title: Vedenkäsittely

text: Vedenkäsittelymenetelmään vaikuttaa raakaveden laatu ja tarvittava määrä. Pintavesi vaatii yleensä enemmän käsittelyä kuin pohjavesi. Raakaveden mukaan vesilaitokset jaetaan pohjavesilaitoksiin, pintavesilaitoksiin tai tekopohjavesilaitoksiin. Pohjavesi kelpaisi usein sellaisenaan talousvedeksi, kun veden laatua verrataan talousvedelle asetettuihin laatuvaatimuksiin ja -suosituksiin. Pohjavesikin vaatii kuitenkin yleensä käsittelyä, sillä pohjavesi on usein hapanta aiheuttaen verkostoon syövyttävyyttä ja raakaveteen voi kulkeutua esimerkiksi rankkasateiden seurauksena haitallisia mikrobeja. Pintavesiin päätyy lika-aineita ja haitallisia mikrobeja ympäristöstä sadevesien, valumavesien ja ilman mukana sekä ihmisen toiminnan seurauksena, joten pintavesi vaatii aina tehokkaan käsittelyn.


title: Pohjavesi

text: Pohjavedet muodostavat jäätiköiden jälkeen toiseksi suurimman makean veden varaston maapallolla. Pohjaveden kelpoisuus juomavedeksi johtuu siitä, että se on maakerrosten läpi suotautuessaan puhdistunut epäpuhtauksista, kuten haitallisista bakteereista. Samalla veteen liukenee useita hyödyllisiä suoloja. Ihmiselle käyttökelpoisinta on hiekka- ja sorapitoisesta maaperästä tai peruskallion halkeamista löytyvä, paljon vapaasti liikkuvaa vettä sisältävä pohjavesi.


title: Karevansuo

text: Kalliokohoumat ja hiekkakuopat ohjaavat pohjaveden virtauksia Karevansuon alueella. Kalliokohoumat myös jakavat pohjavettä erillisiin pohjavesialtaisiin, jonka takia pohjavedenpinnan korkeuserot ovat suuria. Pohjaveden päävirtaussuunta alueella on länsi-lounas. Pohjavesi purkautuu tihkumalla laajalle alueelle Karevansuolla ja selvää purkautumiskohtaa ei ole. Pohjavesialueen hiekka ja sora ovat kerrostuneet kalliopainanteisiin. Niiden kerrospaksuudet ovat vähäiset, koska alueella on ollut runsasta soranottoa. Soranotto on tapahtunut laajalla alueella pohjavedenpinnan alapuolella. Karevansuon turvekerrostumien alla on paikoin paksuja hiekka- ja sorakerrostumia.


title: Termohaliinikierto

text: Valtamerissä on yleensä lämmintä, suolaista vettä lähellä pintaa ja sen alla kylmempää ja vähäsuolaisempaa vettä. Nämä eivät normaalisti sekoitu keskenään. On kuitenkin alueita, joissa suhteellisen viileän pintaveden suolapitoisuus kasvaa, kun siitä poistuu suolatonta vettä haihtumisen tai merijään muodostumisen takia. Tällaisilla seuduilla, jotka ovat lähellä maapallon napa-alueita, pintavedestä voi tulla niin tiheää että se valuu pohjaan. Pohjaan tunkeutuva vesi saa aikaan vaakasuuntaisen virtauksen joka jatkuu, kunnes saavuttaa alueita, joissa se pääsee kumpuamaan pintaan. Aiemmin ajateltiin että nousualueet sijaitsevat lähellä päiväntasaajaa Tyynessämeressä ja Intian valtameressä. Havainnot eivät kuitenkaan tue tätä käsitystä. Nykyisin ajatellaan että nousua tapahtuu vähitellen laajoilla alueilla, luultavasti pääosin Etelämannerta kiertävän merivirran yhteydessä mahdollisesti tuulen aiheuttamien virtausten tukemana.


title: Vesivarat

text: Joet, järvet ja meret kerrostavat kaiken ylimääräisen pohjasedimenttiinsä, josta voi, tosin lähinnä ihmisen toiminnan seurauksena, vapautua saasteita tekemään tuhojaan ekosysteemeille ja muille vesivaroille. Kaikkein pahin uhka on kuitenkin veden liikakäyttö uusiutumisnopeuteen nähden. Vesistöt myös rehevöityvät ja happamoituvat, joten samat tekijät ovat saastuttamassa juomavesivarojakin, mutta pohjavedet ovat näiltä tekijöiltä melko hyvin suojassa. Rehevöityminen ilmenee kasvillisuuden lisääntymisenä ja sen syynä on ravinnekuormitus, kun taas happamoituminen ilmenee veden pH:n alenemisena ja sen syynä ovat lähinnä teollisuuden päästöt, muun muassa rikin ja typen oksidit, jotka muodostavat veden kanssa kosketuksiin joutuessaan happoa. Maaperän happamoituessa pohjaveteen voi liueta maaperästä metalleja ja ravinteita.


title: Jäätikköjoki

text: Voimakkaan virtauksen voima saattaa irrottaa kallion murtuneita kohtia ja viedä lohkareita mukanaan. Kulutustoiminta on saattanut olla voimakastakin ja sen tuloksena on syntynyt maastossa edelleen näkyvät satulakurut, subglasiaaliset kurut, nielu-uomat, lieveuomat ja reunanläheisuomat.


title: Pudas

text: Alkuperäisessä merkityksessään Pohjois-Pohjanmaalla sanan pudas merkitys on joen historiallinen sivu-uoma joka on yleensä aiheutunut jää-, tai muusta padosta, joka on hetkellisesti pakottanut joen virtauksen pois varsinaisesta uomastaan. Virtaava vesi on tehnyt pääuoman rinnalle sivu-uoman pehmeään maaperään. Myöhemmin uusi uoma on jäänyt rauhallisesti virtaavan veden osuudeksi, ja jopa tukkeutunut lahdeksi, lammeksi tai suoksi. Putailla onkin havaittavissa selkeä kehityskierto: aluksi uusi pudas on virtaava ja hiekkapohjainen. Myöhemmin pudas kasvaa umpeen ja soistuu puhtaana pitävän virtauksen puuttuessa. Putaan elinkierto alkaa usein uudestaan joidenkin vuosikymmenten jälkeen kun uusi jääpato tukkii joen pääuoman ja virtaus käy putaan kautta puhdistaen sen mudasta ja lieoista. Putaiden flora ja fauna ovatkin tyypillisesti hyvin rikkaita ja erikoisia putaan luonteen virtaveden, lammen ja suon alati muuttuvana ekosysteeminä. Putaan nimellä kutsutaan myös uoman rinnalla olevaa saarta tai nientä esm. Kollajan Mörköpudas (kartoissa Punkkisaari) ja Puukkopudas. Putaita ei ole vielä tyypitetty EU:ssa erityiseksi luontotyypiksi, mutta asiaa viedään eteenpäin.


