaan taistelu

text: Kauan eivät Döbelnin joukot ennättäneet levätä, kun venäläiset aloittivat hyökkäyksen 13. syyskuuta 1808 kello 3 iltapäivällä. Döbeln itse riensi Uudestakaarlepyystä johtamaan prikaatiaan Juuttaalle, jossa hän saikin eloa puolustajiin. Venäläiset aloittivat hyökkäyksen saartoyrityksellä metsien kautta, mutta tähän Döbelnillä oli tarjota vastauksena ketjutaktiikka, jota hän oli opettanut joukoilleen kevään aikana. Lopullisesti venäläiset joukot lyötiin tykistön tukemalla vastahyökkäyksellä, ja ne perääntyivät aina Alahärmään saakka. Döbelnin voitto Juuttaalla takasi nyt pääarmeijan peräytymistien, mikä olikin tarpeen, sillä jo seuraavana päivänä koki Klingsporin armeija lopullisen kuoliniskun hieman etelämpänä käydyssä Oravaisten taistelussa.


title: Juuttaan taistelu

text: Juuttaan taistelun ruotsalainen komentaja eversti von Döbeln oli sairasvuoteella Vaasassa, kun hän yhtyi sotavoimien ylipäällikkö sotamarsalkka Wilhelm Mauritz Klingsporin armeijan pääjoukkoihin Vaasassa. Vaasasta hän seurasi toipilaana armeijan pääjoukkoa Oravaisiin. Oravaisista Klingspor lähetti von Döbelnin komentaman porilaisista kootun 2. prikaatin, vahvistettuna Gyllenbögelin vapaajoukolla, varmistamaan armeijansa vetäytymistietä Uudenkaarlepyyn kautta Ouluun.


title: Maasillan taistelu

text:
Ruotsalaisten ja venäläisten joukkojen välillä käytiin pieni taistelu 22. elokuuta 1713 Karjaalla Mustionjoella Maasillanvirran luona. Venäläisten aikomuksena oli hyökätä Karjaan ohi Turkuun pitkin Suurta rantatietä eli Kuninkaantietä. 500 sotilaan ruotsalainen joukko, jota johti eversti Johan Stiernschantz, yritti pysäyttää venäläisten 13 200 miehen vahvuisen armeijan Mustionjoella kilometrin mittaisella rintamalla, joka kulki Kirkkojärveltä Mustionjoen mutkaan.
Venäläinen ratsuväki hyökkäsi kahdeksalta aamulla mutta jalkautui kivääritulen vuoksi ja kahlasi joen poikki, koska ruotsalaiset olivat polttaneet sillan, joka oli heistä pohjoiseen. Ruotsalaiset vetäytyivät, ettei heidän kimppuunsa olisi käyty selustan kautta. Neljän tunnin kuluttua venäläiset pääsivät läpi Maasillan kahluupaikan kohdalla.


title: Mouhun–Hillosensalmen taistelut

text: Mouhun–Hillosensalmen taistelut olivat Suomen sisällissodan taisteluja, jotka käytiin Mäntyharjulla ja Valkealassa 5. maaliskuuta 1918. Valkoisten tarkoituksena oli vallata samanaikaisesti Mouhun kylä ja sen eteläpuolella sijainnut Hillosensalmen rautatieasema Savon radan varrella. Näin he olisivat saaneet motitettua Savon rintamalla toimineet punaiset ja päässeet hyökkäämään etelään kohti tärkeää Kouvolan risteysasemaa. Valkoiset onnistuivat saamaan Mouhun haltuunsa, mutta Hillosensalmen valtaus ei onnistunut ja näin Savon rintamalinja jäi sodan loppuun saakka Mouhun ja sen eteläpuolisen Voikosken välille.


title: Juuttaan taistelu

text: Samaan aikaan toisaalla kenraali N. M. Kamenski antoi kenraali Koshatshovskille käskyn siirtyä Lapualta Uuteenkaarlepyyhyn johtavaa tietä Uuttakaarlepyytä kohti 2000 miehen kera, katkaistakseen Klingsporin armeijan perääntymistien. Toisaalla von Döbeln marssitti prikaatinsa Oravaisista kohti Uuttakaarlepyytä, jonne hän ryhmitti joukkonsa puolustukseen Juuttaalle, Lapualta tulevan tien risteykseen 13. syyskuuta 1808. Itse hän jatkoi kulkuansa Uuteenkaarlepyyhyn.


title: Merdjayoun taistelu

text: Merdjayoun taistelu käytiin toisessa maailmansodassa 19. - 24. kesäkuuta 1941 osana operaatio Exporteria liittoutuneiden ja Vichyn Ranskan Libanonissa olleiden joukkojen välillä. Taistelussa Libanoniin edenneet australialaisjoukot puolustautuivat vastahyökkäyksen aloittaneita ranskalaisjoukkoja vastaan Merdjayounissa ja sen ympäristössä. Australialaiset olivat ryhmittyneet puolustukseen Brittiläiseen Palestiinaan johtavaan solaan.


title: Jaala

text: Suomen sisällissodan aikana 28. huhtikuuta 1918 käytiin Jaalan Mäkelän kylän laidalla taistelu, jossa kapteeni Veselov yritti hyökätä puolentoistasadan sotilaan voimalla punakaartia vastaan. Kymmentuntisen yrittämisen jälkeen joukot vetäytyivät Huhdasjärvelle tuloksetta 37 kaatuneen, joista 14 haudattiin taistelukentälle, tappioin. Huhdasjärven ja Vesalan kylistä Mäkelän kylään johtavan tien varrelle Jaalan suojeluskunta ja Jaalan Lotta Svärd hankkivat 14 kentälle haudatun suojeluskuntalaisen muistoksi kiven, joka paljastettiin 28. huhtikuuta 1920, kaksi vuotta taistelun jälkeen.


title: Espanja

text: Espanjan kuningaskunta () eli Espanja () on Lounais-Euroopassa sijaitseva valtio. Se jakaa Iberian niemimaan Portugalin ja Isolle-Britannialle kuuluvan Gibraltarin kanssa. Koillisessa rajan takana ovat Ranska ja pieni Andorran ruhtinaskunta, ja etelässä on maarajaa Marokon kanssa (ks. Ceuta ja Melilla). Maahan kuuluvat Baleaarit Välimerellä, Kanariansaaret Atlantilla, Ceutan ja Melillan kaupungit Pohjois-Afrikassa sekä muutama asumaton saari Marokon rannikolla. Espanjan pääkaupunki on Madrid. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Barcelona, Valencia, Sevilla, Málaga, Bilbao ja Zaragoza.


title: Barcelona

text:
Barcelona on kaupunki Koillis-Espanjassa ja Katalonian pääkaupunki. Se on Espanjan toiseksi suurin kaupunki – sen asukasluku vuonna 2016 oli noin 1,6 miljoonaa.
Kaupungin (Ciutat de Barcelona) ja sitä ympäröivän 35 muun kunnan muodostaman Suur-Barcelonan (Àrea Metropolitana de Barcelona) asukasluku on noin 3,2 miljoonaa (2013). Barcelonan maakunnan, joka muodostuu 310 kunnasta, väkiluku on noin 5,5 miljoonaa (2012).


title: Barcelona

text: Espanjalainen kylä ("Poble Espanyol") on Montjuïcin olympiastadionin laidalla sijaitseva, muurien ympäröimä kauppa- ja ravintolakompleksi, jonka tekee erityiseksi se, että nimensä mukaisesti muurien sisältä löytyy muun muassa pienoismalleja Espanjan eri alueiden tärkeimmistä nähtävyyksistä. Tämä muurien ympäröimä ”kylä” on jaettu pieniin kujiin, joiden varsilla olevat rakennukset on nekin rakennettu maan eri osien rakennustyylien ominaispiirteitä jäljitellen.


title: Bilbao

text: Bilbao () on kaupunki Pohjois-Espanjassa. Se on Baskimaan itsehallintoalueen suurin kaupunki ja Biskajan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee Nerviónjoen varrella ja on tärkeä satama- ja teollisuuskaupunki. Bilbaon väkiluku on 345 110 (2017) ja Biskajanlahdelle ulottuvat esikaupunkialueet mukaan lukien metropolialueella asuu 1,0 – 1,1 miljoonaa ihmistä.


title: Zaragoza

text:
Zaragoza on kaupunki Espanjassa, Zaragozan maakunnan ja Aragonian itsehallintoalueen pääkaupunki. Väkiluvultaan se on Espanjan viidenneksi suurin kaupunki: 661 108 asukasta (2016). Kaupungissa asuu puolet Espanjan aragoniaa puhuvasta väestöstä. Metropolialueen väkiluku on noin 850 000 (2012).
Zaragoza sijaitsee Koillis-Espanjassa Ebrojoen ja sen sivujokien Huervan ja Gállegon varrella keskellä suurta laaksoa. Kaupunki on keskellä Madridin, Barcelonan ja Bilbaon muodostamaa kolmiota. Näistä kaupungeista on Zaragozaan noin 300 km kustakin.


title: Espoo

text: Espoo on väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin kunta. Espoon väkiluku ohitti Tampereen vuoden 1991 alussa. Espoo on tunnettu myös Nokian, energiayhtiö Fortumin, Angry Birdsin kehittäneen peliyhtiö Rovion sekä useiden muiden korkean teknologian yritysten kotikaupunkina, Nuuksion kansallispuistosta sekä Otaniemen kampusalueesta, jossa sijaitsee Aalto-yliopiston kuusi korkeakoulua. Espoossa sijaitsee myös Pohjoismaiden suurin kaatopaikka, Ämmässuon jätteenkäsittelykeskus, johon varastoidaan pääkaupunkiseudun yli 1,1 miljoonan asukkaan ja teollisuuden jätteet.


title: Badajoz (maakunta)

text: Badajozin pinta-ala on 21 766 neliökilometriä, joten se on Espanjan suurin maakunta. Extremaduran toinen maakunta, Cáceres, on toiseksi suurin. Maakunnan väkiluku on 679 884 (vuonna 2017), ja pääkaupunki Badajoz. Toinen tärkeä kaupunki on Mérida, joka toimii itsehallintoalueen pääkaupunkina.


title: Leganés

text: Leganés on kaupunki Madridin itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee metropolialueella noin 10 kilometriä itsehallintoalueen ja maan pääkaupungista Madridista lounaaseen. Kaupungin pinta-ala on 43 neliökilometriä. Vuonna 2016 kaupungissa oli 187 173 asukasta. Suuri osa väestöstä käy töissä pääkaupungissa.


