title: Isaac Newton

text: Newton oli luonteeltaan eristäytynyt ja vakava. Hän oli myös äkkipikainen, minkä hän itsekin tiedosti ja pyrki välttämään julkisia kiistoja. Joidenkin kertomusten mukaan hän nauroi koko elämänsä aikana vain kerran, joten hänen tapauksessaan nimi ei ollut enne: Isaac nimittäin tulee hepreankielisestä sanasta, joka tarkoittaa ”Hän, joka nauraa”. Newtonin ystäväpiiri oli varsin pieni, eikä hän puhunut tunteistaan kenellekään. Newtonia pidettiin jo elinaikanaan ihmisenä, joka kykeni ymmärtämään muilta salattuja totuuksia, eikä hän pyrkinyt vähentämään itseensä kohdistuvaa palvontaa. Nykyaikaisten tutkimusten perusteella on arvioitu, että Newton kärsi Aspergerin oireyhtymästä.


title: Isaac Newton

text: Isaac Newtonin uskotaan keksineen painovoimalain vuoden 1666 kesällä, kun hän näki omenan putoavan puusta, joka kasvoi hänen synnyinpaikallaan. Tälle tarinalle on olemassa historiallista todistusaineistoa. Useat ensimmäiset Isaac Newtonin elämäkertojen kirjoittajat, kuten William Stukeley ja David Brewster, mainitsevat omenan vaikuttaneen Newtonin ajatuksiin painovoimasta. Tarinasta on olemassa eri versioita, jotka eroavat vain hieman toisistaan. Newton kertoi tarinan vasta myöhempinä elinvuosinaan neljälle läheiselle ystävälleen Catherine Bartonille, Martin Folkesille, John Conduittille ja William Stukeleylle. Vaikka tapahtumasta oli kulunut jo pitkän aikaa, ei ole syytä epäillä, etteikö Newton olisi muistanut sitä riittävän tarkasti. On kuitenkin ihmetelty, miksei hän kertonut asiasta aiemmin.


title: Isaac Newton

text: Newton oli myös hyvin uskonnollinen, mistä syystä hän oli haluton julkaisemaan tutkimuksiaan, kuten "Principiaa". Arvellaan, että Newton piti tutkimuksiaan itsensä ja Jumalan välisinä salaisuuksina, jotka vain ”valitut” kykenisivät selvittämään. Hän uskoi, että tutkimusten avulla voitaisiin lopulta saada selvyys Jumalan perimmäisistä ajatuksista. Hän myös halusi mustasukkaisesti varjella tutkimustensa tuloksia, jotteivät ne joutuisi väärien ihmisten tietoon, ja siksi hän julkaisi tutkimuksiaan vasta kun muut tutkijat olivat päässeet hänen kannoilleen. Tämä johti moniin riitoihin toisten tiedemiesten kanssa, joista kuuluisin oli Leibniz.


title: 8000 Isaac Newton

text: 8000 Isaac Newton on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi H. Debehogne vuonna 1986. Pikkuplaneetta sai nimensä brittiläisen matemaatikon Isaac Newtonin mukaan, joka muun muassa kehitti gravitaatiolait. Ennen kuin tämä asteroidi sai oikean nimensä se tunnettiin tilapäisellä tunnuksella 1986 RL5. Koska Isaac Newtonin absoluuttinen magnitudi (H) on 12,1; sen läpimitta on todennäköisesti välillä 11–24 kilometriä.


title: Isaac Newton

text: Kahden vuoden kuluttua hänestä tuli Royal Societyn puheenjohtaja, ja hänet valittiin uudelleen joka vuosi aina kuolemaansa asti. Royal Societyn puheenjohtajana Newton johti Englannin tiedettä. Asemansa vuoksi hän joutui riitoihin kuninkaallisen tähtitieteilijän John Flamsteedin kanssa. Vuonna 1705 Englannin kuningatar Anna löi Isaac Newtonin ritariksi. Newton oli ensimmäinen tiedemies, joka lyötiin ritariksi. Newtonia ei tosin aateloitu työstään tieteen parissa tai rahapajassa.


title: Isaac Newton

text: Newton oli uskonnolliselta suuntaumukseltaan areiolainen, eli hän ei uskonut Jumalan kolminaisuuteen. Vakaumuksensa hän piti salassa, sillä tuohon aikaan kolminaisuusoppia vastustaneita vainottiin. Koska Newtonin lähtökohtana olivat alkukristilliset periaatteet, hän piti katolista kirkkoa Ilmestyskirjan petona.


title: Isaac Newton

text: Newtonia pidetään myös modernin optiikan kehittäjänä. Hän huomasi, että valkoinen valo koostuu useista eri väreistä eli eri aallonpituuksista, jotka taittuvat eri tavalla prismassa ja synnyttävät spektrin. Hän myös ymmärsi, että spektri voitiin koota uudelleen valkoiseksi valoksi toisella prismalla. Newton loi empiirisen jäähtymislain sekä tutki äänen nopeutta. Newton keksi myös oman version peilikaukoputkesta huomattuaan linssien aiheuttavan väriaberraatiota, joka oli vältettävissä peileillä.


title: Sähköveturi

text: Ensimmäinen nykyisenkaltaista teknologiaa käyttävä vaihtovirtaveturi otettiin käyttöön vuonna 1905 24 km:n pituisella Murnau–Oberammergau-radalla Etelä-Saksassa. Käyttöjännite oli 5 500 V yksivaiheista vaihtovirtaa ja taajuus 15 Hz. Moottoreina käytettiin yleisvirtamoottoreita. Sähkö johdettiin veturiin ilmajohdolla ja paluuvirta kiskoja pitkin. Ruotsissa insinööri Robert Dahlander tutki vuodesta 1902 lähtien Ruotsin rautatiehallituksen toimeksiannosta sähköveturien käyttöönottoa Ruotsin rautateillä. Hänen johdollaan rakennettiin vuosina 1905-1907 koeradat Tomteboda-Värtan sekä Tukholma-Järfva, joissa tehtyjen perusteellisten kokeilujen ja kustannuslaskelmien perusteella Dahlander päätyi suosittelemaan yksivaiheista vaihtovirtakäyttöä yksikertaisimpana ja huokeimpana ratkaisuna rautateiden sähköistämiseen.


title: Sähköveturi

text:
Varsinaisilla rautateillä sähköveturit tulivat ensimmäistä kertaa pysyvään käyttöön vuonna 1895 Baltimoressa Yhdysvalloissa, missä kuuden kilometrin osuudella Baltimore Belt Linella junat vedettiin sähkövetureilla tunnelien läpi höyryveturien aiheuttamien savuongelmien takia. Sähköistetyn osuuden alussa sähköveturi kytkettiin kiinni junan edessä olevaan höyryveturiin. Tunnelien jälkeen sähköveturi irrotettiin, ja juna jatkoi matkaa höyryvedolla. Virta johdettiin veturiin tunnelin kattoon kiinnitetystä kiinteästä metallitangosta joustavan virroittimen avulla. Jännite oli 675 V tasajännitettä ja veturien teho 1 080 kW.
Ensimmäinen sähkökäyttöinen pitkä rataosuus oli Sveitsissä, 40 km pituinen Burgdorf–Thun-reitti, joka otettiin käyttöön 1899. Sähköistysjärjestelmänä oli 750 V 40 Hz kolmivaiheinen vaihtovirta. Sähköistyksen suunnitteli sveitsiläinen Brown, Boveri & Cie. Vetureissa oli kaksi kolmivaihemoottoria, joiden yhteisteho oli 220 kW. Kolmivaihemoottorit olivat yksinkertaisia, vähän huoltoa vaativia ja käyttövarmoja, mutta ajonopeuden portaaton säätö ei ollut mahdollista ennen sata vuotta myöhemmin kehitettyä tehoelektroniikkaa. Myös liikkeellelähtö oli voimakkaasti nykäisevää. Ajonopeudet olivat kiinteät 18 ja 36 km/h. Järjestelmässä oli kiskojen yläpuolella kaksi erillistä ilmajohtoa ja vetureissa kaksi rinnakkaista virroitinta. Kolmantena johtimena toimivat kiskot.
Seuraava pitkä sähköistetty rataosuus oli Italiassa, 106 km pituinen Ferrovia della Valtellina, joka otettiin käyttöön 1902. Sähköistys oli kolmivaiheinen, ja jännite oli aikaisempia järjestelmiä huomattavasti korkeampi, 3 000 V 15,6 Hz. Sähköistyksen tekninen suunnittelija oli unkarilainen insinööri Kálmán Kandó. Myöhemmin, vuonna 1930, jännite nostettiin 3 600 volttiin ja taajuus 16 2/3 hertsiin.


title: Sähköveturi

text:
Werner von Siemens rakensi vuonna 1879 Berliiniin näyttelytarkoitukseen 300 m pitkän kapearaiteisen ympyräradan, jolla pieni sähköveturi veti kolmesta matkustajavaunusta koostuvaa junaa. Veturin teho oli 2,2 kW ja junan nopeus 13 km/h. Sähköjännite oli 150 V tasajännitettä, ja sähkö johdettiin erillistä kiskojen keskellä sijaitsevaa virtakiskoa pitkin. Varsinaiset kiskot toimivat paluuvirtapiirinä. Juna kuljetti Berliinissä neljän kuukauden aikana 90 000 matkustajaa, ja myöhemmin näytöksissä matkustajia myös Brysselissä, Lontoossa, Kööpenhaminassa ja Moskovassa.
Ukrainalaissyntyinen Fjodor Pirotski rakensi 1880 Pietarin raitioteille kilometrin mittaisen sähkökäyttöisen koeosuuden, jonka sähkö tuotettiin Grammen dynamolla. Sähkö johdettiin toista kiskoa pitkin vaunuun ja toista kiskoa pitkin pois. Erillistä virtakiskoa ei ollut. Käyttö kesti kuukauden, mutta ei jäänyt pysyväksi.


title: Sähköveturi

text: Ensimmäinen sähkökäyttöinen maanalainen metro oli Lontoon City and South London Railway, jossa otettiin käyttöön sähköveturit höyryvetureiden tilalle vuonna 1890. Veturien valmistaja oli Mather & Platt ja käyttöjännite 500 V tasajännite.


title: Sähköveturi

text: Ensimmäinen yritys sähkön käyttämiseksi veturin voimanlähteenä oli Robert Davidsonin Aberdeenissä Skotlannissa vuosina 1837–1838 rakentama sähköveturi ja sen myöhempi parannettu versio, "Galvani". Sähkö saatiin sinkki-rikkihappopareista (Daniellin pari), mutta sekä tällä tavoin saadun sähkön vähäinen määrä että parien hinta olivat esteenä keksinnön laajemmalle käytölle. Galvani oli näytteillä Royal Scottish Society of Artsin näyttelyssä 1841, ja sillä ajettiin koeajoja 1842 Edinburghin ja Glasgowin välisellä rataosuudella. Veturi saavutti nopeuden neljä mailia tunnissa (noin 6,5 km/h), mutta se ei kyennyt kuljettamaan tavaraa tai matkustajia.


title: Sähkön ja elektroniikan historia

text: Jo saman vuoden tammikuussa Edison oli avannut ensimmäisen höyrykäyttöisen sähkövoimalan Holborn Viaductilla Lontoossa. Tämä tasavirtajärjestelmä tuotti sähköä katulamppuihin sekä muutamiin lähellä voimalaa sijainneisiin yksityisasuntoihin. 19. tammikuuta 1883 ensimmäinen standardoitu, ilmajohtoihin perustuva sähkövalaistusjärjestelmä otettiin käyttöön Rosellessa New Jerseyssä.


title: Katuvalo

text: Sähkön tulo mullisti kaiken myös tievalaistuksen saralla. Ensimmäiset sähkövalot keksi venäläinen insinööri Pavel Jablotškov, joka kehitti vaihtovirralla toimivat ""Jablotškovin kynttilät"" vuonna 1876. Jablotškovin kynttilät olivat mekanismiltaan yksinkertaisia, halpoja ja kaasulamppuja huomattavasti kirkkaampia, ja ne toivat sähkövalaistuksen suuren yleisön tietoisuuteen. Vuonna 1879 Thomas Edison kehitti kuuluisan hehkulamppunsa, ja avasi muutamaa vuotta myöhemmin Manhattanilla maailman ensimmäisen sähkövoimalaitoksen, joka tuotti sähköä 800 hehkulampulle. 1880-luvulla Helsinki ja Tampere seurasivat maailmanluokan kaupunkien jalanjälkiä hankkimalla ensimmäiset sähkövalot kaduilleen. Ensimmäiset katuvaloissa käytetyt lamput olivat hehkulamppuja, jotka toimivat siihen aikaan tarjotulla tasavirralla.


title: Sähkömoottori

text:
Ensimmäisen varsinaisen sähkömoottorin, jossa sähkömagneetteja käytettiin sekä pyörivässä että paikallaan pysyvässä moottorin osassa, esitti unkarilainen Ányos Jedlik vuonna 1828.
Englantilainen tiedemies William Sturgeon kehitti ensimmäisen tasavirtasähköllä ja kommutaattoria hyödyntävän käyttökelpoisen sähkömoottorin vuonna 1832. Sturgeonin työtä seuraten ensimmäisen kaupallisin tavoittein tehdyn sähkömoottorin rakensi yhdysvaltalainen keksijä ja seppä Thomas Davenport, joka sai myös tällä patentin vuonna 1837. 1800-luvun alkupuolella sähkövirtaa saatiin vain kemiallisista paristoista, ja se oli aina tasavirtaa. Tämä sähkö oli kallista, mikä johti myös Davenportin yrityksen kaatumiseen. Suuri paine kohdistuikin muiden sähkövirran lähteiden kuten generaattoreiden kehittämiseen. Kaupallisesti menestyneen ja hyvällä hyötysuhteella toimivan sähkömoottorin keksiminen oli osin sattuma, kun Zénope Gramme huomasin vuonna 1873 rengasankkuriroottorilla varustetuista dynamoistaan, että kahdesta rinnankytketyistä dynamosta, niin kutsutusta Grammen koneesta, toinen alkoi pyöriä, kun toista pyöritettiin ulkoisella voimalla.


title: Thomas Edison


title: Sähkötekniikka

text: Vuonna 1882 Thomas Edison rakensi ensimmäisen laajamittaisen sähköjakeluverkoston, joka tuotti sähköä 59 kotiin Manhattanilla. Nikola Tesla jätti vuonna 1887 useita patenttihakemuksia uudesta sähkövirran jakelutavasta, jota hän kutsui vaihtovirraksi. Tesla myös työskenteli radioelektroniikan parissa, jonka uranuurtaja Heinrich Hertz pystyi vuoden 1888 kokeissaan lähettämään ja vastaanottamaan radioaaltoja rakentamallaan laitteistolla. Vuonna 1897 Karl Ferdinand Braun esitteli katodiputken, joka mahdollisti myöhemmin television kehittämisen. Englantilainen John Ambrose Fleming keksi ja patentoi vuonna 1904 ensimmäisen elektroniputken, jota Robert von Lieben ja Lee De Forest myöhemmin kehittivät eteenpäin. Britannian sotavoimat ryhtyivät kehittämään 1930-luvulla tutkaa, ja ensimmäinen tutka-asema käynnistettiin Bawdseyssa Englannissa, vuonna 1936.