title: Kapina

text: Kapinoinnilla pyritään muuttamaan epätyydyttäväksi koettu asiantila. Kapinoinnilla on pyritty esim. hallituksen kaatamiseen ja vallankaappaukseen tai yhteiskuntajärjestyksen kumoamiseen vallankumouksella. Historiallisesti kapina-sanaa käytettiin epäonnistuneesta vallankaappauksesta tai -kumouksesta.


title: Tukahduttava vaikutus

text: Tukahduttava vaikutus, hyytävä vaikutus tai pelotevaikutus on oikeudellisia tai hallinnollisia toimenpiteitä, joilla on mielipiteenilmaisua rajoittavia vaikutuksia. Esteet voivat tulla julkiselta ja/tai yksityiseltä taholta ja niillä pyritään rajoittamaan sanavapautta. Ilmiö tekee hallaa toimittajien, älymystön ja aktivistien tekemälle työlle. Esimerkiksi epämääräiseksi europarlamentissa mielletty ehdotus "julkiseen yllytykseen terrorismiin" kriminalisoimiseksi tulkittiin sanavapautta tukahduttavaksi vähintään yhden europarlamentaarikon taholta. Myös muilla elämän osa-alueilla esiintyy tukahduttavaa vaikutusta. Muun muassa perusoikeusvirasto totesi homoseksuaalisuuden edistämisen tai levittämisen kieltämisen lamaannuttavan vapaata ilmaisua ja keskustelua.


title: Tutkain

text: Tutkain-sana merkitsee terävää kärkeä, piikkiä tai pistintä, kudontaterminä (monikossa: "tutkaimet") loimilankojen loppupäitä. Sana esiintyy tunnetussa sanonnassa "On turha potkia tutkainta vastaan". Sanonta on peräisin Raamatun vanhemmista suomennoksista. Vanhassa kirkkoraamatussa, kohdassa Apostolien teot 9:5 sanonta on muodossa "Työläs on sinun potkia tutkainta vastaan". (Uudessa kirkkoraamatussa tutkain on korvattu sanalla "pistin".) Tässä raamatunkohdassa tutkain-sanan yleensä selitetään tarkoittavan maataloustyökalua, teräväpäistä keppiä, jota käytetään esimerkiksi vetohärkien ohjaamiseen.


title: Voiton tie

text: "Voiton tien" mukaan kapina on luokkasodan eli kansalaissodan välttämätön ensimmäinen vaihe, jossa proletariaatti pyrkii valtaamaan itselleen poliittisen vallan jollain alueella. Vaikka kapinan tarkoituksena on johtaa sotaan, on olemassa erityinen ”kapinan taito”, joka eroaa sotataidosta. Tarkkoja yleispäteviä sääntöjä menestyksekkään kapinan tekemiselle ei voida antaa. Tutkija Markku Salomaan mukaan nämä huomiot ovat yhteensopivia sotateoreetikko Carl von Clausewitzin ajatusten kanssa. Lehén esitteli kuitenkin lopulta runsaasti erilaisia käytännöllisiä ohjeita kapinan tekemiseen. Erityisen tärkeänä hän piti maanalaisen verkoston luomista sotaväen sisälle. Hän oli myös sitä mieltä, että liiallinen humaanisuus vastustajaa kohtaan kapinan aikana on vahingollista ja tämän vuoksi työväenluokan on oltava tarpeen vaatiessa valmis turvautumaan myös vallankumoukselliseen terroriin.


title: Vaalilahjonta

text: Säännöksessä mainittu palkkio tarkoittaa rahaa tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta. Äänestämään taivuttamisella tarkoitetaan moitittavaa, selkeää ja epäasiallista pyrkimystä vaikuttaa äänestäjän äänestyskäyttäytymiseen. Taivuttelun kohteena on yksi tai useampi henkilö. Jos sen sijaan antaa valitsijakunnalle tavanomaisen vaalilupauksen, jossa lupaa heille taloudellisia etuja, ei syyllisty rikokseen, vaikka tulisi valituksi. Sallittua on myös pyrkiä vaikuttamaan äänestäjiin vaalitilaisuudessa suoritetulla tarjoilulla ja vähäarvoisilla lahjoilla. Tällöin on kyseessä sallittu äänestyspäätökseen vaikuttaminen, ei tuomittava äänestämään taivuttaminen. Jopa äänestäjän kuljettaminen äänestyspaikalle on sallittua, kunhan kuljetuksen ehdoksi ei aseteta tietyn ehdokkaan äänestämistä.


title: Palaminen

text: "Polttaa"-sanasta paljastuu toinen tulen sytyttämisen tapa. Sana polttaa on sukua porata-sanalle, ja tämä yhteys käy selvemmäksi läheisistä sanoista "porottaa" ja "poro" (tuhka). Sanojen taustalla on kitkan kasvattamaan lämpöön perustuvan tuliporan käyttö. Tulipora on keppi, jota on pyöritelty nopeaan tahtiin joko kämmenten välissä tai jousen avulla, samalla, kun sen päätä on painettu puuta vasten. Hankaus on lämmittänyt puuta ja lopulta sytyttänyt sen palamaan. "Nuohous" on voinut myös merkitä tulen hankaamista, ja poron tavalla myös "nuoha" on merkinnyt tuhkaa. Vaivoin kytevän aineksen eli kydön nostatus ilmiliekkiin, "lietsonta", taas tarkoittaa puhumista tulelle eli puhaltamista tuleen, samaan tapaan kuin loitsu tarkoittaa puhumista ikään kuin jotain yliluonnollista puhaltaen. Sana "liekki" lieneekin tullut lietsoa-sanasta ja tarkoittanut lietsottua tulta, ilmiliekkiä. Ilmestyessään liekki "leimahtaa".


title: Koneiden kapina

text: Koneiden kapina eli kyberneettinen kapina on kuvitteellinen tai mahdollisesti tulevaisuudessa tapahtuva kehityskulku, jossa tekoälyyn pohjautuvat laitteet pyrkivät ottamaan poliittisen, taloudellisen ja sotilaallisen vallan itselleen. Useissa koneiden kapinan fiktiivisissä kuvauksissa ihmisten eloonjäänti perustuu ihmisluonnon tunteellisiin ja epäloogisiin ominaisuuksiin, joita koneilla ei ole. Ihmiseen verrattuna valokuvamuisti ja moniajo-ominaisuudet puolestaan antavat tekoälylle huomattavaa etua.