title: Torrevieja

text: Torrevieja on kaupunki Valencian itsehallintoalueella Alicanten maakunnassa Kaakkois-Espanjassa noin 50 kilometriä Alicanten kaupungin eteläpuolella. Nykyisin Torrevieja tunnetaan myös lomakohteena, sillä kaupunki sijaitsee suositulla Costa Blancan loma-alueella. Kaupunki on myös suosittu kohde Espanjaan muualta Euroopasta pysyvästi muuttaneiden keskuudessa: Torreviejassa oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 85 541 asukasta, joista espanjalaisia 51 139. Espanjalaisten lisäksi suuria väestöryhmiä Torreviejassa ovat Ison-Britannian (4813), Venäjän (4507), Marokon (2592) ja Saksan (1042) kansalaiset (marraskuu 2017). Suomalaisia asuu Torreviejassa 455.


title: Unkarin maantiede

text: Unkarin ylivoimaisesti suurin kaupunki on pääkaupunki Budapest, jossa asui vuoden 2012 arvion mukaan n. 1,6 milj. ihmistä. Viisi seuraavaksi suurinta kaupunkia ovat Debrecen (noin 204 000 asukasta), Miskolc (n. 172 000 asukasta), Szeged (161 000) ja Pécs (154 000 asukasta) sekä Győr (131 000 asukasta).


title: Alkuluku

text: Alkuluku on lukua 1 suurempi luonnollinen luku, joka ei ole jaollinen muilla positiivisilla kokonaisluvuilla kuin yhdellä ja itsellään. Alkulukujen joukkoa merkitään kirjaimella P. Ensimmäiset alkuluvut ovat 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29. Alkulukuja on ääretön määrä. Lukua 1 suurempaa kokonaislukua, joka ei ole alkuluku, sanotaan yhdistetyksi luvuksi. Lukua 1 ei lueta alkuluvuksi, vaikka se onkin jaoton luku, jotta alkulukuja koskevien matemaattisten lauseiden muotoilu olisi yksinkertaisempaa. Alkulukujen laskemiseksi on olemassa useita algoritmeja. Yksi yksinkertaisimmista algoritmeista on Eratostheneen seula, joskin se on työläs ja hidas suurten alkulukujen etsimiseen.


title: Luonnollinen luku

text: Alkuluvut ovat lukuja, jotka ovat jaollisia vain itsellään tai ykkösellä. Jokainen luonnollinen luku voidaan esittää tekijöiden tulona ja erityisesti jokainen luku voidaan esittää alkulukujen tulona. Myös näitä pythagoralaiset tutkivat jo varhain.


title: Alkusuiset

text:
Alkusuiset eli protostomit (Protostomata) on toinen kaksikylkisten (Bilateria) eläinten pääryhmistä jälkisuisten (Deuterostomata) rinnalla. Perusjako näiden ryhmien välillä on tehty alkionkehityksen perusteella. Alkusuisilla kehittyvään alkioon muodostuvasta ensimmäisestä aukosta eli blastoporista kehittyy suu (alkusuu) ja peräaukoksi kehittyvä toinen aukko syntyy myöhemmässä vaiheessa. Kaikilla alkusuisilla eläimillä on ruumiinontelo (kolme alkiosolukerrosta) ja ne ovat kaikki selkärangattomia. Suurin osa eläinkunnan pääjaksoista on alkusuisia, esimerkiksi nivelmadot, nilviäiset ja niveljalkaiset kuuluvat tähän ryhmään. Toisella ruumiinonteloisten ryhmällä, jälkisuisilla eli deuterostomeilla, blastoporista kehittyy peräaukko ja suu kehittyy myöhemmin. Muun muassa selkärankaiset ovat jälkisuisia.
Eläinten jakoa alkusuisiin ja jälkisuisiin ehdotti ensimmäisenä saksalainen biologi Karl Grobben vuonna 1908. Hän ei ollut kuitenkaan ensimmäinen, joka tunsi tämän eroavaisuuden ruumiinonteloisten alkiokehityksessä, mutta ymmärsi ennen kollegoitaan tämän erottavan piirteen eläinten välillä.


title: Alasinluu

text: Alasinluu () on keskimmäinen välikorvassa sijaitsevista kolmesta kuuloluusta. Se niveltyy toisesta päästään vasaraluuhun ja toisesta jalustinluuhun. Yhdessä kuuloluut muodostavat kuuloluuketjun, joka johtaa ääniaaltojen aiheuttamat tärykalvon värähtelyt ns. soikeaan ikkunaan (eteisikkunaan), joka on väli- ja sisäkorvan välisessä luuseinässä.


title: Alppiruusut

text: Alppiruusut ovat yleensä pensaita, mutta niiden koko vaihtelee jopa 30-metrisistä puista maanmyötäisiin varpuihin. Alppiruusuihin kuuluu sekä ainavihantia että lehtensä varistavia kesävihantia lajeja. Sukuun kuuluvat myös atsaleat sekä mahdollisesti myös pursut ("Ledum"), jotka usein rajataan myös omaksi suvukseen. Useimmilla lajeilla on kiiltävät ja soikeat lehdet sekä terttukukinto, jossa on suuria ja näyttäviä torvimaisia kukkia. Suvussa on kuitenkin myös alppilajeja, joilla on pienet kukat ja lehdet. Joillakin lajeilla lehtien alapinnat ovat suomujen tai hienon karvoituksen peitossa.


title: Turvallinen alkuluku

text: Pois lukien luku 7, ei ole olemassa Mersennen alkulukua, joka olisi myös turvallinen alkuluku. Tämä seuraa yllä mainitusta turvallisen alkuluvun ominaisuudesta, jonka mukaan kaikki turvalliset alkuluvut, pois lukien luku 7, ovat muotoa 6"k" − 1. Mersennen alkuluvut ovat muotoa 2 − 1, mutta 2 − 1 = 6"k" − 1 johtaisi siihen, että 2 on jaollinen luvulla 6, mikä on mahdotonta.


title: Kaurit

text: Kaurit ("Agathis") on 21 puulajin muodostama havupuiden suku araukariakasvien heimossa. Ne ovat kookkaita ja taloudellisesti arvokkaita puita. Kaurien lehdet ovat suhteellisen leveitä, ja ne muistuttavat suuresti lehtipuiden lehtiä. Kukintona on pyöreä tai hieman pitkulainen käpy. Puut ovat yksikotisia ja ne alkavat tuottaa hedekukintoja tyypillisesti vasta vanhemmalla iällä. Käpyjen kypsyminen kestää kaksi vuotta. Nuorena puut ovat muodoltaan kartiomaisia, mutta vanhemmiten niillä on pitkä, paljas runko ja usein hyvin epäsäännöllisen muotoinen pyöreähkö latvus. Kaurit ovat kookkaita puita ja jotkin lajit saavuttavat jopa 60 metrin korkeuden. Joidenkin lajien siemeniä syövät hyvin alkeellisten "Agathiphaga"-suvun koiperhosten toukat.


title: Lukit

text: Lukit ovat ryhmänä vaivattomia tunnistaa niiden pienestä ja melko pyöreästä vartalosta sekä kahdeksasta pitkästä ja usein hyvin ohuesta raajasta. Erotuksena tavallisiin hämähäkkeihin, lukkien etu- ja takaruumis ovat sulautuneet miltei täysin yhteen. Silmiä on ainoastaan kaksi kappaletta, ne ovat suuntautuneet sivuille ja sijaitsevat kohoumassa eläimen selkäpuolella. Silmät aistivat valon ja varjon vaihtelun, mutteivät muodosta varsinaista kuvaa ympäristöstä. Lukit elävätkin ensisijaisesti tuntoaistinsa varassa. Tätä tarkoitusta varten lukin toinen raajapari (edestä lukien) on muita pidempi ja eläin käyttää niitä pääasiassa ympäristön tunnusteluun. Myös suuosat ja vatsa eroavat rakenteeltaan hämähäkeistä. Lukeilla ei ole myrkkyrauhasia ja ne kykenevät nauttimaan kiinteitä ravintohiukkasia. Hengityseliminä toimii ilmaputkisto.


title: Turvallinen alkuluku

text: Turvalliset alkuluvut ovat tärkeitä salakirjoitusmenetelmissä, koska niitä voidaan hyödyntää diskreetteihin logaritmeihin perustuvissa tekniikoissa kuten Diffie-Hellman-avaimenvaihtoprotokollassa.


title: Ukonputket

text: Ukonputket ("Heracleum") on sarjakukkaiskasvien ("Apiaceae") heimoon kuuluva kasvisuku. Ukonputket ovat suurikasvuisia, kaksi- tai monivuotisia kasveja. Niiden varsi on pysty, jäykkäkarvainen tai kalju, joskus punaläikkäinen. Lehdet ovat kolmiomaiset, muutamaan kertaan parilehdykkäiset. Kukinnot ovat sarjoja ja kukat valkoiset tai vihreänkeltaiset.


title: Pori

text: Jääkiekon SM-liigassa Poria edustaa Porin Ässät. Se on voittanut Suomen mestaruuden kolme kertaa; vuosina 1971, 1978 ja 2013. Hopeaa Ässät on saavuttanut vuosina 1979, 1980, 1984 ja 2006. Se perustettiin vuonna 1967, kun vuonna 1965 mestaruuden voittanut Porin Karhut ja 1967 mestaruutta juhlinut Rosenlewin Urheilijat -38 yhdistettiin. Ässien jäähallina toimii 6350-paikkainen Isomäki Areena, joka alun perin vuonna 1964 rakennettiin tekojääradaksi. Se katettiin vuonna 1971.


title: Porin urheilukeskus

text: Porin jäähalli (tunnetaan myös nimellä Isomäen jäähalli) valmistui 1964 alun perin tekojääradaksi, mutta se katettiin 1971. Halliin mahtuu 6 350 katsojaa. Jäähalli toimii Porin Ässien kotiareenana.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Vuosina 1994–2000 Ketola toimi Porin Ässien toimitusjohtajana. Pesti päättyi skandaalinomaisesti siihen, että hänet yhdessä muutaman muun Porin Ässien työntekijän kanssa pidätettiin epäiltynä mittavasta pääsylippujen ohimyynnistä. Syytteet kuitenkin raukesivat näytön puuttumiseen. Samana vuonna 2000 hän aloitti julkisuusboikotin ja päätti muuttua "yksityishenkilö Ketolaksi".


