title: Informaatiotutkimus

text: Tiedonhankintatutkimus tarkastelee kolmea toisiinsa läheisesti liittyvää ilmiötä, jotka ovat tiedontarve, tiedonhankinta ja tiedonkäyttö. Tiedonhankintatutkimus on kiinnostunut etenkin siitä, miten tiedonhakija valitsee ja hyödyntää erilaisia tiedonlähteitä ja tiedonhankinnan kanavia. Sen keskeisiä mielenkiinnon kohteita ovat muun muassa ammatillinen tiedonhankinta, arkielämän tiedonhankinta, tehtävälähtöinen tiedonhankinta sekä ongelmalähtöinen tiedonhankinta.


title: Informaatiotutkimus

text: Tieteellisen viestinnän tutkimus tarkastelee tieteellistä julkaisutoimintaa ja sen käyttöä. Julkaisutoiminnan analyysin avulla pyritään kuvaamaan muun muassa tieteellisen kirjallisuuden määrää ja sen kasvua eri aloilla sekä arvioimaan julkaisujen tieteellistä tuloksellisuutta esimerkiksi viiteanalyysia käyttäen. Informaatiotutkimuksen piirissä tyypillisimpiä tutkimusalueita ovat bibliometriikka, tieteellisen julkaisutoiminnan tutkimus, informaation ja informaatiojärjestelmien käyttö- ja käyttäjätutkimukset sekä viestintäverkostojen tutkimus.


title: Alligaattorikilpikonna

text: Alligaattorikilpikonna ("Macrochelys temminckii") on näykkijäkilpikonniin kuuluva vedessä elävä kilpikonnalaji. Se on maailman suurin makeanveden kilpikonna. Alligaattorikilpikonna elää joissa ja järvissä Yhdysvaltojen kaakkoisosissa. Se on raskaasti panssaroitu, hidasliikkeinen ja painaa noin 70–90 kiloa. Se voi kasvaa noin metrin pitkäksi, josta 80 senttiä on kilpeä. Alligaattorikilpikonna hankkii ravintonsa syömällä raatoja sekä vaanimalla saalista. Se houkuttelee kaloja luokseen suupohjan matomaisen ulokkeen avulla. Kun saalis tulee riittävän lähelle, se avaa kitansa, ja kala imeytyy vesivirran mukana syvälle suuhun. Alligaattorikilpikonna syö kalojen lisäksi nilviäisiä, sammakoita, käärmeitä, kotiloita, simpukoita, rapuja, hyönteisiä, vesikasveja, nisäkkäitä ja muita kilpikonnia. Alligaattorikilpikonna elää luonnossa 11–45 vuotta, mutta vankeudessa eräs yksilö eli 70-vuotiaaksi. Se munii noin 10–50 munaa maahan kaivettuun pesäkoloon.


title: Peltobatrachus

text: Peltobatrachus on sukupuuttoon kuollut panssarisammakoiden suku, joka eli permikauden lopulla Afrikassa (Tansaniassa). Sen ruumiin yläpuolta peitti panssarin asetelma, joka tuo mieleen nykyiset vyötiäiset. "Peltobatrachus" oli noin 70 senttiä pitkä, ja panssarinsa takia hidasliikkeinen sammakkoeläin. Vaikka eläin olikin hyvin maaelämään sopeutunut, se joutui silti palaamaan veteen munimaan.


title: Jauhopunkki

text: Jauhopunkki ("Acarus siro") on kääpiöpunkkien ("Astigmata") lahkoon kuuluva tuholainen. Se on noin 0,3– 0,7 mm pitkä, väriltään vaalea ja karvainen. Jauhopunkki on hidasliikkeinen ja sillä on neljä paria punertavia raajoja. Jauhopunkki elää vilja- ja siemenvarastoissa ja syö muun muassa viljassa, viljatuotteissa, rehuissa ja kuivatuissa hedelmissä kasvavia homesieniä. Jauhopunkin pilaamissa jauhoissa voi olla äitelä maku ja haju ja sellaisen syöminen voi aiheuttaa myrkytysoireita.


title: Täpläkuskus

text: Laji elää trooppisissa sademetsissä Uudessa-Guineassa, pienillä lähisaarilla ja Cape Yorkin niemimaalla Australiassa. Täpläkuskus on hidasliikkeinen yöeläin, joka laskeutuu vain harvoin puusta maahan. Päivällä se lepää oksistossa tai puunkolossa. Kaikkiruokaisena se syö pääasiassa lehtiä ja hedelmiä, mutta sille kelpaavat myös hyönteiset, pienet matelijat, linnut ja linnunmunat. Laji lisääntyy kaikkina vuodenaikoina; kantoaika kestää noin 13 päivää ja pesueessa on kahdesta neljään poikasta, joista useimmiten vain yksi selviää hengissä aikuisikään saakka.


title: Palaeospondylus

text: Vuosien varella tämä eläin on tulkittu leuattomana kalana, suojaamattomana panssarihaina, sillikuningas-tyyppinä. Jotkut ovat jopa ehdottaneet sen olleen sammakkoeläimen nuijapää. Arvoituksen lisäämiseksi tutkijat eivät pysty määrittämään, oliko luuranko tehty kalkkeutuneesta rustosta vai luusta. Uudet tutkimukset kuitenkin tukevat käsitystä että "Palaeospondylus" olisi keuhkokalan poikanen, ja kävi läpi voimakkaan muodonvaihdoksen, vaiheittaisen kehityksen täysikasvuiseksi sijaan. Jotkut tutkijat pitävät parempana yhdistää eläimen kiinnityselin nahkiaisten elimen kanssa esittäen "Palaeospondyluksen" olleen loinen. Olipa se vanhin tunnettu fossiloitunut selkärankaisen toukka tai vanhin tunnettu selkärankaisloinen, on "Palaespondylus" ainutlaatuinen esimerkki varhaisesta kalan muodosta.


title: Chalicotherium

text: Chalicotherium (nimen merkitys: ”pikkukivipeto”) on sukupuuttoon kuollut kavioeläinsuku, joka on antanut nimensä koko Chalicotheriidae-heimolle. Suku ilmestyi mioseenilla, jonka ajalta sen jäänteet ovat yleisiä Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa. Se pysyi elossa sitä seuraavalle plioseenille, jolloin sen sukulainen "Moropus" vielä eli Pohjois-Amerikassa. Eläin oli suuri ja hidasliikkeinen kasvinsyöjä, joka eli metsissä ja söi puiden ja pensaiden versoja. "Chalicotheriumilla" oli muiden kalikoteerejen tapaan varsinaisten kavioiden sijaan suuret kynnet.


title: Peikkohai

text: Peikkohai, vanhalta nimeltään kärsähai, ("Mitsukurina owstoni", aiemmin "Scapanorhynchus owstoni") on hidasliikkeinen syvän meren rustokala. Peikkohain kuono on pitkä ja terävä. Kuonon alla on ulostyöntyvät leuat. Peikkohain iho on pehmeä ja väriltään vaaleanpunertavan harmaa. Laji kasvaa noin kolmen metrin pituiseksi. Laji on peikkohaiden heimon ("Mitsukurinidae") ainoa edustaja. Peikkohaiden luultiin kuolleen sukupuuttoon jo 100 miljoonaa vuotta sitten, kunnes ensimmäinen elävä yksilö saatiin saaliiksi Japanissa vuonna 1898.


title: Holkeri (kala)

text: Holkeri on hidasliikkeinen hai, joka elää kesäkuukausina yleensä 200–600 metrin syvyydessä. Talvella sitä tavataan rantavesistä ja jokisuistakin. Se voi elää jopa 400–500-vuotiaaksi.


title: Mäkivyö

text:
Mäkivyö auttaa valjastettuna kuormaa vetävää eläintä hidastamaan ja hallitsemaan ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa liikettä. Eläinvetoisissa kulkuneuvoissa on joko aisapari tai yksittäinen keskiaisa. Kummatkin ovat ajoneuvon suuntaisia ja noin eläimen pituisia. Aisaparin välissä eläimen valjaisiin voi kuulua mäkivyö, joka kiinnittyy edestä aisoihin. Eläimen hidastaessa ajoneuvo jatkaa liikettään, jolloin aisat painavat mäkivyön eläimen lautasia vasten, mikä jarruttaa ajoneuvoa. Keskiaisallista ajoneuvoa vetää useimmiten aisan vierille valjastettu eläinpari – tällaisessa valjastuksessa mäkivyö toimii samoin ja kiinnittyy aisan etuosaan joko suoraan tai läinten länkien kautta. Monieläimisissä valjakoissa johtoeläimet ovat aisojen edessä eivätkä voi siis jarruttaa, mutta ne voidaan joskus valjastaa mäkivöin näön vuoksi.
Mäkivyö voidaan jättää pois, mikäli eläimen ei tarvitse jarruttaa. Esimerkiksi raviurheilussa käytettävien hyvin kevyiden rattaiden tai kaunoajossa käytettävien kevyiden kärrien kanssa ajoneuvon ja matkustajan paino on niin pieni, että hevonen voi jarruttaa pelkkien mahavyön ja häntävyön avulla. Mäkivyö voidaan jättää pois myös mikäli ajoneuvossa itsessään on riittävä jarrutuslaite; tällaisia ajoneuvoja ovat esimerkiksi suuremmat vaunut ja uudenaikaiset levyjarrulliset ajoneuvot. Mäkivyötä ei myöskään tarvita sellaisten raahattavien kuormien tai laitteiden kanssa, jotka eivät voi liikkua itsestään; tällaisia ovat esimerkiksi aura tai pitkän köyden kanssa vedettävä kanaalilaiva.


title: Brasiliansarvikonna

text: Brasiliansarvikonna on hidasliikkeinen, joten se piilottelee lehtien joukossa odottaen saaliin lähestymistä. Paritteluaikana koiraiden voimakas kurnutus muistuttaa lehmän mylvintää. Naaras laskee munat veteen sadekaudella. Poikasilla on ruskea selkä ja kellanvihreä vatsa. Ne ovat ahnaita petoja ja syövät lähinnä muita sammakontoukkia. Aikuiset brasiliansarvikonnat ovat aktiivisia lähinnä öisin, mutta toukat liikkuvat yötä päivää.


title: Safiiri

text: Safiiriksi kutsutaan kaikkia jalokiviluokan korundeja punaista rubiinia lukuun ottamatta. Myös helakanpunaiset ja violetit korundit luetaan safiireihin, koska rubiineina niiden arvo olisi heikompi. Arvostetuin väri on sininen, jonka aiheuttavat pienet pitoisuudet rautaa ja titaania, violetin aiheuttaa vanadiini. Keltainen ja vihreä johtuvat raudasta ja punainen kromista.


title: Rubiini

text: Rubiini on punainen jalokivi, joka safiirin tavoin kuuluu korundiryhmään eli on alumiinioksidia. Alumiinioksidi AlO on erittäin kova ja veteen liukenematon ioniyhdiste, jonka ominaisuudet johtuvat ionien pienestä koosta ja suuresta sähkövarauksesta. Se onkin timantin jälkeen kovin jalokivi (Mohsin asteikolla 9). Rubiinin kiteet ovat kuusisivuisia prismoja tai levyjä ja romboedreja.


title: Korundi

text: Korundi on mineraali, joka on alumiinioksidin (AlO) kiteinen muoto. Se on puhtaana väritön, mutta sisältää usein epäpuhtauksia, joiden seurauksena sen väri voi olla lähes mikä tahansa. Jalossa muodossaan läpinäkyvänä korundi on arvostettu jalokivi; karmiininpunaista muunnosta kutsutaan rubiiniksi ja muunvärisiä kiviä safiireiksi. Vihreä synteettinen korundi on kauppanimeltään amarylli. Läpinäkymättömät korundit sisältävät joskus tiheään määrättyihin suuntiin kulkevia rutiilin muodostamia pieniä sulkeumia, joista taittuva valo saa aikaan pyöröhiotun kiven pinnalla valonlähteen mukaan liukuvan kuusisakaraisen tähden muotoisen valoilmiön. Tällaisia kiviä kutsutaan tähtirubiineiksi ja -safiireiksi, ja ne ovat samoin erittäin arvostettuja. Korundin kovuus Mohsin asteikolla on 9 – mineraaleista vain timantti on sitä kovempaa. Niinpä epäjalo korundi eli smirgeli on merkittävä ainesosa hiontajauheissa.


title: Sementiitti

text:
Teräksessä ja valuraudassa oleva hiili voi esiintyä pääasiassa kahdessa muodossa: joko pieninä pelkistä hiiliatomeista koostuvina grafiittikiteinä tai kemiallisena yhdisteenä, rautakarbidina eli sementiittinä.
Termodynaamisen tasapainon vallitessa sementiittiä ei esiinny, vaan kaikki hiili on grafiittina, kaikki rauta ferriittinä tai korkeissa lämpötiloissa austeniittina. Sementiitti on kuitenkin metastabiili yhdiste, ja kun sitä on muodostunut, se on varsin pysyvää, ellei lämpötila ole kovin korkea. Sulan hiilipitoisen raudan jähmettyessä hiili sekoittuu tällöin muodostuvaa ferriittiin ja austeniittiin, mutta erkanee niistä seoksen jäähtyessä, jolloin seoksen hiilipitoisuudesta, jäähtymisnopeudesta ja muista seoksessa esiintyvistä aineista riippuen syntyy vaihtelevassa suhteessa sekä grafiittia että sementiittiä. Kun hiilipitoisuus on pieni, on epätodennäköistä, että tarpeeksi monta hiiliatomia sattuisi niin lähelle toisiaan, että ne voisivat muodostaa grafiittia, ja tällöin pääosa hiilestä sitoutuukin rautaan sementiitiksi. Pienen hiilipitoisuuden ohella grafiitin muodostumista edistävät myös suuri jäähtymisnopeus sekä muista seosaineista kromi ja mangaani, kun taas sementiitin muodostumista edistävät korkea hiilipitoisuus, hidas jäähtymisnopeus sekä seosaineista pii, nikkeli ja alumiini.


title: Vietnam

text: Tärkeimpiä Vietnamista löytyviä jalokiviä ovat rubiinit, safiirit, akvamariinit ja topaasit. Rubiineita löydetään maan pohjoisosasta. Topaaseja ja akvamariineja löytyy pegmatiitista Thanh Hóan ja Vĩnh Phúcin maakunnista. Eteläosan kenotsooisesta basaltista voi löytyä taloudellisesti merkittäviä määriä safiireita, zirkoneja ja peridootteja.


title: Ramipriili

text: Ramipriilin synteesin lähtöaineena on seriinistä johdettu 2-asetamido-3-kloori-propaanihapon metyyliesteri, joka reagoi syklopentanonin ja pyrrolidiinin muodostaman enamiinin kanssa muodostaen asetamidoketonin, joka happamissa olosuhteissa syklisoituu muodostaen fuusioituneen dihydropyrrolidiinirenkaan. Tämä välituote pelkistetään vedyttämällä ja muodostuneen raseemisen seoksen enantiomeerit erotetaan resoluutiolla. Näin saatu pyrrolidiinikarboksyylihappojohdannaisen typpiatomi reagoi karboksyylihappojohdannaisen kanssa disykloheksyylikarbodi-imidin katalysoimana muodostaen amidin.


title: Ruuti

text: Syntyvät kaasut, hiilidioksidi ja typpi, aiheuttavat ruudin palaessa syntyvän suuren paineen. Mustan ruudin sisältämästä hiilestä jää kuitenkin aina osa palamatta. Se sekä reaktiossa syntyvät kiinteät jauhemaiset kaliumyhdisteet muodostavat ruudin palaessa savupilven, joka likaa aseen. Osa ruudin sisältämästä rikistä palaa muodostaen rikkidioksidia, joka aiheuttaa mustalle ruudille ominaisen katkun ja lisää aseen piipun sisäpinnan korroosioriskiä.