title: Pakottaminen

text: Monessa tapauksessa pakottamisen tunnusmerkistö täyttyy, vaikka käytetään täysin laillisia keinoja, jos teon tavoite on laiton. Esimerkiksi rikollisryhmä voi pakottaa irtautumaan haluavan jäsenensä pysymään ryhmässä uhkaamalla häntä ilmiannolla poliisille. Toisaalta vaikka tekoa voitaisiin pitää pakottamisena, teosta saatetaan jättää syyttämättä ja tuomitsematta, jos sen tavoite on hyvää tarkoittava. Tuomiota tuskin tulee, jos alkoholistin puoliso kaataa löytämänsä alkoholin viemäriin ja takavarikoi puolisonsa rahat ja maksukortit. Sen sijaan yleispäteviä ohjeita ei voida antaa siitä, milloin keinon ja tavoitteen suhde on väärä? Jos suhde ei ole puolustettavissa, on tapaus oikeudetonta pakottamista. Keinolla ja tavoitellulla asiantilalla pitäisi olla ainakin jonkinlainen perusteltavissa oleva yhteys.


title: Kuittaus

text: Kuittaus tarkoittaa sopijapuolten saamisten käyttämistä puolin ja toisin velkojen maksuksi. Kuittauksessa saamisoikeus lakkaa siltä osin kuin saaminen kattaa velkaa. Kuittaantuvia saamisia nimitetään pääsaatavaksi ja vastasaatavaksi, joka on kuittausilmoituksen tehneen saaminen. Kuittaus toteutetaan osapuolten sopimalla tavalla. Vapaaehtoinen kuittaus toteutuu sopimuksen määrittelemällä tavalla, ellei sivullisen tahon etu rajoita sopimusvapautta. Kuittausmenettelyn hyvinä puolina pidetään suoritustavan mukavuutta, nopeutta, perinnän varmuutta ja yksinkertaisuutta. Kuittausta haluavan ei tarvitse turvautua viranomaisten apuun eikä pääse syntymään tilannetta, että oman velkansa maksettuaan jäisi ilman vastapuolen suoritusta. Siksi kuittaus on suosittu perimiskeino.


title: Kapina

text: Merenkulkuyhteyksissä kapinalla tarkoitetaan laivan miehistön jäsenten toimia, joilla he pyrkivät saamaan aluksen komentoonsa. Merillä kapinoinnista rangaistuksena oli perinteisesti kuolemanrangaistus. Ison-Britannian laivaston sotalait ovat muuttuneet niiden vuosisataisten olemassaolon aikana hieman. Nykyiset sotalait ovat peräisin 1700-luvun puolivälistä sillä erotuksella, ettei kuolemanrangaistusta enää käytetä. Yhdysvaltain sotaoikeuden säännöstön artikla 94 määrittelee mahdolliseksi rangaistukseksi kuoleman.


title: Koski

text: Vapaana virtaavia koskia on Suomessa etenkin maan pohjoisosissa. Suomen tunnetuimpia vapaana virtaavia koskia on Oulankajoen Kiutaköngäs, mutta suurin on Tornion Kukkolan kylässä sijaitseva Kukkolankoski. Koskien äärelle rakennettiin vesimyllyjä ja rautaruukkeja jo 1500-luvulla, ja niiden ympärille syntyi ruukkiyhteisöjä, koska niistä saatiin teollisuudessa tarvittavaa vesivoimaa. Tunnettuja valjastettuja koskia ovat esimerkiksi Imatrankoski, Kyröskoski, Tammerkoski, Korkeakoski ja Ankkapurha.


title: Matkalla jossain Suomessa

text: Matkalla jossain Suomessa on YLE Kultturin tuottama, Yle Teema-kanavalla vuonna 2010 ensiesitetty kuusiosainen TV-sarja, jossa kolme viiden hengen ryhmää matkaavat jossain Suomessa kulkuvälineinään kolmivaihteiset polkupyörät, puiset järvisoutuveneet, vaelluskengät sekä omat lihakset. Matka päättyi Heinäveden Valamoon. Pyöräilijät polkaisivat liikkeelle Lahdesta, soutajat laskivat airot veteen Kerimäellä ja kävelijät aloittivat mutkaisen taipaleensa Kolilta. Sarja on YLEn ja SLUn yhteistuotantoa.


title: Saarikenttä

text:
1960-luvun alussa Suomessa kokeiltiin kenttien uusia pinnoitemateriaaleja, ja Saarikenttä sai mainetta maan parhaana tiilimurskakenttänä. Seuraavat kaudet Saarikentällä ilman miesten pääsarjapesäpalloa olivat vuodet 1972 ja 1973. Kentällä ei pelattu miesten pääsarjaotteluita myöskään kausilla 1980, 1982, 1985, 1986 ja 1989. Vuonna 1983 rakennettiin uudet kuulutustilat. Tuolloin katsomoon mahtui istumaan 1 500 henkeä, mutta osoittautui, että monissa otteluissa se ei riittänyt.
Vuodet 1990–1992 olivat Saarikentälle menestys. Vuonna 1990 siellä pelattiin toistaiseksi ainoan kerran Itä–Länsi-ottelu, ja 1991 ja 1992 katsojakeskiarvot olivat yli kahden tuhannen. Pääsarjassa 5. syyskuuta 1993 pelattu Vedon ja Vaasan Mailan välinen ottelu jäi viimeiseksi Saarikentän tiilimurskalla. Uusi, nykyvaatimusten mukainen hiekkatekonurmi oli valmis jo seuraavaksi kevääksi, ja Veto piti uudella alustalla ensimmäiset harjoitukset 11. toukokuuta. Ensimmäinen ottelu kentällä pelattiin kolme päivää myöhemmin, jolloin Veto hävisi Jyväskylän Kirille.


title: Konemetsä

text: Konemetsä oli vuodesta 2004 alkaen järjestetty psytrance-painotteinen konemusiikkitapahtuma, jossa musiikki soi taukoamatta viikonlopun yli. Perjantaista sunnuntaihin kestävä tapahtuma järjestettiin vuosittain (2004-2009) heinäkuussa Simalan kylässä, Marttilassa, Lounais-Suomessa. Tapahtumapaikkana oli pellon laidalla sijaitseva metsikkö ja sen lähiympäristö, jossa sijaitsi useita lavoja. Leirintäalueet sijaitsivat metsikön viereisillä pellolla ja autojen pysäköintialue lähialueella. Juhlijoita tapahtumassa vieraili noin 4 000 vuonna 2007. Kävijöiden määrä kasvoi vuosi vuodelta aina vuoteen 2008 saakka. Elektronisen musiikin artisteja Konemetsässä esiintyi useita kymmeniä, joiden tyylisuunnat vaihtelevat laidasta laitaan. Useat artistit nousivat seuraavalle ammatilliselle tasolle Konemetsä keikkansa ansiosta ja ura aukesi kansainväliseksi.