title: Porin Ässät

text: Koska Rosenlew oli luopumassa tehtaan urheiluseurasta, Karhujen leiristä ehdotettiin että RU-38 sulautettaisiin Karhuihin. Tämä ei kuitenkaan tullut Rosenlewin puolelta kysymykseenkään, vaan seuralle oli saatava uusi nimi. Kun yhteisymmärrykseen lopulta päästiin, Rosenlew otti hoitaakseen ison osan Karhujen veloista ja lupasi tukea uutta seuraa taloudellisesti alkuvuodet. Uuden seuran nimeksi tuli Porin Ässät. Seuran synty julkistettiin kesäkuun lopulla 1967. Nimen seuralle antoi Vilho Santala, joka toimi neuvottelijana seurojen yhdistämisessä ja joka valittiin Ässien ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Seuran patalogon suunnitteli Vesa Antikainen. Seuran väriksi valittiin punainen, joka sopi hyvin mustavalkoiseen patalogoon. Jääkiekkotoiminnan lisäksi seurojen jalkapallotoiminta yhdistettiin ja Ässien jalkapallojoukkue peri RU-38:n paikan jalkapallon mestaruussarjassa.


title: Porin Ässien SM-liigakausi 2013–2014

text: Joukkue koki suurta vaihtuvuutta mestaruuskauden jälkeen. Valmennuksessa päävalmentaja Karri Kivi oltiin jo tammikuussa päätetty jättää ilman jatkosopimusta ja tilalle palkattiin TPS:stä Pekka Virta. Apuvalmentajat Mikael Kotkaniemi ja Pasi Kaukoranta vaihtoivat myös maisemaa. Kaukoranta otti vetovastuun Ässien A-junioreista ja Kotkaniemi sai paikan Keravalta HCK:n päävalmentajana. Tilalle tulivat Virran luottomies Sami Karppinen ja Ässien oma kasvatti Jere Härkälä.


title: Porin Ässät

text: Pronssikauden jälkeen 1995–1996 Ässien joukkuetta pidettiin jo SM-liigaa hallinneiden TPS:n ja Jokereiden ykköshaastajana. Uusia vahvistuksia olivat Pekka Virta ja Tomáš Kapusta. Ässien tehokas ykköskenttä, jonka muodostivat Jari Korpisalo, Tomáš Kapusta ja Jaroslav Otevřel, oli vastustajille pitelemätön, mutta ketju hajosi Kapustan loukkaannuttua kauden puolivälissä. Ässät aloitti kauden voittoputkella ja kaikki näytti lupaavalta. Jokerit ja TPS kuitenkin karkasivat muilta joukkueilta, mutta Ässät oli tiukasti kiinni kolmannessa sijassa loppumetreille asti. Tilanne kuitenkin muuttui helmikuussa 1996, kun Porissa pelatussa ottelussa JyP HT:ta vastaan tapahtui SM-liigahistorian vakavin tapaturma, kun Ässien tšekkipelaaja Jaroslav Otevřel loukkaantui vakavasti. Runkosarjaa oli jäljellä enää seitsemän kierrosta, mutta tapauksesta järkyttyneiden ässäpelaajien pelihalut olivat kadonneet ja Ässät voitti kaudella enää kaksi ottelua. Puolivälierissä TPS päihitti Ässät suoraan voitoin 3–0.


title: Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018

text: Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 42. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 50. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Ässien edellinen kausi oli päättynyt runkosarjassa sijalle 7. Ässien runkosarja alkoi 9. syyskuuta kotiottelulla Tampereen Ilvestä vastaan ja päättyi 10. maaliskuuta kotiotteluun HIFK:ta vastaan. Ässät sijoittui runkosarjassa kahdeksanneksi ja kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Rauman Lukon. Ässät meni ottelusarjasta jatkoon voitoin 2–0. Puolivälierissä Ässät sai vastaansa Oulun Kärpät. Ässät hävisi ottelusarjan voitoin 4–1.


title: Isomäen legenda

text: Isomäen legenda on vuonna 2012 julkaistu Porin Ässien kannatuslaulu, jonka esittää Remix. Mukana on laulamassa myös Ässien kauden 2012–2013 joukkue. Kyseessä on Remixin ensimmäinen singlejulkaisu. Isomäen jäähallin mukaan nimetty kappale on tavanomaisista kannatuslauluista poiketen hidastempoinen ja jopa melankolinen balladi.


title: Porin Ässät (jalkapallo)

text: Ässät syntyi vuonna 1967 kun kaksi porilaista seuraa, Porin Karhut ja RU-38 yhdistyivät. Uuden seuran jääkiekkojoukkue sai Karhujen paikan jääkiekon SM-sarjassa, Ässien jalkapallojoukkue puolestaan peri RU-38:n sarjapaikan jalkapallon Mestaruussarjasta. Karhujen jalkapallojoukkue jatkoi toimintaansa vielä yhden kauden Ässien kakkosjoukkueena toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa.


title: Kasperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemi on Porin Ässien oma kasvatti. Hän kantoi juniorina pääosin vuoden "alaikäisenä" joukkueidensa pääasiallisen torjuntavastuun, kuten C-nuorissa kaudella 2013–2014 ja B-nuorissa kaudella 2014–2015. Kaudella 2016–2017 Kotkaniemi toimi pääasiassa Ässien A-nuorten kakkosmaalivahtina Kalle Kiviluomalle ja pelasi osan kaudestaan myös seuran B-nuorissa. Hänellä oli koko A-nuorten SM-liigan paras torjuntaprosentti (92,7%). Kotkaniemi voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.


title: Huomen-lehmä

text: Pohjoismaiden ensimmäinen siirtogeeninen nauta Huomen oli syntymähetkestään lähtien median lemmikki. "Lääkelehmä" kasvoi symboloimaan koko Suomen tuoreen biotekniikka-alan tulevaisuususkoa. Huomenen tarinalle ominaista oli alusta lähtien asetetut suuret odotukset, joita ei ole tähän päivään mennessä lunastettu. "Kultaisen vasikan" ympärille rakentunut julkisuus oli kuitenkin nostamassa alan toimintaedellytyksiä tasolle, josta sillä toimivat yritykset ja yhteisöt nauttivat edelleen. Tämä on ilmeisintä Kuopion yliopistossa, jossa Huomenen kehittäneen professori Juhani Jänteen tutkimusryhmän ympärille rakentui kansainvälisesti merkittäviä geenitekniikan osaajia kasvattava A. I. Virtanen -instituutti. Heti Huomenen vanavedessä perustetut, lyhyemmän aikavälin tuotto-odotuksiin nojanneet yritykset on puolestaan pääosin jo haudattu.


title: Huomen-lehmä

text: Huomen syntyi aikana, jolloin biotekniikka oli Suomessa nuori ja kasvava ala, jolle asetettiin erittäin suuria odotuksia. Biotekniikasta odotettiin 1990-luvun alun lama-Suomeen uusia menestyviä yrityksiä. Myös toiveita syövän ja aidsin kaltaisten sairauksien voittamisesta esitettiin. Nämä odotukset liitettiin tulevina vuosina alan julkiseksi symboliksi nousseeseen Huomeneen.


title: Huomen-lehmä

text: Huomen-lehmä oli Kuopion yliopiston eläinlääketieteellisen koeaseman navetassa joulukuussa 1993 syntynyt siirtogeeninen vasikka, johon oli siirretty ihmisen punasolujen kasvutekijän geeni (dopingaineenakin myöhemmin tunnettu EPO).


title: Huoma - Henkirikoksen uhrien läheiset ry

text: Huoma on suomalainen surujärjestö, joka tarjoaa vertaistukea henkirikoksen uhrin läheisille ja pyrkii parantamaan uhrien läheisten asemaa vaikuttamalla lainsäädäntöön ja tukipalveluiden saatavuuteen. Suurin osa Huoman toiminnasta pohjautuu koulutettujen vapaaehtoisten tekemään tukityöhön. Huoman toimintamuotoja ovat paikalliset vertaistukiryhmät, valtakunnalliset vertaistukiviikonloput sekä tukihenkilötoiminta. Huoma julkaisee kaksi kertaa vuodessa Huoma-lehteä, jonka painos on noin 250 kappaletta. Yhdistyksen rahoitus tulee pääasiassa Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta.


title: Huomen-lehmä

text: Huomenesta jäi jälki alan kotimaiseen historiaan ja erityisesti Kuopion yliopistoon kertyneiden julkaisujen, rahoituksen ja osaamisen myötä. Esimerkiksi ensimmäistä länsimaista geenilääkettä markkinoille 2009 tuomassa oleva Ark Therapeutics perustuu suurelta osin A.I. Virtanen -instituutin professori Seppo Ylä-Herttualan työhön. Ylä-Herttuala on palkittu Jänteen tavoin Matti Äyräpään palkinnolla. Mikäli lääke saa myyntiluvan, olisi se ensimmäisiä todellisia näyttöjä geeniteknologian kaupallisen potentiaalin lunastamisesta, joita alalla on odotettu Huomenesta lähtien. Joulukuussa 2009 EMEA kuitenkin hylkäsi Ark Therapeuticsin Cerepro-lääkkeen myyntilupahakemuksen, ja tammikuussa 2010 yritys ilmoitti aloittavansa YT-neuvottelut, jotka koskivat 50 % sen työntekijöistä.


title: Huomen-lehmä

text: 2000-luvun alkuun mennessä geeniteknologian kritiikki oli rantautunut Suomeen. Julkisuudessa alettiin puhua hankkeista kriittiseen sävyyn. Myös teknologiaa kehittävien yhtiöiden rahat alkoivat loppua. Syksyllä 2001 Pharming ajautui selvitystilaan, seuraavassa kuussa Huomen-lehmä lopetettiin ylipainon ja nivelvaivojen takia, ja vuoden loppuun mennessä Pharming oli konkurssissa. Lopetettu Huomen-lehmä täytettiin ja sijoitettiin Kuopion luonnontieteelliseen museoon. Nykyisin se on esillä Bioteknia-rakennuksessa, jossa Kuopion yliopiston A. I. Virtanen -instituuttikin toimii.


text: Huoma on perustettu vuonna 2000. Aluksi yhdistys toimi nimellä HRUL ry, joka oli lyhenne sanoista henkirikoksen uhrien läheiset. Vuonna 2006 järjestettiin nimikilpailu, jonka perusteella yhdistyksen nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa. Vuonna 2007 otettiin käyttöön Huoman logo, jonka on suunnitellut Nanna Madetoja. Logo kuvaa piiriä, jossa neljä eri ikäistä ihmistä tukee ja lohduttaa toisiaan. Huoman motto on "Meillä halataan". Yhdistyksen toimipaikka on Oulussa, mutta vapaaehtoisten ja yhteistyökumppaneiden avulla järjestettyjä vertaistukiryhmiä toimii kahdeksalla paikkakunnalla (vuonna 2018) eri puolilla Suomea. Huoma tekee yhteistyötä mm. kriisikeskusten, Rikosuhripäivystyksen, seurakuntien ja muiden surujärjestöjen kanssa.