title: Toinen teollinen vallankumous

text: Sähköä oli pitkään tutkittu outona luonnonilmiönä eikä sen käytännön sovelluksia juuri mietitty. Englantilainen tutkija Michael Faraday onnistui 1831 muuttamaan mekaanisen liikkeen sähköksi ja löysi sähkömagneettinen induktion. Tästä alkoi sähkömoottorin kehittäminen, joka johti vuonna 1873 ensimmäiseen teolliseen sähkögeneraattoriin, josta käytettiin keksijänsä mukaan nimeä Grammen kone. Vahingossa huomattiin, että johtamalla koneeseen sähköä, se saatiin pyörimään eli oli syntynyt myös sähkömoottori. Toinen 1870 luvun keksintö oli sähkövalo, jonka kehittämisessä Thomas Alva Edisonilla oli merkittävä vaikutus. Hän kehitti teollisen hehkulampun ja loi sille markkinat rakentamalla höyrykoneilla toimivia sähkövoimalaitoksia. Sähkövalo muutti yön päiväksi ja loi uusia edellytyksiä ihmisten elämälle. 1880-luvulla sähkövalo otettiin käyttöön tehtaissa, teattereissa ja kaupunkien katuvaloissa.


title: Elinkautinen vankeus

text: Keskimäärin elinkautinen vankeus kestää Suomessa 14 vuotta ja neljä kuukautta (tilanne huhtikuussa 2014). Joitakin poikkeuksia on. Esimerkiksi Pasi Räty istui vanhuksen murhasta 22 vuotta (vuodet 1990–2012). Myös kolmoismurhaajat Mika Muranen ja Juha Valjakkala istuivat kaksi vuosikymmentä: Muranen vuodet 1994–2014 ja Valjakkala vuodet 1988–2008. Kolmoismurhaaja Vilho Huovinen puolestaan vietti vankilassa 25 vuotta.


title: Elinkautinen vankeus

text: Suomessa vankeutta voidaan tuomita joko elinkaudeksi tai määräajaksi. Jälkimmäistä tuomitaan aina vähintään 14 vuorokautta ja enimmillään 12 vuotta. Joskus rikoksentekijä on syyllistynyt kahteen tai useampaan rikokseen samalla kertaa. Hänet saatetaan tällöin tuomita kärsimään yhteistä rangaistusta. Yhteisen rangaistuksen enimmäispituus voi enimmillään olla 15 vuotta.


title: Suomi 2010-luvulla

text: Suomessa alettiin syksyllä 2012 näyttää Vain elämää -televisiosarjaa, joka perustuu hollantilaiseen formaattiin. Sarjassa artistit seurustelevat viikon ajan keskenään ja jokaisena päivänä yksi artisteista on päivän artistina. Muut artistit esittävät kunakin päivänä päivän artistin kappaleista omantyylisiä versioitaan. Sarja on saanut Kultainen Venla- ja Pro Iskelmä -palkintoja. Vain elämää -sarjan ensimmäisen tuotantokauden kokoelmalevy on myynyt lähes 180 000 kappaletta, mikä tekee siitä kaikkien aikojen kuudenneksi myydyimmän kotimaisen musiikkialbumin. Korkeille listasijoituksille yltäneitä Vain elämää -sarjan kappaleita ovat muun muassa Erinin "Mitä tänne jää" (2012), Elastisen "Naurava kulkuri" (2014), Antti Tuiskun "Sata salamaa" (2015) ja Mikael Gabrielin "Lumi teki enkelin eteiseen" (2016).


title: Elinkautinen vankeus

text: Suomen rikoslain perusteella murhasta tulee aina määrätä täysi-ikäiselle elinkautinen vankeus. Myös seuraavista rikoksista voidaan määrätä elinkautinen vankeus:Lokakuussa 2006 tuli voimaan nykyinen laki elinkautisvankien armahtamisesta ja ehdonalaisesta vapaudesta. Presidentin armahdusoikeus säilyi, mutta nykyään kaikkien 12 vuotta istuneiden elinkautisvankien vankeuden jatkaminen tulee Helsingin hovioikeuden käsiteltäväksi. Alle 21-vuotiaana tuomittujen tapaukset otetaan käsittelyyn 10 vuoden istumisen jälkeen. Päätös ehdonalaiseen vapauteen päästämisestä tehdään Rikosseuraamusviraston arvion pohjalta. Arviointi koskee tuomioon johtanutta rikosta ja sen jälkeisiä rikoksia, vangin vaarallisuutta ja hänen vankilassa esittämiään uhkauksia sekä vangin käytöstä. Arviota tehtäessä otetaan rikosseuraamusesimiehen (ent. ylivartijan) ja vankilanjohtajan lausunnot, jotka puolestaan pohjautuvat muiden vankilatyöntekijöiden näkemyksiin.


title: Ella Ojala

text: Ojalan pääteoksenaan pitämä romaani "Pitkä kotimatka" kertoi Lempaalan inkeriläisten pakkosiirrosta 1930-luvulla Sisä-Venäjälle. Romaanin jatko-osa "Suomi näkyy" kertoi karkotuksesta salaa Etelä-Inkeriin palanneiden päähenkilöiden siirtymisestä Suomeen jatkosodan aikana ja siitä kuinka he jäivät sodan jälkeen Suomeen vaikka heidän olisi rauhanehtojen pitänyt palata Neuvostoliittoon. Romaani "Ensimmäinen kevät" käsitteli taas edellisten kirjojen päähenkilön Elisan aikuistumista sodanjälkeisessä Suomessa. Neljännen Ojalan romaanin "Pelastunut albumi" aiheena olivat vanhan valokuva-albumin neljänkymmenen valokuvan takana olleiden henkilöiden tarinat.


title: Pasi Räty

text: Pasi Räty (s. 1965) on suomalainen rikollinen. Räty on Suomessa pisimpään elinkautistaan istunut rikollinen. Siinä missä keskimääräinen elinkautisvanki saa armahduksen istuttuaan hieman vajaa 15 vuotta, Rädyn ensimmäinen elinkautinen kesti 22 vuotta. Tuolloin 25-vuotias Räty tuomittiin vuonna 1990 tehdystä murhasta ja ryöstöstä elinkautiseen vankeuteen. Vapauduttuaan vankilasta 2012 Räty ehti olla vapaalla vain reilun kuukauden ennen kuin hakkasi samaan ryyppyporukkaan kuuluneen miehen hengiltä käteen osunutta rautaputkea käyttäen. Hänet tuomittiin toistamiseen elinkautiseen vankeuteen murhasta. Motiivia teolle ei löydetty.


title: Hiljaisuus (suomalainen elokuva)

text: Eletään talvea ja kevättä 1944. Rintamalinjan lähellä sijaitsee kaatuneitten evakuoimiskeskus, jonne kuolleet sotilaat suomalaisten toisessa maailmansodassa noudattaman tavan mukaan kerätään huollettaviksi kotiin lähettämistä varten. Eino (Joonas Saartamo) astuu palvelukseen yhdessä ystävänsä Antin (Lauri Tilkanen) kanssa yksikköön, jossa muutaman naisen ja miehen joukko suorittaa raskasta ja vaativaa tehtävää. Ensitapaamisessaan vainajia kotimultiin valmistelevien lottien kanssa miehet joutuvat silmätysten päähän ammutun suomalaissotilaan kansa ja järkyttävä näky saa Antin pyörtymään. Tottuneesti kuolleiden kanssa työskenteleviä lottia ovat Siiri (Joanna Haartti), Jaana (Terhi Suorlahti) ja naiskolmikon henkisenä johtajana kuppari-Miina (Sinikka Mokkila).


title: Elinkautinen vankeus

text: Human Rights Watchin ja Amnesty Internationalin mukaan vain Israelissa, Etelä-Afrikassa, Tansaniassa ja Yhdysvalloissa on alaikäisiä elinkautisvankeja, joilla ei ole mahdollisuutta päästä ehdonalaiseen vapauteen. Yhdysvalloissa oli lokakuussa 2005 enemmän alaikäisiä elinkautisvankeja kuin missään muualla: 9 700, joista 2 200 ilman mahdollisuutta päästä ehdonalaiseen vapauteen.Elinkautisvankien määrä on kasvanut Suomessa rajusti 2000-luvulla. Vuonna 2000 elinkautisvankeja oli 59 ja useina 1990-luvun vuosina jopa alle 30. Vuoden 2012 lopussa elinkautisvankeja oli 200, joista kymmenen oli naisia. Keskimääräinen rangaistuksen pituus oli 17 vuotta. Vuonna 2014 keskimääräinen pituus taas oli 14 vuotta. Huhtikuussa 2014 uutisoitiin, että elinkautista vankeusrangaistusta kärsi 211 vankia. Määrän kasvun syynä on pidetty muutosta mielentilatutkimuksessa; yhä useampi murhasta tuomittu katsotaan syyntakeiseksi eli täydessä ymmärryksessä olevaksi.


title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.


title: Huomenta Suomi

text: Ohjelman lähetysaika on arkiaamuisin kello 6.25–9.05, kesällä 7.55–10.00. Ohjelmassa on noin viisiminuuttinen uutiskatsaus puolen tunnin välein kello 6.30 alkaen. Uutiskatsausta seuraa säätiedotus. Urheilukatsaus "Tulosruutu" (vuosina 2013–2017 "MTV Sport Uutiset") esitetään kello 7.35 ja 8.35. Uutiskatsausten välissä on haastatteluja ja reportaaseja. Kello 8.40 on vuorossa osio nimeltä "Makuja", jossa valmistetaan ruokaa ja annetaan ruoanvalmistusohjeita. Noin kello 8.50 haastatellaan kulttuurihenkilöitä, kuten muusikoita ja kirjailijoita. 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa Huomenta Suomi -ohjelmaa esitettiin myös viikonloppuisin.


title: Green Day

text: Monen vuoden tauon jälkeen Green Daylla oli myös epäonnen hetkensä, sillä kuin yhtye oli nauhoittanut albumin "Cigarettes and Valentines" vuonna 2003, nauhat olivat kadonneet. Yhtyettä uhkasi hajoaminen, mutta nauhojen katoamisen huolimatta Green Day oli yhtä ja pysyi sitkeästi bändinä. Vuoden tauon jälkeen syyskuussa 2004 Green Day julkaisi tähän saakka menestyneimmän albuminsa "American Idiotin". Albumilla yhtye kritisoi Yhdysvaltojen mediaa, hallitusta ja sen politiikkaa, varsinkin Irakin sotaa. Albumilta ensimmäinen julkaistu single ”American Idiot” oli ensimmäinen Green Dayn kappale, joka nousi listaykköseksi Billboard Charts -listalla. Toisena levyltä julkaistu ”Boulevard of Broken Dreams” -single oli vielä suurempi hitti, ja se ylsi ensimmäisenä Green Dayn kappaleena Yhdysvaltain virallisen musiikkilistan ykköspaikalle. Albumilta julkaistiin singlenä myös ”Holiday” ja ”Wake Me Up When September Ends”. "American Idiot" -kiertue oli Green Dayn siihen mennessä suurin ja sen huipensi Englannissa tehty keikka, josta tehtiin "Bullet in a Bible" -liveCD/DVD.


title: Green Day

text:
Green Day kasvatti mainettaan niin sanotulla vanhanaikaisella tavalla – ansaitsemalla sen. Ennen ensimmäisen sopimuksen solmimista suuren levy-yhtiön kanssa he olivat jo olleet viidellä kiertueella ajaen rannikolta toiselle majoittuen ystävien ja fanien luona. Saatuaan Reprise Recordsin tuottajan Rob Cavallon huomion, heillä oli edessään ensimmäinen suuren levy-yhtiön sopimus huhtikuussa vuonna 1993. Pian sopimuksen solmimisen jälkeen he alkoivat levyttää albumia, joka julkaistiin vuonna 1994 ja olisi heidän pääsylippunsa maineeseen. Albumi oli nimeltään "Dookie".
Vaikka "Dookien" kokonaiskesto oli vain hieman yli 39 minuuttia, oli se silti menestys. "Dookie" tutustutti suuren yleisön Green Dayn energiseen punk rockiin. Green Dayn kappaleita muun muassa tuhopoltoista ja itsetyydytyksestä on luonnehdittu epävirallisiksi kansallislauluiksi. Laulaessaan omista murheistaan ja nuoruuden ongelmistaan Green Day huomasi, että heidän lisäkseen oli tuhansia samanlaisia nuoria painimassa samojen ongelmien kanssa. Oli muotia olla kypsymätön. "Dookie" myi kymmenen miljoonaa kappaletta pelkästään Yhdysvalloissa ja yli 16 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti ollen tähän mennessä yhtyeen myydyin albumi. Se voitti myös vuoden 1994 Grammy-palkinnon parhaasta alternative-albumista. Seuraavilla albumeilla, "Insomniac" ja "Nimrod.", Green Dayn onnistui säilyä uskollisina punk-musiikille samalla todistaen, että he eivät olleet vain kovaa huutava poikalauma. Nimrodilta nousi yllätysmenestykseen rauhallinen, pääasiassa kitaralla soitettu, ”Good Riddance (Time of Your Life)”, joka on kuultu muun muassa useissa televisiosarjoissa sekä urheilutapahtumissa. Tähän aikaan yhtyeen jäsenet olivat perustamassa perheitä, ja oli muutenkin selvää, että he olivat kasvamassa sekä omina itsenään että yhtyeenä. Yhteisymmärryksen tuloksena yhtye piti kahden vuoden tauon voidakseen keskittyä perheisiinsä.


title: Green Day

text: Green Day oli uransa alussa yksi 924 Gilman Street -klubin punk-skenen merkittävimpiä nousevia yhtyeitä. Yhtye julkaisi ensimmäisen EP-levynsä "1,000 Hours" vuonna 1989 indie-levymerkillä Lookout! Records. Vuonna 1994 Green Dayn julkaisi albumin "Dookie", joka oli yhtyeen ensimmäinen julkaisu Reprise Records -levymerkillä. Albumista tuli valtava kaupallinen menestys, ja se on myynyt yli kymmenen miljoonaa kappaletta pelkästään Yhdysvalloissa. Albumin menestymisen johdosta Green Day oli yksi tärkeimmistä yhtyeistä, joiden ansiosta punk rock nousi takaisin valtavirran suosioon Yhdysvalloissa.


title: ¡Uno!

text: ¡Uno! on Green Dayn yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 25. syyskuuta 2012. Se on ensimmäinen kolmen albumin trilogiasta ("¡Uno!" "¡Dos!" "¡Tré!"), jotka julkaistiin 21. syyskuuta 2012, Green Day aloitti uuden materiaalin nauhoittamisen ystävänpäivänä 14. helmikuuta 2012. Ensimmäinen single "Oh Love" julkaistiin 16. heinäkuuta 2012. Albumista on tehty traileri YouTubeen, jossa näkyy albumin kansi. Albumin kappalelista julkaistiin 26. kesäkuuta 2012.


title: Revolution Radio

text: Revolution Radio on Green Dayn kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2016. Albumi on Green Dayn itsetuottama. Elokuun alussa 2016 yhtyeen laulaja Billie Joe Armstrong vahvisti Twitter-tilillään, että albumin ensimmäinen single "Bang Bang" julkaistaan 11. elokuuta 2016. 11. elokuuta julkaistiin myös tiedot albumista kuten kansikuva, nimi, julkaisupäivä ja kappalelista. 9. syyskuuta 2016 albumilta julkaistiin toinen single "Revolution Radio", joka on albumin nimikkokappale. 23. syyskuuta 2016 albumilta julkaistiin kolmas single "Still Breathing". Tähän asti kaikista singleistä on julkaistu lyriikkavideot yhtyeen sosiaalisessa mediassa.