title: Vankiselli

text: Euroopassa vessattomia sellejä on käytössä lähinnä Itä- ja Etelä-Euroopassa sekä Suomessa, mutta ei muissa Pohjoismaissa. Suomessa oli käytössä 736 vessatonta selliä vuonna 2007. Määrä laski 222 selliin vuonna 2011. YK:n kidutuksen vastainen komitea (CAT-komitea) on useasti antanut Suomelle huomautuksen paljusellien käytöstä. Komitean mukaan vankien on päästävä vessaan vuorokauden ajasta riippumatta. Naisvankeja ei Suomessa enää sijoiteta kahden hengen paljuselleihin, miesvankeja kyllä.


title: Vedenjakaja

text: Suomessa varsin kuuluisa vedenjakaja on Suomenselkä, joka on Pohjanmaalla sijaitseva matala harjanne Pohjanlahden rannikon ja Sisä-Suomen välillä. Ruotsin ja Norjan välinen valtionraja seuraa pääosin Kölin vuoriston vedenjakajaa, jonka itäpuoli laskee Pohjanlahteen ja länsipuoli Atlanttiin. Maanselkä on Pohjois-Suomessa se jakaa vesistöt Jäämereen laskeviksi ja Perämereen laskeviksi alueiksi.


title: Suomi

text: Vuonna 2012 Suomessa tilastoitiin 7,6 miljoonaa ulkomaalaista kävijää. Eniten matkailijoita saapuu Venäjältä, Ruotsista, Saksasta ja Britanniasta. Suosittu matkakohde on Lapin maakunta, jossa järjestetään etenkin luontoon liittyvää toimintaa. Kesäisin Suomessa järjestetään paljon eri teemoilla toimivia kesäjuhlia, muun muassa musiikkifestivaaleja. Etelä-Suomessa merkittävintä vapaa-ajan matkailua ovat laivaristeilyt Ruotsiin ja Viroon Helsingistä ja Turusta.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text:
Vuoden 1867 viljasato ja perunasato epäonnistuivat lähes täysin. Karjataloudessa vaikeuksia oli ollut jo 1860-luvun alusta lähtien.
Toukokuussa kolmen viikon aikana satoi lunta ja sitä oli maassa vielä kesäkuussakin. Jäät lähtivät esimerkiksi Pirkanmaan Näsijärvestä vasta 17. kesäkuuta, Lahden Vesijärvestä 12. kesäkuuta ja Päijänteestä 15. kesäkuuta. Leipäviljasadon lopullinen menetys varmistui 4. syyskuuta 1867 ankaraan pakkasyöhön, joka tuhosi heinäkuussa kasvuun päässyttä viljaa koko maassa. Aamulla syyskuun neljäntenä jäätyneet rukiin tähkät kilisivät toisiaan vasten. Suomeen syntyi vakava viljapula eikä ulkomaista viljaa saatu riittävästi maahan, koska varhaisen talven vuoksi meret jäätyivät ennenaikaisesti. Lisäksi rautatieyhteys Pietarista Suomeen oli vielä keskeneräinen. Osasyynä pulaan oli liiallinen toiveikkuus sadon suhteen. Maan keskushallinto ei reagoinut tilanteeseen riittävän ajoissa eikä se ollut varautunut huonoimpaan vaihtoehtoon, vuosien 1862 ja 1865 heikoista sadoista huolimatta. Valtiontalous oli heikossa kunnossa, joten tilanteessa oli turvauduttava lainan ottoon korvaavan viljan saamiseksi. Lainarahan hankintaa vastustettiin myös Suomen markan suojaamiseksi. Viljan osto ulkomailta oli lisäksi hankaloitunut sekä saatavuuden että hinnan takia, koska sadot olivat olleet huonoja muuallakin Euroopassa 1860-luvulla.


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomi sai maataviljelevän asutuksensa pääosin Hämeestä (erityisesti Jyväskylän seutu) ja Savosta käsin. Alue oli pitkään Hämeen ja Savon ydinalueiden välistä hyvin harvaan asuttua metsäseutua. Nykyisistä Keski-Suomen kunnista vain Jämsä on ollut keskiaikainen pitäjä. 1600-luvulla perustettiin Keuruun, Laukaan, Saarijärven ja Viitasaaren pitäjät. Näistä neljästä sekä Jämsästä ja niistä lohkaistuista kunnista on lohkaistu lähes kaikki muut Keski-Suomen nykyiset kunnat. Suomen historiallisista maakunnista Keski-Suomi luetaan Hämeeseen, paitsi Satakunnan historialliseen maakuntaan luettavia Keuruuta ja Multiaa. Lisäksi joidenkin tietojen mukaan Hankasalmi ja Konnevesi kuuluvat Savoon. Tämä voidaan perustella esimerkiksi sillä, että niiden seurakunnat ovat ainoat Keski-Suomessa, jotka kuuluvat Kuopion hiippakuntaan. Jämsän ja Kuhmoisten seurakunnat kuuluvat Tampereen hiippakuntaan, Joutsan seurakunta (johon kuuluu pienuutensa vuoksi myös Luhanka) Mikkelin hiippakuntaan ja loput Lapuan hiippakuntaan.