title: Rutiili

text: Rutiili on oksideihin kuuluva mineraali, joka samaan ryhmään kuuluvien anataasin ja brookiitin tavoin on koostumukseltaan titaanidioksidia (TiO). Se on sulkeutunut muiden mineraalien sisään. Näissä sulkeumissa on neulasmainen rakenne. Prismamaiset kiteet saattavat kaksoistua taitemaisesti. Se voi muodostaa suuria muodostumia. Väriltään rutiili on keltainen, punainen, punaruskea, tummanruskea tai musta. Viiru on kellanruskea, keltainen tai vaaleanruskea. Mineraalilla on metallin-, puolimetallin tai timantinkiilto ja se voi olla läpinäkyvä, läpikuultava tai läpinäkymätön. Kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 6–6,5. Ominaispaino on 4,3. Kidejärjestelmä on tetragoninen.


title: Vietnamin maantiede

text: Tärkeimpiä Vietnamista löytyviä jalokiviä ovat rubiinit, safiirit, akvamariinit ja topaasit. Rubiineita löydetään maan pohjoisosasta. Topaaseita ja akvamariineja löytyy pegmatiitista Thanh Hóan ja Vĩnh Phúcin maakunnista. Eteläosan kenotsooisesta basaltista voi löytyä taloudellisesti merkittäviä määriä safiireita, zirkoneja ja peridootteja.


title: Rutenium

text: Rutenium eristetään kuparin ja nikkelin rikastuksessa syntyvästä sivutuotteesta tai sulfidimalmien sulatuksen sivutuotteista. Tavallisesti rutenium eristetään tislaamalla se liuotuksen jälkeen. Liuotus tehdään tyypillisesti suolahappoon, johon on lisätty klooria. Tällöin syntyy RuO, joka tislataan. Tisle johdetaan joko natriumhydroksidin alkoholiliuokseen tai suolahapon vesiliuokseen, jolloin syntyy ammoniumruteniumkloridia (NH)RuCl. Tästä rutenium voidaan pelkistää vetykaasulla. Rutenium voidaan myös eristää ydinjätteestä, jolloin saadaan myös ruteniumin radioaktiivisia isotooppeja.


title: Maailmanhistoria

text: Ming-dynastia hallitsi Kiinassa vuosina 1368−1644. Sitä edelsi Yuan-dynastia ja seurasi Qing-dynastia. Ming-dynastian perusti Zhu-perhe. Monien mielestä Ming-dynastia alkuvaiheissaan oli maailman edistynein valtio. Ming-dynastia syntyi kun mongolien Yuan-dynastiaa vastustavat talonpoikaiskapinat ajoivat mongolit takaisin Mongolian aroille. Sen jälkeen vuosikausia kestänyt han-kiinalaisten valtakamppailun voitti Zhu Yuanzhangin johtama kapinallisryhmä. Hän julistautui keisari Hongwuksi ja aloitti Ming-dynastian vuonna 1368. Ming-dynastian pääkaupunki oli Nanjing.


title: Ming-dynastia

text:
Ming-dynastia (明朝 [Míng cháo]) hallitsi Kiinaa 1368–1644. Se oli Kiinan viimeinen kotimaista alkuperää oleva dynastia, ja sen perusti Zhu-perhe. Sitä edelsi mongolien Yuan-dynastia ja seurasi mantšujen perustama Qing-dynastia.
Voimakas "ulkomaisten" hallitsijoiden vastustus kansan keskuudessa lopulta johti talonpoikaiskapinaan, joka ajoi Yuan-dynastian takaisin Mongolian aroille ja aloitti Ming-dynastian 1368. Dynastian alkuaikoina kulttuuri kukoisti jälleen. Taiteet, erityisesti
posliiniesineiden teko, nousi aiemmin saavuttamattomalle tasolle. Kiinalaiset kauppiaat kulkivat pitkin Intian valtamerta, ja Zheng He kulki matkoillaan Afrikkaan saakka.
Rakennettiin valtava laivasto, johon kuului nelimastoisia aluksia, jotka saattoivat kuljettaa 1500 tonnin lastia. Armeijassa oli yli miljoona sotilasta. Pohjois-Kiinassa tuotettiin yli 100 000 tonnia rautaa vuodessa. Kirjapainot painoivat suuria määriä kirjallisuutta. Monien mielestä Kiina oli Ming-dynastian alkuvaiheissa silloisen maailman edistynein valtio. Mongolien Yuan-dynastiaa vastustavat talonpoikaiskapinat vähitellen ajoivat mongolit takaisin Mongolian aroille. Tätä seurasi han-kiinalaisten ryhmien vuosikausia kestänyt valtakamppailu, jonka lopulta voitti Zhu Yuanzhangin johtama kapinallisryhmä. Hän julistautui keisari Hongwuksi ja aloitti Ming-dynastian 1368. Hän oli täten toinen talonpoikien luokasta noussut dynastian perustaja, edellinen oli Han-dynastian Han Gaozu. Myöhemmin tästä väestöryhmästä löytyi "dynastian" perustaja Mao Zedongin ja Kiinan kansantasavallan muodossa.


title: Hongkongin historia

text: 1300–1600-luvuilla Ming-dynastian aikana Hongkong kasvoi edelleen ja vaurastui suolan, helmien ja suitsukkeiden tuotannon myötä. Myöhemmin Ming-dynastian aikana alkoi myös posliinin valmistus. Hongkong oli Ming-dynastian aikana varhainen kauppakeskus ja alueen puolustusta vahvistettiin. Monet Uusien territorioiden kylistä syntyivät Ming-dynastian aikana. Alueen puolustuksen vahvistamiseen oli syynsä, sillä merirosvot aiheuttivat alueelle vaaraa, ja uutena uhkana olivat alueelle saapuneet tehokkaasti aseistetut eurooppalaiset.


title: Hongwu

text: Hongwun aikana Kiinaan laadittiin uusi lainsäädännön kodifikaatio, jota pidettiin yhtenä aikakauden suurimmista saavutuksista. Ming-dynastian virallisessa historiateoksessa mainitaan, että jo vuonna 1364 monarkia alkoi laatia lakikokoelmaa. Kokoelma tuli tunnetuksi nimellä "Suuren Mingin laki" tai "Suuren Mingin lait" (大明律). Keisari omisti paljon aikaa projektille ja tähdensi ministereilleen, että lakikokoelman oli oltava helposti ymmärrettävä, ettei kukaan virkamies voisi käyttää hyväkseen lain aukkoja tulkitsemalla sitä tahallisesti väärin. Mingin laissa perhesuhteet saivat osakseen paljon huomiota. Aikaisempaan Tang-dynastian lakiin verrattuna uusi laki paransi huomattavasti orjien asemaa. Tang-dynastian lain mukaan orjia pidettiin yhtenä kotieläinten lajina, ja jos joku vapaa kansalainen tappoi orjan, häntä ei rangaistu mitenkään. Ming-dynastian laki sitä vastoin suojeli sekä orjia että vapaita kansalaisia.


title: Kiinalainen ooppera

text: Ming-dynastia oli hyvin tiukka näytelmien suhteen, sillä dynastian synnyttäneet kapinat olivat osin näytelmien innostamia. Ming-dynastian aikana kuitenkin rikkaiden määrä maassa kasvoi rajusti, ja monet tukivat omia yksityisiä teattereitaan. Koska maan eteläosien vauraus ja väkiluku ylittivät pohjoisen, eteläinen teatteriperinne kehittyi jättäen pohjoisen varjoonsa. Eteläisen teatterin eli nanxin seuraajaksi nousi chuanqi, jonka merkitys laajeni Tang-dynastian ihmeellisistä taruista uudenaikaisemmaksi draamaksi. Sen rakenne oli varsin vapaa, mutta aluksi siitä puuttui musiikki.


title: Qing-dynastia

text: Kiinaa hallinnut Ming-dynastiaa heikensi 1600-luvun alussa taistelut japanilaisia vastaan Korean niemimaalla ja ylenpalttinen valtion varojen tuhlailu. Menoja jouduttiin paikkaamaan veronkantoa tehostamalla, mikä osaltaan heikensi Ming-dynastian suosiota. Myös mantšut maksoivat Ming-dynastialle pakkoveroa, mutta vuonna 1618 mantšut hyökkäsivät Ming-valtakuntaan valloittaen Liaodongin alueen. Mantšut perustivat alueelle valtakeskuksensa Mukdeniin, nykyiseen Shenyangiin vuonna 1625. Nurhaci kuoli pian tämän jälkeen, mutta hänen poikansa Abahain johdolla mantšut jatkoivat sotaretkiä. Abahain johtamat mantšut alistivat valtansa alle Korean ja suurimman osan Mantšuriaa. Myös Sisä-Mongolian mongoliheimot joutuivat tunnustamaan mantšujen ylivallan. Mantšut onnistuivat tekemään ryöstöretken aina Ming-valtakunnan pääkaupunkiin Pekingiin asti, vuonna 1629. Abahai hylkäsi historiallisen dynastianimen Jin, ja hän alkoi nimittää mantšudynastiaa nimellä Qing. 1640-luvun alussa Mantšut hallitsivat jo kaikkia Kiinan muurin koillispuoleisia alueita. Abahai kuoli vuonna 1643, minkä jälkeen valta siirtyi hänen alaikäiselle pojalleen. Tämän johdosta todellista valtaa käytti sijaishallitsija Dorgon, alaikäisen hallitsijan setä ja Nurhachin poika.


title: Maailmanhistoria

text: Pitkät sodat mongoleja vastaan ja Japani hyökkäykset heikensivät Ming-dynastiaa 1500-luvun lopulta lähtien. 1600-luvulla syntyi kapinoita, joiden syinä oli sisäinen tyytymättömyys hallinnon joustamattomuuteen muun muassa väestönkasvun aiheuttamissa kysymyksissä. Li Zichengin johtamat joukot onnistuivat kaatamaan Ming-dynastian ja siten luomaan Qing-dynastian.


title: Kiinan historia

text: Ming-dynastian ensimmäinen keisari Zhu Yuanzhang tunnetaan myös keisarinimellään Hongwu. Hänen Nanjingista käsin hallintsemansa valtakunta kykeni ajamaan mongolit pohjoiseen ja tämän jälkeen Ming-armeija kykeni edelleen laajentamaan valtakuntaansa. Mongolien muodostama uhka ei kokonaan poistunut, joten Ming-dynastian aikana Kiinan muuri kunnostettiin ja se on nykymuodossaan hyvin pitkälti Ming-kauden ajalta.


title: Wanli

text: Lopulta valtakuntaan alkoi kohdistua uusi uhka Mantšurian suunnalta. Džurtšenien alueen valloitti lopulta Nurhaci Nurhaci perusti myöhemmin Myöhemmän Jin-valtakunnan, josta tuli Ming-dynastialle välitön uhka. Näiden 20 vuoden aikana Ming-dynastian armeija heikkeni jatkuvasti. Vaikka džurtšenit, joita myöhemmin alettiin kutsua mantšuiksi, olivat lukumääräisesti alakynnessä, he olivat rajumpia ja päättäväisempiä. Nur Er Chun suureen taisteluun vuonna 1619 Ming-dynastia lähetti 200 000-miheisen armeijan sotimaan Myöhemmän Jinin 60 000 miestä vastaan, joista Nurhaci itse johti kuutta lippukuntaa ja 45 000 miestä keskeisessä hyökkäyksessä, kun taas Dai Shan ja Hong Taiji kumpikin johtivat yhtä 7 000 miehen lippukuntaa sivustoilla. Viisi päivää kestäneen Sarhun taistelun jälkeen Ming-dynastian sotilaista yli 100 000 oli haavoittunut ja 70 % heidän muonastaan varastettu.


title: Ming-dynastia

text:
Pitkät sodat mongoleja vastaan ja Japanin hyökkäykset Koreaan sekä Kiinan rannikkokaupunkeihin heikensivät Ming-dynastiaa 1500-luvun lopulta lähtien.
Sisäinen tyytymättömyys hallinnon joustamattomuuteen muun muassa väestönkasvun aiheuttamissa kysymyksissä nostattivat kapinoita 1600-luvun alussa. Näistä Li Zichengin (李自成) johtamat joukot onnistuivatkin kaatamaan Ming-dynastian ja luomaan siten tilan mantšujen ja Qing-dynastian nousulle. Ming-dynastian viimeinen keisari Chongzhen teki itsemurhan 25. huhtikuuta 1644.


title: Planeetan pintalämpötila

text:
Planeetan pintalämpötila riippuu keskustähden säteilyn voimasta, planeetan etäisyydestä ja planeetan kyvystä heijastaa ja imeä saamaansa säteilyä. Samalla etäisyydellä samantehoisesta tähdestä oleva tumma planeetta on vaaleaa lämpimämpi. Esimerkiksi monet pilvet ja jää heijastavat huomattavan paljon valoa pois, ja esimerkiksi tumma maa ja merivesi imevät Auringon säteilyä.
Planeettojen pintalämpötila vaihtelee huomattavasti paikasta toiseen, vuorokauden ajasta toiseen ja vuodenajasta toiseen. Kasvihuoneilmiö nostaa planeetan pintalämpötilaa. Ilmakehässä olevat pölyhiukkaset ja aerolsolit laskevat planeetan pintalämpötilaa. Tapahtuu myös pitemmän aikavälin muutoksia, jotka johtuvat planeetan radan ja akselikallistuman muutoksista. Ne aiheuttavat esimerkiksi Maassa ja Marsissa jääkausia.


title: Pintalämpötila

text: Tähtitieteessä pintalämpötilalla tarkoitetaan tähtien ja kaasuplaneettojen "näkyvällä" pinnalla sekä maan kaltaisten kiviplaneettojen kiinteällä pinnalla vallitsevaa lämpötilaa.


title: Lämpötila

text: Lämpötila (tunnus T, t ) on fysiikassa ja kemiassa käytettävä perussuure, joka ilmaisee kohteen termodynaamisen lämpötilan eli absoluuttisen lämpötilan. Arkikielessä lämpötila kertoo, kuinka lämmin kohde on. Lämpötila ilmoitetaan käyttäen lämpötila-asteikkoja, joista kolme yleisintä ovat celsius, fahrenheit ja kelvin. Lämpötila on makroskooppinen fysikaalinen suure — se voidaan siis havaita vain suurella atomijoukolla, muttei yksittäisillä atomeilla.


title: Lämpötila

text: Fysiikassa aine on lämmintä, jos siihen on tullut atomitasolla liike-energiaa, joka saa atomit liikkumaan. Aineen rakennehiukkasten liikkumista (tai kiinteässä aineessa värähtelyä) kutsutaan lämpöliikkeeksi. Mitä nopeammin atomit liikkuvat tai värähtelevät, sen enemmän niihin on kertynyt liike-energiaa ja sen korkeampi on niiden keskimääräinen lämpötila. Kun kaksi esinettä koskettavat toisiaan, osuvat viileämmän esineen värähtelevät atomit lämpimämmän esineen värähteleviin atomeihin. Atomien väliset vuorovaikutukset siirtävät liike-energiaa törmääjien välillä ja liike-energiaa alkaa levitä kosketuspinnan yli toiseen esineeseen. Atomitasolla puhutaan liike-energiasta, mutta makrotasolla sitä kutsutaan lämpöenergiaksi. Lämpöenergian erot tasoittuvat, kun energia siirtyy lämpimästä viileään, jolloin lämpimämpi esine jäähtyy ja viileämpi esine lämpenee. Kun lämpöenergia ei mainittavasti enää siirry tai tasoitu, ovat esineet samassa lämpötilassa. Sanalla "tila" ei tarkoiteta mitään mitattavaa ominaisuutta vaan ainoastaan sitä, että lämpöenergia siirtyminen esineiden välillä on loppu.