title: Hämeen ryhmä

text: Hämeen ryhmä oli valkoisen armeijan ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Ryhmän päällikkönä toimi eversti Martin Wetzer. Hämeen ryhmä perustettiin, kun eversti Wetzer sai kaikkien valkoisten joukkojen päällikkyyden akselilla Ruovesi - Vilppula - Mänttä 5. helmikuuta 1918. Hämeen ryhmän ensimmäinen esikunta oli Haapamäellä, josta se siirrettiin Vilppulaan 17. helmikuuta 1918. Ryhmän vastuulla oli rintamaosuus Näsijärvestä Päijänteeseen.


title: Huomen-lehmä

text: Hollantilainen Pharming-yhtiö osti FinnGenen ja alkoi kehittämään Suomessa Alankomaissa aikaisemmin kehitetyn geenisonni-Hermanin jälkeläisiä. Hermanin jälkeläisissä oli siirtogeeni, joka tuotti niiden maitoon laktoferriinia. Julkisuudessa puhuttiin jälleen lääkelehmistä, ja tulevat tuotteet liitettiin löyhästi jopa syövän ja aidsin parantamiseen. Maalattu kuva oli erittäin pinnallinen. Tekninen puoli kuvattiin naivistisesti ja jätettiin osin salaperäisyyden varjoon. Viestinnässä keskityttiin vetoamaan inhimillisyyteen ja tunteisiin muun muassa kertomalla eläinten hyvästä hoidosta. Taloudellinen ja kaupallinen tarkastelu jäi mediassa kuriositeetiksi. Ainoita tätä puolta analysoivia artikkeleita, ”Herman syrjäytti Huomenen” ilmestyi "Talouselämä"-lehdessä (14/1996). Artikkelissa todettiin Pharmingilla olevan Euroopassa kilpailijoita ja siirtogeenisen tuotannon olevan riskialtista. Lisäksi artikkelissa kerrottu Pharming - FinnGene kaupassa siirtyneen Huomenen tasearvo, 7 000 markkaa, paljasti, miten suuri osuus koko yhtiön arvosta oli pelkillä odotusnäkymillä.


title: Jani Halme

text: Halme on tunnettu myös lukuisista nettitempauksistaan. Yksi suosituimmista oli 2000-luvun alussa perustettu Kyttääjät.net, joka kertoi kuvitteellisesta järjestöstä "Etelä-Suomen kerrostalokyttääjät". SubTV esitti Kyttääjien pohjalta tehdyn televisiosarjan, joka kilpaili Suomea Lucrenen Kultainen ruusu -kilpailussa parhaan draamasarjan palkinnosta. Halme jahtasi YouTubessa pyörävarkaita piilottamalla GPS-paikantimia polkupyöriin Helsingissä ja kun pyörä varastettiin, lähti kuvausryhmä perään haastattelemaan varasta. Halmeen organisoimassa Hyvänmielenosoitus-tempauksessa mielenosoittajat kiersivät yhden päivän aikana kaikkien Suomessa olevien eri maiden suurlähetystöjen edessä kiittämässä kyseisiä maita niissä tehdyistä hyvistä asioista. Tempausten johdosta Halme palkittiin "City"-lehden ”Kaupungin paras” -kilpailussa "Kaupungin parhaana propellipäänä".


title: Alkuperäiskansa

text: Alkuperäiskansa on määritelty esimerkiksi kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksessa numero 169. Sen mukaan näille kansoille on ominaista, että ne polveutuvat väestöstä, joka maan valloituksen tai asuttamisen tai nykyaikaisen kansallisvaltion muodostumisen aikaan asui maassa. Toiseksi alkuperäiskansat ovat eläneet pitkälti riippumattomina aluetta hallitsevasta valtiosta ja säilyttäneet kielelliset, kulttuuriset ja yhteisölliset ominaispiirteensä ainakin osittain ympäröivästä valtakulttuurista erillisinä. Tällaiset määritelmät ovat kuitenkin tulkinnallisia. Saamelaisille on myönnetty alkuperäiskansan asema Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä. Näistä maista vain Norja on ratifioinut ILO:n sopimuksen.


title: Alkuperäiskansojen oikeudet

text: Alkuperäiskansojen oikeuksilla tarkoitetaan erityisesti alkuperäiskansoille säädettyjä oikeuksia. Näihin sisältyvät perusoikeudet, kuten oikeus koskemattomuuteen, mutta myös oikeus maanomistukseen, kieleen ja uskontoon. Oikeudet voidaan nähdä alkuperäiskansojen tunnustamisena kansana. Tätä voidaan käyttää pyrittäessä edistämään alkuperäiskansojen asemaa ja säädettäessä niiden muista oikeuksista.


title: Alkupolku

text: Asiat, joita peleissä opetetaan, on yleensä sijoitettu vuotta alemmaksi kuin niitä koulussa opetettaisiin. Esimerkiksi Eskari totuttaa käyttämään aakkosia ja lukemaan, ja Ekaluokka opettaa kertotaulun alkeita. Alkupolku Matikka sijoittuu keskiaikaiseen Matematiikkalinnaan, jossa pelaajan täytyy ratkaista jatkuvasti vaativampia matemaattisia ongelmia päästäkseen eteenpäin. Alkupolku Tiedonpuu perustuu kymmeneen aihepiiriin, kuten biologiaan, maantieteeseen, ruokaan tai kulkuneuvoihin. Alkupolku Englanti ja Ruotsi keskittyvät lähinnä kielten sanaston opettamiseen, eivätkä niinkään kielioppiin. Pelaaja joutuu esimerkiksi pukemaan valitsemaansa hahmoa vieraskielisten ohjeiden mukaan.


title: Stratifikaatio

text: Moderneissa länsimaisissa yhteiskunnissa kerrostuneisuutta määritellään yleensä tulotason perusteella. Esimerkiksi keskiluokalla tarkoitetaan yleensä hyvin toimeentulevia ihmisiä, jotka kokevat olonsa yhteiskunnassa taloudellisesti turvatuksi. Alaluokan ja yläluokan käsitteitä käytetään tavallisesti halventavassa merkityksessä. Kuitenkin tuloerojen kasvamisen myötä suomalaisessa luokkakeskustelussa on ryhdytty käyttämään termejä köyhät ja rikkaat niistä ihmisryhmistä, jotka eivät kuulu keskiluokkaan.


title: Avoin yliopisto

text: Opiskelijat valitaan tutkinto-opiskelijaksi avoimessa yliopistossa suoritettujen opintojen määrän, arvosanojen tai valintakokeen perusteella. Väylämahdollisuus on määritelty vain osaan oppiaineista tai koulutusohjelmista. Avoimen väylän kiintiöt (eli kuinka monta opiskelijaa voidaan enintään ottaa sisään) määritellään yliopistoittain ja oppiaineittain tai vain tiedekunnittain. Lopullinen opiskelijavalinta tehdään aina yliopistojen tai korkeakoulujen tiedekunnissa.


title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.


title: Keski-Aasia

text: Keski-Aasia voidaan määritellä myös etnisten ryhmien mukaan niin, että sen alkuperäisasukkaita ovat itäiset turkkilaiset kansat, itäiset iranilaiset kansat sekä mongolit. Näitä alueita ovat uiguurien asuttama Kiinan Xinjiang-provinssi, turkkilaisten kansojen asuttamat osat Siperiaa, neuvostotasavallat sekä Afganistanin maakunnat Balkh, Jowzjan, Faryab ja Sar-e Pol. Afganistan kokonaisuudessaan, Pakistanin pohjoisosat ja Kashmirin laakso voidaan sisällyttää myös määritelmään. Näiden lisäksi alueeseen kuuluvat vielä Tiibet ja Ladakhi.


title: Salaus

text: Protokollien tehtävä on määrittää, miten luonteeltaan matemaattisia salakirjoitusjärjestelmiä käytetään. Niiden tavoitteena on varmistaa tietoliikenteen turvallisuus. Varsin yleinen tietoturvaongelma on protokollasta poikkeaminen, jonka syynä voi olla vaikkapa ns. social engineering -tyyppinen tiedusteluyritys (ks. Kevin Mitnick). Protokollat on tarkoitettu sellaisiksi selkeiksi ohjesäännöiksi, että kuka tahansa tietoverkon käyttäjä voi niitä käyttäen varmistua oman tietoliikenteensä turvallisuudesta. Protokollien suunnittelu ja niiden syvällinen ymmärtäminen edellyttää kuitenkin pitkällistä matemaattista koulutusta. Protokolla-asiantuntijan tulee olla perehtynyt lukuteorian, algebran ja erityisesti algoritmiteorian viimeisimpiin tutkimustuloksiin.


title: Suomen kielioppi

text: Uralilaisten kielten alkuperäinen sanajärjestys on ollut SOV, eli määritteet ovat tulleet ennen pääsanaa. Tämä periaate näkyy suomessa yhä siinä, että substantiivin määritteet tulevat pääsanan eteen ("isän vanha palttoo") ja postpositiot ovat yleisempiä kuin prepositiot: esimerkiksi lausekkeessa "kuusen alla" pääsana on postpositio "alla" ja "kuusen" on sen genetiivimuotoinen määrite. Lausekkeiden sisäinen sanajärjestys on kiinteämpi eikä se vaihtele niin paljon kuin lauseissa. Toisaalta niissäkin tapauksissa, joissa sanajärjestys on yleensä kiinteä, se voi vaihtua mitallisissa runoissa ja lauluissa: esimerkiksi "Maa kallis isien", "Varrella virran", "Villiä länttä enää ole ei".


title: Instanssi (ohjelmointi)

text: Instanssi eli esiintymä eli ilmentymä tarkoittaa olio-ohjelmoinnissa luokan edustajaa. Yhdestä luokasta voidaan luoda useita esiintymiä. Luokka määrittelee olion piirteet, sen sisältämät muuttujat ja metodit, esiintymä puolestaan antaa muuttujille arvot ja mahdollistaa metodien kutsumisen. Jos luokka on vaikkapa "TuotteenVäri", siitä voitaisiin luoda esimerkiksi esiintymät "sininen", "punainen" ja "musta". Luokan määrittely voisi tässä tapauksessa kertoa, että "TuotteenVäri"llä on RGB-väriarvon sisältävä muuttuja, mutta vasta luokan esiintymät antavat kyseiselle muuttujalle jonkun arvon.