title: Vedenolennot

text: Kaikkialla Suomessa on kerrottu juttuja vedenhaltijoista, niin rannikolla, jokien varsilla kuin Järvi-Suomessakin. Eri vesistöissä uskottiin olevan erilaisia vedenhenkiä. Esimerkiksi lammissa, lähteissä ja hetteissä oli puhdasta ja viatonta väkeä, koska vesikin oli puhdasta ja rauhallisesti virtaavaa. Nämä haltijat kuvattiin useimmiten hienohelmaisiksi neidoiksi, ja niiden uskottiin olevan kuolleiden henkiä. Tällaiset rauhalliset vedenottopaikat olivat parhaimpia, jos halusi parantua jostakin taudista. Vedenhaltijan uskottiin tuntevan lääkkeen vaivaan kuin vaivan, eihän turhaan sanottu ”Vesi vanhin voitehista”. Vedenhaltijaa saattoi pyytää taikakeinoin neuvomaan unessa oikean rohdon sairauteen. (Niinisalo 2006:31) Koskessa taas oli liikkuvaista ja hurjaakin väkeä, jonka uskottiin soittavan viulua todella hyvin. Koskenhaltijalta saattoi yrittää saada soitonopetusta uudenvuoden-, laskiais-, pääsiäis- tai juhannusyönä, jolloin henget olivat muutenkin liikkeellä. Haltijalla oli kuitenkin ehtoja, kuten että hänet ja oppilas tuli sitoa yhteen, mutta jos onnistui olemaan joutumatta kosken kuohuihin saattoi saada taiturimaisen soittotaidon, jonka tahdissa ihmisten oli pakko tanssia tahtomattaankin. Myös Norjassa ja Ruotsissa tunnetaan tällaiset soittotaiturit ja koskenhaltijat. (Niinisalo 2006:36)


title: Pastori

text:
Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa 'pastori' on virallisesti sellaisen pappisviran haltijan nimitys, joka ei ole saanut rovastin arvonimeä. Kirkkoherroista ei yleensä myöskään käytetä pastori-nimitystä, mutta pastori- tai rovasti-nimitys palautuu käyttöön kirkkoherran virasta luovuttaessa.
Pappisviran haltija on seurakunnan paimenen tehtävään koulutettu, kutsuttu ja vihitty henkilö. Kaikki pastorit eivät toimi kirkon työntekijöinä, vaan saattavat olla hengellisten järjestöjen palveluksessa tai toimia muissa kuin pastoraalisissa työtehtävissä. Silti heillä on pappisvirkaan kuuluvat oikeudet saarnata ja suorittaa kirkollisia toimituksia.
Myös jotkut aiemmin saarnaaja-nimityksellä toimineet sananjulistajat ovat oma-aloitteisesti alkaneet käyttää itsestään pastori-nimitystä, ilman siihen oikeuttavaa koulutusta ja virkaa.


title: Pastori

text: Pastori (latinan sanasta "pastor" 'paimen', lyhenne past.) on erityisesti kristinuskoon liittyvä hengellisen työn virka, jonka tarkempi sisältö vaihtelee huomattavasti eri kirkkokunnissa. Termiä käytetään usein protestanttisissa kirkoissa ja kirkkokunnissa.


title: Pastori

text: Lähes satavuotias Helluntaiherätys on hiljalleen alkanut omaksua pastori-nimikkeen käyttöä. Yleisesti herätyksessä ymmärretään seurakuntatyötä tekevät henkilöt pastoreiksi. Nimikkeen alkuperä on Raamatussa, jossa puhutaan seurakunnan paimenista (kreikaksi "poimen", latinaksi "pastor") eli kaitsijoista. Raamatun perusteella ei voi osoittaa, että nimikkeen käyttö edellyttäisi muodollista koulutusta tai virallista virkaan vihkimistä. Helluntaiseurakunnissa seurakuntatyöhön asetetut henkilöt siunataan aina tehtäväänsä ja heidät tunnustetaan yhteisessä tilaisuudessa herätyksen vuosittaisessa kirkolliskokouksessa, josta nykyisin käytetään nimitystä Syyspäivät (aiemmin Talvipäivät). Käytännössä helluntaiseurakunnat kouluttavat työntekijänsä seurakuntatyötä varten ja kouluttamattomat maallikkopastorit alkavat olla poikkeus.


title: PastoriPike

text: Pike aloitti räppäämisen ystäviensä Joonatan Palmin ja Prinssi Jusufin kanssa kristillisessä PSRT -rapyhtyeessä. Pastorit aloitti toimintansa vuonna 2009 ja julkaisi Soundbite Records -levy-yhtiön kautta kuuden vuoden aikana kolme albumia: PASTORIT EP (2011), On Tules (2012) ja Vuorten Läpi (2014). Tammikuussa 2016 Pastorit siirtyivät tauolle. Tällä hetkellä Pike, Joonatan ja Jusuf ovat keskittyneet omiin soolouriinsa. Pastorit ovat tehneet yhteistyötä suomalaisten rap-artistien, muun muassa Mikael Gabrielin ja Mustan Barbaarin kanssa. Pastorit ovat tulleet kolmannelle sijalle gospelmusiikin SM-kilpailuissa.


title: Prinssi Jusuf

text: Uskoon tulon jälkeen Jusuf alkoi ystäviensä Joonatan Palmin ja PastoriPiken kanssa tehdä musiikkia kristillisessä PSRT (ent. Pastorit) -rapyhtyeessä. Pastorit aloitti toimintansa vuonna 2009 ja julkaisi Soundbite Records -levy-yhtiön kautta kuuden vuoden aikana kolme albumia: "PASTORIT EP" (2011), "On Tules" (2012) ja "Vuorten Läpi" (2014). Tammikuussa 2016 Pastorit siirtyivät tauolle. Pastorit ovat tehneet yhteistyötä suomalaisten rap-artistien, muun muassa Mikael Gabrielin ja Mustan Barbaarin kanssa. Pastorit ovat tulleet kolmannelle sijalle gospelmusiikin SM-kilpailuissa.


title: Pastori Jussilainen

text: Tapahtumat sijoittuvat savolaiseen kirkonkylään 1800-luvun loppupuolella. Uudenlaiset ajatukset, kuten naisasia- ja kansanopistoaatteet tekevät tuloa kylään. Nämä uuden aatemaailman vaikutteet eivät kuitenkaan saa pastoria innostumaan. Kun pastorin anoppi yllättäen saapuu vierailulle, edessä on todellinen tahtojen taistelu. Anoppi laittaa pappilassa paikat uuteen uskoon, ja näin muuttuvat myös pastorin vanhoilliset ja edistyksenvastaiset käsitykset. Häntä piinaavat myös naisongelmat. Paikalliset uskovaiset järkyttyvät, kun pastori ottaa vähän totia. Anoppia taas pidetään pahuuden ruumiillistumana.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Saaristolaisseurakunnan uusi pastori on vihkimässä kalastaja Marttia ja tämän morsianta Railia kun Martti joutuu lähtemään pelastamaan haaksirikkoisia kesken vihkimisen. Martti loukkaantuu pelastustyön aikana ja joutuu vuodepotilaaksi viikkokausiksi. Pastori vierailee usein Martin luona mutta alkaa samalla tuntea vetoa tämän morsianta kohtaan. Toivuttuaan Martti palaa takaisin kalastajan työhönsä. Eräänä iltana pastori tapaa Marttia myrskyiseltä mereltä kotiin odottavan Railin rannalla ja kutsuu tämän asuntoonsa lämmittelemään. Asunnossa pastori yrittää suudella Railia mutta tämä torjuu yrityksen. Heidät yllättää kauppa-apulainen Paula joka on myös rakastunut Marttiin. Paula kertoo näkemästään kotiinpalaavalle Martille joka hylkää sen jälkeen lasta odottavan Railin.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Talvella Raili käy pastorin ja kertoo Martin hylänneen hänet Paulan takia. Pastori kutsuu nyt Paulan puhutteluun ja uhkaa tätä seurakunnasta karkotuksella. Paula kertoo Martille Railin käynnistä pastorin luona ja tämän uhkauksesta. Raivostunut Martti lähtee pappilaan ja yrittää puukottaa pastoria osuen kuitenkin paikalle tulleeseen Railiin joka saa kuitenkin vain vaarattoman pintahaavan. Martti poistuu paikalta ja lähtee lopulta muiden kalastajien kanssa pyyntiin. Merellä puhkeaa myrsky ja Raili pyytää pastoria lähtemään merelle pelastamaan myrskyn kouriin joutuneita kalastajia.