title: Skalaarikenttä

text: Tasopinnalla toimiva skalaarikenttä voisi olla lumen syvyys pihamaalla tuiskuisan yön jälkeen. Silloin jokaisen pihamaan pisteestä mitataan "kepillä" lumen syvyys ja kirjataan se skalaarifunktion arvoksi. Muita esimerkkejä ovat järven pintaveden lämpötila tai metallilevyn lämpötila eri kohdissa lämmön johtavuuskokeessa. Jos pinta on pallo, kuten esimerkiksi maapallo, voidaan koordinaatistoksi valita pituus- ja leveyspiirin koordinaatit. Pallopinnan skalaarikenttä voi silloin olla esimerkiksi meteorologiassa ilmanpaine, lämpötila ja sademäärä, maanmittauksessa korkeudet merenpinnasta tai fysiikassa putoamiskiihtyvyyden arvo eri pisteissä.


title: Neliömassa

text: Neliömassa eli pintatiheys on fysikaalinen suure, jota käytetään kuvaamaan sellaisten ohuitten asioitten laatua, joiden määrä ilmoitetaan yleensäkin pinta-alan yksiköissä. Muihin tarkoituksiin neliömassaa ei voi (juurikaan) käyttää. Neliömassa ilmoittaa massan suhteen määrään, jota kuvataan pinta-alan yksiköllä, esimerkiksi kg/m².


title: Värilämpötila

text: Värilämpötila (engl. "color temperature") on valkoiseksi käsitetyn valon, kuten auringonvalon ja lamppujen valojen mitattava ominaisuus. Värilämpötilan yksikkö on kelvin. Värilämpötila on sellaisen mustan kappaleen lämpötila, jonka säteilemä valo vastaa tarkasteltavaa valoa. Esimerkiksi tähden tai hehkulampun voidaan katsoa olevan likimäärin mustia kappaleita, joten niiden säteilemän valon värilämpötila on sama kuin niiden oma lämpötila. Muunlaisen valonlähteen, esimerkiksi loisteputken tai valkoisen LEDin, värilämpötila määritetään vertailemalla sen valoa mustan kappaleen säteilyyn ja etsimällä ihmisen värinäön kannalta valoa parhaiten vastaava mustan kappaleen säteilylämpötila. Voimakkaasti värillisellä valolla ei ole värilämpötilaa.


title: Tähti

text: Tähden pintalämpötila voidaan arvioida sen värin perusteella. Mitä suurempi osa tähden säteilystä on lyhytaaltoista, sitä korkeampi on tähden lämpötila. Esimerkiksi Aurinko, jonka pintalämpötila on noin 6000 K, säteilee suurimman osan energiastaan näkyvänä valona ja näkyy keltaisena. Aurinkoa kuumemmat tähdet näyttävät sinisen sävyisiltä, viileämmät tähdet oransseilta tai punaisilta. Kaikista viileimmät ja kuumimmat tähdet voivat säteillä suurimman osan energiastaan infrapuna- tai ultraviolettisäteilynä. Määrittämällä tähden kahden eri aallonpituuden magnitudiero saadaan sen väri-indeksi, mitä voidaan käyttää pintalämpötilan likimääräiseen arvioimiseen.


title: Pintakäsittely

text: Pintakäsittelyllä muokataan kappaleen pinnan ominaisuuksia, kuten kiiltoa. Usein kappaleen pinta määrää enemmän osan ominaisuuksista, käytettävyydestä ja arvosta kuin sisusmateriaali. Pintakäsittelyllä pyritään usein myös suojaamaan sisusmateriaalia. Kappale voidaan päällystää kerroksella toista ainetta, kuten maalata, kovahitsata tai sinkitä. Myös itse kappaleen pintaa voidaan muokata mekaanisesti esimerkiksi hiomalla, kiillottamalla tai kemiallisilla käsittelyillä kuten peittaamalla tai anodisoimalla. Pintakarkaisu on myös tärkeä menetelmä työkalujen ja koneiden osien ominaisuuksien parantamisessa.


title: Lämpötila

text: Lämpötilaa (, tunnus T ) mitataan SI-järjestelmässä kelvineillä (K) tai celsiusasteilla (°C). Celsius-asteikko määritellään merkitsemällä puhtaan veden jäätymispistettä nollalla ja kiehumispistettä normaalipaineessa luvulla 100. Kelvin-asteikko sen sijaan on määritelty niin, että absoluuttinen nollapiste on nolla kelviniä, mutta asteikkovälinä käytetään samansuuruista asteväliä kuin Celsius-asteikossa. Celsius-lämpötila muunnetaan Kelvin-asteikon lämpötilaksi lisäämällä siihen luku 273,15.


title: Ilmailu

text: Lentokoneteollisuus suunnittelee, valmistaa ja enenevästi myös huoltaa lentokoneita. Lentokoneteollisuuden historia lyhyesti: Lentokoneiden valmistus syntyi harrastusilmailun pohjalta ja muuntui ensimmäisen maailmansodan kautta teollisuudeksi. Sotaa seurasi alan hiipuminen ja uusi nousu toista maailmansotaa edeltävän kilpavarustelun ja sodan kautta. Kylmä sota jatkoi lentokoneteollisuuden nousukautta ja roolia sotilaallisen huipputeknologian ja kansallisen turvallisuuspolitiikan symbolina pohjoisen pallonpuoliskon maissa. Lentokonetehtaita oli valtaosassa vauraammista maissa siirtyen 1960-luvulta lähtien enenevästi suurten yhtiöiden päätuotteiden lisenssi- ja osavalmistukseen. Pienempien maiden lentokoneiden valmistuskyky liittyi yleensä sotilaskoneisiin, katso esimerkiksi Suomen lentokoneteollisuus ja Valtion lentokonetehtaan historia. Useimpien pienempien maiden lentokoneteollisuus hiipui toisen maailmansodan jälkeen eikä 2000-luvulla enää valmista kokonaisia lentokoneita vaan kuuluu ilmavoimiensa koneiden huollon lisäksi siviili- tai sotilaslentokoneiden alihankintaketjuun. Suuria lentokonetehtaita sijaitsee etenkin Yhdysvalloissa (Boeing), Venäjällä (MiG, Suhoi, Tupolev, Iljušin), Saksassa (Airbus), Ranskassa (Airbus, Dassault), Kanadassa (Bombardier), Englannissa (British Aerospace), Italiassa (Alenia). Monet kehittyvät maat kuten Kiina (AVIC), Intia (Hindustan Aeronautics), Brasilia (Embraer) ja Indonesia ovat 1940-luvulta alkaen 2000-luvun alkuun mennessä luoneet oman kansallisen lentokoneteollisuuden.


title: Eurofox

text:
Eurofox on slovakialainen ultrakevyt lentokone. Konetta valmistaa Aeropro s.r.o. yhtiö. Kone on luokiteltu USA:ssa LSA luokkaan 560 kg lentopainolla.
Kone on kaksipaikkainen rinnakkainistuttava ylätaso, jonka erityisenä ominaisuutena on helppo siipien kääntäminen säilytysasentoon.Lentokonetta valmistetaan nokkapyörälaskutelineellä ja kannustelineellä. Lentokone on asennettavissa myös kellukkeille ja suksille. Moottorivaihtoehdot ovat 80 hp ja 100 hp Rotax 912 nelitahtimoottorit.


title: Koulutuslentokone

text: Suomen lentokoneteollisuus on Suomen ilmavoimille hankittujen lentokoneiden lisenssivalmistusta ja VL Myrsky -hävittäjän tuotantoa ja eräitä aiempia hävittäjäprototyyppejä sekä purjelentokoneita lukuun ottamatta valmistanut sarjatuotantona vain sotilaallisia koulutuskoneita:


title: Suomen lentokoneteollisuus

text: Suomen lentokoneteollisuus on suomalaista lentokoneteollisuutta ja osa suomalaista liikenne- ja puolustusvälineteollisuutta. Lentokoneteollisuus syntyi heti Suomen itsenäistyttyä ja pelkästään maanpuolustuksen tarpeisiin keinoksi saada ilmavoimille lentokalustoa mahdollisimman vähäisellä ulkomaanvaluutan käytöllä. Tämän vuoksi merkittäviä alan yrityksiä syntyi vain yksi, jonka suunnittelutoiminta kuihtui sotakorvaustuotannon aikana. Siviililentokoneiden suunnittelu ja valmistus pysyi harrastuspohjaisena 1990-luvulle asti, jolloin alan teollisuus alkoi liittyä kansainvälisiin matkustajalentokoneiden tuotantoyhtiöihin.


title: Lentokone

text: Sodankäynti on kehittänyt lentokoneita huomattavasti, koska lentokoneiden ensimmäiset käyttökohteet olivat ensimmäisessä maailmansodassa ja edelleen toisessa maailmansodassa ja näiden sotien välillä käytettiin vielä ilmalaivoja. Lentokoneiden käyttö henkilö- ja tavaraliikenteessä alkoi vasta toisen maailmansodan aikana ja sen suosio kasvoi vasta rauhan aikana toisen maailmansodan jälkeen. Lentokone mullisti yhteiskuntaa, koska se lyhensi matka-aikoja huomattavasti. Lentokoneet olivat huomattavasti nopeampia kuin ilmalaivat ja valtamerilaivat, joilta merien ylittäminen kesti useita vuorokausia. Nykyään kuitenkin suurnopeusjunilla matka-ajat ovat lyhyempiä kuin lentokoneilla melko lyhyillä matkoilla.


title: MÁG

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua MÁG alkoi valmistaa lentokoneiden moottoreita Austro-Daimlerin lisenssillä. Myöhemmin valmistettiin myös kokonaisia lentokoneita. Tätä varten rakennettiin uusi tehdas Mátyásföldiin. Sodanaikaisen lentokone- ja moottorituotantomääristä ei ole säilynyt tietoja. Sodan päätyttyä yritys keskittyi jälleen autojen valmistukseen. Aluksi sotaa edeltäneen 10-hevosvoimaisen mallin valmistus aloitettiin uudelleen. Pääsuunnittelijana toiminut Fejes lähti yrityksestä.


title: Flygindustri (Junkers)

text: AB Flygindustri perustettiin 15. tammikuuta 1925. Sen ainoa tehtävä oli valmistaa Saksassa ensimmäisen maailmansodan päättäneen Versailles’n rauhansopimuksen kieltämiä tuotteita, Junkersin lentokoneita. Eräs peruste sille, että Junkersin tuonaikaiset matkustajakoneet olivat yksimoottorisia oli rauhansopimuksen ehto, joka kiesi Saksalta monimoottorikoneet. Vuonna 1921 voittajavaltiot olivat sallineet siviililentokoneiden tuotannon Saksassa, mutta niiden vientiä valvoi kansainvälinen komissio. Vuonna 1922 Junkers oli alkanut valmistaa lentokoneitaan myös Filissä Neuvostoliitossa. Kun Ruotsin tehdas saatiin valmiiksi, Junkers vetäytyi maaliskuussa 1925 Neuvostoliitosta.


title: Lentokone

text: Lentokone voi olla moottoroitu tai moottoroimaton (purjelentokone tai lihasvoimalla kulkeva). Moottoroidut lentokoneet voidaan jakaa potkuri- ja suihkukoneisiin. Lentonopeusalueen mukaan voidaan lentokoneet jakaa ali-, trans-, yli- ja hypersoonisiin koneisiin. Valmistus ja viranomaishyväksyntä jakaa koneet tyyppihyväksyttyihin ja tyyppihyväksymättömiin (koe- ja harrasteluokka, experimental). Lentokone voi olla siviilikone tai sotilaskone. Koneiden jako käytön – siviililentoliikenne, sotilasilmailu, kokeellinen lentäminen, harrastusilmailu – mukaan jakaa lentokoneet kategorisesti, tosin entisiä sotilaskoneita on harrastuskäytössä, matkustajakoneiden erikoisversioita käytetään esimerkiksi painottomuuslennoilla kokeellisessa lentämisessä jne.


title: Mathis

text: Emile Mathis oli kiinnostunut myös ilmailusta ja yritys valmisti moottoreita varhaisiin lentokoneisiin. 3. toukokuuta 1910 Eugen Wiencziers aiheutti hämmästystä lentämällä Mathisin moottorilla varustetulla Antoinette-lentokoneella Straßburgin katedraalin yli.


title: Syyskuun 11. päivän terroritekojen salaliittoteoriat

text: Jotkut teoriat olettavat, että sen sijaan, että lentokoneiden mukana olleissa tietokoneissa olisi ollut esiasetetut reitit, lentokoneet olisi muunnettu lentämään kauko-ohjatusti. Lentokoneiden ohjaajat ovat saattaneet olla maan päällä tai kuten “Tuomionpäivän lentokone” –teoriassa, toisessa lentokoneessa. Tämä teorian mukaan World Trade Center –videoiden taivaalla nähty epämääräinen valkoinen kohde oli lentokone, jonka kyydissä oli lentojen 11 ja 175 kauko-ohjaajat ja että Pentagon-iskun jälkeen paikalta pois lentäneen lentokoneen kyydissä oli lennon 77 kauko-ohjaajat. Pentagonin lähistöllä ollut lentokone tunnistettiin myöhemmin Global Guardian –harjoitukseen osallistuneen Boeing 747-200:n sotilasversioksi eli E-4B kansalliseksi lentäväksi operaatiokeskukseksi (NAOC).


title: Jättiläistähti

text: Jättiläiset luetaan luminositeettiluokkaan III ja kirkkaat jättiläiset luokkaan II. Jättiläistähdiksi voidaan kutsua mitä tahansa seuraavista tähtityypeistä: hyperjättiläiset, ylijättiläiset ja jättiläiset. Jättiläistähdet ovat monesti kirkkaudeltaan vaihtelevia sykkiviä muuttujia. Normaaleja luokan III jättiläisiä ovat sininen Mimosa, keltaiset Capella, Pollux,Dubhe, Arcturus, Aldebaran ja Kochab sekä Mira.


title: Jättiläistähti

text: Tähdestä tulee jättiläistähti, kun sen ytimen fuusioreaktioiden vaatima vety loppuu ja sopeutuminen uuteen energiatasapainoon laajentaa voimakkaasti tähden uloimpia kerroksia. Pintalämpötila putoaa, mutta kokonaiskirkkaus kasvaa pinta-alan suuren kasvun vuoksi.


title: Jättiläistähti

text: Jättiläistähti on noin 10–100 kertaa Aurinkoa suurempi ja 10–1000 kertaa kirkkaampi tähti. Kuumemmat jättiläiset ovat yleensä kirkkaampia ja pienempiä kuin kylmemmät jättiläistähdet. Tunnetuimpia jättiläistähtiä ovat punaiset jättiläiset.


title: Jättiläinen

text: Suomessa on käytetty jättiläisistä nimityksiä jatulit, metelit ja jotunit. Jatuli ja jotuni ovat läheisiä termejä muinaisnorjan jättiläisiä kuvaaville sanoille "jötul" ja "jotunn". Näitä sanoja on säilynyt myös useissa paikannimissä, kuten lukuisat Suomessa sijaitsevat Metelinmäet. Suomessa, kuten muuallakin, jättiläisten toiminnalla on selitetty poikkeuksellisia maastonmuotoja, kuten esimerkiksi harjukuoppia, isoja kiviä, saaria ja niemiä. Tällaisia ovat esimerkiksi Pallivahankivi Turussa ja Ämmänkuopat Somerolla. Jättiläisten tekemiksi on arveltu myös esihistoriallisia muinaisjäännöksiä, kuten jatulintarhoja, jätinkirkkoja ja muita kivirakennelmia.


title: Yijing-ennustaminen

text:
Li merkitsee kiinnittymistä. Auringolla ja kuulla on paikkansa taivaalla. Viljoilla, ruohoilla ja puilla on paikkansa maan päällä. Kaksi kirkkautta noudattavat sitä, mikä on oikein. Sen johdosta kaikki taivaan alla muuttuu ja täydentyy.
Pehmeä (viiva) on keskellä, oikealla paikallaan. Se merkitsee vapaata ja menestyksekästä toimintaa. Lisäksi lehmän ruokkiminen johtaa menestykseen (historiallisena aikana tämä tulkitaan yleensä: pitää lehmän nöyryyttä esikuvana).