title: 1,039/Smoothed Out Slappy Hours

text: 1,039/Smoothed Out Slappy Hours on punk-yhtye Green Dayn albumi. Se sisältää kokoelman yhtyeen aiempia levytyksiä, ja yhden uuden kappaleen, "I Want to Be Alone". Tätä julkaisua sanotaan usein yhtyeen ensimmäiseksi albumiksi, mutta se ei ole täysin totta. Green Dayn ensimmäinen albumi oli nimeltään "39/Smooth", ja se sisälsi "1,000 Hours" ja "Slappy"-EP:iden kappaleet, ja muutamia uusia.


title: American Idiot

text: Green Dayn seitsemännen studiolevyn nimeksi piti alun perin tulla "Cigarettes and Valentines". Albumi oli jo miltei valmis, kun joku varasti Green Dayn studioilta kaikki levyn tärkeimmät nauhoitukset. Näin yhtye menetti kaiken, mitä se oli viimeisien kuukausien aikana saanut valmiiksi. Sen sijaan, että Green Day olisi aloittanut levyn uudelleennauhoituksen, yhtye päätti aloittaa uudelleen tyhjästä ja tehdä vielä "Cigarettes and Valentinesiakin" paremman kokonaisuuden. Tästä ideasta syntyi "American Idiot". Basisti Mike Dirnt on myöhemmin myöntänyt, että alkuperäisen levyn äänimaailma olisi muistuttanut huomattavasti Green Dayn viimeisintä, -nimeä kantavaa albumia, joka oli yhtyeen heikosti menestynein levy sitten vuoden 1994 Dookie-menestystarinan. Yhtyeen keulakuva Billie Joe Armstrong taas on kuvaillut "Cigarettes and Valentinesin" varastamista kirouksen sijaan siunaukseksi ja että ilman tätä epäonnea Green Day ei olisi voinut enää nousta punk rock -maailman huipulle.


title: The Network

text: The Networkin new wave -musiikki eroaa Green Dayn punkrockista. Armstrong aluksi kielsi, että Green Dayn jäsenet olisivat missään tekemisissä yhtyeen kanssa. Warner/Chapell Music on todistanut Green Dayn olevan mukana The Networkissa mainitsemalla, että Billie Joe, Mike ja Tré ovat osallistuneet Money Money 2020 -albumin kappaleiden kirjoitukseen. Green Dayn arvaillaankin sekoittavan fanien ja median päätä tarkoituksella levittämällä erilaisia huhuja. Heillä on ollut useita sivuprojektibändejä eri nimillä, kuten vuonna 2008 kiertueella ollut Foxboro Hot Tubs.


title: American Idiot

text: Albumi äänitettiin 18. huhtikuuta 2003 – 26. maaliskuuta 2004 Studio 880:ssa Kalifornian Oaklandissa ja Hollywoodin Ocean Way Recording -studiossa. Sen singleinä julkaistiin kappaleet ”American Idiot”, ”Boulevard of Broken Dreams”, ”Holiday”, ”Wake Me Up When September Ends” ja ”Jesus of Suburbia”. Albumi nousi menestyksekkäiden singlelohkaisujensa avustuksella albumilistojen kärkipaikalle ympäri maailman ja sai kriitikoiden keskuudessa suotuisan vastaanoton, nostaen Green Dayn uran uuteen nousuun. Albumi sai kuitenkin osakseen myös negatiivista palautetta yhtyeen vanhojen fanien keskuudessa, sillä Green Dayn katsottiin muuttaneen musiikkiaan liian radioystävälliseksi valtavirran rock-musiikiksi sen aiempaan punk -taustaan nähden.


title: Green Day

text: Yhtyeen musiikki eroaa aiempien vuosikymmenten punkista ollen enemmän tyyliltään punk rockia. Green Dayn suosio on innoittanut myös muita punk- ja rock-yhtyeitä, kuten Sum 41:a ja Good Charlottea.Vuodesta 1991 asti Green Dayn jäsenillä on ollut sivuprojekteja muiden muusikoiden kanssa. Merkittäviä näistä ovat olleet Billie Joe Armstrongin Pinhead Gunpowder (jossa on mukana Green Dayn keikkakitaristi Jason White), The Frustrators, jossa Mike Dirnt soittaa bassoa ja The Network, jossa on arveltu kaikkien Green Dayn jäsenten soittavan taiteilijanimillä. Green Day (Armstrong, Dirnt ja Cool) on myös perustanut new wave -musiikkia soittavan Foxboro Hot Tubs -yhtyeen, joka keikkaili vuoden 2008 kesän Yhdysvalloissa. Green Dayn fanit ovat rynnänneet katsomaan idoleitaan uudessa bändissä. Foxboro Hot Tubsin albumi "Stop, Drop and Roll" julkaistiin 20. toukokuuta 2008.


title: Green Day

text: Albumi "1,039/Smoothed Out Slappy Hours" oli kokoelma aiemmista julkaisuista ja julkaistiin vuonna 1990. Nimi tulee EP:iden ("1,000 Hours" ja "Slappy") sekä LP:n ("39/Smooth") nimistä. Albumin julkaisi paikallinen riippumaton levy-yhtiö Lookout! Records. Pian julkaisun jälkeen John Kiffmeyer päätti jättää yhtyeen ja keskittyä opintoihinsa. Armstrong ja Dirnt värväsivät uuden rumpalin, toisen Gilman Streetin veteraanin, Tré Coolin. Tré oli soittanut The Lookouts! -yhtyeessä rumpalina jo kaksitoistavuotiaasta asti. Muita The Lookout!:in jäseniä olivat Kain Kong ja Lawrence "Larry" Livermore, Lookout! Recordsin omistaja. Green Dayn toinen albumi, "Kerplunk!" (1992), oli Tré Coolin ensiesiintyminen yhtyeessä.


title: Green Day

text: Yhtye julkaisi vuonna 2012 eri musiikkigenrejä sisältävän trilogia-levysarjan "¡Uno!", "¡Dos!" ja "¡Tré!". Tammikuun 22. päivä 2013 yhtye julkaisi ¡Cuatro!n, joka on dokumentti DVD levytrilogian nauhoitusajoista. Julkaistiin myös toinen dokumentti, Broadway Idiot, joka kertoo American Idiot musikaalista. Maaliskuun 10. päivä 2013 yhtye aloitti 99 Revolutions - maailmankiertueen. Kesäkuussa 2013 Green Day rikkoi Emirates Stadiumilla yleisöennätyksen, 60 000 lippua myytiin. He soittivat 99 Revolutions - maailmankiertuulla kesäkuun 26. päivä Hietaniemen uimarannalla, Helsingissä Rock the Beach - festivaalilla. Reading - festivaalilla yhtye soitti Dookie - albumin alusta loppuun. Saman tempun he tekivät muutamana päivänä Euroopan keikoilla.


title: Green Day

text: Ollessaan 17-vuotiaita lukiolaisia yhtye levytti ensimmäisen EP:nsä "1,000 Hours" kahdessa päivässä. Ennen EP:n julkaisua huhtikuussa 1989 yhtye vaihtoi nimensä Sweet Childrenistä Green Dayksi. Pian sen jälkeen Dirnt valmistui, Armstrong jätti koulun kesken päivää ennen 18-vuotissyntymäpäiviään. "1,000 Hours" sai pian seuraa muista julkaisuista, muun muassa EP:t "Slappy" ja "Sweet Children" sekä LP "39/Smooth".


title: Gordon Brown

text: Brown syntyi Glasgow'ssa Skotlannin kirkon papin poikana. Perhe muutti Kirkcaldyyn hänen ollessaan kolmivuotias. Afrikka oli Brownin huolenaiheena jo varhain. Hän perusti 11-vuotiaana veljensä kanssa The Gazette -lehden pakolaisten auttamiseksi. Koulussa hän oli lahjakas ja pääsi kymmenvuotiaana lahjakkaiden lasten opetusryhmään.


title: Gordon Brown

text: Gordon Brown avioitui kesällä 2000 Sarah Brownin (o.s. Macaulay) kanssa, joka on PR-päällikkö ja ennen vuotta 2001 myös konsulttitoimiston Hobsbawm Macaulay toimitusjohtaja, jonka hän ja Julia Hobsbawm, historioitsija Eric Hobsbawmin tytär, omistivat yhdessä. Brownien tytär Jennifer Jane syntyi ennenaikaisena vuoden 2001 lopussa ja kuoli vain hieman yli viikon myöhemmin. Toinen lapsi John syntyi lokakuussa 2003 ja kolmas lapsi James Fraser heinäkuussa 2006.


title: Barbara Gordon

text: Barbara Gordon syntyi Roger C. Gordonille ja hänen vaimolleen Thelmalle Ohiossa. Barbara halusi olla nuoresta lähtien supersankari ja ystävänsä Marcyn kanssa he kuluttivat useita tunteja suunnitellessaan supersankarin asuaan. 13-vuotiaana Barbara koki suuren menetyksen, kun hänen vanhempansa kuolivat auto-onnettomuudessa lähinnä isänsä alkoholi ongelman vuoksi. Barbara yritti sopeutua menetykseensä niin hyvin kuin se oli mahdollista. Onnettomuuden jälkeen hänen setänsä James Gordon ja hänen vaimonsa adoptoivat orvoksi jääneen Barbaran. Tämän myötä Barbara muutti kohti itää Gotham Cityyn, jossa hänen setänsä työskenteli poliisina. Barbara ihastui saman tien Gotham Cityn sankariin Batmaniin.


title: Dan Brown

text: Brown syntyi 22. kesäkuuta 1964 New Hampshiren Exeterissä. Hän oli kolmilapsisen perheen kuopus. Brownin isä oli matematiikanopettaja ja äiti urkuri. Brown asui vanhempiensa kanssa Exeterin collegekampuksella ja osallistui college-elämään, joka Exeterissä oli kristillistä. Brown lauloi kirkkokuorossa, kävi pyhäkoulua ja vietti kesät kristillisillä leireillä.


title: Millie Bobby Brown

text: Brown syntyi Málagassa, Espanjassa brittivanhemmille. Hän on neljästä lapsesta kolmas, ja hänen sisaruksensa ovat Paige, Charlie ja Ava. Perhe muutti Bournemouthiin kun Brown oli neljävuotias. Neljä vuotta myöhemmin he muuttivat Orlandoon, Floridaan. Nykyään Brown asuu Lontoossa ja Los Angelesissa.


title: Margaret Brown

text:
Margaret Tobin ”Molly” Brown eli ”The Unsinkable Molly Brown” (”Uppoamaton Molly Brown”) (18. heinäkuuta 1867 – 26. lokakuuta 1932) oli Titanicin ensimmäisen luokan matkustaja. Hän oli yksi haaksirikon eloonjääneistä. Vastoin yleistä harhaluuloa Margaret Brownia ei kutsuttu nimellä "Molly" ennen hänen kuolemaansa, vaan hän oli ystävien kesken "Maggie", kuten monet muutkin Margaret-nimiset.
Margaret Brown syntyi Hannibalissa, Missourin osavaltiossa kuusilapsiseen irlantilaissiirtolaisperheeseen. 18-vuotiaana vuonna 1886 hän muutti Leadvilleen Coloradoon, missä hän tapasi ja meni naimisiin James Joseph (J. J.) Brownin kanssa. Naimisiinmenonsa jälkeen Brown osallistui naisten oikeuksia ajavaan liikkeeseen ja hänestä tuli yksi National American Women's Suffrage Associationin Coloradon osaston perustajajäsenistä. Hän myös työskenteli soppakeittiöissä avustamassa kaivostyöläisten perheitä.


title: Danny Joe Brown

text: Danny Joe Brown syntyi Jacksonvillessä, Floridassa vuonna 1951. Brownilla diagnosoitiin kaksivuotiaana krooninen diabetes, josta hän kärsi koko elämänsä. Brown valmistui Terry Parker High Schoolista vuonna 1969, jonka jälkeen hän liittyi Yhdysvaltain rannikkovartiostoon. Brown palveli vartiostossa kaksi vuotta New Yorkissa. Lähdettyään sieltä hän ryhtyi muusikoksi ja lauloi yhtyeissä Rum Creek ja What ennen liittymistään Molly Hatchetiin vuonna 1976.


title: Miquel Brown

text: Miquel Brown syntyi Montrealissa Kanadassa ja varttui Vancouverissa. Eräiden lähteiden mukaan hän syntyi Yhdysvaltain Detroitissa. Nuoruudessaan Brown opiskeli lääketiedettä George Washington Universityssä Washington D.C:ssä. Opiskeluaikanaan hän meni naimisiin ja sai tyttären, Sinitta Renet Malonen Seattlessa Washingtonin osavaltiossa. Brown jätti yliopisto-opinnot esiintyäkseen Sheilan osassa musikaalissa "Hair".


title: Nacio Herb Brown

text: Ignacio Herbert Brown syntyi 22. helmikuuta 1896 Demingissä, New Mexicon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Hänen isänsä työskenteli kaupungissa šeriffinä. Brown varttui Los Angelesissa, jonne perhe muutti vuonna 1902, ja oppi jo nuorella iällä soittamaan pianoa. Hän kävi Los Angelesissa musiikkipainotteista high schoolia ja opiskeli Kalifornian yliopistossa. Yliopiston jälkeen hän soitti vuoden ajan pianoa vaudeville-esiintyjä Alice Dollin taustalla. Sen jälkeen hän perusti vaatturiyrityksen, joka teki mittatilauspukuja erityisesti mykkäelokuvien näyttelijöille. Myöhemmin hän työskenteli menestyksekkäästi kiinteistövälittäjänä Beverly Hillsissä. Uransa säveltäjänä Brown aloitti 1920-luvun alussa. Hän oli yksi ensimmäisistä yksinomaan elokuvamusiikkiin keskittyneistä musiikintekijöistä.


title: James Brown

text: James Brown syntyi 3. toukokuuta 1933 16-vuotiaalle äidille ja 22-vuotiaalle isälle, jotka asuivat pienessä puuhökkelissä. Neljän tai viiden vuoden vanhana Brown muutti vanhempiensa kanssa Georgian Augustaan, jossa he asuivat parissa eri talossa jakaen aina paikan Brownin tätien kanssa. Vanhempien avioliitto oli vaikea ja äiti Susie jätti lopulta perheensä muuttaen New Yorkiin. Lapsena James vietti päiviä kuljeksien kaduilla, koulu jäi kesken seitsemännellä luokalla. Hän oli kiinnostunut musiikista ja esiintyi erilaisissa oman aikansa kykykilpailuissa saavuttaen jonkin verran menestystä. James opetteli pianon, kitaran ja huuliharpun soittoa sekä erilaisia tansseja, joilla hän viihdytti sodan aikana Camp Gordonin leirissä sotaan valmistautuneita joukkoja. Muusikko Louis Jordanin näkeminen filmillä antoi Brownille ratkaisevan inspiraation hakeutua musiikkialalle.


title: Alexander Armfelt

text: Alexander Armfelt ( 18. huhtikuuta 1794 Riika – 8. tammikuuta 1876 Pietari) oli suomalainen sotilas, virkamies ja ministerivaltiosihteeri. Hän oli Gustaf Mauritz Armfeltin poika, mikä auttoi alkuun uralla. Armfelt toimi Suomen kenraalikuvernöörin adjutanttina 1821–1827 ja (ministeri)valtiosihteerin apulaisena 1834 alkaen, kunnes hänet Robert Henrik Rehbinderin kuoleman jälkeen nimitettiin ministerivaltiosihteeriksi 1842. Edeltäjänsä tavoin hän toimi virassa kuolemaansa asti, pidempään kuin kukaan toinen. Suomen asioiden esittelijänä Pietarissa hän pääsi vaikuttamaan muun muassa Suomen markan käyttöönottoon ja valtiopäiväjärjestysuudistukseen, ja selviytyi voittajana valtataisteluissa useiden kenraalikuvernöörien kanssa. Hän sai kaikki ajan korkeimmat suomalaisille myönnettävät kunniamerkit.