title: Charles Lindbergh

text: Charles Augustus Lindbergh II (4. helmikuuta 1902 Detroit, Michigan – 26. elokuuta 1974 Maui, Havaiji) oli yhdysvaltalainen ilmailun alkuaikojen lentäjä, joka on kuuluisa ensimmäisestä välilaskuttomasta Atlantin ylittävästä yksinlennosta.


title: Charles Lindbergh

text: Lindbergh syntyi Detroitissa Michiganissa. Hän kasvoi Little Fallsissa Minnesotassa. Isä Charles August Lindbergh oli lakimies ja myöhemmin Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen, joka oli syntynyt Ruotsissa, mutta tullut jo sylivauvana vanhempiensa mukana Yhdysvaltoihin. C. A. Lindbergh vanhempi vastusti Yhdysvaltain liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Äiti oli detroitilaissyntyinen kemian opettaja Evangeline Lodge Land Lindbergh.


title: Charles August Lindbergh

text: Charles August Lindbergh (1859–1924) oli lakimies ja myöhemmin Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen, joka oli syntynyt Ruotsissa, mutta tullut jo sylivauvana vanhempiensa mukana Yhdysvaltoihin. C. A. Lindbergh vastusti Yhdysvaltain liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Lindbergh avioitui detroitilaissyntyisen kemianopettaja Evangeline Lodge Land Lindberghin kanssa. Lentäjänä tunnettu Charles Lindbergh oli heidän lapsensa.


title: Charles Gmelin

text: Charles Gmelin (28. toukokuuta 1872 Krishnagar – 12. lokakuuta 1950 Oxford) oli brittiläinen yleisurheilija, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän voitti pronssia Ateenan olympialaisissa 1896. Gmelin syntyi Bengalissa, jossa hänen isänsä työskenteli lähetyssaarnaajana, mutta muutti Englantiin vielä pienenä lapsena. Hän harrasti muitakin lajeja kuin yleisurheilua ja edusti Oxfordshireä jalkapallossa ja kriketissä.


title: Leopold II (Belgia)

text: Leopold II syntyi Brysselissä kuningas Leopold I:n ja prinsessa Louise-Marie Thérèse Charlotte Isabelle d'Orléansin toiseksi vanhimmaksi, mutta vanhimmaksi eloonjääneeksi pojaksi. Hän liittyi nuorena Belgian armeijaan ja meni Brysselissä 22. elokuuta 1853 naimisiin Marie Henriette Anne von Habsburg-Lothringenin, Itävallan arkkiherttuattaren kanssa. Tämä oli Itävallan arkkiherttua Josephin (1776–1847) tytär ja hänen isoisoisänsä oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Leopold II (1747–1792).


title: Charles Lindbergh

text: Marraskuussa 2003 paljastettiin, että DNA-testien mukaan Lindbergh oli siittänyt kolme Saksassa vuosina 1958–1967 syntynyttä lasta, joita hän ei ollut tunnustanut omakseen. Heidän äitinsä oli Brigitte Hesshaimer, 24 vuotta Lindberghiä nuorempi müncheniläinen hatuntekijä, jonka suhde Lindberghiin alkoi vuonna 1957 ja jatkui Lindberghin vuonna 1974 tapahtuneeseen kuolemaan asti. Lapset olivat Dyrk (1958), Astrid ja David (1967). Lasten vanhemmat pystyivät pitämään suhteensa täysin salassa. Lapsetkaan eivät tietäneet kuka heidän isänsä oli, vaikka he tapasivat häntä hänen satunnaisilla vierailuillaan. Tytär Astrid luki myöhemmin Lindberghiä käsittelevän lehtiartikkelin ja löysi valokuvia sekä yli sata Lindberghin hänen äidilleen kirjoittamaa kirjettä. Hän sai asian selville vuonna 2003, kaksi vuotta Birgitte Hesshaimerin kuoleman jälkeen – hän kuoli 74-vuotiaana vuonna 2001. Myöhemmin kävi myös ilmi, että Charles Lindbergillä oli ollut suhde myös Brigitten isosiskon Marietten kanssa. Suhteesta syntyi kaksi poikaa Vargo (1962) ja Cristoph (1966).


title: Charles Hermite

text: Charles Hermite syntyi 24. joulukuuta 1822 Dieuzessa Lorrainesa. Hän oli seitsenlapsisen perheen kuudes lapsi. Hänen isänsä Ferdinand Hermite toimi aikaisemmin insinöörinä suolakaivosyrityksessä, mutta siirtyi kangaskauppiaaksi mentyään naimisiin Madeleine Lallemandin, tällä alalla toimivan kauppiaan tyttären kanssa. Vuonna 1828 Hermiten perhe muutti Nancyyn. Nuori Hermite kärsi epämuodostumasta oikeassa jalassaan, mikä vaikeutti liikkumista.


title: Charles Morgan

text: Morgan syntyi Bromleyssä Englannissa ja oli sukujuuriltaan englantilais-walesilainen perheen nuorin lapsi. Hänen vanhempansa olivat menneet naimisiin Australiassa, minne Morganin äidin vanhemmat olivat muuttaneet Walesin Pembrokeshirestä. Isän vanhemmat puolestaan olivat lähtöisin Englannin Gloucestershirestä ja Devonista. Charles Morganin isä Sir Charles Langbridge Morgan oli ammatiltaan rautatieinsinööri.


title: Anne Morrow Lindbergh

text: Anne Morrow'n vanhemmat olivat senaattori Dwight Morrow ja Elizabeth Cutter Morrow. Hän valmistui Smith Collegesta vuonna 1928 ja avioitui Charles Lindberghin kanssa 27. toukokuuta 1929. Anne Lindbergh toimi miehensä apulentäjänä, suunnistajana ja radio-operaattorina kartoitusretkillä, joilla etsittiin muun muassa uusia lentoreittejä. Vuonna 1931 he lensivät Kanadasta Alaskan kautta Japaniin ja Kiinaan, jolta retkeltä Lindbergh kirjoitti ensimmäisen kirjansa "North to the Orient". Vuonna 1933 Lindberghit lensivät 30 000 mailin lennon Pohjois- ja Etelä-Atlantilla. Charles Lindbergh kuvaili myöhemmin lentoa vaikeammaksi kuin vuoden 1927 Atlantin ylitystään. Anne Lindbergh oli ensimmäinen purjelentolupakirjan saanut nainen Yhdysvalloissa.


title: Charles Darwinin nuoruus

text: Darwin syntyi The Mountin talossa, Shropshiren kreivikunnassa sijaitsevassa Shrewsburyn kaupungissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 12. helmikuuta vuonna 1809 eli samana päivänä kuin Yhdysvaltain presidentti Abraham Lincoln. Hän oli varakkaan lääkärin ja liikemiehen Robert Waring Darwinin ja Susannah Darwinin (omaa sukua Wedgwood) lapsi, viides kuudesta sisaruksesta. Darwin oli isänsä puolelta Erasmus Darwinin ja äidin puolelta Josiah Wedgwoodin lapsenlapsi. Molemmat suvut olivat suureksi osaksi unitarianisteja, mutta osa Wedgwoodeista oli ominut anglikaanisen uskon. Vapaa-ajattelijana tunnettu Charlesin isä hyväksyi, että hänen poikansa kastettaisiin 17. marraskuuta 1809 anglikaanisessa St. Chadin kirkossa, eikä unitarianistisessa kirkossa. Kastetilaisuudessa Darwin nimettiin muutamia vuosi aiemmin kuolleen setänsä sekä isänsä mukaan Charles Robertiksi. Charles ja hänen sisaruksensa kasvatettiin unitarianistisen uskon mukaisesti, sillä hän kävi perheineen jumalanpalveluksissa unitarianistisessa kappelissa.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1976 Steve Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple-yhtiön. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II -tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone, joka kykeni näyttämään värejä ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena aina 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vierailivat Xeroxilla, jossa he näkivät hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Tällä oli vaikutus vuonna 1983 Apple Lisa -tietokoneen ja vuotta myöhemmin julkaistun Macintosh-tietokoneen syntyyn.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1976 Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple -yhtiön. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II-tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone, joka kykeni näyttämään värejä, ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena aina 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vieraili Xeroxilla, jossa he näkivät Xerox Alton hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Vuonna 1980 Apple listautui pörssiin ja Jobsin omaisuus kohosi yli 200 miljoonan dollarin. 1983 yhtiö esitteli Xerox inspiroimaa graafista käyttöliittymää käyttäneen Apple Lisan ja 1984 ensimmäisen Apple Macintoshin. Lisa menestyi huonosti, ja Macintoshin heikohko menestys oli yritykselle suuri pettymys.


title: Apple

text:
Apple Inc. (aiemmin "Apple Computer") on yhdysvaltalainen suuryritys, joka suunnittelee, kehittää ja myy kulutuselektroniikkaa, ohjelmistoja ja tietokoneita. Sen tunnetuimpia tuotteita ovat ainakin Mac-tietokoneet, iPhone-puhelimet, iPad-taulutietokoneet, iPod-musiikkisoittimet, Apple Watch -älykellot, Apple TV -mediasoittimet, iMovie-videomuokkausohjelma sekä laitteilleen kehittämät macOS-, iOS- , watchOS- ja tvOS-käyttöjärjestelmät.
Applen perustivat Steve Jobs, Steve Wozniak ja Ronald Wayne 1. huhtikuuta 1976 nimellä "Apple Computer". Jobsin ideoimalla ja Wozniakin toteuttamalla tietokoneella oli kuitenkin vaikeuksia päästä tuotantoon, sillä yrityksellä oli pulaa pääomasta. Pääoman kartuttamiseksi Jobs myi Volkswagen-pikkubussinsa 1 500 dollarilla ja Wozniak ohjelmoitavan taskulaskimensa 250 dollarilla, mutta se ei riittänyt. Jobs sai yhteyden ”enkelisijoittajana” tunnettuun Mike Markkulaan, joka toi hankkeeseen mukaan myös riskisijoittaja Arthur Rockin. Tuloksena oli 250 000 dollarin sijoitus Appleen.