title: Endaumentti

text: Pietari antaa vihittäville "korkeamman lain" (vuoteen 2019 "evankeliumin lain"). Tämä kuvaa temppelitoimituksessa siirtymistä Vanhan testamentin ajasta evankeliumin aikaan. Vihittävät lupaavat pitää kaikki evankeliumin toimitukset ja välttää ilkeämielisyyttä, kovaäänista naurua sekä puhumasta pahaa "Herran voidellusta". He lupaavat myös olla käyttämättä turhaan Herran nimeä sekä elävänsä muutenkin siveellistä elämää. Pietari antaa heille Aaronin pappeuden toisen tunnusmerkin, joka on ensimmäisen merkin tapainen kädenpuristus. Merkkiin liittyvä ele tehdään ojentamalla oikea käsi suoraan eteenpäin pitäen kämmentä vesikupin muotoisena, sekä nostamalla vasen käsi ylös vaakasuorassa kulmassa. Tämän merkin nimi on kunkin vihittävän oma etunimi. Saatuaan Elohimilta ohjeet Pietari opettaa vihittäville Melkisedekin pappeuden viitan käytön, mikä tehdään pukemalla viitta oikealle olkapäälle. Sitten Pietari johdattaa heidät terrestiseen huoneeseen (mikäli temppelissä on sellainen).


title: Luther-säätiö

text: Alkuvuodesta 2008 uutisoitiin, että mikäli säätiön vihkimä pastori kastaa aiemmin kastamattoman, kaste on teologisesti pätevä, mutta kastettua ei samalla kertaa voida liittää seurakunnan rekisteriin, vaan se on erikseen tehtävä. Pian Suomen evankelis-luterilainen kirkko kommentoi kielteisesti Luther-säätiön pastoreiden toimittamia kasteita. Kirkon piispojen pääsiäisviikon kastekannanotosta (2008) kertova uutinen Kuopion tuomiokapitulin verkkosivulla:


title: Flirttailu

text: Flirttailu eli keimailu on ihmisten välistä vuorovaikutusta, jolla yleensä osoitetaan seksuaalista tai romanttista kiinnostusta toiseen henkilöön, mutta toisaalta sitä voidaan harrastaa ajankuluksi ilman tavoitteita. Flirttailu voi sisältää ystävällisiä sanoja, kehonkieltä, kuten hymy, katsekontakti ja kehon suuntaus kohti flirttailtavaa, tai hetkellistä fyysistä kontaktia. Flirttailu voi jäädä yksipuoliseksi tai siihen voidaan vastata takaisin. Flirttailu eroaa viettelystä, jonka tavoite on seksuaalinen kanssakäyminen vieteltävän kanssa.


title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.


title: Flexaa

text: ”"Flexaaminen"” on räppislangia ja tarkoittaa showmaista esiintymistä ja huomion hakuisuutta. Cheek itse on kertonut sanan tarkoittavan ”sellaista pullistelua ja rotsi auki -mielentilaa” sekä ”hyvää meininkiä ja fiilistä”.


title: Flapper

text: Flappereilla oli oma slanginsa, johon kuuluivat muun muassa sellaiset ilmaisut kuten "snugglepup" ’mies, joka vierailee esileikkikutsuilla usein’ ja "barney-mugging" ’seksi’. Heidän puheenpartensa heijasteli heidän säädyttömyyttään ja juomatapojaan; ”I have to go see a man about a dog” tarkoitti usein viskin ostamista, ja ”handcuff” tai ”manacle” tarkoitti kihlausta tai hääsormusta. He tunsivat myös monia tapoja sanoa ”fantastista!”, kuten ”That’s so Jake” tai ”That’s the bee’s knees” tai ”The cat’s pajamas”.


title: Flame

text: Flame tai fleimi on viesti tavallisesti internetin keskustelupalstoissa tai uutisryhmissä, jonka tarkoitus on fleimisodan eli sanasodan synnyttäminen eli häiriön aiheuttaminen. Fleimi on tavallisesti vastaus viestiin, josta ollaan eri mieltä. Usein sisältö on provosoivaa. "Flame" on englantia ja tarkoittaa liekkiä. Flametus (tai fleimaus) tarkoittaa flame-viestien kirjoittamista, ”bensan heittämistä liekkeihin”.


title: Frakki

text: Frakki eli hännystakki (saksan sanasta "Frack", joka tulee muinaissaksan sanasta "frok", lieve) on länsimaisessa kulttuurissa juhlallisin ja muodollisin käytössä oleva miesten juhlapuku. Frakki oli alkujaan 1700-luvun lopulla miesten arkipuku ja muusikot käyttivät frakkia työasunaan. Nykyään frakkia käytetään akateemisissa tilaisuuksissa ja toimituksissa (esimerkiksi karonkka), muodollisissa valtiollisissa tilaisuuksissa, arvokkaiden vierailujen yhteydessä ja häissä. Iltaan painottuvissa tanssiaisissa frakki voi olla väriltään yön sininen.


title: Frakki

text: Kun kutsussa lukee juhlapuku, se tarkoittaa tummaa pukua tai frakkia, ei esimerkiksi smokkia. Juhlapuvun voi korvata tumman puvun lisäksi myös kansallispuvulla tai juhlaunivormulla. Tämä tarkoittaa klo 18.00 jälkeisiä tilaisuuksia esim. juhlatanssiaiset, suuret päivälliset, häät, juhlakonsertit, juhlanäytännöt ja Suomessa tasavallan presidentin itsenäisyyspäivä-vastaanotot. Kun pukukoodina on frakki, nainen pukeutuu täysipitkään juhlapukuun, vain kengän kärjet saavat näkyä puvun alta.