title: Carl Alexander Armfelt

text: Carl Alexander Armfelt (1850–1925) oli Pietarissa Suomen asiain kanslian toimituspäällikkö, ministerivaltiosihteerin apulainen 1900–1901. Hänet erotettiin, koska hän vastusti Nikolai Bobrikovin venäläistämistoimia. Testamentissaan hän määräsi omaisuudestaan suuren osan Åbo akademille ja irtaimistoaan Kansallismuseolle.


title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Kreivi Gustaf Mauritz Armfelt (suomeksi usein myös "Kustaa Mauri"), 31. maaliskuuta 1757 Tarvasjoki, Marttila – 19. elokuuta 1814 Tsarskoje Selo, Pietari) oli hovimies, diplomaatti ja jalkaväenkenraali. Hän syntyi Suomessa ja oli Kaarle XII:n kenraalin, Carl Gustaf Armfeltin, pojanpojanpoika. Gustaf Mauritz Armfeltin poika oli ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt.


title: Magnus Wilhelm Armfelt

text: Magnus Wilhelm Armfelt (25. heinäkuuta 1725 – 14. toukokuuta 1795 Halikko) oli suomalainen vapaaherra ja kenraalimajuri. Hän oli diplomaatti ja jalkaväenkenraali Gustaf Mauritz Armfeltin isä.


title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfelt menehtyi rintatautiin 19. elokuuta 1814 57-vuotiaana Tsarskoje Selossa Pietarin lähellä. Hänet on haudattu sukuhautaan Halikon kirkkoon, lähelle omistamaansa Joensuun (Åminne) kartanoa. Viimeisinä vuosinaan 1811–1814 hän kunnosti kartanon päärakennusta ehtimättä kuitenkaan asua siellä. Armfeltien suku omisti kartanon 1786–1925.


title: August Magnus Gustaf Armfelt

text: August Magnus Gustaf Armfelt (1826–1894) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies. Hän kuului Tammikuun valiokuntaan ja osallistui valtiopäivien toimintaan vuonna 1863–1885 hyvin tehokkaasti, muun muassa asevelvollisuuskysymyksen yhteydessä 1877–1878. Hän oli perustamassa Varsinais-Suomen Maanviljelysseuraa ja toimi sen puheenjohtajana. Armfelt myös toimi Rantaratahankkeen komitean puheenjohtajana vuonna 1886.


title: Carl Gustaf Armfelt (nuorempi)

text: Armfelt osallistui hattujen sotaan ja Pommerin sotaan. Lisäksi hän oli 1740- ja 1750-luvulla Ranskan armeijan palveluksessa. Armfelt nimitettiin 1780 Uudenmaan jalkaväkirykmentin päälliköksi. Vuonna 1787 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja nimitettiin Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherraksi. alkuvaiheessa hän oli Kaakkois-Suomessa operoineen armeijan päällikkö. Hänet houkuteltiin mukaan Anjalan liittoon ja hän oli Liikkalan nootin ensimmäinen allekirjoittaja, koska oli allekirjoittajista sotilasarvoltaan korkein. Armfelt tuomittiin kuolemaan Anjalan liittoon osallistumisesta, mutta rangaistus muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Hän kuoli vankina Malmön linnassa vuonna 1792.


title: Carl Gustaf Armfelt (vanhempi)

text: Armfelt ylennettiin kenraaliluutnantiksi 16. tammikuuta 1717 ja samalla hänet nimitettiin "jämtlantilaisen armeijan" ylipäälliköksi. Armeijan tehtävänä oli hyökätä Norjaan ja valloittaa Trondheim seuraavana vuonna (Trondheimin sotaretki). Armeija eteni Norjaan elokuussa 1718, mutta Trondheimin valtaus epäonnistui. Kaarle XII kaatui Fredrikstenin linnoituksen piirityksessä marraskuun 1718 lopulla, mutta Armfelt sai varman tiedon Kaarlen kuolemasta vasta joulukuun lopulla. Armfelt oli vetäytynyt Trondheimin seudulta jo kuultuaan huhuja Kaarlen XII:n kuolemasta. Lumimyrsky yllätti uudenvuodenaattona paluumatkalla olleen armeijan tuntureilla, ja suuri osa armeijan vajaasta 6000 miehestä kuoli.


title: Johan Fredrik Aminoff

text: Kustaa III:n salamurhan jälkeen hänen suosikkinsa joutuivat uuden Gustaf Adolf Reuterholmin johtaman holhoojahallituksen epäilysten alaisiksi. Vuoden 1793 lopussa Aminoffia, Johan Albrecht Ehrenströmiä, Gustav Mauritz Armfeltia ja Armfeltin rakastajatarta Magdalena Rudenschöldiä syytettiin kuulumisesta "Armfeltin salaliittoon", sillä Aminoff, Ehrenström ja Rudenschöld olivat kirjeenvaihdossaan ulkomaille lähetetyn Armfeltin kanssa pohtinee holhoojahallituksen syrjäyttämistä. Aminoff määrättiin aluksi poistumaan maasta, mutta hänet vangittiinkin Stralsundissa ja vietiin Tukholmaan. Ruotsin korkein oikeus tuomitsi hänet syyskuussa 1794 kuolemaan sekä menettämään kunniansa, aatelisarvonsa ja omaisuutensa. Tuomio kuitenkin lievennettiin elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi. Aminoff joutui istumaan vankeudessa Karlstenin linnassa vain kaksi vuotta, sillä uudeksi hallitsijaksi kohonnut Kustaa IV Aadolf armahti hänet marraskuun alussa 1796 ja palautti hänen kansalaisuutensa ja sotilasarvonsa kuukautta myöhemmin. Toukokuussa 1798 Aminoff sai takaisin myös Porin rykmentin komentajuuden ja seuraavan vuoden marraskuussa hänet ylennettiin kenraalimajuriksi.


title: Carl Gustaf Emil Mannerheim

text: Mannerheim kuoli 83-vuotiaana Lausannessa, Sveitsissä 27. tammikuuta 1951 klo 23.30 (Suomen aikaa 28. tammikuuta 1951 klo 00.30). Suomen aikaan perustuva kuolinpäivä jäi Suomessa useisiin hakuteoksiin, sillä sisällissota alkoi Mannerheimin johtamien hallituksen joukkojen, valkoisten osalta sunnuntaina 28. tammikuuta 1918. Marsalkan vuoteen äärellä olivat hänen viimeisillä hetkillään hänen ruotsalainen henkilääkärinsä Nanna Svartz, hänen adjutanttinsa eversti Olof Lindeman ja Suomen Bernin-suurlähettiläs Reinhold Svento.


title: Kollageeni

text: Kollageeni on tukikudoksen yleisin säiemäinen proteiini. Kollageenia esiintyy muun muassa luussa, rustossa, jänteissä, ihossa sekä elinten ympärillä. Noin 40 % elimistön proteiinien kokonaismassasta on kollageenia. Suuren vetolujuutensa ansiosta kollageeni antaa kudoksille mekaanista kestävyyttä. Sana kollageeni on peräisin kreikasta, ja tarkoittaa liimaamuodostavaa.


title: Kollageeni

text:
Kollageeni muodostuu kolmois-helix-kierteestä, joka koostuu tyypillisesti kahdesta identtisestä ketjusta (α1) ja lisäketjusta- joka eroaa hieman kemiallisella koostumuksellaan (α2).
Kollageenille on tyypillistä hyvin yksinkertainen aminohappokoostumus, jossa lähes puolet aminohapoista on glysiiniä ja alaniinia. Toinen tyypillinen piirre on epätavallisten aminohappojen hydroksiproliini ja hydroksilysiini korkea pitoisuus.
Keskimääräinen aminohappokoostumus kalan ja nisäkkään iholle on esitetty alla taulukossa.


title: Kollageeni

text: Kollageenit ovat elimistön yleisimpiä proteiineja ja tärkeitä solun ulkoisen aineen rakenneosia, jotka antavat tukea ja lujuutta kudoksille. Kollageenit muodostavat kolmoiskierteisiä rakenteita, joiden erityispiirteenä ovat muokatut proliini- ja lysiini-aminohapot.


title: Kollageeni

text: Kollageenistä tunnetaan 28 aminohappojärjestykseltään toisistaan hieman poikkeavaa alatyyppiä, jotka esiintyvät kullekin alatyypille ominaisissa rakenteissa ja kudoksissa. Määrällisesti eniten on tyypin I kollageenia; sitä on erityisesti luussa, mutta myös muun muassa jänteissä, nivelsiteissä ja ihon verinahassa. Tyypin II kollageenia esiintyy runsaiten rustossa, kun taas kollageeni tyyppiä III (retikuliini- eli verkkosäikeitä) esiintyy etenkin rasvakudoksessa.


title: Ksyleeni

text: Ksyleeni eli dimetyylibentseeni on bentseenin johdannainen hiilivety, joka sisältää aromaattisen renkaan lisäksi kaksi metyyliryhmää. Ksyleenin kemiallinen kaava on CH(CH) (bruttokaava CH). Ksyleenin moolimassa on 106,2 g/mol eikä se liukene veteen. Ksyleenillä esiintyy kolme eri isomeeriä:Ksyleeniä saadaan maaöljystä ja sitä käytetään sekä liuottimena, polttoaineena että raaka-aineena. Ksyleeni on ärsyttävä ja helposti syttyvä aine (leimahduspiste 29 - 39 °C isomeeristä riippuen). Ksyleenit ovat puhtaina yhdisteinä herkkäliikkeisiä, värittömiä nesteitä, joiden haju muistuttaa bentseeniä. Ksyleenit eivät liukene veteen, mutta liukenevat kaikissa suhteissa bentseeniin, etanoliin, eetteriin ja tetrakloorimetaaniin. Ksyleenien kauppalaadut ovat tavallisesti isomeeriseoksia, joissa meta-ksyleeni on tavallisesti vallitseva yhdiste. Ksyleenien ollessa lähtöaineina valmistettaessa muita yhdisteitä tulee niiden olla puhtaita isomeerejä. Orto-ksyleeniä voidaan käyttää mm. valmistettaessa ftaalihappoanhydridiä, meta-ksyleeniä valmistettaessa isoftaalihappoa ja para-ksyleeniä valmistettaessa tereftaalihappoa ja dimetyylitereftalaattia.


title: Klaani (yhtye)

text:
Klaani oli vuosina 1994–2002 toiminut suomalaista `hämyrokkia` soittanut yhtye. Kulttibändin maineessa olleen yhtyeen perustivat vuonna 1994, E. Rauhala Diapams - undergroundrock-yhtyeessä soittaneet, porilaiset pseudonyymit basisti A.J. Sointula ja rumpali John Koivula.
Kappaleet `Ovelia kavalia kuljettajia`, `Marvin rokkaa taas` sekä `Piru Ruben` mukana lisäksi eri artisteja esittelevillä kokoelmilla.


title: Köli (tähdistö)

text: Köli (latinaksi Carina, lyhenne Car) on tunnettu runsastähtinen eteläisen tähtitaivaan tähdistö. Se kuuluu vanhempaan Argo-laivan (Argo Navis) suurtähdistöön. Tähdistö näkyy leveyasteiden +20° ja -90° välillä, eikä siis näy Suomessa. Se sisältää Canopuksen, tähtitaivaan toiseksi kirkkaimman tähden, ja Eta Carinaen, supermassiivisen tähden, joka sijaitsee Avaimenreikäsumun keskellä ja joka puhaltelee ulkokerroksiaan ulos ja muuttelee kirkkauttaan. Sen arvellaan räjähtävän supernovana tai hypernovana noin 10 000−20 000 vuoden kuluttua.


title: Hydroksiproliini

text: Hydroksiproliini on tärkeä kollageenin stabiilisuudelle. Se stabiloi kollageenin kolmoiskierrekonformaatiota, mikä johtuu hydroksyyliryhmän elektronegatiivisesta, elektroneja puoleensa vetävästä, happiatomista. Nisäkkäillä kollageenin alfa-kierteet muodostuvat kolmesta haposta, glysiinistä, proliinista ja hydroksiproliinista. Hydroksiproliini muodostuu kollageenin rakenteeseen translaation jälkeisellä modifikaatiolla proliinista. Prolyylihydroksylaasi, joka hydrolysoi proliinia hydroksiproliiniksi, tarvitsee toimiakseen C-vitamiinia. C-vitamiinin puutoksesta johtuvassa keripukkia sairastavilla potilailla kollageeni on epästabiilia.


title: Kollageeni

text:
Keripukki oli 1700-luvulle asti yleinen sairaus, joka syntyy C-vitamiinin puutteesta. Eräs syy C-vitamiinin tärkeydelle terveyden ylläpidossa on siinä, että sitä tarvitaan kollageenin synteesiin elimistössä. Valtaosa keripukille tunnusomaisista oireista syntyykin kollageenisynteesin häiriintymisestä. Oireisiin kuuluvat muun muassa ihon ja limakalvojen heikko kunto, herkkyys mustelmien synnylle, haavojen puutteellinen paraneminen sekä verenvuototaipumus. Keripukki on varsinkin länsimaissa kadonnut lähes kokonaan, mutta lievemmät C-vitamiinin puutostilat voivat kuitenkin ilmetä ihon ja limakalvojen heikentyneenä kuntona.
Systeeminen lupus erythematosus (SLE) on autoimmuunisairaus, jossa elimistön puolustusjärjestelmä synnyttää immunologisen vasteen kollageenia kohtaan. Kyseessä on melko harvinainen mutta varsin vaikeasti hoidettavissa oleva sairaus.


title: Kokkinelliini

text: Kokkinelliini (CHNO) on perhydroatsafenaleeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste ja alkaloidi. Yhdistettä esiintyy seitsenpistepirkossa ("Coccinella septempunctata") ja se toimii pahanhajuisena ja kitkeränmakuisena puolustuskemikaalina, jota seitsenpistepirkko ruiskuttaa jaloistaan saalistajan päälle. Rakenteeltaan yhdiste on trisyklinen amiinioksidi, joka voidaan pelkistää vapaan aminoryhmän sisältäväksi prekokkinelliiniksi. Vaikka yhdisteessä on 5 stereokemiallista keskusta, on yhdiste optisesti inaktiivinen, koska rakenteessa on symmetriataso.


title: Tupakkamies

text: Tupakkamiehen pääasiallinen näyttelijä oli kanadalainen William B. Davis, joka on paitsi William Davis Centre for Actors Study -näyttelijäkoulun perustaja, myös entinen maailmanluokan vesihiihtäjä. Sarjan jaksojen takaumaepisodeissa nuorta Tupakkamiestä ovat esittäneet Craig Warkentin ja Chris Owens.