title: Steve Jobs

text: Hävittyään vuonna 1985 valtataistelun yrityksen toimitusjohtajaa John Scullyä vastaan Jobs erosi Applesta ja perusti NeXTin. NeXT panosti olio-ohjelmointiin ja keskittyi erityisesti käyttöjärjestelmän kehittämiseen. Vuoden 1996 loppupuolella Jobs myi NeXTin Applelle. Jobs palasi takaisin perustamaansa yhtiöön neuvonantajana. Pian Jobs istui taas Applen johdossa, väliaikaisen toimitusjohtajan tittelillä yhden dollarin vuosipalkalla. Vuonna 2000 hänestä tuli yhtiön pysyvä toimitusjohtaja. Vain vuosi tämän jälkeen julkaistiin iPod-musiikkisoitin, samoin kuin OS X -käyttöjärjestelmä. Apple julkaisi myös iTunes-musiikkiohjelmiston. Vuonna 2007 Apple julkaisi ensimmäisen älypuhelimensa iPhonen. Vuonna 2010 Apple julkaisi iPad-taulutietokoneen.


title: Be Incorporated

text: Yhtiö perustettiin vuonna 1990. Yhtiön perustivat Jean-Louis Gassée (JLG) ja Steve Sakoman, jotka molemmat olivat aiemmin työskennelleet Applella muun muassa Apple Newton -projektissa. Vuoden 1990 alussa JLG:n ja Applen silloisen toimitusjohtajan John Scullyn sukset menivät pahasti ristiin, minkä seurauksena JLG ja Sakoman ryhtyivät hautomaan suunnitelmia markkinoilla silloin vahvan multimediakoneen, Commodoren Amigan kilpailijasta. Myöhemmin samana vuonna JLG sekä Sakoman lähtivät Applelta.


title: Fiona Apple

text: Apple julkaisi debyyttialbuminsa "Tidal" vuonna 1996. Sitä myytiin Yhdysvalloissa lähes kolme miljoonaa kappaletta, kolminkertaisen platinalevyn verran. Applen toinen levy "When the Pawn..." julkaistiin vuonna 1999. Applen kolmas ja tähän asti viimeisin albumi "Extraordinary Machine" valmistui 2003 ja julkaistiin 2005. Siltä levisi MP3-muodossa useita kappaleita ennen virallista julkaisua Internetiin. Kappaleiden levittyä P2P-verkkoihin fanit järjestivät Free Fiona -kampanjan Sony Music Entertainmentia vastaan, että se kiirehtisi albumin virallisessa julkaisussa. "Extraordinary Machine" nousi Yhdysvalloissa Fiona Applen tähän asti korkeimmalle saavuttamalle listasijalle 7. Se oli myös ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi sarjassa "Best Pop Vocal Album".


title: Thee Apple Thieves

text:
Thee Apple Thieves on suomalainen psychobilly-yhtye, joka perustettiin vuonna 1999 Imatralla. Se vaikuttaa nykyisin Lahden seudulla. Yhtye saa vaikutteita kappaleisiin muun muassa punkista, skasta, rockabillystä, popista, jazzista ja hard rockista. Yhtye teki kaksi loppuunmyytyä keikkaa yhdysvaltalaisen Tiger Armyn kanssa 2007 Nosturissa ja 2008 Tavastialla. Ensimmäinen albumi "Lads Will Be Lads" ilmestyi vuonna 2002 saksalaisen Crazy Love Recordsin kautta. Toinen studioalbumi "Psycho Mind" ilmestyi 30. syyskuuta 2009 suomalaisen Jupiter Stroll Recordsin kautta.
__notoc__


title: Steve Jobs

text: 12. syyskuuta 1985 Jobs tiedotti aikomuksestaan perustaa uuden yrityksen. Yritys ei kilpailisi Applen kanssa. Jobs otti mukaansa viisi Applen työntekijää ja julkaisi erokirjeensä 17. syyskuuta. Viiden päivän päästä Apple haastoi Jobsin oikeuteen, koska tämä tiesi liikaa Applen käyttämästä tekniikasta ja voisi käyttää tietoja hyväkseen. Sopu syntyi tammikuussa 1986 ilman oikeuden päätöstä; Jobs lupasi olla palkkaamatta Applen työntekijöitä puoleen vuoteen ja olla tekemättä Macintoshia tehokkaampia tietokoneita. Jobs perusti NeXTin. Steve Jobs myi lähes kaikki Applen osakkeensa tienaten niistä paljon rahaa seuraavaa tavoitettaan varten.


title: IPhone (1. sukupolvi)

text: iPhone on kosketusnäytöllinen Applen älypuhelin iPod-musiikkisoittimen mediaominaisuuksilla. Applen ensimmäisen puhelinmallin esitteli Applen toimitusjohtaja Steve Jobs Macworld-messuilla 9. tammikuuta 2007. iPhone julkaistiin Yhdysvalloissa 29. kesäkuuta 2007 ja se saapui Eurooppaan loppuvuodesta 2007. Aluksi iPhonea myytiin vain Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Ranskassa. Suomessa ja monessa muussa uudessa myyntimaassa iPhonen uudistetun 3G-version jakelu alkoi samanaikaisesti 11. heinäkuuta 2008. Monikansallinen TeliaSonera antoi ymmärtää mainonnassaan ja yleisesti julkisuudessa, että sillä olisi ollut yksinoikeus iPhonen myyntiin Pohjoismaissa. Näin ei kuitenkaan ollut, koska muissa Pohjoismaissa myös muut operaattorit myivät iPhonea. Medialetsin mukaan se myi 27 000 puhelinta Pohjoismaissa kolmen ensimmäisen myyntipäivän aikana.


title: Apple Records

text: Apple Records on The Beatles -yhtyeen jäsenten erityisesti verotussyistä vuonna 1968 perustama levy-yhtiö. Ensimmäinen yhtiön julkaisema levy oli John Lennonin ja Yoko Onon "", jonka julkaisupäivä oli 11. marraskuuta 1968. Sitä seurasi 25. marraskuuta 1968 Beatlesin "The Beatles" -levy, joka tunnetaan myös nimellä ”Valkoinen tupla”.


title: Singaporen väestö

text: Singaporen väestö on muodostunut lähes viidestä miljoonasta ihmisestä. Väestö on monimuotoinen, ja kiinalaiset on suurin väestöryhmä. Muita suuria ryhmiä ovat malaijit ja intialaiset. Etninen harmonia onkin tärkeä kysymys väestöpolitiikassa. Buddhalaisuus on suurin uskonto. Malaiji on kansallinen kieli, mutta englanti, mandariinikiina ja tamili ovat myös virallisia kieliä.


title: Singapore

text: Vuoden 2015 väestönlaskennassa 33,2 prosenttia singaporelaisista oli buddhalaisia. Kristittyjä väestöstä oli 18,8 prosenttia, muslimeja 14,0 prosenttia, taolaisia 10,0 prosenttia, hindulaisia 5.0 prosenttia ja muita uskontoja edusti 0,6 prosenttia väestöstä. Uskonnottomia väestöstä oli 18,5 prosenttia. Islam on malaijiväestön pääuskonto. Taolaisuus, kungfutselaisuus ja buddhalaisuus ovat sulautuneet yhdeksi suurimmalle osalle kiinalaista väestöä. Suurin osa tamilileista on hindulaisia, joka on maan kuudenneksi suurin uskonto.


title: Singaporen talous

text: Singapore on vapaa markkinatalous, ja sen taloudellinen vapaus on maailman korkeimpia. Singaporen hallitus valvoo tiukasti maan talouskehitystä, joka on melko riippuvainen monikansallisten yritysten pääomasta. Singaporessa onkin vain vähän rajoituksia ulkomaalaisten yritysten toiminnalle, ja sijoitukset ovat sallittuja kaikilla toimialoilla. Osakkeisiin, toimilupiin ja yhteisyrityksiin on olemassa joitain rajoituksia, ja merkittäviä rajoituksia on aseteollisuudessa, joukkotiedotusvälineissä ja kotimaisella pankkisektorilla.


title: Singaporen talous

text: Singaporen talous on maailman vapaimpia, ja siellä on vain vähän rajoituksia ulkomaalaisten yrityksille, joiden pääoma on merkittävä tekijä maan talouskasvussa. Global Financial Centres Indexin vuoden 2012 listan mukaan Singapore oli maailman neljänneksi merkittävin finanssikeskus. Singaporen bruttokansantuote asukasta kohden on maailman korkeimpia, ja maan budjettivaje on selvästi pienempi kuin monissa muissa kehittyneissä valtioissa. Lisäksi maalla on huomattavat valuuttavarat. Palvelut tuottavat noin 73 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja erityisen merkittäviä ovat finanssipalvelut ja turismi. Teollisuus tuottaa bruttokansantuotteesta noin neljänneksen, ja se on keskittynyt erityisesti elektroniikkaan ja öljynjalostukseen. Maanviljely on hyvin vähäistä, ja käytännössä kaikki ruokatuotteet on tuotava ulkomailta.


title: Singaporen tiedekeskus

text:
Singaporen tiedekeskus (Science Centre Singapore, SCS) on tiedekeskus Singaporen Jurongin saarella. Sen tuhat eri näyttelykohdetta on suunnattu etenkin lapsille. Siellä on myös Imax-teatteri ja lumikeskus, jossa voi harrastaa talvisia lajeja ympäri vuoden.
Keskuksessa käy vuosittain yli miljoona kävijää


title: Singaporen kulttuuri

text: Singaporen lentokenttä Changi on lentoliikenteelle merkittävä välilaskupaikka. Maassa on kuitenkin ulkomaalaisille turisteille muutakin nähtävää, ja maassa käy noin seitsemän miljoonaa turistia vuosittain. Merkittäviä matkakohteita ovat muun muassa Singaporen vanha keskusta sekä siirtomaa-ajan korttelit etnisillä alueilla Chinatownissa ja Little Indiassa. Keskustan Orchad Roadin tavaratalot tarjoavat lukuisia ostosmahdollisuuksia. Singaporejoen ympäristöä on kehitetty ja alueella on useita ravintoloita ja kahviloita. Yksittäisistä rakennuksista on yksi suosituimmista matkakohteista vanha Raffles-hotelli, joka on myös kuuluisa maailmankuulusta cocktailistaan Singapore Slingistä. Myös luonnonnähtävyyksiä on tarjolla, kuten Jurongin lintupuisto ja Singaporen eläintarha.


title: Singaporen talous

text: Singaporen liikenneinfrastruktuuri on uudenaikaista ja tehokasta, ja se tukee maan talouselämää. Tieverkosto on maailman parhaita, ja tiet ovat hyvässä kunnossa. Yksityisautoilun lukumäärää rajoitetaan isolla rekisteröitymismaksulla. Ruuhkat ovat olleet välillä ongelmana, minkä takia maahan rakennettiin 1970- ja 1980-luvuilla Mass Rapid Transit -metrojärjestelmä yhdistämään asuin- ja työssäkäyntialueita. Singaporessa on kaikkiaan 3356 kilometriä maanteitä.