title: Flapper

text: Termiä ”flapper” käytetään ensimmäisen kerran eräässä varhaisessa "Sports Illustrated" -lehden numerossa (kyseessä ei ole sama "Sports Illustrated" -aikakauslehti, jota Yhdysvalloissa nykyään julkaistaan). Lehden aukeamalla on kuvia flapper-tytöistä esittelemässä sääriään. Termi saattaa juontaa juurensa englanninkielisestä verbistä "flap" ’räpytellä siipiään’, mikä viittaa nuorten lintujen siipien räpyttelyyn niiden yrittäessä opetella lentämään. Pohjois-Englannissa sana ”flapper” oli merkinnyt aikaisemmin teini-ikäistä tyttöä tai prostituoitua.


title: Fläppitaulu

text: Fläppitaulu, myös lehtiötaulu tai selailutaulu, on valkotaulun tapainen toimistotarvike, joka yleensä seisoo kolmella jalalla tai rullajalustalla. Siihen on yläreunasta kiinnitetty paperilehtiö, jonka alla on teline tusseja varten. Fläppitauluja käytetään usein kokoustiloissa, kun halutaan kirjoittaa käsiteltävät asiat ylös kaikkien osallistujien nähtäville ja myöhemmin esimerkiksi muistiin.


title: Flapper

text: Flapper on englanninkielisissä maissa 1920-luvulla käyttöön otettu termi, jolla viitattiin ”uuden polven” nuoriin naisiin, jotka pukeutuivat lyhyihin hameisiin, leikkauttivat hiuksensa lyhyiksi, kuuntelivat uudenaikaista jazzmusiikkia ja rikkoivat sovinnaisena pidetyn käytöksen normeja. Flapper-tytöt käyttivät runsasta ehostusta, joivat alkoholia, harrastivat lyhytaikaisia sukupuolisuhteita, tupakoivat, ajoivat autoa ja uhmasivat muilla tavoin perinteisiä sosiaalisia ja seksuaalisia normeja.


title: Kermankoski

text: Kermankoski on Heinäveden kunnassa, Kerman kylässä, Heinävedentiellä sijaitseva koski. Kermankoski on suosittu kalastus- ja freestylemelontapaikka. 2007–2008 tehdyn kalataloudellisen kunnostuksen myötä Kermankoskeen rakennettiin melojia varten kaksi freestylemelontaan soveltuvaa stopparia, jotka toimivat eri vedenkorkeuksilla. Kosken läheisyydessä sijaitsee vuosina 1903–1906 rakennettu Kerman kanava, joka on nykyisinkin toiminnassa. Toinen suosittu kalastuskoski Heinävedellä on Karvionkoski.


title: Kerma (Heinävesi)

text:
Kerma on kylä Heinävedellä, kirkolta noin 6 kilometriä Liperin ja Joensuun suuntaan seututie 476:n ja Heinäveden reitin varrella.
Kylätaajama on keskittynyt Kermankosken ja Kerman kanavan ympäristöön. Kermankoski on suojeltu, toisen luokan koski, jota myöten Kermajärvi laskee Haukiveden suuntaan. Kosken pudotus on 2,26 metriä, ja se voidaan ohittaa viereiseen kannakseen puhjotulla Kerman kanavalla. Koski sopii kanoottisouteluun kuten Heinäveden reitti ja Koloveden kansallispuisto muutenkin. Pohjois-Heinävedellä sijaitseva Karvionkoski ja Kermankoski ovat Heinäveden reitin suosituimmat kalastuskosket. Heinäveden Kerman kylässä on toiminut Etelä-Savon suurimpiin lukeutunut saha, Kerman saha, jonka jäljiltä on kosken rannalla vieläkin suuri purukasa.


title: Metsäkansa

text:
Metsäkansa on kylä Valkeakoskella Pirkanmaan maakunnassa. Vuoteen 1973 Metsäkansa kuului Sääksmäen kuntaan, joka myöhemmin liitettiin Valkeakoskeen. Asukkaita kylän alueella on noin 350. Postiosoite on edelleen 37850 Metsäkansa.
Metsäkansa on tyhjentynyt palveluista, mutta esimerkiksi postipalvelut kylällä ovat säilyneet Metsäkansan entisellä rautatieasemalla toimivan matkailumaatilan ansiosta, joka tuottaa muitakin palveluita kylälle. Kylällä on myös lääkäriasema sekä rakennus-urakointiin ja maanrakennukseen liittyviä palveluita. Viimeinen kyläkauppa kylältä lopetti vuodenvaihteessa 2001–2002. Postipankin konttorin toiminta päättyi jo kymmenisen vuotta aiemmin.


title: Markkina (Enontekiö)

text: Markkina () on kylä Lapin Enontekiöllä. Se sijaitsee Eurooppatie E8:n varressa Muonionjoen ja pienen Kuonnajärven rajaamalla kannaksella, Lätäsenon ja Könkämäenon risteyksessä. Markkina on ollut menneinä vuosisatoina nimensä mukaisesti tärkeä kauppapaikka. Sen merkittävyyttä vähensi Haminan rauha, joka jakoi alueen Muonionjokea pitkin Ruotsin ja Venäjän kesken vuonna 1809. Suomen puolelle jäänyt kirkko purettiin vuonna 1826.


title: Mustakari (Martinniemi)

text: Mustakari on saari Perämerellä, Kiiminkijokisuiston pohjoisrannalla Oulun Martinniemen kaupunginosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Kurtinhaudan lahden suulla Laitakarin saaren ja entisen Martinniemen sahan alueen eteläpuolella. Saareen johtaa aallonmurtajana toimiva pengertie Kurtinhaudan kalasatamasta.


title: Kärsämäki (Turku)

text: Kärsämäki on kaupunginosa Turussa noin neljä kilometriä keskustasta pohjoiseen Vähäjoen länsirannalla. Siellä on noin 2 000 asukasta. Yleiskaavan mukaan alue on suurelta osin pientalovaltaista asuntoaluetta, minkä lisäksi Paltassa on pieni kerrostaloalue. Kärsämäessä on myös kaksi teollisuusaluetta: Orjasmäki sijaitsee ohikulkutien varrella Urusvuoren teollisuusalueen yhteydessä ja Hiidenvartin teollisuusalue radan varressa.


title: Käräjämäki (Kokemäki)

text: Käräjämäki on Satakunnassa Kokemäen keskustassa Vuolteen kylässä Kokemäenjoen rannalla oleva pieni kumpare, jossa sijaitsevat käräjäkivet ympyrään aseteltuina. Kivet eivät ole alkuperäisellä paikallaan, vaan ne palautti mäelle Kokemäen Nuorisoseura 1900-luvun alussa, ja ne aseteltiin sinne Euran Käräjämäen mallin mukaisesti.