title: Markku Toikka

text: Toikan ensimmäinen suuri elokuvarooli oli Tapio Suomisen elokuvassa "Syöksykierre" (1981). Vuonna 1983 hän esiintyi päähenkilö Rahikaisen roolissa Aki Kaurismäen elokuvassa "Rikos ja rangaistus" ja oli mukana vuonna 1985 myös Kaurismäen elokuvassa "Calamari Union". Vuonna 1984 Toikka oli Jussi-palkintoehdokkaana Anssi Mänttärin "Rakkauselokuvan" pääroolillaan ja esiintyi myös Mänttärin Suvi-Marja Korvenheimon nimellä ohjaamassa elokuvassa "Huhtikuu on kuukausista julmin" (1983).Toikka on Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsen. Yhtyeen alkutaipaleen aikana 1983–1990 hän ehti tehdä kuusi albumia Lapinlahden Linnuissa ja osallistua sketsisarjojen "Kyllä elämä on ihanaa", "Seitsemän kuolemansyntiä" ja "Maailman kahdeksan ihmettä" tekoon. Toikka liittyi yhtyeeseen jälleen vuonna 2006.


title: Markku Toikka

text: Vuonna 1986 Toikalla oli yksi päärooleista Arto Paasilinnan romaaniin pohjautuvassa tv-elokuvassa "Hirtettyjen kettujen metsä". "Lottovoittajien maa" -sarjassa vuonna 1990 Toikka esitti Jessen roolin. "Viiskulmasta itään" oli vuorossa 1991. Sarjassa "Puhtaat valkeat lakanat" Toikka nähtiin työnjohtaja Nuutisena vuosina 1993–1996. Hän oli "Viva"-televisiosarjassa sen jälkeen vuonna 1997 ja "Headhunters"-sarjassa vuonna 2002. Televisiosarjassa "Tahdon asia" Toikka esitti Turre Heinosta vuonna 2005. Vuosina 2006–2007 hän näytteli televisiosarjassa "Donna Paukku" Raimo ”Tollo” Koskivuon roolia. Toikka on esiintynyt myös "Salatut elämät" -sarjassa vuoden 2010 huhtikuusta joulukuuhun tiede- ja teknologiaministeri Asko Erkkilän roolissa.


title: Tupakkamies

text: Varhaisissa esiintymisissään Tupakkamies oli pelkkä taustahahmo, joka nähtiin usein FBI:n apulaisjohtaja Walter Skinnerin toimistossa. "Salaisten kansioiden" toisella tuotantokaudella Tupakkamiestä alettiin kuitenkin nähdä useammin, ja kolmannen tuotantokauden alkaessa hänestä oli tullut yksi sarjan huomattavimmista konnista. Sarjan aikana Tupakkamiehelle kehittyy suorastaan antagonistinen suhde erikoisagentti Fox Mulderiin, joka itse suhtautuu Tupakkamieheen epäuskoisesti ja jopa vihamielisesti. Tupakkamiehestä annetaan kuva henkilönä, joka ei välitä laista eikä häikäile käyttää edes rikollisia toimia toteuttaakseen tavoitteensa. Hahmon näyttelijä William B. Davis on kuitenkin sanonut, että Tupakkamies pitää itseään sankarina ja uskoo toimivansa oikealla tavalla.


title: Pekka Sahenkari

text: Pekka Tapio Sahenkari (10. helmikuuta 1939 Helsinki – 5. toukokuuta 2016 Espoo) oli suomalainen amatöörinäyttelijä, joka näytteli miespääosan Aito Mäkisen elokuvassa "Vaaksa vaaraa" (1965) ja Pentti Lähteenmäen ohella toisen miespääosan Erkko Kivikosken elokuvassa "Käyntikorttini..." (1964). Hän teki pieniä rooleja myös Aarne Tarkaksen elokuvassa "Tyttö ja hattu" (1961), Erkko Kivikosken elokuvassa "Kesällä kello 5" (1963) sekä neljän ohjaajan episodielokuvassa "Tunteita" (1965). Elokuvarooleja Sahenkari alkoi saada yhä enemmän vuonna 1963 alkaneen näyttelijälakon aikana näyteltyään muun muassa Helsingin Nuorisoteatterin ja Teatteri Jurkan tuotannoissa.


title: Marko Tiusanen

text: Marko Tapio Tiusanen (s. 29. toukokuuta 1971 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin elokuvaroolinsa on Aleksis Kivi "Aleksis Kiven elämä" -elokuvassa vuodelta 2002. Toinen merkittävä elokuvarooli on Moilanen Juha Koirasen kehutussa televisioelokuvassa "Partanen" (2003). Tiusanen on toiminut näyttelijänä Jyväskylän kaupunginteatterissa vuosina 2000–2006. Venäjällä, Petroskoin Kansallisessa teatterissa hän työskenteli vuosina 2006–2009, ja Oulun kaupunginteatterissa vuosina 2009–2011. Freelancenäyttelijänä hän on työskennellyt Euroopassa mm. Platform11+-projektissa. Nuoruudessaan Tiusanen harrasti näyttelemistä Masalan nuorisoteatterissa Kirkkonummella, sekä Ilves-tetterissa.


title: Oke Tuuri

text: Oke Tuurin näyttelijänura alkoi vuonna 1934 kiinnityksellä Porin Teatteriin. Hän siirtyi 1936 Tampereen Teatteriin ja edelleen 1941 Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän näytteli eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1972 saakka. Tuurin merkittävimpiä roolisuorituksia näytelmissä "Seitsemän veljestä", "Mikko Vilkastus", "Nummisuutarit", "Kuriton sukupolvi", "Tapahtui kaukana", "Jääkärin morsian" ja "Miehen kylkiluu". Hän myös esiintyi Kansallisteatterin vierailuilla Tukholmassa, Kööpenhaminassa ja Wienissä.


title: Kimmo Tuppurainen

text: Tuppurainen opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 1979–1982. Hän aloitti ammattilaisuransa Tampereen Työväen Teatterissa, jossa hän työskenteli 1983–1986. Vuodesta 1986 Tuppurainen on ollut kiinnitettynä Kemin kaupunginteatteriin. Hänen roolitehtäviään on ollut muun muassa Veini Sirkku Peltolan komediassa "Mummun saappaassa".


title: Kirsti Kemppainen

text: Kemppainen suoritti teatterikoulun 1967–1970, minkä jälkeen hän oli kiinnitettynä Kemin kaupunginteatteriin 1970–1971 ja Ahaa Teatteriin 1971–1972. Hänen teatteriroolejaan oli muun muassa Sabina näytelmässä "Jääkärin morsian". Vuonna 1973 Kemppainen aloitti uransa Mainos-Television teatterin palveluksessa. Pääasiallisesti hän näytteli television minisarjoissa, kuten "Lentsu", ja kymmenissä televisioelokuvissa. Hän näytteli myös eräissä pitkäkestoisissa televisiosarjoissa, kuten "Ruusun aika", jossa hänen roolejaan olivat Marja Ruususen sisko Anja ja Nero-koiran ääni. Hänet muistetaan myös Yle TV1:n lastenohjelmasta "Pikku veturi" (1996–1997).


title: Saara Pakkasvirta

text: Saara Tellervo Pakkasvirta (o.s. "Pulkkinen", s. 23. heinäkuuta 1938 Viipuri) on suomalainen näyttelijä. Pakkasvirta näytteli Mainos-TV:n teatterissa ja vuonna 1973 hän siirtyi Helsingin kaupunginteatteriin. Hän on myöhemmin työskennellyt KOM-teatterissa. Pakkasvirta on näytellyt useissa suomalaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten pääosaa vuoden 1971 sarjassa "Mummoni ja Mannerheim". Vuonna 1995 hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Yhteisöviestintä

text: Jyväskylän yliopisto on ainoa yliopisto Suomessa, jossa yhteisöviestintää opetetaan omana oppiaineenaan, nykyisin nimellä viestinnän johtaminen. Tämä oppiaine on osa viestintätieteiden laitosta, joka puolestaan on osa humanistista tiedekuntaa. Oppiainetta pääaineena opiskeleva valmistuu humanististen tieteiden kandidaatiksi (180 op) ja ylemmän korkeakoulututkinnon (120 op) suoritettuaan filosofian maisteriksi. Vuosittain opiskelijoiksi valitaan noin kymmenen suorittamaan alempaa sekä ylempää korkeakoulututkintoa ja noin kymmenen suorittamaan vain ylempää korkeakoulututkintoa.


title: Hallintotieteelliset oppiaineet

text: Hallintotieteellisiä oppiaineita voi opiskella Suomessa monella taholla. Oppiainetta finanssihallinto ja julkisyhteisöjen laskentatoimi voi opiskella vain Tampereen yliopistossa. Yliopiston taloustieteiden laitokseen vastaa oppiaineesta professori HT professori Lasse Oulasvirta professori VTT, KTM Pertti Ahosen siirryttyä 1.8.2010 professoriksi Helsingin yliopistoon. Hallintotieteellisen oppiaineen aluetiede opiskelu on mahdollista Tampereen yliopistossa ja Vaasan yliopistossa.


title: Hallintotiede

text: Hallinnon tutkimusta ja opetusta tarjotaan Suomessa Helsingin, Itä-Suomen, Lapin, Tampereen ja Vaasan yliopistoissa sekä Åbo Akademissa Turussa. Hallintotiedettä voi opiskella Suomessa nimenomaan tuolla oppiainenimekkeellä kahdessa Suomen yliopistoista: Tampereen yliopistossa ja Lapin yliopistossa. Vaasan yliopistossa oppiainenimekkeenä on siis 1.8.2010 alkaen julkisjohtaminen. Helsingin yliopistossa voi opiskella yleisen valtio-opin aineessa hallinnon ja organisaatioiden tutkimuksen linjalla.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Tutkintoja myöntävät Helsingin yliopisto (maatalous-metsätieteellinen tiedekunta) sekä Itä-Suomen yliopisto (luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta). Näistä Itä-Suomen yliopistossa on mahdollista perehtyä ainoastaan metsätieteisiin. Maatalous-metsätieteelliselle alalle kuuluvaa elintarvikekemiaa voi Helsingin lisäksi opiskella Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa biokemian ja elintarvikekemian laitoksella, mutta tämä koulutus johtaa luonnontieteellisen koulutusalan tutkintoihin. Ravitsemustiedettä voi puolestaan opiskella Helsingin yliopiston lisäksi Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa, mutta siellä oppiaine kuuluu terveystieteelliselle koulutusalalle.


title: Johtaminen

text: Johtamista voi Suomessa opiskella ainakin seuraavissa korkeakouluissa. Oppiaineen nimi on hieman poikkeava korkeakoulukohtaisesti (ilmoitettu sulkeissa).Johtamista voi opiskella myös muun muassa yksityisissä koulutuskeskuksissa. Näistä suurin Suomessa on Johtamistaidon Opisto, jonka palveluita käyttää vuosittain lähes 30 000 johtajaa.


title: Tiedottaja

text: Tiedottajat ovat yleensä opiskelleet viestintää, yhteisöviestintää tai tiedotusoppia. Viestintätieteitä voi opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto, Vaasan yliopisto ja Åbo Akademi. Myös ammattikorkeakouluissa voi opiskella viestintää ja suorittaa kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon medianomi (AMK). Markkinointi-instituutissa voi suorittaa Tiedottajan tutkinnon. Vaikka useimmilla onkin takanaan viestinnän opintoja, voi tiedottajan tehtävissä toimia hyvin monenlaisella koulutustaustalla.


title: Fysiikka

text:
Suomen liittyminen Euroopan unioniin on helpottanut opiskelijoiden siirtymistä opiskelemaan ulkomaille tai antanut mahdollisuuden ulkomaalaisten opiskelijoiden tulla Suomeen opiskelemaan.
Esimerkiksi Erasmus-ohjelma antaa kaikkien alojen tutkinto-opiskelijoille mahdollisuuden 3–12 kuukauden tuettuihin korkea-asteen opintoihin EU:n jäsenmaissa, ETA-maissa (Islanti, Norja ja Liechtenstein), ja Turkissa. Suomi on yhteistyössä monien järjestöjen kanssa, esimerkiksi CERN:in ja ESA:n kanssa.


title: Suomen Yrittäjäopisto

text: Suomen Yrittäjäopistossa aikuinen voi myös opiskella liiketalouden perustutkinnon eli merkonomin tutkinnon verkko-oppimisympäristössä.1990-luvulta alkaen oppilaitos on tarjonnut taloushallinnon alalta sekä taloushallinnon ammattitutkintoon valmistavaa koulutusta että lyhyempikestoista lisä- ja täydennyskoulutusta, esimerkiksi kirjanpidon perusteisiin liittyen. Yrityisneuvontatyötä tekevät voivat vahvistaa työssä tarvitsemaansa osaamista suorittamalla yritysneuvojan erikoisammattitutkinon. Kaupan alalla toimivat voivat puolestaan osoittaa ammattitaitonsa suoritamalla joko myynnin ammattitutkinnon tai kaupan esimiehen erikoisammattitutkinnon.


title: Isännöinti

text: Isännöintialaan liittyvää koulutusta on Suomessa mahdollista suorittaa useissa toisen asteen oppilaitoksissa sekä ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa. Ammattikorkeakoulut tarjoavat sekä isännöintiin suuntaavia opintoja että erikoistumisopintoja. Yhtenä väylänä isännöintialalle on myös oppisopimuskoulutus. Isännöintialalla jo toimivan on mahdollista päivittää osaamistaan eri tahojen järjestämien ajankohtaiskoulutusten kautta.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Liikuntatieteisiin lukeutuvia aineita voi Suomessa opiskella ainoastaan Jyväskylän yliopistossa, jossa mahdollisia pääaineita ovat liikuntapedagogiikka, liikunnan yhteiskuntatieteet (liikuntasosiologia sekä liikuntasuunnittelu ja -hallinto), biomekaniikka, liikuntafysiologia sekä valmennus- ja testausoppi. Aineet kuuluvat liikuntatieteelliseen tiedekuntaan.


title: Eino Rahja

text: Eino Einari Rahja (7. heinäkuuta 1885 Kronstadt – 26. huhtikuuta 1936 Leningrad) oli pietarinsuomalainen bolševikki ja puna-armeijan upseeri, joka 1920–1930-luvuilla tunnettiin Suomen kommunistisen puolueen johdon ankarana kriitikkona ja Otto Wille Kuusisen vastustajana. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen yhteydessä Rahja toimi V. I. Leninin henkilökohtaisena turvamiehenä ja henkivartijana. Hieman myöhemmin hän hankki punakaartille aseita Neuvosto-Venäjältä ja toimi sisällissodan aikana muun muassa rintamapäällikkönä Lempäälän taisteluissa sekä lyhyesti koko punakaartin ylipäällikkönä. Paettuaan sodan loppuvaiheessa Neuvosto-Venäjälle, Rahja liittyi puna-armeijaan ja toimi syksyllä 1918 perustetun SKP:n johtotehtävissä.


title: Eino Rahja

text: Rahja pudotettiin SKP:n keskuskomiteasta lopulta vuonna 1927, jonka jälkeen hän kuitenkin yleni puna-armeijassa kenraaliluutnantin arvoiseksi armeijankomentajaksi. Myöhemmin 1930-luvulla Rahja keräsi NKVD:lle Kuusista ja Mannerta vastaan suunnattuja tietoja. Alkoholismista kärsinyt Rahja erotettiin armeijasta 1935 ja vangittiin vielä samana vuonna. Hänelle langettiin kuolemantuomio, mutta Rahja kuoli keuhkotuberkuloosiin vuonna 1936 ennen sen täytäntöönpanoa. Tuomiosta huolimatta Rahja haudattiin sankarillisin menoin Aleksanteri Nevskin hautausmaalle.