title: Kleenen tähti

text: Kleenen tähti on tietojenkäsittelytieteessä operaattori, jolla ilmaistaan merkkien tai merkkijonojoukkojen toistoa nolla kertaa, yhden kerran tai useampia kertoja. Esim. merkintä "(ab)*" tarkoittaa merkkijonoja {"", "ab", "abab", "ababab", ... }.


title: Tahtilaji

text: Tahtilaji on länsimaisessa musiikissa käytettävä merkintä, joka ilmaisee tahtiosien lukumäärän yhdessä tahdissa. Sävellyksen alkuun on yleensä merkitty tahtiosoitus murtolukuna, jonka ylempi numero (osoittaja) ilmoittaa tahtiosien määrän tahdissa ja alempi (nimittäjä) yhden tahtiosan pituuden. Esimerkiksi tahtilajissa 3/4 yksi tahti sisältää kolme neljäsosanuotin mittaista tahtiosaa. C-merkintä tarkoittaa tahtilajia 4/4; pystyviivalla jaettu C tarkoittaa alla breve -tahtilajia 2/2. Epätäsmällisesti ilmaistuna tahtilajin osoittaja ilmoittaa moneenko lasketaan ja tahtilajin nimittäjä yhden tahtiosan pituuden. Esim. 4/4 -tahtiosoituksessa lasketaan käytännössä neljään, 2/4 kahteen, 2/2 kahteen, 3/4 kolmeen, 6/8 kahteen (tai kuuteen), 3/8 yhteen (tai kolmeen) 5/4 viiteen, 12/8 neljään (tai 12:een) jne.. Tahtilajimerkintä ei vaikuta teoksen esitysnopeuteen.


title: Kirkas jättiläinen

text:
Kirkas jättiläinen on luminositeettiluokan II tähtityyppi, joka on suurempi kuin jättiläiset mutta pienempi kuin ylijättiläiset. Luokka käsittää jättiläistähdet, jotka ovat poikkeuksellisen kirkkaita mutta eivät tarpeeksi massiivisia, että ne luokiteltaisiin ylijättiläisiksi.
Kirkkaita jättiläistähtiä ovat esimerkiksi:


title: Loisto (merenkulku)

text: Linjaloisto on valolaitteella varustettu linjamerkki, joka yhdessä toisen linjamerkin kanssa osoittaa väylälinjan sijainnin. Linjamerkin päivämerkkinä toimii yleensä linjataulu. Saman linjan merkkejä kutsutaan nimikkeillä "alempi" ja "ylempi". Alempi linjamerkki sijaitsee väylältä katsottuna lähempänä ja se on vedenpintaan nähden alempana. Alus on väylällä silloin kuin linjamerkit näkyvät aluksesta katsottuna olevan päällekkäin.


title: Tarke

text: Tilde eli aaltoviiva on kehittynyt n-kirjaimesta, joka on alettu kirjoittaa sitä edeltäneen kirjaimen yläpuolelle (vrt. ogonek). Tyypillisesti tilde merkitsee Ñ/ñ-kirjaimen yhteydessä liudennusta ja vokaalin yhteydessä nasaaliäännettä. Viron kielessä kirjain Õ/õ merkitsee kuitenkin laveaa puolisuppeaa takavokaalia  (eli laveana ääntyvää o:ta) ja koltansaamessa taas laveaa puolisuppeaa keskivokaalia .


title: Tasankointiaanit

text: Tasankointiaanit ovat alkujaan Pohjois-Amerikan Suurilla tasangoilla asuneita Amerikan alkuperäiskansoja eli intiaaneja. Tasankointiaanit jaetaan usein kahteen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluivat tasankojen biisoninmetsästäjät, joista tunnetuimpia olivat cheyennet, comanchet, kiowat, mustajalat ja lakotat. Toinen ryhmä suosi kiinteitä kyliä ja maanviljelyä, kuten dakotat, mandanit, omahat, osaget ja pawneet.


title: Tasankointiaanit

text:
Mustajalat nousivat Montanan ja Sackatchewanin tasangoilla hallitsevaan asemaan. He kääntyivät assiniboineja ja creitä vastaan, sotivat kaikkien metsästysalueilleen pyrkivien tulokkaiden kanssa ja aiheuttivat yleistä pelkoa niin muiden intiaanien kuin myöhemmin alueille tulleiden amerikkalaisten turkismetsästäjien parissa.
Keskiset tasangot olivat lakota-siouxien monien heimojen hallinnassa, ja he ottivat yhteen myös mustajalkojen kanssa, joiden liittolaisina olivat arapahoista omaksi kansakseen erkautuneet gros ventret. Tasangoilla solmittiin useita vahvoja sotilasliittoja, jotka alun perin oli tarkoitettu muiden kansojen karkottamiseen mutta kohdistuivat myöhemmin Yhdysvaltoja vastaan. Cheyennet ja arapahot olivat tulleet idän metsistä ja puhuivat algonkinien murteita. He muodostivat kahteen eri ryhmään jakautuneina kestävän liiton niin eteläisillä kuin pohjoisillakin tasangoilla.


title: Mustajalat

text: Mustajalkojen on arveltu olleen eräs ensimmäisistä tasankointiaanien ryhmistä. Epätarkkojen ajoitusten mukaan he ovat siirtyneet pohjoisille tasangoille Kanadan Saskatchewaniin viimeistään 1600-luvulla, todennäköisesti paljon aiemmin. Historioitsijat ovat jäljittäneet heidän esihistoriansa jonnekin Yläjärven pohjoispuolisille alueille. Sieltä he aloittivat cree-intiaanien työntäminä Pohjois-Amerikan mantereen halki suuntautuneen muuttoliikkeen ja asettuivat läntisille alueille, jotka tuolloin olivat athabaskaa puhuvien kansojen hallussa. Etelässä rajana oli Montanassa virtaavan Missourin yläjuoksut, lännessä taas Kalliovuoret.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Varhaiselta 1800-luvulta eteenpäin tasangoilla käytiin monia intiaanisotia. Joskus sodan syyksi riitti pelkkä vaihtelunhalun tyydyttäminen tai sotainen kunnia, mutta usein sodat liittyivät myös verikostoihin. Yhdysvaltain siirtolaisasutuksen levitessä länteen 1830-luvun lopulla monet heimot unohtivat keskinäiset riitansa ja liittoutuivat amerikkalaisia vastaan. Vuosisadan puolivälissä alkanut Kalifornian kultaryntäys lisäsi ongelmia tasankointiaanien ja uudisasukkaiden välillä. Seuraavien vuosikymmenien sodat Yhdysvaltoja vastaan nostivat esiin monia intiaanijohtajia, jotka jäivät historiaan. Tällaisia olivat muun muassa siouxien Punainen Pilvi, Hullu Hevonen ja Istuva Härkä.


title: Tasankointiaanit

text: Eurooppalaisten siirtolaisten mukana saapuneet taudit, joita vastaan intiaaneilla ei ollut immuniteettia, vähensivät heidän lukumääräänsä. 1600-luvun aikana Pohjois-Amerikan itärannikolla ja Suurten järvien alueilla riehuneet isorokko, kolera ja muut kulkutaudit levisivät niin preerioille kuin tasangoillekin 1700-luvulla ja romahduttivat intiaanien lukumääriä varsinkin seuraavan vuosisadan aikana. Espanjan ja Ranskan uudisasutus ei päässyt koskaan leviämään tasangoille, mutta Yhdysvaltoja alkuperäinen väestö ei kyennyt työntämään pois, vaan intiaanit joutuivat monien sotien jälkeen luovuttamaan maansa pala palalta ja siirtymään reservaatteihin. Viimeinen suuri taistelu käytiin joulukuussa 1890 Wounded Kneessä Etelä-Dakotassa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Pohjoisten ylätasankojen ja Brittiläisen Kolumbian intiaanit olivat alun perin kalastajia, jotka asuivat suurissa kylissä jokien varsilla. Kesäisin kylien asukkaat hajaantuivat vuoristoihin pieninä ryhminä ravinnonkeruuta ja metsästystä varten. Tämän kulttuuripiirin asumustyyli vaihteli asuinalueen mukaan. Pohjoisimmat kansat käyttivät puoliksi maanalaisia asumuksia, joissa asui korkeintaan kaksi perhettä. Lähempänä tasankoja asuneiden yhteisöjen majat muistuttivat itäisten metsäintiaanien wigwameita. Ylänköjen kansoista tunnetuimmat olivat nez percet ja salishit. Itäisimmät ryhmät omivat 1700-luvun aikana monia piirteitä pohjoisten tasankojen kulttuurista ja 1800-luvun alussa ylängön heimoilla oli enemmän hevosia kuin pohjoisten tasankojen heimoilla. Ylänköintiaanit asuivat pitkään eristyksissä eurooppalaisista ja heidät kartoitettiin vasta vuosina 1805-1806, jolloin Lewisin ja Clarkin tutkimusretkikunta ylitti ylängöt ja purjehti alas Columbiajokea Tyynellemeren rannalle.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Tämä kulttuurialue kattaa Kalliovuorten Suuret syvänteet. Utahissa ja sen ympäristössä vaikuttaneet Fremontin kulttuurin yhteisöt katosivat suurten ilmastonmuutosten seurauksena ennen vuotta 1500, ja heidän paikkansa täyttivät Uto-Asteekien kielikunnan shoshonit, utet ja paiutet. Eurooppalaiset uudisasukkaat käyttivät syvänteen intiaaneista halventavaa nimeä "diggers" (tonkijat) koska nämä olivat metsästäjä-keräilijöitä ja kaivoivat maasta juuria ravinnokseen. 1700-luvulla levinnyt hevoskulttuuri jakoi syvänteen heimot jyrkästi kahtia ja pohjoisimmat sekä eteläisimmät yhteisöt omaksuivat tasankointiaanien tiipiit ja ratsastuskulttuurin. Hevosten myötä syvänteen pohjoisten ja itäisten sotaisuus lisääntyi ja ryöstöretkien ohella he harjoittivat orjakauppaa, jonka olivat omaksuneet etelän espanjalaisilta.


title: Lakotat

text: Lakotat eli "tetonit" (suomeksi "tasangoilla asuvat") kuuluivat siouxien läntiseen haaraan. He edustivat ratsain liikkuvaa tasankointiaanien perustyyppiä, joka on tullut tutuksi niin Villin lännen elokuvista kuin sarjakuvistakin. Lakotojen alkuperäiset maat sijaitsivat Minnesotassa ja Iowassa. 1700-luvun aikana he siirtyivät Missourin lännenpuolisille alueille. Hankittuaan ratsuja lakotat laajensivat asuinmaitaan läpi Etelä-Dakotan aina Montanan ja Wyomingin itäosiin saakka. Black Hillsistä tuli heidän uskonnollinen keskuspaikkansa. 1870-luvulla erimielisyydet Yhdysvaltain kanssa johtivat pohjoisilla tasangoilla käytyyn sotaan, jonka huipentumana pidetään Little Bighornin taistelua 1876.


title: Tasankointiaanit

text:
Coronadon retkikunnan jälkeisten runsaan sadan vuoden ajalta ei tasangoilla biisoneja metsästävistä intiaaneista ole yhtään luotettavaa mainintaa. Useimmat tutkijat ovat tulleet siihen tulokseen, että kaikki suurten tasankojen biisoninmetsästyksen elämäntavakseen valinneet intiaanikansat ovat tulleet sinne muualta ja muuttoliike on alkanut useimpien kohdalla 1600-luvulla ja jatkunut seuraavan vuosisadan. Vaikka tasangoilta on löydöksiä vanhoistakin kulttuureista, niitä ei ole kyetty luotettavasti yhdistämään alueiden myöhempiin asukkaisiin. Tosin Nebraskan ja Kansasin alueella on etelästä suuntautuneen muuttoliikkeen seurauksena ollut pawneiden ja arikarain kyliä jo esihistoriallisella kaudella, mutta heidät on luokiteltu tasankojen maanviljelijöiksi. Monet intiaanitutkijat uskovat Saskatchewanin lakeuksien mustajalkojen ja Pohjois-Dakotan mandanien olleen ensimmäisiä pohjoisten tasankojen asukkaita 1500- tai 1600-luvulla, mutta heidänkin juurensa ovat alun perin olleet toisaalla.
Arkeologiset todisteet viittaavat vahvasti siihen, että Kalliovuorilta laskeutuneet shoshonit tekivät jalkaisin pitkiä matkoja Montanan tasangoilla jo kauan ennen ratsujen käyttöönottoa. He eivät asuneet tasangolla, mutta tunsivat seudut ja todennäköisesti pyydystivät biisoneita tai antilooppeja. Lounaisesta Albertasta Kanadasta löytyy paikka, josta biisonit ajettiin varmaan kuolemaan yli jyrkänteen. Paikka tunnetaan nykyään nimellä Head-Smashed-In Buffalo Jump. Monet tasankojen intiaanit käyttivät vastaavia surmanloukkuja vielä ratsastuskulttuurin aikakaudella aina vuoteen 1850 asti.


title: Tasankointiaanit

text: Presidentti Thomas Jeffersonin elättelemä unelma Yhdysvaltain asutuksen leviämisestä suurille tasangoille ja Kalliovuorten yli Tyynellemerelle asti alkoi toteutua 1800-luvun alkuvuosina. Hänen valtuuttamansa neuvottelijat ostivat Napoleon Bonapartelta Ranskan Louisianan, joka käsitti lähes kaikki Mississippin länsipuolella olevat tasankoalueet. Maa ja intiaanien asuinalueet päätettiin kartoittaa nopeasti, ja tehtävään palkattiin Lewisin ja Clarkin retkikunta, joka aloitti matkansa St. Louisista kesällä 1804 ja päätti sen syksyllä 1806. Retkikunta vaelsi shoshoniopas Sacagawean johdolla Tyynenmeren rannalle ja takaisin. Retkikunnan kokemukset alueen intiaaneista olivat myönteisiä, mutta paluumatkalla sattui välikohtaus, jossa eräs mustajalka-metsästäjä ammuttiin. Sen vuoksi mustajalat pyrkivät vuosikausia hankaloittamaan yhdysvaltalaisten turkismetsästäjien ja kauppiaiden työtä Kanadan rajamailla.


title: Hyönteiset

text: Useat hyönteislajit käyttävät ravinnokseen viljelykasveja tai jopa elintarvikkeita, jolloin niitä pidetään tuholaisina. Tyypillisiä tuholaislajeja ovat esimerkiksi kirvat, kulkusirkat ja monien perhoslajien toukat. Toisaalta muilla hyönteisillä parasitoidina eläviä hyönteislajeja käytetään biologisessa tuholaistorjunnassa. Myös ihmisellä esiintyy loisena viihtyviä hyönteisiä, kuten täit ja kirput. Monet hyönteiset myös levittävät tauteja eli toimivat sairauden aiheuttavan eliön vektorina. Tällaisia tauteja esiintyy niin ihmisellä ja muilla eläimillä kuin kasveillakin. Ihmisen kannalta merkittävin hyönteislevitteinen sairaus on malaria, johon kuolee vuosittain 1–2 miljoonaa ihmistä ja sairastuu satakertainen määrä. Muita hyönteisten mukana leviäviä tauteja ovat esimerkiksi keltakuume, denguekuume, unitauti, Chagasin tauti, jokisokeus sekä laaja joukko muita eläin- ja kasvitauteja.