title: Singaporen politiikka

text: Singaporen ulkopolitiikan perustavoitteena on Kaakkois-Aasian alueellisen turvallisuuden ylläpitäminen. Maalle oli itsenäistymisen jälkeen keskeistä luoda hyvät naapurisuhteet ja saada kansainvälistä tunnustusta. Singapore liittyikin heti vuonna 1965 YK:hon, ja se on tukenut sen jälkeen aktiivisesti YK:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden toimintaa. Singapore liittyi 1965 myös Kansainyhteisöön. Lisäksi maa on Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestön, Sitoutumattomien maiden liikkeen ja Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön ASEANin jäsen.


title: Singaporen kulttuuri

text: Maan intialaisten uskonto on hindulaisuus. Maassa on noin 20 hindutemppeliä, niistä vanhin on vuonna 1827 rakennettu Sri Mariamman -temppeli. Hindujen näkyvimmät juhlat ovat kiitos- ja katumusrituaali Thaipusam, sekä Thimithi-festivaali ja rauhallisempi perhejuhla Deepavali.


title: Singaporen talous

text: Palvelut tuottavat noin 73 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja työvoimasta yli 80 prosenttia saa tulonsa palveluammateista. Erityisen merkittäviä palvelualoja ovat finanssipalvelut ja turismi. Singaporen rahoitusmarkkinat ovat maailman kehittyneimpiin kuuluvat, ja maassa toimii yli 600 paikallista ja ulkomaista rahoituslaitosta. Singaporen pörssi oli Aasian ensimmäinen pörssi, jossa alettiin tarjota osakkeiden ja johdannaistuotteiden integroitua kaupankäyntiä. Monetary Authority of Singapore on keskuspankkia vastaava elin.


title: Lev Kamenev

text: Lev Borisovitš Kamenev (, oik. Rosenfeld (); 18. heinäkuuta 1883 Moskova, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta 1936 Moskova, Neuvostoliitto) oli bolševikkeja edustanut vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Yhdessä Grigori Zinovjevin ja Josif Stalinin kanssa hän muodosti niin sanotun troikan, joka johti Neuvostoliiton kommunistista puoluetta Vladimir Leninin sairastumisen ja kuoleman jälkeen vuosina 1922–1925. Stalin syrjäytti vuosina 1926–1927 Kamenevin ja Zinovjevin puoluejohdosta. Stalinin vainojen käynnistyttyä heidät tuomittiin vuonna 1936 näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan ja teloitettiin. Kamenev oli etniseltä taustaltaan venäjänjuutalainen.


title: Lev Kamenev

text: Zinovjeville ja Kameneville järjestettiin elokuussa 1936 uusi, julkinen oikeudenkäynti, joka tunnetaan ensimmäisenä niin sanotuista Moskovan oikeudenkäynneistä. Heidän väitettiin muodostaneen Trotskin ulkomailta johtaman salaisen terroristijärjestön, joka murhasi Kirovin ja suunnitteli Stalinin sekä muiden puoluejohtajien murhia. Kaikkiaan kuudestatoista syytetystä viisi oli turvallisuuspalvelu NKVD:n agentteja, joiden valheelliset tunnustukset kävivät todistusaineistosta myös muita vastaan. Salaisessa tapaamisessa Stalin lupasi Zinovjeville ja Kameneville, että heidän sekä heidän perheidensä ja tovereidensa henki säästettäisiin, jos he tunnustaisivat oikeudessa. Zinovjev ja Kamenev tunnustivat tekaistut syytökset, mutta Stalin petti lupauksensa. Heidät tuomittiin kuolemaan 24. elokuuta ja teloitettiin seuraavana aamuna. Kamenevin vaimo kuoli myöhemmin vankileirillä. Myös heidän kaksi poikaansa sekä Kamenevin veli ja tämän vaimo joutuivat teloitetuiksi.


title: Olga Kameneva

text: Olga erosi miehestään Levistä, joka lähti toisen naisen, Tatjana Glebovan, matkaan ja sai tämän kanssa lapsen. Olga jatkoi kuitenkin aktiivista poliittista uraansa läheisessä yhteistyössä veljensä Levin kanssa. Kun Lenin kuoli, Lev Trotsky ajautui valtataisteluun Josif Stalinin kanssa. Tämä valtataistelu päättyi tunnetusti Stalinin voittoon, Trotski päätyi lopulta maanpakoon Meksikoon, jossa hänet myöhemmin salamurhattiin Stalinin kätyreiden toimesta. Olgakin pidätettiin ja vangittiin. Vankina ollessaan hänen molemmat poikansa pidätettiin, vangittiin ja teloitettiin. Olga itse teloitettiin ampumalla syyskuun yhdestoista päivä vuonna 1941 Medvedevin metsässä.


title: Lev Kamenev (taidemaalari)

text: Lev Kamenev syntyi vuonna 1833 tai 1834. Pian sen jälkeen hänen pienkauppiaana toiminut isänsä muutti perheensä kanssa Astrahaniin, jossa Lev opiskeli oppikoulussa, muttai koskaan valmistunut isänsä tarvitessa apulaista kaupassaan. Myöhemmän taidemaalari Konstantin Korovinin isoisä huomasi Kamenevin lahjakkuuden, ja järjesti tällä studion ja antoi tälle viisituhatta ruplaa, jotta hän voisi opiskella taidekoulussa Pietarissa. Vuonna 1854 kahdenkymmenen yhden vuoden iässä Kamenev meni Moskovaan opiskellakseen Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opistossa yhdessä tulevien kuuluisuuksian Ivan Šiškinin ja Vasili Perovin kanssa Karl Rabusin ohjauksessa ja tämän kuoltua vuonna 1857, Aleksei Savrasovin ohjauksessa. Vuonna 1858 Kamenev sai kolmannen asteen ammattilaismaalarin arvonimen ja hänestä tuli Moskovan harrastelijamaalareiden seuran jäsen, jonka kustannuksella hän teki kahden vuoden opintomatkan ulkomaille oppiakseen länsieurooppalaisilta taidemaalareilta. Matkansa Saksaan ja Sveitsiin hän teki yhdessä Ivan Šiškinin kanssa. Kamenevin luovuus kukoisti 1860-1870-luvuilla, kun hänen teoksensa "Talvinen tie" pääsi Tretjakovin galleriaan. Vuonna 1869 hän sai teoksista "Talvinäkymä Moskovan lähistöltä" ja "Näkymä Poretšjen läheltä" Taideakatemialta akateemikon arvonimen maisemamaalauksista ja hän oli yksi Vaeltajien perustajista. Vuosina 1871-1884 otti osaa Vaeltajien näyttelyihin. Kamenev kuoli köyhyydessä ja yksinäisyydessä vuonna 1886.


title: Lev Kamenev

text:
Leninin sairastuessa vuonna 1922 Kamenev oli kansakomissaarien neuvoston varapuheenjohtaja ja Leninin jäätyä syrjään päätöksenteossa Kamenev toimi hänen varamiehenään. Valtakamppailun käynnistyttyä vuonna 1923 Zinovjev, Kamenev ja puolueen pääsihteeriksi edellisenä vuonna heidän aloitteestaan valittu Stalin muodostivat troikaksi tai triumviraatiksi kutsutun epävirallisen johtoryhmän, jonka päätavoitteena oli estää Lev Trotskin ja tämän ympärille muodostuneen vasemmisto-opposition pääsy valtaan. Trotski ja vasemmisto-oppositio halusivat luopua kapitalismin ja markkinatalouden elementtejä sisältäneestä uudesta talouspolitiikasta eli NEP:stä, kun taas troikan edustama puolueen ”keskusta” kannatti sen jatkamista. Leninin kuoltua tammikuussa 1924 viime kädessä juuri Kamenev esti Stalinille kiusallisen Leninin testamentin julkistamisen pelastaakseen tärkeän liittolaisensa. Stalinin ajaessa lähinnä omaa asiaansa Zinovjev ja Kamenev muodostivat toisilleen loppuun saakka uskollisina pysyneen yhteistyökykyisen kaksikon. Kunnianhimoisen ja vaistoihinsa luottaneen Zinovjevin sekä varovaisen ja järjestelmällisen Kamenevin on sanottu täydentäneen toistensa ominaisuuksia.
Trotskin menetettyä asemansa vuoden 1925 alussa troikka hajosi Stalinin kääntyessä entisiä liittolaisiaan Kamenevia ja Zinovjevia vastaan. Kamenev pudotettiin lokakuussa 1925 politbyroon täysjäsenestä ehdokasjäseneksi ja häneltä vietiin Moskovan-puoluejohtajan tehtävä. Kesällä 1926 Kamenev ja Zinovjev liittoutuivat Trotskin kanssa, jolloin syntyi niin sanottu yhdistynyt oppositio. Sitä yhdisti Stalinin vastaisuus ja vaatimus puolueen sisäisen demokraattisen toimintakulttuurin palauttamisesta. Lokakuussa 1926 Kamenev menetti ehdokasjäsenyytensä politbyroossa ja Stalinin käydessä lopulliseen iskuun hänet erotettiin marraskuussa 1927 myös keskuskomiteasta. Joulukuun 1927 puoluekokouksessa Zinovjev ja Kamenev päättivät pelastaa uransa irtisanoutumalla kaikista aiemmista mielipiteistään. Heidät erotettiin puolueesta, mutta he saivat luvan hakea jäsenyyttään takaisin puolen vuoden koeajan jälkeen.


title: Lev Kamenev

text: Kamenev ja Zinovjev saivat puoluejäsenyytensä takaisin vuonna 1928. Puolueesta erottaminen ja uudelleen jäseneksi hyväksyminen toistui 1932–1933, missä välissä Kamenev oli karkotettuna Minusinskiin. Vuosina 1932–1934 hän oli Moskovaan perustetun Gorkin maailmankirjallisuuden instituutin ensimmäisenä johtajana. Kun Sergei Kirov murhattiin joulukuussa 1934, Zinovjevia ja Kamenevia syytettiin ”moraalisesta osallisuudesta” tapahtuneeseen. Tammikuussa 1935 pidetyssä salaisessa oikeudenkäynnissä Kamenev tuomittiin viiden ja Zinovjev kymmenen vuoden vankeuteen. Kamenev joutui heinäkuussa 1935 yhdessä 38 muun henkilön kanssa syytetyksi myös salaliitosta Stalinia vastaan ja tällä kertaa hänet tuomittiin kymmenen vuoden vankeuteen.