title: Eino Rahja

text: Eino Rahja syntyi Kronstadtissa pietarinsuomalaisen työläisen perheeseen. Hänen isänsä oli Kalajoelta kotoisin ollut Aapo Mikonpoika Rahja (1848–1902) ja äiti Katarina Matintytär Sjöberg (s. 1848). Perheessä oli yhteensä yhdeksän lasta, joista kaksi vanhinta ehti syntymään Kalajoella, ennen kuin perhe muutti pysyvästi Pietariin vuonna 1876. Aapo Rahja työskenteli Pietarissa ja Kronstadtissa rautatieläisenä, konepajalla sekä kirvesmiehenä, kunnes kuoli työtapaturman johdosta Pietarissa helmikuussa 1902. Tämän jälkeen perheen elatus jäi 16-vuotiaan Einon ja hänen kaksi vuotta nuoremman veljensä Jukan harteille. Perheen neljä vanhinta tytärtä olivat kaikki kuolleet Pietarissa jo ennen kymmenettä ikävuottaan. Kahdesta muusta veljestä Eemil (s. 1883) oli työkyvytön reumatismin vuoksi ja vanhin veli Jaakko puolestaan oli jo perustanut oman perheen.


title: Eino Rahja

text: Myös Eino Rahjan veljet Jukka (1887–1920) ja Jaakko (1872–1926) olivat bolševikkeja. Einon lisäksi erityisesti Jukka Rahja oli kiistelty hahmo suomalaisten kommunistien keskuudessa. Veljesten riidanhakuinen käyttäytyminen sekä jyrkkä retoriikka sai monet katkeriksi. Yhtäaikaisesti SKP:hen, Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen, puna-armeijaan ja Tšekaan kuulunut Eino Rahja ei aina toiminut SKP:n päätösten mukaisesti eikä hän epäröinyt vetää omaa linjaansa esimerkiksi Pietarin punaupseerikoulussa. Hän osallistui muun muassa salakuljetukseen, rahan väärentämiseen ja läskikapinan valmisteluihin. Rahja muodosti nimeään kantaneen opposition SKP:ssa käytännössä koko 1920-luvun ajan. Ennen vuoden 1925 edustajakokousta kärjistyneissä riidoissa hän liittoutui keskuskomiteassa Leo Laukin ja Otto Vilmin kanssa. Vuosikymmenen alkupuolella Rahjalla oli läheiset suhteet myös Grigori Zinovjeviin.


title: Eino Leino

text: Viimeisten elinvuosiensa aikana Leino laati muistelmateoksensa "Elämäni kuvakirjan" (1925). Hänen viimeinen asuinpaikkansa oli Hyvinkään Nuppulinnassa (nyk. Tuusulaa) Riitahuhta-nimisessä talossa ystäväperheen alivuokralaisena. Siellä Eino Leino kuoli 47-vuotiaana 10. tammikuuta 1926. Hänet haudattiin valtion kustannuksella, ja hautajaisiin osallistui presidentti Relander ja muuta maan johtoa.


title: Eino Lehtinen (sotaveteraani)

text: Eino Lehtinen kuoli Raisiossa 106 vuoden ikäisenä. Lehtisen ja Lennart Rönnbackin kuoltua Suomessa oli enää kaksi sisällissodassa taistellutta veteraania elossa: toinen heistä Aarne Arvonen (1897–2009, kuollessaan Suomen vanhin asukas).


title: Einari Vidgrén

text: Einari Vidgrén kuoli 67-vuotiaana, 26. lokakuuta 2010 Seinäjoella saamaansa sairauskohtaukseen. Ponssesta 47,67 prosenttia kerrottiin menevän perinnönjakoon. Einarin toiseksi vanhin poika Juha Vidgrén oli ennen perinnön jakoa yrityksen suurin kasvollinen omistaja ja omisti osakkeista 10,24 prosenttia. Vuonna 2011 hänen omistusosuutensa on 22,16 prosenttia. Hänet valittiin isänsä seuraajaksi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Kustaa Mikko Evä

text: Evä kuoli Neuvostoliitossa vuonna 1927. Hieman aikaisemmin SKP:n keskuskomiteasta erotettu Eino Rahja piti hänen hautajaisissaan voimakkaasti puolueen johtoa kritisoineen puheen, jonka keskuskomitea puolestaan tuomitsi ”törkeänä ryhmäkuntalaisuutena”. Evän muistelmia sisällissodan ajalta on julkaistu Jukka Lehtosaaren toimittamassa teoksessa "Punakaarti rintamalla", joka julkaistiin Leningradissa vuonna 1929.


title: Eino-Vakaa

text: Eino-Vakaa kuoli traagisesti kilparadalle Turun Hippodromilla 12. syyskuuta 1913 järjestetyissä Turun hevosystäväinseuran kilpailuissa. Kolmesta mukaan ilmoitetusta hevosesta juoksi ensimmäisenä vilppulalaisen maanviljelijän A. Rantalan omistama Purje, joka kuitenkin hylättiin epäpuhtaasta ravista. Seuraavana kolmen kilometrin matkalle lähti Eino-Vakaa, joka kuitenkin hidasti vauhtiaan jo 300 metrin juoksun jälkeen. Ohjastajana toiminut Buttenhoff pysäytti hevosen takasuoralla, mutta se kaatui radalle ja kuoli, ennen kuin eläinlääkärit ehtivät paikalle. Kuolinsyyksi todettiin sydänkohtaus. Eino-Vakaan kuoleman jälkeen kilpailut keskeytettiin ja hevonen haudattiin vielä samana iltana Turun Hippodromille. Hauta koristeltiin kukkasin ja myöhemmin paikalle pystytettiin myös muistomerkki.


title: Einari Lepistö

text: Einari Lepistö (1. joulukuuta 1916 – 19. huhtikuuta 2001) oli Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistyksen pääsihteeri vuodesta 1960. Aiemmalta ammatiltaan hän oli maanviljelijä ja koulutaustaa oli kansakoulu. Hän oli kotoisin Hailuodosta. Isä kuoli, kun Einari oli vasta viiden kuukauden ikäinen. Einari Lepistö asetettiin vuonna 1947 saarnamieheksi vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä. Hän toimi monissa kirkon ja yhteiskunnan luottamustehtävissä kirkko- ja kunnanvaltuutetusta presidentin valitsijamieheen saakka. 1975 hän pyrki eduskuntaan, mutta ei tullut valituksi. Puoluekanta oli Suomen Keskusta.


title: Kirkollisvero

text: Nykyisen kaltaisen rahamääräisen kirkollisveron perintä alkoi 1923. Jo vuosisatoja aikaisemmin maksuja kirkolle on peritty, aikakauden ja paikallisten elinkeinojen mukaan rahan lisäksi esimerkiksi haukina, rukiina ja muina luonnontuotteina, tai työvelvollisuutena pappilan kunnostamiseen. Maksut ovat jakautuneet eri aikoina eri tavoin papin, seurakunnan ja tuomiokapitulin kesken.


title: Rukoilevaisuus

text: Liikkeen organisoituminen alkoi vähitellen 1900-luvun alussa. Vuodesta 1906 lähtien alettiin viettää vuosittaisia Länsi-Suomen herännäisjuhlia, ja vuonna 1911 alkoi ilmestyä liikkeen äänenkannattajana Länsi-Suomen Herännäislehti. Vuonna 1926 perustettiin Eurajoen kristillinen kansanopisto, ja vuonna 1941 perustettiin kattojärjestö Suomen Rukoilevaisen Kansan Yhdistys. 1960-luvulla liikkeellä oli kannatusta 19 seurakunnassa, joitten muodostamaa aluetta rajasivat seuraavat pitäjät: Pyhämaa, Laitila, Honkilahti, Eura, Kokemäki, Kullaa, Kankaanpää ja Noormarkku. Useisiin alueen seurakuntiin tuli vuonna 1964 yli sata vuosikertaa Länsi-Suomen Herännäislehteä, jonka koko levikki oli samana vuonna 2 700. Länsi-Suomen herännäisjuhlille osallistui 1960-luvulla vuosittain 4 000–5 000 henkeä.


title: Uusi kirkkoraamattu

text:
Raamatunkäännöskomitea uutta kirkkoraamattua varten asetettiin vuonna 1973.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokoukselle jätettiin 1968 aloite uuden virallisen raamatunsuomennoksen valmistamiseksi. Aloitteen perusteluissa todettiin, että vuosina 1933 ja 1938 käyttöön otettu Raamattu oli suomen kielen ja raamatuntutkimuksen näkökulmasta vanhentunut ja että varsinkin nuoriso tunsi sen sanamuodot vanhahtaviksi ja vieraannuttaviksi.
Aloitteen johdosta kirkolliskokous asetti kymmenjäsenisen raamatunkäännöskomitean. Komitean ensimmäinen kokoonpano käsitti Vanhan testamentin ja seemiläisen filologian edustajina professorit Jussi Aron ja Ilmari Soisalon-Soinisen sekä piispa Aarre Lauhan, Uuden testamentin ja kreikkalaisen filologian edustajina professori Aimo T. Nikolaisen, apul.prof. Esko Haavan, professori Heikki Koskenniemen sekä vt. prof. Jukka Thurénin, kirkon opin edustajana apul.prof. Kalevi Toiviaisen sekä suomen kielen ja tyylin edustajina professori Osmo Ikolan ja kirjailija Lassi Nummen. Koko käännöstyön ajan puheenjohtajana työskenteli piispa Nikolainen. Kohta työnsä alkuvaiheessa komitea pyysi Suomen ei-luterilaisia kirkkoja ja yhteisöjä nimeämään edustajansa. Tämän johdosta Suomen ortodoksinen kirkko ja Suomen vapaakristillinen neuvosto valitsivat komiteaan kumpikin yhden jäsenen. Katolinen kirkko työskenteli mukana vuonna 1977 asetetussa palauteryhmässä.


title: Rukoilevaisuus

text: Vuonna 1886 kirkolliskokous päätti uusien rukous- ja käsikirjojen käyttöönotosta viimeistään adventtina 1888 ja virsikirjojen adventtina 1897. Rukoilevaiset suhtautuivat hankkeeseen kielteisesti alusta alkaen. Kirkolliskokouksessa rukoilevaisten edustaja Mathias Sjöström vastusti uudistusta. Kun uudistusta alettiin toteuttaa, äänestivät rukoilevaiset kaikkialla vanhojen kirjojen säilyttämisen puolesta. Uusien kirjojen vastustamisen lähtökohtana oli vakaumus, etteivät niiden laatijat olleet samalla tavalla Pyhän Hengen johdattamia kuin vanhojen kirjojen tekijät ja tarkastajat. Siten heidän laatimansa kirjatkaan eivät voineet vaikuttaa samaa kuin vanhat ja koetellut, sillä ne eivät olleet Hengen, vaan järjen valossa tehtyjä. Kiista kirjoista päättyi vanhojen kirjojen kannattajien tappioon, mistä turhautuneina monet rukoilevaiset vetäytyivät syrjään aktiivisesta jumalanpalveluselämästä ja rukoilevaisseurat tulivat entistä selvemmin uskonelämän keskuksiksi. Kirjauudistus etäännytti rukoilevaisuutta myös maaseutuväestöstä, josta se oli perinteisesti saanut uusia kannattajia. Kirjakysymyksestä tuli ulkopuolisille vaikea kynnyskysymys.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaan Lähetyksen ensimmäisen saarnaajakoulun perustivat vuonna 1897 Turun ruotsalaisen vapaaseurakunnan saarnaaja Joh. Svensson ja S. Sundholm (Salmensaari). Koulun opetus tapahtui ruotsiksi, ja oppilaita oli 3–4. Lukuvuoden 1897-1898 koulu toimi Turussa. Seuraavan vuoden oppilaat harjoittivat taitojaan saarnaajan työssä. Koulua jatkettiin keväällä 1899 kahdeksan oppilaan vahvuudella. Tuolloin koulua pidettiin Paraisten saaristossa Kemiön saaressa Rauhala-nimisellä huvilalla, jonka oli luovuttanut maksutta käytettäväksi tehtailija Palmu. Opettajana toimi S. Sundholm, ja hänen vaimonsa hoiti emännöitsijän tehtävät. Sundholm opetti kirkkohistoriaa ja suomen kieltä, Svensson opetti raamattua, äidinkieltä ja saarnataitoa. Opiskelua jatkettiin syksyyn 1899 saakka. Kesällä 1900 opetusta jatkettiin Rauhalassa.


title: Uskonto Suomessa

text:
Väestön käännyttäminen kristinuskoon alkoi Suomessa 1000-luvulla ilmeisesti pian sen jälkeen, kun Ruotsin kuninkaat olivat ryhtyneet kristityiksi. Lakisääteinen pakko kuulua luterilaiseen kirkkoon astui voimaan vuonna 1634. Myös kirkonmenoihin osallistuminen muuttui pakolliseksi ja muut kuin luterilaiset tuli karkottaa maasta. Alkuperäisuskonnon harjoittaminen julistettiin synnilliseksi toiminnaksi ja kirkonmiehet ja viranomaiset pyrkivät hävittämään esimerkiksi metsikköjä, joita tiedettiin tai epäiltiin käytettävän uhrilehtoina. Kansanuskossa sekoittuivat tästä huolimatta pitkään kristilliset ja vanhan uskonnon piirteet. Esimerkiksi kristinuskon Saatanan ja suomalaisten muinaisuskon maahisten tehtävät sekoittuivat pitkään ja samoissa loitsua muistuttavissa rukouksissa ja rituaaleissa voitiin suojautua molempia vastaan. Paikoitellen Hämeessä, laajasti Itä-ja Pohjois-Suomessa, ja erityisesti Karjalassa tällaista esiintyi vielä uudella ajallakin.
Ulkomaalaisille annettiin 1700-luvulla lupa harjoittaa muuta uskontoa kuin evankelis-luterilaista, mutta toisinuskovat joutuivat elämään ilman kansalaisoikeuksia aina 1900-luvulle asti. Uskontokuntaan kuulumisen pakollisuus poistui vasta vuoden 1923 uskonnonvapauslain myötä. Uskonnonvapauslaki salli myös uusien uskonnollisten yhdyskuntien vapaan perustamisen.


title: Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys

text: 1800-luvun alkuun mennessä oli 1700-luvulla alkanut herätys pääosin taantunut. Tuohon aikaan ilmeni eri puolilla maata paikallisia hurmoksellisia herätyksiä, ja vuosina 1817–1829 vaikutti niin sanottu hyppyherätys Satakunnan ja Vakka-Suomen alueella. Tämän ja varhemman herätyksen pohjalta muodostui nykyinen rukoilevaisuus. Hurmoksellisten piirteiden lisäksi korostettiin rukousta ja aktiivista parannuksen tekoa. 1870-luvulla liike joutui kilpailemaan kannatuksesta evankelisuuden kanssa sen levittyä rukoilevaisuuden kannatusalueille. Tässä kohtaamisessa rukoilevaisuuden tietoisuus oman uskontulkintansa omaleimaisuudesta terävöityi. 1800-luvun lopulta alkaen tuli ongelmaksi myös suhtautuminen uusiin kirkollisiin kirjoihin. Rukoilevaiset eivät hyväksyneet uutta virsikirjaa, kirkkokäsikirjaa tai raamatunkäännöstä vaan käyttivät edelleen siihen asti käytössä olleita vuoden 1701 virsikirjaa, vuoden 1776 Raamattua ja vuoden 1693 kirkkokäsikirjaa. Tämä aiheutti osittaista vetäytymistä kirkon aktiivisesta jumalanpalveluselämästä omien seurojen puitteisiin. 1900-luvulla liike alkoi organisoitua alkamalla pitää yhteisiä herännäisjuhlia vuodesta 1906. Vuonna 1911 perustettiin oma lehti, Länsi-Suomen Herännäislehti ja 1926 perustettiin Eurajoen kristillinen opisto. Yhdistykseksi liike organisoitui vuonna 1941.