title: Hyttyset

text: Hyttysillä on suuri merkitys monien tartuntatautien, erityisesti malarian, levittäjinä. Noin kolme prosenttia 3 500:sta tunnistetusta hyttyslajista levittää ihmisille vaarallisia tauteja. Niihin kuuluu malarian lisäksi denguekuume, keltakuume, erilaisia aivotulehduksia ja Länsi-Niilin virus. Vuonna 2015 näille taudeille alttiina oli noin puolet maapallon väestöstä. Hyttyset tappavatkin ihmisiä enemmän kuin mitkään muut eläimet: yli 725 000 ihmistä kuolee vuosittain hyttysten levittämiin tartuntatauteihin.


title: Kärpäset

text: Kärpäset ("Brachycera") ovat kaksisiipisiä hyönteisiä. Kärpäset ovat yleensä lyhyitä ja leveitä, ja niillä on lyhyemmät jalat kuin sääskillä. Suuret verkkosilmät miltei peittävät pään. Kärpäset ovat nopeita ja kestäviä lentäjiä. Huonekärpänen ("Musca domestica"), joka kuuluu varsinaisten eli sukaskärpästen heimoon, levittää monia tauteja. Se on noin 8 mm pitkä, mustan-ja harmaankirjava, koiraalla on kellertävät laikut takaruumiissa. Muita kärpäsheimoja ovat muun muassa kukkakärpäset, juurikärpäset, petokärpäset, paarmat, mahlakärpäset, täikärpäset ja raatokärpäset.


title: Täit

text: Vaatetäi voi levittää sairauksia, kuten pilkkukuumetta, mutta päätäi ja satiainen eivät levitä tauteja ihmisestä toiseen.


title: Kasvitauti

text: Usein kasveihin tulleita tauteja torjutaan erilaisilla kemiallisilla kasvinsuojeluaineilla, mutta myös biologinen torjunta on mahdollista. Torjuntaa tarvitaan silloin, kun taudinaiheuttajia on niin paljon, että niiden aiheuttama tuho on merkittävä. Yleensä kasvinsuojeluaineet ruiskutetaan kasvustoon, mutta niitä voidaan levittää myös maahan tai käsitellä siemenet. Biologista torjuntaa käytetään erityisesti luomuviljelyssä. Joihinkin kasvitauteihin eivät kasvinsuojeluaineet auta. Esimerkiksi omena- ja päärynäpuille vaarallista tulipoltetta ei voi torjua kasvinsuojeluaineilla, vaan saastuneet puut joudutaan hävittämään.


title: Vesikauhu

text: Vesikauhu siirtyy ihmiseen sairaan eläimen pureman välityksellä. Myös muu kontakti sairaan eläimen sylkeen aiheuttaa tautiriskin, koska virus voi esimerkiksi joutua ihmisen elimistöön silmien limakalvojen kautta eläimen nuollessa ihmisen kasvoja. Koirat, kissat, hevoset, ketut ja lepakot sekä muiden muassa näätäeläimet voivat sairastua ja näin levittää tautia. Jyrsijät eivät kuitenkaan korkeamman ruumiinlämpönsä takia ole yhtä herkkiä raivotautivirukselle. Tyypillisimmin virus leviää lihansyöjäeläimissä, mutta myös hevoset ja naudat voivat saada tartunnan. Raivotautisen eläimen syljessä elävä virus pääsee pureman synnyttämästä haavasta ihmisen vereen. Virus kulkeutuu uhrin hermoja pitkin aivoihin. Aivoihin ehtineen viruksen aiheuttamat oireet ovat lihasjäykkyys, kouristelut, ärtyvyys, tajunnan häiriöt ja raivonpuuskat. Tavallisimmin vesikauhu mielletään nimenomaan raivoisuutena, mutta hermoston lamaantuminen voi johtaa myös apaattiseen, passiiviseen tilaan.


title: Tuholaiseläimet

text:
Tuholaiseläimet ovat kasveja vahingoittavia eläimiä. Viljaa ja hyötypuutarhan kasveja vioittaessa ne saattavat heikentää tai huonontaa
satoa. Jotkut eläimet vioittavat myös lehtiä ja versoja ja näin ne vahingoittavat myös koristekasveja. Myös metsätalouden puun tuotanto kärsii
ajoittain esimerkiksi mäntypistiäisen toukkien aiheuttamista vioituksista. Monet hyönteislajeista vahingoittavat kasveja toukkina, mutta jotkut hyönteiset vahingoittavat
kasveja myös aikuisina. Myös etanat sekä myyrät ja jotkut muut pienet nisäkkäät aiheuttavat vahinkoa maanviljelylle ja puutarhanhoidolle. Tuholaiseläimiä torjutaan erilaisilla viljelymenetelmillä, joita ovat kasvivuorottelu, maan muokkaus, tasapainoinen
lannoitus, oikea kylvöaika sekä kateharson ja kestävien lajikkeiden käyttö. Niitä torjutaan myös torjunta-aineilla ja niiden luontaisilla vihollisilla.


title: Maaperän pilaantuminen

text: Nitraatit ja nitriitit edistävät nitrosoamiinien muodostumista ruoansulatuskanavassa, mikä saattaa edistää ruoansulatuskanavan syöpiä. Jotkin tutkimukset osoittavat niiden lisäävän mm. kehityshäiriöitä ja sepelvaltimotautia sekä lisäävän Non-Hodgkinin lymfooman riskiä. Toisaalta typen eri muodot aiheuttavat terveysriskejä lisäämällä myrkyllisten levien kasvua vesistöissä. Tutkimuksissa on myös havaittu, että ravinteikkaassa vedessä on enemmän hyttysten toukkia; tästä saattaa seurata, että hyttysten välittämät taudit kuten malaria leviävät enemmän.


title: Puutarhanhoito

text: Tuholaiseläinten torjunnassa voidaan käyttää paitsi torjunta-aineita, myös biologista torjuntaa, jolloin viljelyalueelle levitetään tuholaiseläinten viholliseläimiä. Muita ennaltaehkäseviä toimenpiteitä tuholaisia ja kasvitauteja vastaan ovat kasvivuorottelu, maanmuokkaus, tasapainoinen lannoitus, oikea kylvöaika ja kateharson levitys. Monesta kasvilajista on kehitetty entistä paremmin tuholaisia ja tauteja kestäviä lajikkeita, mikä osaltaan vähentää kasvinsuojelun tarvetta. Rikkakasveja voidaan poistaa kitkemällä.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Dawkins kuvailee asiaa seuraavasti. Eläimiin on luonnonvalinnan seurauksena jäänyt pääasiassa niitä ominaisuuksia, joista niille on hyötyä olemassaolon taistelussa selviämisessä. Dawkins ottaa esimerkiksi sen ilmiön, että hyönteiset pyörivät tulen ympärillä ja lentävät kohti omaa kuolemaansa. Selitys tähän ilmiöön on, että menneinä aikoina ihmisten tekemiä tulia ei ole ollut hyönteisiä harhauttamassa. Hyönteiset ovat lentäneet yöllä johonkin suuntaan käyttäen suunnistusvälineinä kaukana olevia valoja kuten kuuta ja tähtiä. Saman suunnistusmenetelmän soveltaminen lähellä olevaan kohteeseen aiheuttaa sen, että hyönteinen lentää kierteen muotoista rataa, ja jos kohde on tuli, hyönteinen tuhoutuu. Hyönteisen tuhoon johtava käyttäytyminen on uusissa olosuhteissa ilmenevä sivuvaikutus sellaisesta käyttäytymisestä, joka on tavallisissa olosuhteissa aivan järkevää. Dawkinsin mielestä uskonnot ovat tällaisia haitallisia sivuvaikutuksia, joilla ei ole evoluution näkökulmasta mitään merkitystä.


title: Vapaakauppa

text: Vapaakauppa tarkoittaa yleensä ihmisten ja yritysten oikeutta käydä kauppaa keskenään vapaasti myös valtakunnanrajojen yli. Se siis tarkoittaa rajoitusten, kuten tullien ja tuontirajoitusten puuttumista kahden tai useamman valtion välillä. Vapaakauppa on siis markkinatalouden rajoittamattomin ja kansainvälisin muoto, jossa ihmisten keskinäiselle kanssakäymiselle, kaupankäynnille ja sopimuksille asetetaan mahdollisimman vähän rajoituksia. Vapaakauppasopimuksissa pyritään yleensä myös yhdenmukaistamaan tai poistamaan markkinoita sääteleviä sääntöjä.


title: Vapaakauppa

text: Eräät vapaakaupan kannattajat painottavat sitä, että suurin ongelma eivät ole kaupan esteet sinänsä vaan se, että ne on rakennettu rikkaiden maiden ehdoilla. Esimerkiksi Euroopassa raaka-aineiden tullit ovat usein alhaisempia kuin jalostettujen tuotteiden, mikä pakottaa kehitysmaat viemään lähinnä raaka-aineita, kun vapaakaupassa tai edes vähemmän syrjivien tullien maailmassa kehitysmaat jalostaisivat tuotteitaan pidemmälle ja näin pystyisivät tehokkaammin vaurastumaan kaupalla. Toiset tahot taas saattavat painottaa siitä, että näistä tulleista huolimattakin vapaakauppaan vahvimmin suuntautuneet kehitysmaat ovat vaurastuneet nopeimmin ja että kehitysmaiden pahin ongelma ovat toisten kehitysmaiden asettamat vapaakaupan esteet.


title: Vapaakauppa

text: Taloustieteilijöiden enemmistön keskuudessa erimielisyyttä on lähinnä siitä, pitäisikö maiden luopua kaupan esteistä yksipuolisesti vai käyttää niitä neuvotteluaseena painostaakseen myös toisia maita luopumaan kaupan esteistä. Samoin on erimielisyyksiä vapauttamisen nopeuden suhteen. Toiset vapaakaupan kannattajat näkevät parhaaksi poistaa kaupan esteet mahdollisimman nopeasti. Toiset taas korostavat hitaan ja asteittaisen tavan tärkeyttä. Hidasta vapauttamista perustellaan sillä, että tällöin on helpompi huolehtia prosessissa tappiolle jäävien ihmisten tappioiden kompensaatiosta. Kaupan vapauttaminen johtaa usein suuriin muutoksiin maan tuotantorakenteessa ja hitaampi muutos voidaan nähdä kivuttomampana.


title: Vapaakauppa

text: Vapaakaupan kannattajien mukaan kuljetusten ympäristövaikutukset ovat minimaalisia verrattuna tuotannon ympäristövaikutuksiin ja tämän takia kaupan lisääntyminen ei juuri rasita ympäristöä. Vapaakaupassa tuotanto sijoittuu sinne, missä se vaatii vähiten resursseja, mikä keskimäärin tarkoittaa vähemmän ympäristön kulutusta. Esimerkiksi osa Suomen maataloustuotannosta vaatii hyvin raskaita energia- ja muita panoksia, kun taas lämpimämmissä maissa sama tuotanto voitaisiin hoitaa ympäristöystävällisemmin.


title: Vapaakauppa

text: Yksi perinteinen argumentti on ollut, että oman teollisuuden kehittyminen on monilla aloilla vaikeaa tai mahdotonta ilman jonkinlaista suojelua. Argumentin mukaan kehitysmaa jää vapaakaupan oloissa vähemmän jalostettujen tuotteiden tuottajaksi, koska sen on mahdoton kilpailla monimutkaisempia tuotantoprosesseja vaativilla aloilla kehittyneitä maita vastaan ilman tuotantonsa suojelua (1800-luvulla USA:n Alexander Hamilton ja Saksan Friedrich List kehittelivät tätä ajattelutapaa). Tämä keskustelu liittyy laajemmin siihen, kuinka pitkälle maan talouskehitys ja teollistuminen voi tapahtua pelkän hintamekanismin ohjaamana, ja missä määrin taas tarvitaan valtion interventiota. Kaupan suojelussa on kuitenkin usein harkitun talouspolitiikan sijasta kyse kansallista tuotantoa edustavien eturyhmien itselleen hankkimista eduista.


title: Vapaakauppa

text: Sopimukseen sisältyvä investointisuoja tarkoittaa käytännössä sitä, että monikansallisille yhtiöille annetaan valta riitauttaa mikä tahansa vapaakauppasopimusmaassa tehty poliittinen ja demokraattinen päätös, esimerkiksi laki, jos yritys katsoo päätöksen loukkaavan yhtiön oikeutta voittoihin. Toisin sanoen monikansallinen yhtiö voi haastaa minkä tahansa valtion oikeuteen ja vaatia korvauksia, jos kyseisen maan käytänteet ja päätökset rajoittavat yhtiön voitontavoittelua.


title: Vapaakauppa

text: Vapaakaupan vastustus voi liittyä myös yleisempään modernisaation tai kehityksen vastustamiseen. Kehitysmaissa elää edelleen kulttuureja, joiden ihmiset haluavat elää virallisen talouden ulkopuolella, eikä heidän päätään voida kääntää puhumalla inhimillisen kehityksen indekseistä tai muista länsimaisten ihmisten kehittämistä elintason mittareista. Yksi vapaakaupan tunnettuja vastustajia on taloustieteilijä Michel Chossudovsky. Myös Noam Chomsky on kritisoinut vapaakauppaa siitä, että kehittyneisiin maihin sovelletaan sääntöjä joustavasti niiden etujen mukaan, kun taas kehitysmaille saarnataan tiukkaa markkinakuria.


title: Vapaakauppa

text: Vapaakauppaa vastustetaan esimerkiksi siitä syystä, että protektionismia saatetaan pitää tärkeänä kehitys- ja teollistamispolitiikan kannalta. Lähes kaikki rikkaat maat ovat käyttäneet enemmän tai vähemmän oman taloutensa suojaamista kehittyessään (Sveitsi ja Hongkong ovat tässä suhteessa poikkeuksia, myös muita maita kehityksessä edellä ollut Iso-Britannia oli 1800-luvun jälkipuoliskolla pitkälti vapaakaupassa). Esimerkiksi vapaakauppaa retoriikassaan kannattanut Yhdysvaltain presidentti George W. Bush asetti edelleen uusia kaupan esteitä suojellakseen tiettyjä Yhdysvaltojen talouden aloja. Kaupan esteiden tarkoitus teollisuuspolitiikassa on suojella kansallista teollisuutta.


title: Vapaakauppa

text: Useimmat uusklassista taloustiedettä, eli vallitsevaa koulukuntaa, edustavat taloustieteilijät pitävät pääsääntöisesti vapaakauppaa hyödyllisenä kaikille siihen osallistuville valtioille, joskin myös uusklassisen taloustieteen edustajien parissakin on pari tunnettua poikkeustakin. Näkemystä vapaakaupan hyödyllisyydestä on pyritty todistamaan empiirisen evidenssin avulla, jossa etsitään tilastollisia korrelaatioita vapaakaupan ja talouskasvun väliltä. Toisissa tutkimuksissa on taas seurattu kunkin maan kauppapolitiikan muutosten vaikutuksia talouskasvuun.


title: Vapaakauppa

text: Hyötyjen syynä nähdään kilpailun ja taloudellisen tehokkuuden lisääntyminen, skaalaedut (kustannukset yhtä tuotettua hyödykettä kohden laskevat monilla tuotannonaloilla tuotannon määrän kasvaessa) ja ennen kaikkea erilaiset suhteelliset edut. Yksi merkittävä ongelma kaupan esteistä muodostuu tilanteessa, jossa kansalliset tuottajat tarvitsevat tuotantoonsa välittävää pääomaa (koneita tai komponentteja) ulkomailta, ja sen hankkiminen kallistuu kaupan esteiden vuoksi. Suhteellisen edun teorian mukaan valtion kannattaa erikoistua siihen tuotannonalaan, missä se on tehokkain ja ostaa ulkomailta ne tuotteet, mitä muut tekevät tehokkaammin. Näin kokonaistehokkuus kasvaisi ja tuotantokustannukset pienenisivät. Teorian oppi-isä on 1800-luvulla elänyt David Ricardo. Monet taloustieteilijät näkevät, että valtioiden välisen vapaakaupan hyödyt ovat samat kuin kaupan hyödyt yleensäkin, ja rajoille asetetut kaupan esteet haittaavat siinä missä maan sisäisetkin kaupan esteet.