title: Lev Kamenev

text: Venäjälle palannut Kamenev ryhtyi organisoimaan lakkoa Transkaukasian rautatiellä, mutta salainen poliisi Ohrana pidätti hänet Tbilisissä ja hän oli vangittuna viisi kuukautta. Tbilisissä Kamenev tutustui myös ensimmäisen kerran Josif Staliniin vuonna 1904. Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Kamenev järjesti rautatielakkoja Pietarissa. Joulukuussa 1908 hän siirtyi asumaan Geneveen Sveitsiin, jossa työskenteli yhdessä Leninin ja Grigori Zinovjevin kanssa. Vuosina 1912–1914 kolmikko asui Itävalta-Unkarille kuuluneessa Krakovassa lähellä Venäjän rajaa. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua vuonna 1914 Lenin lähetti Kamenevin Venäjälle, jossa hän ohjeisti bolševikkien edustajat duumassa vastustamaan sotaa. Kamenev pidätettiin ja karkotettiin Siperiaan marraskuussa 1914. Hän vapautui vuonna 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen ja matkusti niin ikään Siperian-karkotuksesta vapautuneen Stalinin kanssa Pietariin, jossa he muodostivat maaliskuun lopussa bolševikkien tilapäisen johdon. Kamenevista tuli myös "Pravdan" päätoimittaja, joskin hänet korvattiin Stalinilla toukokuun alussa. Kamenev ja Stalin kehottivat puoluetta antamaan varauksellista tukea väliaikaiselle hallitukselle, mutta Venäjälle palannut Lenin kumosi tämän ohjeen kuuluisissa huhtikuun teeseissään, jotka kehottivat suoraan seuraavaan vallankumoukseen. Kamenev pelkäsi ennenaikaisesti aloitetun vallankumouksen epäonnistuvan ja asettui avoimesti vastustamaan Leninin uutta linjaa. Varovainen linja henkilöytyi vuonna 1917 juuri Kameneviin. Tästä huolimatta hänet vangittiin vähäksi aikaa niin sanottujen heinäkuun levottomuuksien yhteydessä.


title: Lev Kamenev (taidemaalari)

text: Lev Lvovitš Kamenev (; 1833 tai 1834, Rylsk, Kurskin kuvernementti – 26. tammikuuta 1886 Savvinskaja sloboda, Moskovan kuvernementti) oli venäläinen maisemamaalari.


title: Lev Kamenev

text: Lokakuussa 1917 Kamenev ja Zinovjev olivat ainoat bolševikkien keskuskomitean jäsenet, jotka vastustivat välitöntä vallanottoa. Estääkseen tuhoisana pitämänsä hankkeen he paljastivat bolševikkien salaiset kaappaussuunnitelmat menševikkien "Novaja Žizn" -lehdessä julkaisemassaan artikkelissa, mitä muut bolševikit pitivät lähes petturuutena. Tästä huolimatta Kamenev valittiin päivää lokakuun vallankumouksen jälkeen bolševikkien muodollisesti ylimmäksi valtioelimeksi tunnustaman yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajaksi. Kamenev vaati muodostamaan kaikkien sosialististen puolueiden yhteishallituksen ja kävi vallankumousta seuranneina viikkoina marraskuussa 1917 niin sanottujen Vikžel-neuvotteluiden yhteydessä hallitustunnusteluita bolševikkien nimissä Leninin avoimesta vastustuksesta piittaamatta. Kamenevin tavoittelema laajapohjainen hallitus ei totetunut, mutta vasemmistososialistivallankumoukselliset liittyivät hieman myöhemmin bolševikkien hallituskumppaneiksi kansankomissaarien neuvostoon. Leninin torpedoitua Vikžel-neuvottelut Kamenev ja Zinovjev erosivat protestiksi puolueen keskuskomiteasta, mutta palasivat jo muutaman viikon kuluttua katuvaisina takaisin. Sitä ennen Kamenev kuitenkin syrjäytettiin 21. marraskuuta yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean johdosta ja hänen seuraajakseen tuli Jakov Sverdlov.


title: Oulun vankileiri

text: Oulussa oli vangittuna myös Neuvosto-Venäjän lähettiläs Lev Kamenev, joka oli Lev Trotskin lanko. Häntä pidettiin punaisten johtohahmojen tavoin lääninvankilassa. Kamenev oli pidätetty Ahvenanmaalla 20. maaliskuuta 1918 matkallaan Iso-Britanniasta Pietariin. Oltuaan ensin parin kuukauden ajan Kastelholmassa ja Vaasassa hän päätyi lopulta touko-kesäkuun vaihteessa Ouluun. Kamenev sai lääninvankilassa erityiskohtelua muun muassa ruokahuollon suhteen ja sai vastaanottaa elintarvikkeita Ruotsin konsulilta. Hän oli Oulussa heinä-elokuun vaihteeseen saakka. Kamanev vaihdettiin lopulta 3. elokuuta 1918 Pietarissa vangittuina olleisiin suomalaisiin, joihin kuului muun muassa taidemaalari Hugo Backmansson.


title: Spengler Cup

text: Spengler Cup on vuosittain Sveitsin Davosissa järjestettävä kansainvälinen jääkiekkoturnaus. Ensimmäisen kerran vuonna 1923 järjestetty turnaus on samalla lajissaan maailman vanhin. Turnauksen isäntäjoukkueena on läpi turnauksen historian toiminut paikallinen HC Davos, joka myös kutsuu turnauksen muut osallistujat. Spengler Cup pelataan perinteisesti joulun ja uudenvuoden välisenä aikana.


title: Spengler Cup

text: Nykyään Spengler Cupista on muodostunut Sveitsin toiseksi suurin urheilutapahtuma (tenniksen ATP-turnauksen jälkeen) vuosittaisella 8,5 miljoonan Sveitsin frangin budjetillaan. Turnaus televisioidaan suorana viiteen maahan ja paikalla on turnauksen aikana noin 80 000 katsojan lisäksi myös 200 median edustajaa.


title: Spengler Cup

text: Myös Suomesta on ollut Spengler Cupissa useasti joukkue mukana. Näin oli ensimmäisen kerran vuonna 1967, kun Suomen B-maajoukkue pelasi cupissa. Ensimmäinen suomalainen seurajoukkue Spengler Cupissa oli Tampereen Ilves, joka pelasi turnauksessa vuonna 1972. Viimeksi suomalaisjoukkueista Spengler Cupissa oli mukana HPK vuonna 2017. Vaikka suomalaisjoukkueet ovat osallistuneet turnaukseen pitkälti yli toista kymmentä kertaa, ei millään kerralla sijoitus ole ollut kolmatta parempi. KalPa selvitti tiensä finaaliin vuonna 2018 ensimmäisenä suomalaisena seurajoukkueena, kun kuopiolaiset kaatoivat välierässä isäntäkaupungin HC Davosin 2–1-lukemin. Finaalissa vastaan asettui Kanadan jääkiekkomaajoukkue. Finaali päättyi Kalpalle voittolaukausten jälkeen 2-1. Useimmin suomalaisjoukkueista turnaukseen on osallistunut Helsingin Jokerit.


title: Spengler Cup

text: Menestynein joukkue turnauksen historiassa on ollut isäntäjoukkue HC Davos toistaiseksi neljällätoista turnausvoitollaan. Ensimmäinen voitto meni kuitenkin englantilaiselle, kanadalaisten opiskelijoiden miehittämälle Oxfordin yliopiston joukkueelle. Turnausta hallitsivatkin sen ensimmäiset vuodet Davosin ja Oxfordin joukkueet, sekä saksalainen Berliner SC.


title: Spengler Cup

text: Turnauksen alkuperäinen, vuonna 1923 lausuttu sanoma oli "ensimmäisen maailmansodan vihollisuuksien erottaman nuorison palauttaminen yhteen urheilullisen yhteistyön kautta". Turnauksen oli siten tarkoitus antaa nuorisolle mahdollisuus ystävällismielisiin, keskinäistä luottamusta rakentaviin voimankoitoksiin. Nimensä turnaus sai alkuperäisen rahoittajansa, paikallisen kirurgin ja tiedemiehen Carl Spenglerin mukaan.


title: Spengler Cup

text: Nykyjärjestelmässä ei tunneta tasapelejä, vaan myös runkosarjakierroksella ottelut viedään tarvittaessa viiden minuutin jatkoajalle, ja sen jälkeen rangaistuslaukauskilpailuun. Voittanut joukkue saa ottelusta kaksi pistettä, rangaistuslaukauksilla hävinnyt palkitaan yhdellä pisteellä.


title: Spengler Cup

text: Turnauksessa kaikki osallistujat pelaavat ensin toisiaan vastaan yksinkertaisella runkosarjakierroksella, jonka jälkeen kaksi eniten pisteitä kerännyttä joukkuetta pelaavat uudenvuodenaattona finaaliottelun turnauksen voitosta. Finaali on järjestetty vuodesta 1986 alkaen.


title: Spengler Cup

text: Toisen maailmansodan muodostaman tauon molemmin puolin turnausvoitot päätyivät pääasiassa tšekkoslovakialaisen LTC Prahan haltuun, toisen maailmansodan aikana turnausta pelattiin muutamana vuonna typistetyssä muodossa eri sveitsiläisseurojen kesken. Viisikymmenluvulla voittajien hajonta oli jossain määrin aikaisempaa suurempaa, mutta kuusikymmenluvun alusta alkaen turnaus muuttui tšekkoslovakialaisten ja neuvostoliittolaisten seurojen keskinäiseksi kilvoitteluksi - vuosina 1965–1983 turnausvoitto kulki joko Tšekkoslovakiaan tai Neuvostoliittoon. Kahden itäblokin maan hallintaan löi lopulta railon Kanadan maajoukkue osallistumisellaan vuodesta 1984 alkaen, ja itäblokin kadottua myös urheilupoliittiselta kartalta on Kanada useimpina vuosina kilvoitellut turnauksen voitosta isännöivän HC Davosin kanssa.


title: Bruno Spengler

text: Bruno Spengler (s. 23. elokuuta 1983 Schiltigheim, Ranska) on ranskalaissyntyinen kanadalainen autourheilija. Hän on kilpaillut vuodesta 2005 Saksan DTM-sarjassa Mercedesin autoilla. Vuonna 2005 hänen tallinaan oli Persson Motorsport ja vuosina 2006 ja 2007 HWA. Hän sijoittui vuonna 2006 toiseksi Bernd Schneiderin vietyä mestaruuden. Myös 2007 hän oli toinen, tällä kertaa mestaruuden vieneen Mattias Ekströmin takana. Vuonna 2012 Spengler vaihtoi Mercedekseltä BMW:lle ja voitti DTM-sarjan mestaruuden.