title: Rälssi

text: Hengellisen rälssin eli papiston tehtävänä oli keskiaikaisen nelisäätyopin mukaan vaalia yhteisön uskonasioita rukouksin ja Jumalaa palvellen. Se sai alkunsa noin vuonna 1277, jolloin kirkon maat ja rakennukset saivat verovapauden. Vasta keskiajan viimeisellä vuosisadalla näyttää Ruotsin kirkko saaneen kaikkien tilojensa verovapauden tunnustetuksi. Hengellisestä rälssistä teki lopun Kustaa Vaasan toimeenpanema reformaatio. Västeråsissa 1527 tehtyjen päätösten mukaan peruutettiin suurin osa kirkon omaisuutta ja tuloja kruunulle.


title: Kansankirkko ristipaineessa

text: Kirja on itsenäinen jatko teokselle "Kirkon parlamentti: Suomen kirkolliskokousten historia 1876–1976", jonka silloinen Helsingin yliopiston kansleri Mikko Juva julkaisi vuonna 1976. Antilan teoksen tarkastelujakso alkaa vuodesta 1974, jolloin kirkon keskushallinnon uudistus tuli voimaan. Kirkolliskokouksen tehtäviä lisättiin, ja se alkoi kokoontua kahdesti vuodessa. Kirjassa käsitellään muun muassa virsikirjauudistusta, raamatunkäännöstyötä, pappisviran avaamista naisille, jumalanpalvelusuudistusta, ekumeenisia sopimuksia ja kirkon kantaa rekisteröityyn parisuhteeseen.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: v. 1911 alkoi kaupunkiherätyksen aikakausi. Veljekset, Eeli ja William Jokinen pitivät useita viikkoja kestäviä kokouksia Oulussa, Kuopioissa ja Mikkelissä. Saman vuoden aikana oli Helsingissä kokoussarja, joka kesti 12 viikkoa. Hämeenlinna, Lahti ja Viipuri sekä Jyväskylä olivat v. 1912 Jokisten veljesten toiminnan kohteina. Ihmisiä tuli runsaasti uskoon, heidät ohjattiin CE-liikkeen (Christian Endeavour) jäsenyyteen. Turun kokouksissa v. 1914 tuli uskoon 10 viikon aikana useita satoja, joista 300 liittyi CE-yhdistykseen. Tampereen kokouksissa v. 1915, jotka kestivät kokonaiset 10 viikkoa, tuli uskoon ainakin 400 ihmistä.


title: Uusi-Seelanti

text: Uusi-Seelanti () on Tyynen valtameren lounaisosassa sijaitseva saarivaltio, joka koostuu kahdesta pääsaaresta – Etelä- ja Pohjoissaaresta – sekä lukuisista pienemmistä saarista. Lähin naapurivaltio, Australia, sijaitsee noin 1 500 kilometrin päässä luoteessa. Etelässä sijaitsee Etelämanner ja pohjoisessa Uusi-Kaledonia, Fidži ja Tonga. Uuden-Seelannin pinta-ala on noin 270 000 neliökilometriä, asukasluku noin 4,4 miljoonaa, ja sen pääkaupunki on Wellington.


title: Uudenmaan maakunta

text: Uudenmaan maapinta-ala on  km² (3,0 % Suomen maa-alasta). Maakunnan makeavesiala on  km² (1,4 % Suomen makeavesialasta) ja merivesiala vastaavasti  km² (12,4 % Suomen merivesialasta). Koko pinta-alasta merialueet pois luettuna sisävesien osuus on 5,2 % eli noin puolet Suomen keskiarvosta. Uusimaa on ylivoimaisesti Suomen runsasväkisin ja tiheimmin asuttu maakunta: sen väkiluku oli henkeä. Noin 30 % suomalaisista asuu Uudellamaalla. Maakunnan väestötiheys on kymmenisen kertaa korkeampi kuin Suomen keskiarvo. Uudenmaan väkilukua kasvattaa sekä syntyneiden enemmyys että muuttovoitto Suomesta ja ulkomailta.


title: Suomi

text: Suomen pinta-ala on 338 449 km² (2017). Lukuun sisältyvät maa- ja sisävesialueet. Merialueita on lisäksi 52 471 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². Maapinta-alasta on rakennettua 4 %, maatalousmaata 9 %, metsää 77 % ja muuta maata 10 %. Maan eteläosa ja Pohjanmaan rannikko ovat tasaisia, mutta Keski-Suomessa maasto muuttuu kumpuilevaksi. Itä-Suomen vaarat ja Lapin tunturit ovat jäänne muinoin Itä-Karjalasta Lappiin ulottuneesta Karelidien vuoristosta. Käsivarren Lapin korkeimmat tunturit kuuluvat Skandeihin, joiden kallioperä on iältään 400–450 miljoonaa vuotta. Suomen korkein kohta on Skandeihin kuuluva Haltitunturi, jonka rinne kohoaa Suomen puolella 1 324 metriin merenpinnasta.


title: Ukonvesi

text:
Järvialueen pinta-ala on 2 420 hehtaaria eli 24,2 km². Sen alue on ulkomitoiltaan 17,9 kilometriä pitkä ja 6,5 kilometriä leveä. Se muodostuu yhdeksästä osasta, jotka ovat pohjoisesta lukien seuraavat: Mikkelin kaupunkialueen itäpuolella sijaitsevat Mustaselkä, Launialanselkä ja Pappilanselkä, Laajaharjun itäpuolella Annilanselkä, Porrassalmella Kyyhkylänselkä, sen eteläpuolella Siikasalmen alla Ukonvesi, ja alinna Päähkeenselkä, josta reitin vedet poistuvat Juurisalmen kautta Louhiveteen. Päähkeenselältä työntyy koilliseen Leppäselkä ja sen takana Pohjoisselkä. Ukonveden tilavuus on 143,2 miljoonaa m³ eli 0,14 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 30,4 metriä.
Ukonvedessä on laskettu olevan 97 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 147 ha, mikä on noin 5,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 on yli hehtaarin suurisia, 74 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Annilanselän eteläpuolella sijaitsevat suuret Annilansaari, Pynnönsaari ja Ajosaari. Ukonveden selällä sijaitsevat Papinsaari ja Vassarinsaari. Niiden eteläpuolella sijaitseva Puuskansaari on nimestään huolimatta niemi.
Ukonveden rantaviivan pituus on 163 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 34 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata ja peltoalueita. Pappilan- ja Launilanselkiä reunustavat Mikkelin kaupunkialueen taajama-alueet. Peltoalueiden kyläasutus sijaitsee lähellä vedenrajaa ja rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta. Valtatie 13 kiertää järven länsirannat ja yhdystie 4321 ylittää Juurisalmen ja kulkee sitten koilliseen. Kantatie 62 lähtee Mikkelistä ylittäen ensin Pappilanselän salmen Kirkkovarkauden siltaa myöten ja jatkaen kaakkoon Puumalan suuntaan.


title: Uusi-Seelanti

text: Uuden-Seelannin pääsaaret ovat Pohjois- ja Eteläsaari, jotka erottaa Cookinsalmi. Näiden lisäksi valtioon kuuluu yli 700 pikkusaarta, joista suurin osa sijaitsee alle 50 kilometrin päässä rannikosta. Noin 76 prosenttia Uuden-Seelannin asukkaista asuu Pohjoissaarella. Pohjoissaarella on toimivia tulivuoria, kuumia järviä ja geysirejä. Eteläsaari on hieman Pohjoissaarta suurempi, ja siellä sijaitsee korkeita lumihuippuisia vuoria, jotka muodostavat Etelä-Alpeiksi kutsutun vuorijonon. Saaren eteläosissa jäätiköt ovat kovertaneet kapeita ja suuria, jopa satojen metrien syvyisiä U- eli ruuhilaaksoja, jotka ovat mereen yltäessään synnyttäneet vuonoja.


title: Oulujärvi

text: Niskanselän pinta-ala on 32 900 hehtaaria eli 329 km². Se on 30 kilometriä pitkä ja 23 kilometriä leveä. Myös tällä on suuri aava järvenselkä, joka on parhaimmillaan 20 kilometriä leveä. Niskanselän yrittää jakaa osiin 8,5 kilometriä pitkä Säräisniemi. Sen eteläpuolelle jää Ykspistonselkä ja lahdenperän nimenä on Painuanlahti. Vastarannalla sijaitsevat Kiveslahti, Tervolanlahti ja suuri Jaalanganlahti. Pohjoisrannan piirteitä ovat Kankarinlahti, jonka länsipuolella sijaitsevat Väätäjänniemi ja Neulaniemi, jonka länsipuolella on Soutulahti. Järven luusua sijaitsee Vaalassa, joka on pitkän lahden pohjukassa. Sieltä saa alkuunsa Oulujoki, joka laskee Pohjanlahden Perämereen.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen pinta-ala oli  km², josta maa-alueita on  km², sisävesiä  km² ja merialueita  km². Maakunnan väkiluku oli henkeä, joten se oli Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen Suomen kolmanneksi runsasväkisin maakunta. Maakunnan valtakunnallinen väestöosuus on noin 8,7 prosenttia. Asukkaista 5,7 prosenttia oli ruotsinkielisiä ja 3,9 prosenttia vieraskielisiä. Varsinais-Suomen väestötiheys on Suomen toiseksi suurin Uudenmaan maakunnan jälkeen. Alueen pääkaupunki ja samalla asukasluvultaan suurin kaupunki on Turku. Varsinais-Suomessa on enemmän kesämökkejä kuin missään muussa Suomen maakunnassa: Vuonna 2012 Varsinais-Suomessa niitä oli noin 49 000.


title: Uusi-Irlanti

text: Uuden-Irlannin saaren pinta-ala on noin 9 600 neliökilometriä ja koko maakunnan asukasluku 194 000 (2011). Valtaosa väestöstä asuu pienissä kylissä maaseudulla. Suurin kaupunki ja maakunnan pääkaupunki on Kavieng (11 560 asukasta 2000) saaren pohjoiskärjessä. Saarella puhutaan noin kahtakymmentä kieltä ja 45 murretta. Näistä lähes kaikki kuuluvat austronesialaisiin kieliin. Kopran tuotanto on saaren merkittävimpiä tulonlähteitä.


title: Uudenmaan maakunta

text: Pinnanmuodoltaan Uusimaa on yhtenäistä sisämaasta Suomenlahtea kohti viettävää rannikkomaata. Pienissä piirteissä maakunnan pinnanmuodot sen sijaan vaihtelevat runsaastikin. Keski- ja Itä-Uudellemaalle ovat ominaisia savikkomaat, joita halkovat Salpausselän rinteen lähteistä ja pikkujärvistä alkunsa saavat rannikkojoet. Rannikon tuntumassa on jyrkkäpiirteisiä avokalliomaastoja. Maakunnan korkeimmat mäet ja vuoret sijaitsevat alueen länsiosissa, esimerkiksi Keinumäki (162 m) ja Mankoolin kukkula (161 m). Nummi-Pusulassa sijaitseva Lintukiimanvuori (153 m) on tunnettu näköalapaikka. Voimakas murtumasysteemi tekee Uudenmaan mäistä ja vuorista jyrkkäseinäisiä. Hiidenkirnuja esiintyy muun muassa Hangossa ja Vihdissä. Itämeri-vaiheiden muinaisrannat ovat jättäneet maisemaan jälkensä paikoittaisina törminä.


title: Ruotsi

text: Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi.


title: Hendrik Lorentz

text: Hendrik Antoon Lorentz (18. heinäkuuta 1853 – 4. helmikuuta 1928) oli hollantilainen fyysikko, joka kehitti muun muassa Lorentzin muunnoksen, joka on keskeinen erityisessä suhteellisuusteoriassa. Hän sai fysiikan Nobel-palkinnon 1902 yhdessä Pieter Zeemanin kanssa Zeemanin ilmiön löytämisestä ja sen selittämisestä. Ilmiö liittyy sähkömagneettisen säteilyn spektriviivojen jakautumiseen magneettikentän vaikutuksesta.


title: Hendrik Lorentz

text: Lorentz teoretisoi, että atomit saattaisivat koostua varatuista hiukkasista ja ehdotti, että näiden varattujen hiukkasten värähtely saa aikaan sähkömagneettista säteilyä. Vuonna 1896 Pieter Zeeman, kollega ja Lorentzin oppilas, osoitti teorian kokeellisesti paikkansapitäväksi. Vain muutama vuosi myöhemmin vuonna 1902 heidät palkittiin fysiikan Nobel-palkinnolla tästä merkittävästä työstä.


title: Hendrik Lorentz

text: Lorentz tunnetaan erityisesti teoreettisena fyysikkona, mutta hän vaikutti myös kokeellisen fysiikan alalla. Hollannin hallituksen pyynnöstä hän teki mittauksia työryhmänsä kanssa vuodet 1918–1926 Afsluitdijkin alueelle rakennettavaa patoa varten. Virtaustekniikka oli tuohon aikaan hyvin empiirinen tiede, mutta vuoroveden aiheuttamat häiriöt Afsluitdijkilla olivat niin ennustamattomia, ettei empiirisiin sääntöihin voitu luottaa. Lorentz selvitti kuitenkin ongelman numeerisesti. Afsluitdijkin pato valmistui Lorentzin kuoleman jälkeen vuonna 1933, ja hänen tekemänsä laskelmat osoittautuivat tarkoiksi.


title: Fysiikan historia

text: Skotlantilainen fyysikko James Clerk Maxwell muistetaan erityisesti sähkö- ja magneettikenttiä koskevista neljästä yhtälöstään, jotka hän esitteli työssään "Dynamical Theory of the Electric Field". Niiden perusteella hän päätteli myös, että valokin on sähkömagneettista aaltoliikettä. Maxwellin työ oli aikansa suuri saavutus ja se on erityisen merkittävä, koska sen katsotaan olleen pohjana Lorentz-muunnokselle. Lorentz-muunnos on olennainen suhteellisuusteorian työkalu liikkeessä olevan kappaleen koordinaatistosta paikallaan olevan kappaleen koordinaatistoon siirryttäessä. Koordinaatistomuunnosten merkitys elektrodynamiikassa ilmenee esimerkiksi tilanteessa, jossa varaus on liikkeessä levossa olevan kappaleen suhteen. Liikkeessä oleva varaus näkee varauksen aiheuttaman sähkökentän, mutta varaus ei aiheuta levossa olevan kappaleen koordinaatistossa magneettikenttää. Jos kappale kuitenkin liikkuu varaukseen nähden, varaus kuljettaa kappaleen näkökulmasta sähkövirtaa ja aiheuttaa magneettikentän. Maxwellin yhtälöt eivät kuitenkaan olleet invariantteja Galilein muunnoksessa, ja fyysikoilla oli edessään vakava ongelma. Tämän ongelman ratkaisi Maxwellin kuoleman jälkeen Hendrik Lorentz, joka keksi Lorentz-muunnoksen – oudolta tässä tuntui se, että kappaleiden kokemat ajat riippuvat kappaleen liiketilasta.