title: Taivaallisen rauhan portti

text: Taivaallisen rauhan portti (yksinkertaistetut merkit: 天安门 ; perinteiset merkit: 天安門; pinyin: Chéngtiānmén) on rakennus joka sijaitsee Taivaallisen rauhan aukiolla, Pekingissä, Kiinassa. Portti on yksi Kiinan tärkeimmäistä symbooleista. Rakennus valmistui Ming-dynastian aikana vuonna 1420.


title: Taivaallisen rauhan aukio

text: Taivaallisen rauhan aukio () eli Tian’anmen-aukio sijaitsee Pekingin keskustassa, Kielletyn kaupungin edessä. Itse asiassa "Tian’anmen" tarkoittaa "Taivaallisen rauhan porttia", itse portti sijaitsee aukion pohjoispuolella ja johtaa keisarilliselle palatsialueelle, Kiellettyyn kaupunkiin.


title: Peking

text: Pekingin ytimessä sijaitsee Kielletty kaupunki ja sen palatsialue. Taivaan temppeli on vanhassa ulkokaupungissa palatsialueesta etelään. Taivaallisen rauhan aukiosta itään sijaitsee puolestaan Työläisten kulttuuripalatsi eli entinen keisarillinen temppeli. Ehkäpä huomattavin vuoden 1949 jälkeen valmistunut rakennus on Mahtava kansan sali Taivaallisen rauhan aukion länsipuolella. Kesäpalatsi rakennettiin aikanaan muurien suojaaman ytimen ulkopuolelle länteen. Pekinginihmisen löytöpaikka Zhoukoudianissa sijaitsee noin 42 kilometriä Pekingin keskustasta lounaaseen Fangshanin kaupunkipiirissä.


title: Mahtava kansan sali

text: Mahtava kansan sali () on Kiinan kansantasavallan parlamenttitalo, jossa kokoontuu säännöllisesti Kiinan kommunistinen puolue. Rakennus sijaitsee Taivaallisen rauhan aukion vieressä Pekingissä. Rakennus valmistui vuonna 1959. Mahtava kansan salin on suunnitellut kiinalainen arkkitehti Zhang Bo. Rakennus edustaa tyyliltään sosialistista realismia.


title: Kiinan kansantasavallan vaakuna

text: Kiinan kansantasavallan vaakuna () on Kiinan kansantasavallan kansallistunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se kuvaa Taivaallisen rauhan porttia, josta avautuu portti Kiellettyyn kaupunkiin Taivaallisen rauhan aukiolta, Pekingissä. Vilja kuvaa maataloutta ja ratas teollisuustyöläisiä. Viisi tähteä kuvaavat Kiinan viittä kansaa tai viittä yhteiskuntaluokkaa.


title: Kesäolympialaisten 2008 kritiikki

text: Suomen puolustusministeri Jyri Häkämies esitti myönteiset arvionsa Pekingissä kesäkuussa 2008 tavatessaan virkaveljensä Liang Guanglien. Tapaaminen tapahtui Taivaallisen aukion verilöylyn 19. vuosipäivänä. Häkämies vaikeni ihmisoikeuksista Kiinassa ja hänen mukaansa Kiina on Suomelle taloudellinen mahdollisuus eikä turvallisuuspoliittinen haaste. Useiden länsilähteiden mukaan Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksessa useita satoja siviilejä ammuttiin tai yliajettiin sotapanssareilla Kiinan armeijan vallatessa kaupungin.


title: Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus

text: Mielenosoitusten vertauskuvaksi on jäänyt tuntematon nuori mies, joka aukion tyhjentämisen jälkeisenä päivänä pysäytti tankkien jonon seisomalla niiden edessä. Tapahtuma sattui Pitkän rauhan kadulla lähellä Peking-hotellia, jossa asui useita toimittajia. He olivat aitiopaikalla kuvaamassa tapahtumaa. Miehen henkilöllisyydestä on esitetty arvailuja mutta ei ole tiedossa, mitä hänelle on myöhemmin tapahtunut.


title: Taivaallisen rauhan aukio

text: Aukion pohjoispuolella, Tian’anmenin portin luoteispuolella sijaitsee Zhongshan-puisto, minkä paikalla oli aikaisemmin keisarillinen temppeli. Puisto on nimetty Kiinan ensimmäisen presidentin Sun Zhongshanin (Sun Yat-sen) mukaan. Zhongshan-puiston itäpuolella, Tian’anmenin portin koillispuolella oli myös aikaisemmin keisarillinen temppeli, josta on sittemmin tehty Työläisten kulttuuripalatsi. Aukion eteläpuolella on 前门 (Qiánmén), etuportti.


title: Pekingin yliopisto

text: Eliitin huippuyliopistona Beida on aina ollut Kiinan opiskelijalevottomuuksien polttopisteessä. Erityisen merkittävä rooli sillä oli tässä suhteessa vuosina 1956–1957 sadan kukan kaudella ja sadan kukan liikkeessä. Tiananmenin aukion liikehdintä Taivaallisen rauhan aukiolla vuonna 1989 alkoi Beidasta, jossa opiskelijat olivat erityisen aktiivisia ja jossa julkaistiin paljon seinälehtiä. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitusten tukahduttamisen jälkeen näyttävät sortotoimenpiteet yliopistoa kohtaan olleen ankaria, vaikkakin Kiinan hallitus pysyy vaitonaisena kaikista kesäkuun 1989 tapahtumista. Siitä lähtien yliopisto on joutunut olemaan varsin tiukan tarkkailun alaisena.


text: Opiskelijat olivat aktivoituneet jo vuonna 1986 mielenosoituksiin, jotka Kiinan johto tukahdutti nopeasti. Huhtikuussa 1989 Kommunistisen puolueen syrjäytetty pääsihteeri Hu Yaobang kuoli. Hän oli ollut uudistusmielinen ja suosittu. Hun kuoltua opiskelijat kokoontuivat Taivaallisen rauhan aukiolle. He vaativat muun muassa parempia taloudellisia oloja ja suurempaa lehdistönvapautta. Hallituksen kielteinen vastaus lehdessä raivostutti mielenosoittajia. Työläisiä sekä tiede- ja kulttuurivaikuttajia liittyi liikehdintään. Joinain päivinä Pekingin kaduilla marssi jopa kaksi miljoonaa opiskelijoita tukenutta pekingiläistä. Tuhansia opiskelijoita aloitti aukiolla nälkälakon.


title: Suojeluskunta

text: Vielä 1920-luvun puolivälissä osa suojeluskuntien valistusohjaajista sai vakuutella, ettei järjestöä ollut luotu kotimaista vasemmistoa vastaan, vaan ulkonaista uhkaa. Kuitenkin tuohon aikaan työväestön osuus jäseneksi liittyneistä kasvoi koko ajan kaupunkien ja kauppaloiden suojeluskunnissa. Samaan aikaan kuin sisäpoliittinen tilanne vakiintui myös Suojeluskuntajärjestön asema teki samoin. Suojeluskuntaharjoituksen ongelmia olivat sotalaitoksen suojeluskuntiin kohdistama vähättelevä asenne, jossa vihjailtiin suojeluskuntiin kerääntyvän armeijaan sopimaton aines. Tämä johtui siitä, että vielä alkuvuosina kouluttajissa ei ollut sotilaita. Toisaalta sotalaitoksessa vuonna 1925-1926 käynnistynyt jääkäriupseerien kapina johti myös siihen, että jääkärimielisiä upseereita tai jääkäriupseereita siirtyi armeijasta Suojeluskuntajärjestön palvelukseen.


title: Suojeluskunta

text: Suojeluskuntajärjestö () oli Suomessa vuosina 1918–1944 toiminut vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö ja kansalliskaarti, joka lakkautettiin Liittoutuneiden valvontakomission määräyksellä syksyllä 1944 fasistisena järjestönä. Ensimmäiset suojeluskunnat perustettiin syksyllä 1917 yksityisten aloitteesta, mutta ne eivät olleet rakenteeltaan ja jäsenistöltään tai muutenkaan samanlaisia kuin vuosien 1918–1944 Suojeluskuntajärjestön suojeluskunnat. Vaikka ne alkujaan perustettiin yksityisinä kansalaisjärjestöinä, vuonna 1918 Suojeluskuntajärjestön organisaatio ja tehtävät vahvistettiin erityisellä asetuksella ja vuonna 1927 lailla.


title: Suojeluskunta

text: Lapuan liikkeen mahtiaikoina 1920–1930-luvun vaihteessa myös jotkut suojeluskuntalaiset syyllistyivät ammattiyhdistysaktiivien ja vasemmistolaisten suomalaisten terrorisointiin. Ammattiyhdistysten jäseniä uhkailtiin väkivallalla, estettiin kulkemasta töihinsä ja aika ajoin myös pahoinpideltiin. Lisäksi suojeluskuntalaisia käytettiin joitakin kertoja lakonmurtajina. Virallisesti suojeluskuntien johto ei tällaista valtuuttanut, mutta käytännössä antoi sen tapahtua.


title: Sotilaspojat

text: Suojeluskunnilla oli ollut poikajärjestöjä jo sisällissodasta lähtien. Tarkoitus oli antaa nuorisolle ennakkovalmennusta aseellisen maanpuolustukseen. 1920-luvulla poikatoiminta supistui, mutta 1930-luvulla jäsenmäärä kasvoi. Vuonna 1930 toiminnassa oli mukana 10 000 12–16-vuotiasta poikaa. 17-vuotiaat saattoivat liittyä jo varsinaiseen suojeluskuntaan. Suojeluskunnissa oli tuolloin yhteensä 345 poikaosastoa. Neljä vuotta myöhemmin 1934 jäseniä oli kaksinkertainen määrä ja osastoja 516. Vuonna 1936 jäsenmäärä oli 24 500 ja talvisodan syttyessä noin 30 000 poikaa. Toiminta keskittyi urheiluun, löyhästi taistelutaktiikoista muistuttaviin maastoleikkeihin ja eräretkeilyyn. Pojille annettiin kuitenkin myös sotilaallista valmennusta ja uskonnollista kasvatusta.


title: Suojeluskunta

text: Suojeluskuntia kehitettiin 1930-luvulla Mäntsälän kapinan jälkeen voimakkaasti. Kommunistien aiheuttaman vallankumousvaaran katsottiin väistyneen ja esimerkiksi Tampereen suojeluskunta lakkasi harjoittelemasta kaupungin valtausta. Sen sijaan suojeluskunnista kehitettiin eversti Aksel Airon johdolla Puolustusvoimien aluejärjestö, joka sai tehtäväkseen liikekannallepanon järjestämisen. Suojeluskuntayksiköille annettiin selkeät kotirintamatehtävät, ja suojeluskuntaan kuuluneet nuoremmat miehet sijoitettiin liikekannallepanossa vakinaisen armeijan yksiköihin.


title: Suojeluskunta

text: Suojeluskunnat perustettiin alun perin yleissuomalaisiksi kokoamaan jäsenistöä kaikista yhteiskuntaryhmistä. Ainakin paikallisesti suojeluskunnissa oli loppukesällä ja alkusyksyllä 1917 mukana monia työväenluokkaan kuuluvia. Tämä oli aktivistien keskusjärjestöön Aktiivisen komitean (AK) tavoite, ja se onnistuikin tässä ainakin Pohjanmaalla, jossa itsenäisyysliikkeen kannatus oli suurinta. AK painotti voimakkaasti tuolloin, että sosiaalidemokraatteja oli saatava toimintaan mukaan ja oli korostettava toiminnan keskittyvän ainoastaan venäläisiä vastaan. Esimerkiksi Lapuan palokunnassa oli tuolloin 11 prosenttia sosialisteja. Työläiset kuitenkin alkoivat varsin pian syksymmällä eroamaan näistä järjestyskaarteista luokkataisteluretoriikan kiihtyessä. Rinnalle perustettiin uusia työväen järjestyskaarteja eli punakaarteja. Aktivistijohtaja Elmo Kailan mukaan yhteistyön suunnittelu oli kuitenkin sosialistien kanssa kariutunut jo toukokuussa 1917, mutta hän yritti vielä marraskuussa. Lokakuussa SAJ:n (Suomen Ammattijärjestö) valtuuskunta antoi virallisen kehotuksen perustaa punakaarteja, koska sen mielestä porvaristo aseistautui työväenluokkaa vastaan. Punakaartien perustaminen johti taas siihen, että aktivistit alkoivat pitää niitä luokkakaarteina. Heidän mielestään työväenliike oli punakaarteja perustaessaan tehnyt valinnan ja asettanut luokkataistelun itsenäisyystaistelun edelle. Toinen johtava aktivisti Kai Donner tiuskaisi: "Sosialistit olivat menneet aivan hulluiksi ja unohtaneet itsenäisyyspyrkimykset luokkakaartiensa takia". Nämä aktivistien syksyn 1917 johtopäätökset ja kevään 1918 tapahtumat taas antoivat oman leimansa suojeluskuntien suhtautumisessa vasemmistoon vuosikymmeniksi eteenpäin.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomen menestys urheilukisoissa oli koko 1920-luvun hyvä. Vuodesta 1925 alettiin järjestää joka toinen vuosi Suomi-Ruotsi-maaotteluita. 1920-luvulla vain miehet kilpailivat. Kisoista ensimmäisen voitti Suomi ja kaksi seuraavaa Ruotsi. Suomessa urheilujärjestöt olivat jakaantuneet vuonna 1919, kun Suomen Työväen Urheiluliitto TUL perustettiin. Urheilijoiden loikkaukset vasemmalta oikealle eli Työväen Urheiluliitosta Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon (SVUL) herättivät runsaasti keskustelua 1920-ja 1930-luvun urheilulehdistössä.


title: Suojeluskunta

text: Tammikuussa 1918 suojeluskuntaliike oli organisoitunut ja muuttunut yhtenäisemmäksi. 26. joulukuuta 1917 oli aloitettu jääkärien johdolla ensimmäinen yhteinen suojeluskuntalaisten päällystökoulu, Vimpelin koulu, jossa koulutettiin joukkueenjohtajia. Kokonaisuudessaan maassa oli noin 500 suojeluskuntaa ja noin 40 000 suojeluskuntalaista. 12. tammikuuta 1918 senaatti sai valtuudet lujan järjestysvallan luomiseksi maahan ja 25. tammikuuta suojeluskunnat julistettiin hallituksen joukoiksi. Punaisten noustessa kapinaan Helsingissä ja Mannerheimin johtamien suojeluskuntalaisten aloitettua venäläisten riisumisen aseista Pohjanmaalla 27. tammikuuta suojeluskuntalaisia oli mukana vapaaehtoisina 17 000–18 000. Myöhemmin säädetty asevelvollisuuslaki toi loputkin suojeluskuntalaiset mukaan sotaan. Suojeluskuntalaiset olivat ottaneet punakaartilaisten kanssa yhteen jo muutamaa päivää aiemmin Kymenlaaksossa ja Karjalassa.