title: Hendrik Lorentz

text: Yrittäessään selittää Michelsonin–Morleyn koetta 1895 Lorentz arvioi, että liikkuvat kappaleet kutistuvat liikkeensä suunnassa. Samantapaisen väitteen oli aiemmin esittänyt jo George FitzGerald. Lorentz kehitti käsitteen paikallinen aika, mitä Henri Poincaré piti suurenmoisena ajatuksena. Poincaré osoitti vuonna 1900, kuinka eri koordinaatistoissa liikkuvat kellot voidaan synkronisoida samaan aikaan käyttäen valosignaalia, jonka oletetaan kulkevan aina samalla nopeudella riippumatta koordinaatiston nopeudesta. Poincaré myös nimesi Lorentzin 1899 julkaisemat ja 1904 täydentämät muunnokset Lorentzin muunnoksiksi. Lorentz oli ilmeisesti tietämätön Joseph Larmorin 1897 julkaisemasta atomia kiertävien elektronien aikadilataation ennustavasta muunnoksesta, joka oli identtinen Lorentzin muunnoksen kanssa. Myöhemmin Poincaré ja Albert Einstein esittivät yhtälöt, jotka nykyään tunnetaan erityisenä suhteellisuusteoriana. Erityisen suhteellisuusteorian yhtälöt ovat algebrallisesti yhtenevät Larmorin ja Lorentzin yhtälöiden kanssa.


title: Hendrik Lorentz

text: Leidenin yliopiston professorina Lorentz keskittyi ensimmäiset 20 vuotta sähkömagneettisen säteilyn teoriaan pyrkien selittämään säteilyn, sähkön ja magnetismin välisen yhteyden. Myöhemmin hän laajensi teoreettista tutkimustaan monille muille alueille, mutta hänen suurimmat teoriansa ja saavutuksensa ovat sähkömagnetismin, elektronien teorian ja suhteellisuuden alalta.


title: Hendrik Lorentz

text: Lorentz meni 1881 naimisiin Aletta Catharina Kaiserin kanssa. Aletta oli amsterdamilaisen taidekoulun professori ja hollantilaisen postimerkkien suunnittelijan Johann Wilhelm Kaiserin tytär. Aletta ja Hendrik Lorentz saivat kaksi tytärtä ja yhden pojan. Vanhimmasta tyttärestä Geertruida de Haas-Lorentzista tuli isänsä tapaan fyysikko, joka meni naimisiin fyysikko Wander Johannes de Haasin kanssa.


title: Hendrik Lorentz

text: Lorentz käsitteli vuonna 1878 pitämässään virkaanastujaispuheessa fysiikan molekyyliteorioita. Lorentz ei ollut ensimmäisinä vuosinaan kovinkaan tuottelias, sillä vuosina 1878–1892 hän julkaisi keskimäärin yhden tutkimuksen vuodessa. Tuona aikana hän kirjoitti myös kaksi oppikirjaa, joita molempia luettiin paljon.


title: Hendrik Lorentz

text: Lorentzin jäätyä varhaiselle eläkkeelle Leidenin yliopiston professorin virasta hänen seuraajakseen nimitettiin Paul Ehrenfest. Ehrenfestin perustama teoreettisen fysiikan instituutti nimettiin myöhemmin Lorentz-instituutiksi. Fysiikan Nobel-palkinnon lisäksi Lorentzille myönnettiin monia muitakin kunnianosoituksia, kuten 1908 Rumford-mitali ja 1918 Copley-mitali. Hänet myös valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1905.


title: Hendrik Lorentz

text: Lorentz suoritti 1871 kandidaatin tutkinnon matematiikasta ja fysiikasta. Hän palasi seuraavana vuonna Arnhemiin opettamaan matematiikkaa iltapäiväkursseilla. Samaan aikaan hän valmisteli väitöskirjaansa, "Over de theorie der terugkaatsing en breking van het licht", valon heijastumisesta ja taittumisesta. Tohtoriksi Lorentz valmistui 22-vuotiaana vuonna 1875. Hänen väitöskirjaansa ohjasi Pieter Rijken, ja se täsmensi James Clerk Maxwellin teoriaa sähkömagneettisesta säteilystä.


title: Pool

text: Pool-peleissä käytetään yleensä 16 saman kokoista palloa: valkoinen, numeroimaton lyöntipallo (ns. "kivi") sekä 15 kohdepalloa. Kohdepallot on yleensä numeroitu yhdestä viiteentoista ja "pienet pallot" (pallot numero 1-7) ovat "yksivärisiä" ja "isot pallot" (pallot numero 9-15) "raidallisia". Erityisesti 8-pallossa tällä kahtiajaolla on merkitystä. Pallo numero 8 on musta. Rotaatiopelejä 7-pallo, 9-pallo ja 10-pallo pelataan nimen mukaisesti 7, 9 tai 10 pallolla (ja valkoisella lyöntipallolla). Näissä pallojen värillä ei ole merkitystä – ainoastaan numeroilla. 8-palloa varten on olemassa myös numeroimattomia pallosarjoja, joissa lyöntipallon lisäksi on yksi kokomusta, 7 keltaista ja 7 punaista palloa. Nämä ovat suomalaisissa biljardisaleissa harvinaisia, koska näiden kanssa ei voi pelata rotaatiopelejä.


title: Pool

text: 14.1 eli "straight pool" on peli, jossa kaikki pallot ovat sallittuja kohdepalloja lyöntipallo pois lukien. Pelin voittoon tarvitaan ennalta sovittu pistemäärä, joka saavutetaan pussittamalla palloja. Peliä pelataan niin, että kun pöydällä on jäljellä enää yksi kohdepallo, kootaan loput 14 palloa uudelleen kolmioon alapisteelle. Pelaaja voi siten pussittamalla viimeisen kohdepallon samalla yrittää osua pakkaan ja irrottaa siitä palloja jatkaakseen lyöntivuoroaan, mahdollisesti myös lyödä suoraan pakasta pussiin. Turvalyönnit ja taktikointi ovat merkittävä osa peliä. Kaikki lyönnit maalataan.


title: Purkki (leikki)

text:
Purkki tunnetaan eri puolilla Suomea eri nimillä, vaikka säännöt ovat samat tai niissä on vain pieniä eroja.
Purkki tai "pallokuoppa" tunnetaan esimerkiksi suomenkielisellä Pohjanmaalla "pallokuoppasen" nimellä, Järviseudulla taasen pelataan "tönttörönttöä" ja Jämsän seudulla peli tunnetaan nimellä "rönttö". Siurossa peli tunnetaan nimellä "brönttö". Pohjois-Pirkanmaalla peli tunnetaan nimellä lekkeri.
Järviseudun ja eteläisen Keski-Suomen nimivariaatioissa on havaittavissa jonkinlainen yhteys. Erään tietolähteen mukaan nimi "tönttörönttö" tulee ruotsin kielestä, mutta tarkempaa tietoa siitä mistä sanasta tai sanoista se on muokkautunut, ei ole.


title: Pälkäneen Luja-Lukko

text: Pälkäneen Luja-Lukko eli PäLuLu on Pälkäneellä vuonna 1934 perustettu urheiluseura. Seuran nimi oli Pälkäneen Lukko vuoden 2007 alkuun asti, jolloin Pälkäneen ja Luopioisten kuntaliitoksen myötä yhdistettiin Pälkäneen Lukon ja Luopioisten Lujan toiminta ja otettiin käyttöön nykyinen nimi. Tunnettuja seuraa edustaneita urheilijoita ovat kiekonheittäjä Tanja Komulainen, pikaluistelijat Toivo Salonen ja Pekka Lattunen sekä ampumahiihtäjä Kari Kataja. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, jääkiekko, koripallo, lentopallo, luistelu, suunnistus, salibandy sekä yleisurheilu.


title: Poolo

text: Poolo on maila- ja pallopelilaji sekä joukkueurheilua, jossa kaksi kilpailevaa joukkuetta koettaa hevosen selästä käsin lyödä mailalla pallon maaliin. Poolourheilulajeja on ollut viime vuosiin saakka kolme: perinteinen, ulkona nurmella (tai joissain maissa hiekkakentällä) pelattava poolo ("traditional polo"), sisähallipoolo ("arena polo") sekä talvipoolo ("snow polo"). Perinteisessä poolossa joukkueeseen kuuluu neljä pelaajaa, sisähalli- ja talvipoolossa kolme pelaajaa lukuun ottamatta talvipoolo-otteluita isolla kentällä, jolloin pelaajia voi olla joukkueessa neljä. Jokaisella pelaajalla tulee olla käytössään vähintään yksi hevonen, useimmiten vaihtohevosia on pelaajaa kohti kuitenkin kahdesta neljään. Uusia poolourheilun lajeja kehittyy kaiken aikaa ja yksi tunnetuimmista on merenrantahietikolla pelattava beach polo, joka on hyvin ekologinen vaihtoehto poolourheilun harrastajalle samoin kuin talvipoolokin.


title: Morning Glory Pool

text: Morning Glory Pool sai nimensä 1880-luvulla kiertokasvien heimon kasveilta. Monia niistä kutsutaan englanniksi nimellä "morning glory", ja lähde muistutti kasveja. Lammen halkaisija on noin 4 metriä, ja veden lämpötila 69,8 °C. Morning Glory Pool on myös geysir, mutta sen ei tiedetä purkautuneen luonnollisesti kuin 1944. Siitä on kuitenkin valumakanavat Fireholejokeen.


title: Poolo

text: Poolossa käytetään neljää peruslyöntiä, hevosen molemmilta puolilta eteen- ja taaksepäin. Muita lyöntejä ovat hevosen kaulan, vatsan sekä hännän alta tapahtuvat lyönnit. Maila on aina pelaajan oikeassa kädessä. Mailan swingin tulisi olla melko hidas ja pehmeä, jotta palloon osumisen todennäköisyys kasvaa ja samalla pystytään keskittymään pelitilanteen seurantaan. Lisäksi peli on näin hevosten kannalta miellyttävämpää sekä mailan käytön että pelaajan painopisteen muuttumisen näkökulmasta tarkasteltuna. Swingin ei tarvitse lähteä yläasennosta, vaan pelitilanteen mukaan valitaan sopiva swing: lähempänä maalia ja tarkkoja lyöntejä edellyttävissä pelitilanteissa swingit ovat yleensä maltillisia ja lähtevät matalalta, kun taas esimerkiksi pallon mentyä ulos kentän päädystä pelin aloituslyönnissä saatetaan käyttää täyttä swingiä ja enemmän voimaa pallon lyömiseksi kauempana sijaitsevalle oman joukkueen pelaajalle.


title: Pool

text:
9-palloa pelataan yhdeksällä pussitettavalla pallolla. Molemmat kilpailijat pussittavat samoja palloja, ja voittajan ratkaisee se, kumpi pussittaa pallon numero 9. Lyöntivuorolla lyöntipallon on kuitenkin aina osuttava ensimmäisenä pöydän pieninumeroisimpaan palloon, joten ysi pitää pussittaa joko jonkin muun pallon avulla (ratsastaminen), kimmokkeella (karalla) muuten laillisella lyönnillä tai kaikkein viimeisimpänä. Muiden pallojen pussittamisesta ei ole pelaajalle mitään muuta hyötyä kuin se, että hän pääsee jatkamaan vuoroaan.
9-palloa ei tarvitse missään pelin vaiheessa maalata, joten etenkin aloittelevilla pelaajilla voi tuurilla
olla suuri merkitys pelin lopputulokseen 9-pallon mennessä vahingossa pussiin.


title: Polandball

text: Polandball-sarjakuvat voivat myös keskittyä muihin maihin, mutta sopimuksen mukaan näitä sarjakuvia kutsutaan myös Polandball-sarjakuviksi, vaikka nimeä countryball-sarjakuva voidaan myös käyttää. Muut maat ovat yleensä ilmaistu myös palloina, mutta esimerkiksi Singapore esitetään kolmion muotoisena johon viitataan myös nimellä "Tringapore" (englannin kielen sanasta kolmio, "triangle"); Saksan keisarikunta (Facebookissa ja muualla) tai teoreettinen Neljäs valtakunta (Redditissä) on korkea suorakulmio jolla on pienet silmät ja jolle on annettu nimi "Reichtangle" (englannin kielen sanasta suorakulmio, "rectangle"); Israel esitetään hyperkuutiona (juutalaiseen fysiikkaan viitaten); Kazakstan esitetään tiilenä jolle on annettu nimi "Kazakhbrick" (englannin kielen sanasta tiili, "brick"); ja Nepal esitetään oman lippunsa muotoisena ja lisäksi sillä on hampaat (englanniksi myös "Nepalrawr").. Lisäksi Yhdysvallat esitetään usein aurinkolasit päässään ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on sekä monokkeli että silinterihattu.


title: Pulsulampi

text: Pulsulampi on paikallisten käyttämä nimi Orivedellä, Oriveden liikuntahallin pohjoispuolella, sijaitsevalle lammelle. Lammen nimi juontuu sen ympärillä olevan puistomaisen alueen, joskus hyvinkin railakkaasta viihdekäytöstä, sillä ranta-alueella on usein paikallisia viettämässä aikaa. Lampi on esiintynyt alueen paikallislehdessä Oriveden Sanomissa myös nimellä kakkalampi, mikä viittaa lammen vähäiseen arvostukseen.


title: Rachel Berry

text: Rachel Berry on kuvitteellinen televisiohahmo sarjassa Glee, joka yhdistelee draamaa, komediaa ja musikaalia. Sarjaa esittää Yhdysvalloissa televisiokanava FOX ja Suomessa AVA. Hahmoa näyttelee Lea Michele, joka on ollut sarjassa sen pilottijaksosta lähtien. Rachelin hahmon kehittivät "Gleen" luojat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan. Hän on valmistunut opiskelija William McKinley -koulusta ja Uusien Tuulien toinen entisistä kapteeneista sekä nykyinen opiskelija NYADA:ssa.


title: Luettelo televisiosarjan Glee hahmoista

text: Rachel Barbra Berry (es. Lea Michele) on kunnianhimoinen ja sisukas glee-klubin alkuperäinen jäsen. Rachelilla on-off suhde Finn Hudsonin kanssa sarjan neljänteen tuotantokauteen asti. Hänellä on kaksi homoisää, ja ensimmäisen kauden lopussa hän tapaa biologisen äitinsä. Kolmannella kaudella Rachel ja Finn päättävät mennä naimisiin, mutta häitä ei ehditä pitää ennen heidän eroaan ja Finnin kuolemaa. Rachel pyrkii NYADA:aan, ja vaikka hän aluksi epäonnistuu koe-esiintymisessään, hän pääsee lopulta sisään. Myöhemmin Rachel saa Fanny Bricen roolin musikaalissa "Funny Girl", ja keskeyttää opiskelunsa NYADA:ssa. Suosion kasvaessa, Rachel jättää Broadway-uransa ja alkaa tähdittää uutta tv-ohjelmaa. Ohjelma menestyy huonosti ja Rachel on takaisin koulunpenkillä McKinleyssä ohjaamassa sen glee-klubia. Hän onnistuu pääsemään takaisin NYADA:an, alkaa seurustella entisen kuorokilpailijansa Jessen kanssa, ja voittaa lopulta Tony-palkinnon roolistaan musikaalissa "Jane Austen Sings".


title: Luettelo televisiosarjan Glee hahmoista

text: Shelby Corcoran (es. Idina Menzel) esitellään Vocal Adrenalinen johtajana ja Rachel Berryn biologisena äitinä. Hän adoptoi Quinnin ja Puckin lapsen, ja jättää sitten Vocal Adrenalinen. Shelby palaa takaisin kolmannella tuotantokaudella saadessaan töitä McKinleyn tyttökuoron johtajana, ja kehittää lyhyen suhteen Puckin kanssa. Kuoro kuitenkin lopetetaan, ja Shelby lähtee New Yorkiin pitämään Broadway-päiväkerhoa. Menzel valittiin rooliin fanikampanjan seurauksena, jossa hänen ja Michelen yhdennäköisyyttä kommentoitiin.