title: Suomen Rautatiehistoriallinen Seura

text: Toiminta kuihtui 1970-luvun loppupuolella ja 1980-luvun alkupuolella höyryveturien kadottua rataverkolta. Kari Salon puheenjohtajakaudella 1987–1999 lehden julkaisussa tapahtuneet uudistukset saattoivat jäsenmäärän nousuun 1980-luvun loppuvuosina ja se on noussut siitä asti vaihtelevalla tahdilla vuosittain. Lari Nylundin puheenjohtajakaudella 2008–2014 jäsenmäärä harppasi merkittävästi ja saavutti ensi kerran 1 000 jäsenen rajan. Seuran pitkäaikainen jäsenyys ei ole harvinaista ja jäsenistössä on yhä useita henkilöitä, jotka ovat olleet toiminnassa mukana alusta asti.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Säännöllinen poliisikoulutus oli Suomessa aloitettu 1918. Ensimmäinen naispoliisikurssi järjestettiin 1923. 1920-luvulla moottoripyöriä ja autoja alettiin hankkia poliisin käyttöön, ja poliisikoirien käyttö lisääntyi. Vuonna 1922 perustettiin poliisin kansainvälinen yhteistyöelin Interpol, johon Suomi liittyi 1929.Puolustusta, hallintoa ja palvelusektoria rakennettiin uudessa tasavallassa ripeää vauhtia, ja tästä syystä valtion ja kuntien virkamieskunta kasvoi vuosien 1910 ja 1940 välisenä aikana kolminkertaiseksi. 1920-luvun alkupuolella armeijassa käytiin kiivasta valtataistelua jääkäriupseerien ja Venäjällä koulutettujen upseerien välillä. Nuoret jääkärit pyrkivät syrjäyttämään niin sanotut 'ryssänupseerit'. Jääkärien vaatimukset sotaväen kehittämisestä, sekä epäluottamus tsaarin armeijassa palvelleita korkeita upseereita kohtaan johtivat lopulta uhkaukseen jääkärien irtisanoutumisesta. Painostuksen seurauksena jopa yleisesikunnan päällikkö ja sotaväen päällikkö joutuivat eroamaan, jääkäriupseerien täyttäessä heidänkin paikkansa. Vasta oman upseerikoulutuksen aloittaminen täydessä laajuudessa rauhoitti eri ryhmien väliset ristiriidat. Ensimmäinen reserviupseerikurssi alkoi Suomen Kadettikoulun entisissä tiloissa huhtikuun alussa 1920.


title: RMS Titanic

text: RMS Titanic oli White Star Line -yhtiön matkustajalaiva, joka törmäsi neitsytmatkallaan 14. ja 15. huhtikuuta välisenä yönä 1912 jäävuoreen Pohjois-Atlantilla ja upposi vieden mukanaan noin 1 500 ihmistä. Laivan päällikkönä toimi White Star Linen kommodori Edward J. Smith. "Titanic" oli sisarlaivojensa RMS "Olympicin" ja HMHS "Britannicin" ohella aikansa suurin ja loisteliain höyrylaiva, ja sitä sanottiin uudenlaisen laipiorakenteensa vuoksi ”käytännössä uppoamattomaksi”. "Titanicin" uppoaminen on yksi historian kuuluisimpia merionnettomuuksia. "Titanicin" uppoamisesta kuuluisiksi tulleita käsitteitä ovat muun muassa ”naiset ja lapset ensin”, ”kapteeni uppoaa laivansa mukana” ja ”orkesteri soittaa loppuun asti”.


title: RMS Titanic

text: "Titanicin" uppoamisen syyksi on myös ehdotettu ”Titanicin kirousta”. Onnettomuus on esimerkiksi liitetty Hope-timantin kiroukseen, vaikka timantti ei koskaan edes ollut "Titanicissa". Kirouksen aiheuttajaksi on esitetty myös Amon-Ran -temppelin papittaren 1890-luvulla Egyptistä löydettyä muumiota, jonka sen omistaja William Thomas Stead olisi kätkenyt "Titanicin" lastiin. Hänen väitetään ostaneen muumion British Museumista. Todellisuudessa muumiota ei ole koskaan säilytetty British Museumissa, missä on edelleenkin näytteillä ainoastaan sen sarkofagin kansi.


title: RMS Titanic

text: "Titanicista" kertovia draamaelokuvia on tehty useita. Ensimmäinen niistä, "Saved from the Titanic", julkaistiin vain 29 päivää laivan uppoamisen jälkeen. Sen pääosaa esitti "Titanicin" uppoamisesta selvinnyt mykkäelokuvatähti Dorothy Gibson. Natsi-Saksa hyödynsi onnettomuutta propagandaelokuvassa "Titanic" (1943). Tämän lisäksi tarina on esiintynyt amerikkalaisessa melodraamassa "Titanic" (1953). Isossa-Britanniassa tuotettua elokuvaa "Titanicin kohtalonyö" ("A Night to Remember", 1958) pidetään yhä historiallisesti totuudenmukaisimpana, mutta taloudellisesti parhaiten on menestynyt James Cameronin "Titanic" (1997), joka oli aikanaan eniten tuottanut elokuva.


title: Titanic (vuoden 1997 elokuva)

text: Elokuvan näyttelijöille palkattiin kokopäiväinen tapaopettaja opettamaan yläluokan hienoa käytöstä vuonna 1912. "Titanicin" sisätiloja edustavat lavasteet oli tehty alkuperäisten mukaan valokuvia hyväksikäyttäen. Käsikirjoituksessa näkyvästi esillä oleva ensimmäisen luokan portaikko rakennettiin aidosta puusta ja se todella tuhoutui uppoamisessa. Huoneet, matot, muotoilu ja värit, yksittäiset huonekalut, koristeet, seinäpaneelit, astiat ja ruokailuvälineet sekä White Star Linen vaakuna ja asusteet mukailivat alkuperäisiä. Lisäksi Cameron palkkasi kaksi "Titanic"-historioitsijaa todentamaan elokuvan historiallisia yksityiskohtia.


title: Titanic (vuoden 1997 elokuva)

text: Vuonna 1996 yhdysvaltalainen tutkija Brock Lovett tiimeineen tutkii "RMS Titanicin" hylkyä etsien ”Valtameren sydän” -nimellä tunnettua kadonnutta timanttikaulakorua. Tiimi nostaa hylystä Caledon "Cal" Hockleyn kassakaapin, uskoen kaulakorun olevan sen sisällä. Kassakaapista kuitenkin löytyy vain piirros alastomasta naisesta, joka kantaa kaulassaan timanttikorua. Piirros on päivätty Titanicin uppoamisyölle 14. huhtikuuta 1912. Iäkäs Rose Dawson Calvert kuulee piirroksesta, ottaa yhteyttä Lovettiin ja kertoo olevansa kuvan nainen. Rose ja hänen lapsenlapsensa Lizzy Calvert matkustavat Lovettin tutkimusalukselle. Kysyttäessä kaulakorusta Rose kertoo muistojaan Titanicilta ja paljastaa olevansa Rose DeWitt Bukater -niminen matkustaja, jonka uskottiin kuolleen Titanicin upotessa.


title: Nostakaa Titanic!

text: Sekä kirjassa että elokuvassa merenpohjassa makaava Titanicin hylky on yhtenä kappaleena. Vuoden 1912 jälkeen virallinen versio haaksirikosta oli, että Titanic oli uponnut yhtenä kappaleena – tämä siitäkin huolimatta että useat matkustajat olivat nähneet laivan notkahtavan tai jopa katkeavan upotessaan. Lopullinen totuus paljastui vasta vuonna 1985, kun tohtori Robert Ballard löysi Titanicin hylyn. Kirja julkaistiin 1976 ja elokuva 1980, joten hylyn todellinen tila ei tuolloin ollut tiedossa.


title: Nostakaa Titanic!

text: "Nostakaa Titanic!" on tieteistarinan kaltainen tekniikkaa ihannoiva teos kylmän sodan ajoilta. Teos sijoittuu julkaisuajankohtansa lähitulevaisuuteen vuosiin 1987–88, jolloin Yhdysvaltain armeija tarvitsee kipeästi mannertenvälisiltä ohjuksilta suojaavan puolustusaseen rakentamiseen "bysanium"-nimistä harvinaista alkuainetta. Bysaniumia ei voida valmistaa laboratorioissa ja maailman tiettävästi ainoa esiintymä Novaja Zemljalla on louhittu tyhjäksi vuosina 1911–12. NUMA jäljittää Novaja Zemljalta louhitun bysanium-esiintymän olinpaikan, jolloin selviää, että lasti mitä ilmeisimmin lepää "Titanicin" hylyssä Atlantin valtameren pohjassa 4 000 metrin syvyydessä. Jotta armeija saisi bysaniumin haltuunsa, on sen suoritettava mahdoton tehtävä ja nostettava "Titanic" vetisestä haudastaan. Nosto-operaation onnistuttua kuvioihin liittyvät myös Neuvostoliiton vakoojat, jotka kaappaavat "Titanicin" myrskyn silmässä. Loppujen lopuksi Pitt ystävineen nujertaa venäläiset ja hinaa "Titanicin" New Yorkin satamaan. Tällöin käy ilmi ettei bysanium olekaan laivassa, vaan se löytyy lopulta pieneltä Southbyn hautausmaalta läheltä Southamptonia, jonne se oli ennen "Titanicin" lähtöä kätketty hämäyksenä. Ohjuspuolustusjärjestelmä toteutetaan ja kylmä sota päättyy mannertenvälisten ydinaseiden tullessa tarpeettomiksi.


title: Titanic (vuoden 1943 elokuva)

text: Titanic on vuonna 1943 ilmestynyt saksalainen sota-aikainen propagandaelokuva, jonka ovat ohjanneet Werner Klingler ja Herbert Selpin. Pääosia esittävät Sybille Schmitz ja Hans Nielsen. Elokuvan tarkoitus oli käyttää "RMS Titanicin" uppoamista hyväkseen saattaakseen brittiläiset ja amerikkalaiset kapitalistit huonoon valoon ja kunnioittaa laivalla olleita saksalaisia sankareina.


title: Titanic (vuoden 1943 elokuva)

text: Elokuva kuvattiin Itämerellä "Cap Arcona" -laivalla. Elokuva sai ensi-iltansa saksalaisten miehittämässä Pariisissa, mutta propagandaministeri Joseph Goebbels kielsi elokuvan pian sen ensi-illan jälkeen, sillä hänestä elokuvassa esiintyvä matkustajien paniikki muistutti liiaksi saksalaiskatsojia heidän pelostaan liittoutuneiden pommituksia kohtaan. Osaa elokuvan kohtauksista hyödynnettiin vuonna 1953 valmistuneessa elokuvassa "Titanicin kohtalonyö".


title: RMS Titanic

text: Vuonna 1898 Morgan Robertson julkaisi "Futility" (”Turhuus”) -nimisen pienoisromaanin, joka kertoi jäävuoreen törmäyksen vuoksi uponneesta "Titan"-nimisestä loistoristeilijästä, joka olisi ollut aikansa ylellisin laiva. Romaanissa kuvattu laiva on hieman "Titanicia" lyhyempi ja teholtaan pienempi, mutta muuten kirjan "Titanin" tiedoissa on nähty yhtäläisyyksiä "Titanicin" tietojen kanssa. Robertson tosin julkaisi vuonna 1912 kirjastaan uuden version, jossa aluksen mittoja oli muutettu vastaamaan enemmän "Titanicia".


title: Palkka

text: Palkkatietämyksellä tarkoitetaan sitä, että yksilö tuntee palkan määräytymisperusteet ja ymmärtää, miten oma työsuoritus vaikuttaa palkkaukseen. Aalto-yliopiston tutkimuksen mukaan harva Suomessa ymmärtää, miten voisi vaikuttaa omaan palkkaansa tai miksi ylipäätään saa sellaista palkkaa kuin saa. Jopa puolet vastaajista ei tutkimuksessa tiennyt, miten heidän suorituksensa vaikuttaa heidän palkkaansa. Joka toisella ei myöskään ollut käsitystä, miten heidän on toimittava, jotta he voisivat saada palkankorotuksen. Palkkatietämys on parempi, jos palkka-asioita ei organisaatiossa salailla, vaan niistä viestitään avoimesti – esim. tiedot palkkatasojen määrittelyistä ovat kirjallisesti saatavilla.


title: Palkkakatto

text:
Palkkakatolla tarkoitetaan tietyissä ammattiurheilun liigoissa sitä summaa, jonka joukkue voi enintään käyttää pelaajien palkkoihin. Palkkakaton tarkoitus on pitää seurojen kulut kurissa ja estää rikkaiden seurojen dominointi rahan voimalla.
NHL:ssä palkkakatto oli käytössä sen alkuvuosina muun muassa 1930-luvun laman aikana. Tuolloin katto oli 62 500 dollaria joukkuetta kohti ja suurin sallittu yhden pelaajan palkka oli 7 000 dollaria. Palkkakatto otettiin uudelleen käyttöön kaudeksi 2005–2006. Tuolloin joukkueen palkkakatto oli 39 miljoonaa ja yhden pelaajan maksimipalkka 7,8 miljoonaa. Palkkakatto on kuitenkin noussut joka kauden jälkeen. Esimerkiksi kaudella 2010–2011 katto oli 59,4 miljoonaa dollaria yksittäisen pelaajan palkan ollessa maksimissaan 11,88 miljoonaa. Kauden 2013–2014 palkkakatto oli 64,3 miljoonaa dollaria.


title: Vaalilahjonta

text: Säännöksessä mainittu palkkio tarkoittaa rahaa tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta. Äänestämään taivuttamisella tarkoitetaan moitittavaa, selkeää ja epäasiallista pyrkimystä vaikuttaa äänestäjän äänestyskäyttäytymiseen. Taivuttelun kohteena on yksi tai useampi henkilö. Jos sen sijaan antaa valitsijakunnalle tavanomaisen vaalilupauksen, jossa lupaa heille taloudellisia etuja, ei syyllisty rikokseen, vaikka tulisi valituksi. Sallittua on myös pyrkiä vaikuttamaan äänestäjiin vaalitilaisuudessa suoritetulla tarjoilulla ja vähäarvoisilla lahjoilla. Tällöin on kyseessä sallittu äänestyspäätökseen vaikuttaminen, ei tuomittava äänestämään taivuttaminen. Jopa äänestäjän kuljettaminen äänestyspaikalle on sallittua, kunhan kuljetuksen ehdoksi ei aseteta tietyn ehdokkaan äänestämistä.


title: Lakkautuspalkka

text: Lakkautuspalkka () on järjestelmä, jossa valtion virkamies viran lakkauttamisen yhteydessä siirretään nauttimaan erityistä palkkaa eläkeikään saakka ilman, että siihen liittyy mitään virka- tai työtehtäviä. Lakkautuspalkkaa saava virkamies on edelleen virkasuhteessa valtioon ja se ajanjakso, jolta on maksettu lakkautuspalkkaa, luetaan hyväksi eläkettä määritettäessä. Jos virkamies menee valtion, kunnan, valtion liikeyrityksen tai valtioenemmistöisen yhtiön palvelukseen, lakkautuspalkka voidaan pidättää osin tai kokonaan. Lakkautuspalkka määritettiin viimeksi lakkautuspalkkalaissa (182/1931), joka kumottiin vuonna 1988. Lakkautuspalkkalakia sovellettiin kuitenkin aina vuoden 1992 loppuun saakka. Takautuvasti vanhan lain perusteella lakkautuspalkkaa saavia virkamiehiä on vielä muutama kymmenen. Lakkautuspalkkojen maksu loppuu kokonaan muutaman vuoden kuluessa, kun viimeiset lakkautuspalkkaiset virkamiehet siirtyvät eläkkeelle.


title: Määrähinta

text: Määrähinta on tavaran tai palvelun tuottajan tai tukkukauppiaan jälleenmyyjälle määräämä hinta tai vastike. Jälleenmyyjän on käytettävä määrähintaa myydessään tai vuokratessaan hyödykkeitä. Suomessa alimman ja ylimmän sallitun myyntihinnan käyttäminen on kielletty kilpailunrajoituslailla (480/1992, 4 §), jonka rikkomisesta voidaan asettaa kilpailunrikkomismaksu (seuraamusmaksu). Määrähinnan käytön kieltäminen ei estä käyttämästä ohjeellisia hintoja, yksinmyyntisopimuksia tai muunlaista tarjonnan rajoittamista. Alimman sallitun myyntihinnan käytöllä pyritään estämään jälleenmyyjien välinen hintakilpailu ja varmistamaan näiden mielenkiinto tuotteen kauppaamiseen. Ylimmällä sallitulla myyntihinnalla pyritään vaikuttamaan jälleenmyyjien korkeaksi kohonneisiin hintoihin tuotteen menekin edistämiseksi.


title: Vähimmäispalkka

text: Ay-liikkeen Palkansaajien tutkimuslaitoksen mukaan pitkän aikavälin työvoiman kysynnän palkkajousto on Suomessa -0,4 (eri yrityksissä 0,1 - 2,1, elintarviketeollisuudessa 0,7 ja vähittäiskaupassa 0,5). Tämä tarkoittaa, että jonkin yrityksen tai alan palkkojen nousu 1 %:n verran vähentää sen yrityksen tai alan työllisyyttä keskimäärin 0,4 %. Tästä ei kuitenkaan ole suoraan pääteltävissä minimipalkan muutoksien vaikutusta työllisyyteen. Saman lähteen mukaan: "Vaikka korkeampien minimipalkkojen uskotaan yleisesti vähentävän etenkin nuorisotyöllisyyttä, ei empiirinen tutkimusaineisto ainakaan Yhdysvaltain osalta yksiselitteisesti tue tätä väitettä. Eräissä viimeaikaisissa tutkimuksissa on päädytty tulokseen, jonka mukaan minimipalkkalainsäädännön muutoksilla ei ole ollut vaikutusta työllisyyteen tai että minimipalkkatason ja työllisyyden välinen yhteys on ollut jopa positiivinen. (Card & Krueger: 1995.) Näkemys ei kuitenkaan ole vielä saavuttanut yleistä hyväksyntää (esim. Neumark & Wascher 2004)." Kansantaloustieteen oppikirjan mukaan Suomen pitkän aikavälin palkkajousto olisi (miinus) 0,7 - 1, siis vaikutus olisi noin kaksinkertainen.


title: Tulospalkkaus

text:
Tulospalkkaus on yleensä aikapalkkausta täydentävä palkkausmuoto, jolla pyritään kannustamaan tärkeinä pidettyjen tavoitteiden saavuttamista. Aikapalkkauksessa palkka määräytyy henkilön hoitaman tehtävän vaativuuden ja henkilön pätevyyden perusteella mistä syystä aikapalkat ovat yleensä henkilökohtaisia. Tuntipalkka ja kuukausipalkka ovat tyypillisiä aikapalkkoja. Tulospalkkausmuodot voidaan jakaa perinteisiin eli hyvin kauan käytettyihin palkkausmuotoihin ja moderneihin tavoite- ja tulosjohtamisen myötä syntyneisiin palkkausmuotoihin.
Perinteiset tulospalkkiomuodot ovat olleet käytössä kauan eikä niiden alkuperä ole edes tunnettu. Näitä perinteisiä tulospalkkausmuotoja ovat tyypillisesti
"Myyntiprovisio" on yleensä myyjälle myyntimäärästä tai myytyjen tuotteiden kannattavuudesta laskettu prosenttiosuus. Prosenttiosuus on ennalta sovittu ja sen perusteella määräytyvällä provisiolla on tarkoitus kannustaa myyjää suurempaan myyntimäärään tai kannattavampaan myyntiin. "Urakkapalkkauksessa" erotetaan aikaurakka ja rahaurakka. Aikaurakassa sovitaan vakioaika tietylle työsuoritukselle ja palkka maksetaan tämän vakioajan perusteella. Rahaurakassa sovitaan työtuloksen määrän perustuva ansio tai työkokonaisuudesta maksettava korvaus. "Tuotantopalkkio" on vanhahko tuotannon määrään sidottu palkkausmuoto, jolla yleensä kannustettiin vain suurempaan tuotantoon. Monipuolisemmat tulospalkkausmuodot ovat usein syrjäyttäneet sen. Tuotantopalkkioksi kutsutaan myös tuottajille maksettuja tukipalkkioita. "Erilaisilla palkkiopalkoilla" voidaan kannustaa laatuun, virheettömyyteen, turvallisuuteen, aloitteisiin jne.


title: Valomerkki

text: Valomerkki tai pilkku tarkoittaa ravintolassa tai muussa anniskelupaikassa sitä, että alkoholijuomien tarjoilu loppuu. Valomerkki ilmaistaan esimerkiksi valoja räpsäyttämällä, soittamalla kelloa tai ilmoittaen verbaalisesti. Jos anniskelupaikka suljetaan kello 24:n jälkeen, anniskelu pitää lopettaa viimeistään puoli tuntia ennen anniskelupaikan sulkemisaikaa. Suomessa anniskelupaikoissa saa tarjoilla 1.30 asti, mutta aluehallintovirastolle tehtävällä ilmoituksella on mahdollista jatkaa tarjoilua enintään neljään asti.


title: À

text: Ilmaus "à" on ranskan prepositiosta lainattu tapa merkitä kappalehintaa tai muuta yksikkökohtaisesti laskettavaa ominaisuutta. Merkintää käytetään etenkin hintakylteissä ja laskuissa: ”kuusi purkkia hunajaa à 2 euroa yht. 12 euroa." Sana voidaan usein korvata merkityksen mukaan joko sanalla ”kappaleelta” tai ”kukin”. Merkintä voi tarkoittaa myös vaihteluväliä. Tällöin se voidaan korvata ajatusviivalla tai muulla ilmauksella, esimerkiksi ”4 à 6” tarkoittaa samaa kuin ”4–6” tai ”4:stä 6:een”.


title: Vöyri

text: Maksamaan nimi on seudulla liikkuneiden suomenkielisten erämiesten tai varhaisten suomalaisten asukkaiden antama. Sen lopussa on suurta saarta merkitsevä sana "maa". Nimi on alkuaan tarkoittanut saarta, jonka eteläkärjessä nykyinen kirkonkylä sijaitsee. Myöhemmät ruotsinkieliset asukkaat ovat paikalle asetuttuaan ottaneet sen oman asutuksensa nimeksi. Nimen alussa lienee varsinkin karjalaisissa lähteissä esiintyvä henkilönnimi "Maksima"-, "Maksi"-, "Maksa"- ja "Maksi"-alkuisia paikannimiä on myös Pohjois-Pohjanmaalla, jonka vanhassa paikannimistössä näkyy selvä itäinen vaikutus. Ruotsinkielistä "Maxmo"-nimeä vastaava suomalaistettu nimiasu on ennen vakiintumistaan etsinyt muotoaan: Elias Lönnrotin sanakirjassa 1874-80 nimi on muodossa "Maksamo", Ralf Saxénilla "Maksanmaa" (1897) ja "Suomenmaa"-kirjassa 1925 "Maksamaa".


title: Perämies

text: Nykyisissä liikennekoneissa täytyy olla kaksi ohjaajaa, joista toisesta siis käytetään nimitystä perämies. Kapteeni suunnittelee perämiehen kanssa lennon ja kumpikin ohjaa konetta vuorollaan, yleensä toinen menomatkan ja toinen tulomatkan. Jokainen liikennelentäjä aloittaa uransa perämiehen tehtävissä. Liikennekoneen päällikkönä toimiminen edellyttää käytännössä ATPL-lupakirjaa (liikennelentäjän lupakirja) ja tarvittavaa määrää tunteja koneen ohjaajana, minkä raja vaihtelee lentoyhtiöittäin. Lentokoneen kapteeni ja perämies saattavat lentokokemukseltaan olla yhtä päteviä, mutta yleensä koneen päällikkönä toimii kokeneempi lentäjä. Lentokoneissa perämies istuu oikeanpuoleisella, helikoptereissa vasemmanpuoleisella istuimella, ja hänellä on edessään sama mittaristo ja ohjaimet kuin kapteenillakin.


title: Perämies

text: Perämies on ilmailualan tai meriliikenteen päällystön ammattinimike.


title: Perämies

text: Ilmailualalla perämies on virka-asemaltaan nuorempi lentokoneen ohjaaja. Jokaiselle lennolla olevalle koneelle täytyy olla nimettynä koneen päällikkö, jota liikennelentokoneista puhuttaessa kutsutaan kapteeniksi. Hän on vastuussa koneesta, miehistöstä, rahdista ja matkustajista. Hänellä on myös laillinen päätösvalta tietyistä vastuulleen kuuluvista asioista. Perämiehellä on hihassaan tunnuksena yleensä kaksi tai kolme raitaa, kapteenilla neljä.


title: Perämies

text: Perämies on laivalla päällystön jäsen, jonka tehtäviin kuuluu vahdinpito ja laivan miehistön työnjohto. Yliperämies vastaa lastauksesta ja on laivan päällikön varamies.


title: Perhetyö

text: Perhetyö on yleensä yhdistelmä käytännön toimia ja psykososiaalista tukea perheelle. Työskentely tapahtuu tavallisesti perheissä tai sen lähiympäristössä, jolloin perhetyöntekijä antaa apua keskustelemalla ja tukemalla arjen toimintoja auttaen esimerkiksi lastenhoidossa ja kodin päivittäisissä töissä. Perheen vanhemmat voivat saada tukea kasvatuksessa ja lapselle voidaan järjestää toimintaa, joka tukee hänen hyvinvointiaan. Kun perhetyötä tehdään lastensuojelun avohuollon tukitoimena, siitä tulee tehdä päätös ja kirjallinen lausunto asiakassuunnitelmaan tavoitteineen. Kun työskentely aloitetaan, sen tulee olla mahdollisimman tavoitteellista ja siitä tehdään selkeä suunnitelma. Suunnitelma ja sen tavoitteet laaditaan yhdessä perheen kanssa, näin työskentelystä pyritään tekemään motivoivaa ja sitovaa myös perheelle. Työskentelyn kestolle ei ole tiettyjä määräaikoja, sitä on kuitenkin syytä arvioida vuoden jakson jälkeen jos edistymistä tavoitteissa ei ole tapahtunut.


title: Perämies

text: Perämiehiä koulutetaan merikapteenikoulutusohjelmassa ammattikorkeakoulussa tai vahtiperämieskoulutusohjelmassa ammattiopistossa.


title: Perämies

text: Perämiehen on oltava pätevyydeltään vähintään vahtiperämies. Tämä edellyttää suoritettua vahtiperämiehen tutkintoa ja 12 kuukauden ohjattua harjoittelua päällystöharjoittelijana tai 36 kuukauden merikokemusta pätevänä vahtimiehenä. Päällystöharjoittelijasta käytettiin aiemmin nimikettä "aliperämies".


title: Työttömyyskassa Nomit

text: • työskentelee esittävän taiteen alalla esimerkiksi muusikkona, laulajana tai näyttelijänä tai


title: Perämies

text: Perämiehen koulutuksesta on säädetty kansainvälisellä IMO:n alaisella STCW-sopimuksella ("International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers").


title: Perämies

text: Perämies tarkoitti alun perin laivan ohjaajaa (, ), joka istui laivan perässä käyttäen peräsintä tai melaa. Sittemmin isommissa aluksissa tuli yleisemmäksi, että perämies ohjasi peräsintä keulassa olevasta ruorista.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Stalinin henkilöpalvonta saavutti täyden mittansa 1930-luvulla. Vielä 1920-luvulla kirjallisuudessa saattoi esiintyä arvostelua Stalinia kohtaan, mutta 1930-luvulla kaikki kirjallinen ilmaisu oli kesytetty henkilöpalvonnan palvelukseen. Palvonta oli saavuttanut kirjallisuudessa vuosikymmenen puoleenväliin mennessä sellaiset mittasuhteet, että elokuussa 1936 "Izvestija"-lehden pääkirjoituksessa todettiin ilmeisen rehellisesti: ”Kirjailijat eivät enää tiedä, mihin verrata sinua, eikä runoilijoilla enää ole tarpeeksi kielellisiä helmiä kuvailemaan sinua.” Hallinnon eri tasoilla kilpailtiin tuotantolaitosten, kylien, teatterien ja muiden laitosten nimeämisellä Stalinin mukaan. 1940-luvulle tultaessa Neuvostoliiton kartalla olivat Stalingradin lisäksi Stalinskin, Stalinogorskin, Stalinabadin, Stalinski’n, Stalinogradin, Stalinisin ja Stalinaulin kaupungit.


title: Vasili Aksjonov

text:
Maanpakolaisuuteen Aksjonovin ajoi erityisesti hänen teoksensa "Ozhog" ('polte'), jossa hän kuvasi kiellettyä aihetta, Stalinin ajan sortoa.
Teos "Volterjantsy i volterjanki" ('Voltairelaismiehiä ja voltairelaisnaisia') perustuu Katariina Suuren ja Voltairen väliseen kirjeenvaihtoon. Teos sai venäläisen Booker-palkinnon vuonna 2004.


title: Venäjä

text: Vuoden 1917 vallankumouksen ja sitä seuranneen sisällissodan jäljiltä Venäjän kulttuurielämä oli kaaoksessa. Jotkut vanhemmat kirjailijat jättivät maan samalla, kun kirjailijoiden nuori sukupolvi, joka yleensä ainakin hieman tuki vallankumouksen ideaaleja, alkoi ilmaantua. Jotkut näistä perustivat kirjailijoiden järjestöjä tarkoituksenaan luoda uutta työväenluokan kulttuuria, joka sopisi vallankumouksen myötä syntyneen uuden valtion aikakaudelle. 1920-luvulla kirjailijat saivat tehdä työtään rauhassa, mutta 1930-luvulla Stalinin aikana kirjallisuuden viralliseksi ohjenuoraksi tuli sosialistinen realismi. Stalinin kuoleman jälkeen rajoituksia vähennettiin.


title: Ristiriidattomuuden teoria

text: 1950-luvun keskustelussa puhuttiin ironisesti ”hyvän ja paremman” sekä ”paremman ja erinomaisen” välisen taistelun kuvauksesta, jota edustivat monet Stalin-palkinnon saaneet teokset kuten Semjon Babajevskin romaanit ”Kultaisen tähden ritari” ja ”Valo maan yllä”, Ivan Pyrjevin elokuva ”Kubanin kasakat” sekä Anatoli Sofronovin näytelmä ”Moskovalainen luonne”. Hyökkäykset ristiriidattomuuden teoriaa vastaan ja Stalinin kuoleman jälkeinen suojasää johtivat kirjallisuuden ja taiteen osittaiseen vapautumiseen, mutta monet kipeät aiheet pysyivät edelleen kiellettyinä.


title: Max Jakobson

text: Marraskuussa 1979 järjestetyssä talvisota-aiheisessa televisiokeskustelussa Jakobson nimesi Josif Stalinin sodan syttymiseen keskeisesti vaikuttaneeksi henkilöksi, mikä merkitsi jyrkkää poikkeamista tuon ajan virallisesta historiankirjoituksesta. Silloisen suomettumisen ajan henkeä kuvaa Jakobsonin ja haastattelijana toimineen Antero Kekkosen kyseisessä keskustelussa käymä sananvaihto, jonka Jakobson on selostanut "Diplomaattien talvisota" -teoksensa 6. painoksen (1989) esipuheessa: ""Toimittaja kysyi, onko osoitettavissa joitakin henkilöitä, joiden voi sanoa olleen syypäitä sodan syttymiseen. Vastasin: 'Miten olisi Stalin?' Haastattelija ojensi minua välittömästi. 'Tarkoitin Suomen puolella', hän selitti."" Jakobson sai haastattelun jälkeen kansalaisilta runsaasti kiittävää palautetta.


title: Abhasian historia

text: Abhaasien sorto lopetettiin Stalinin kuoltua 1953, ja abhaaseille annettiin suurempi asema alueensa hallinnossa. Etnisiä kiintiöitä perustettiin tiettyihin virkoihin, mikä antoi abhaaseille väestöosuuteensa nähden jopa suhteetonta valtaa. Joidenkin mielestä tämä edusti ”hajota ja hallitse” -politiikkaa, jossa paikallisille eliiteille annettiin valtaa neuvostojohdolle annetun tuen vastineeksi. Georgialaiset kokivat järjestelmän epäreiluna syrjintänä, mikä lisäsi alueen jakautuneisuutta.