title: Markkina (Enontekiö)

text: Markkinan kirkonpaikka kuuluu Museoviraston vuonna 2009 inventoimiin Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin harvaan asutun pohjoisen Länsi-Lapin kirkollisena ja hallinnollisena keskuspaikkana 1600-luvulta 1820-luvulle. Se sijaitsee moreenikummun laella. Sieltä on tehty esihistorialliselta ajalta peräisin olevia esinelöytöjä. Toisessa maailmansodassa mäki oli suomalaisten uloin vartioasema ja tähystyspaikka, mistä muistuttavat kirkkotarhan sodanaikaiset kaivannot. Vastapuolella oli saksalaisten Järämä.


title: Kangasniemi

text: Suomen kauneimmaksi kunnaksikin valittu Kangasniemi sijaitsee Valtatie 13:n varressa, Jyväskylän ja Mikkelin välimailla. Pieksämäki sijaitsee myös Kangasniemen koillisnaapurissa. Suurimmat järvet kunnan alueella ovat Puulavesi (Suomen 12:s suurin järvi, järven pinta-ala oli vielä 1800-luvulla 8:ksi suurin, mutta myöhemmin veden pintaa laskettiin noin 2,5 metrillä) ja Kyyvesi. Myös Kutemajärvi on tunnettu nimestään ja Etelä-Savon vuoden kylä-tittelistään. Kutemajärvi sijaitsee Pieksämäentien varrella. Muita alueen järviä ovat esimerkiksi Mallos ja Synsiö. Rantaviivaa Kangasniemellä on yli 1 550 kilometriä. Pääosa väestöstä asuu kunnan keskustaajamassa. Kunnassa on 3 596 kesämökkiä, ja kesäasukkaiden myötä asukasluku kaksinkertaistuu. Hämeen ja Savon rajamailla sijaitseva Kangasniemi erotettiin Pieksämäestä omaksi pitäjäkseen 1600-luvulla.


title: Kukonmäki

text: Kukonmäki () on yksi Petroskoin kaupunginosista Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin eteläosassa Golikovkan ja Zarekan sekä Muurmannin radan eteläpuolella.


title: Alppihiihto nuorten talviolympialaisissa 2016

text: Jokainen maa sai lähettää maksimissaan neljä urheilijaa (kaksi poikaa, kaksi tyttö). Yhteensä 115 urheilijaa voi osallistua tapahtumaan (60 poikaa ja 55 tyttöä sekä FIS:in myöntämät lisäpaikat). Vuoden 2015 nuorten alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuiden seitsemän parasta maata sekä isäntämaa Norja saivat lähettää maksimimäärän urheilijoita.


title: Chuenisbärgli

text:
Itävalta on menestynein maa 21 voitolla (13 suurpujottelussa ja 8 pujottelussa). Toiseksi menestynein maa on Sveitsi 15 voitolla (10 suurpujottelussa ja 5 pujottelussa). Kolmanneksi menestynein maa on Ranska 10 voitolla (8 suurpujottelussa ja 2 pujottelussa).
Seuraavat alppihiihtäjät ovat voittaneet Adelbodenin alppihiihtopäivillä useammin kuin kerran:Kesäisin Chuenisbärgliä käytetään vuoriniittynä, laidunmaata on alueella 24 hehtaaria. Se on yksityisomistuksessa. Niityllä on nautakarjaa, vasikoita ja vuohia. Niittymökki vuodelta 1946 toimii talvisin rinneravintolana.


title: Lauhahiipijä

text: Suomessa lauhahiipijä on selvästi yleisin paksupää ja yksi kaikkein runsaimpia päiväperhosia. Valtakunnallisessa päiväperhosseurannassa 2013 lauhahiipijä oli Suomen viidenneksi yleisin päiväperhoslaji. Myös muualla Euroopassa se on varsin tavallinen. Elinympäristöksi sille kelpaa miltei mikä tahansa runsaskukkainen ja -heinäinen niitty, keto tai tienvierus, mikä selittääkin lajin runsaslukuisuuden. Perhosten lento on nopeaa ja tapahtuu pyrähdyksittäin, mutta lauhahiipijä ei ole yhtä nopea lentäjä kuin useimmat muut paksupäät. Ravinnokseen aikuiset yksilöt käyttävät kukkien mettä, mutta koiraita voi tavata suurina ryhminä imemässä suoloja lätäköistä, kosteasta maanpinnasta tai eläinten jätöksistä. Lajilla on erikoinen lepoasento, jossa takasiivet ovat lähes vaakasuorassa ja etusiivet vinottain pystyssä niiden päällä.


title: Erika Hess

text: Hess on yksi kaikkien aikojen parhaista alppihiihtäjistä. Hän voitti peräti kuusi maailmanmestaruutta vuosina 1982–1987, joista kolme tuli alppiyhdistetyssä, kaksi pujottelussa ja yksi suurpujottelussa. Lake Placidin olympialaisista hänellä on pronssi pujottelusta.


title: Mehu

text: Eniten hedelmämehua kulutetaan Uudessa-Seelannissa, keskimäärin noin kaksi desilitraa henkeä kohden päivässä, toiseksi eniten Kolumbiassa. Yleisesti ottaen mehua juodaan enemmän rikkaissa maissa kuin köyhissä ja enemmän läntisellä pallonpuoliskolla kuin itäisellä. Suurista maista mehua juodaan vähiten Kiinassa. Yhdysvalloissa appelsiinimehun kulutus kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen 1990-luvun lopulle saakka, minkä jälkeen se on ollut laskussa. Syitä kulutuksen laskuun ovat muiden muassa appelsiinien kallistuminen, aamiaisen merkityksen heikkeneminen ja tietoisuus sokerin aiheuttamista terveyshaitoista.


title: Lepät

text: Suomen yleisimmät leppälajit ovat, harmaaleppää ("Alnus incana") ja tervaleppää ("Alnus glutinosa"). Leppiä tavataan yleisesti läpi koko Suomen. Tervaleppä viihtyy rannikoilta Pohjois-Pohjanmaalle saakka. Harmaaleppä kasvaa kaikkialla lukuun ottamatta eteläisiä rannikkoseutuja ja pohjoisinta Lappia. Leppämetsät ovat kuitenkin harvinaisia. Vuonna 1992 leppävaltaisten metsien osuus koko Suomen metsäalasta oli 0,4 %.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Mäkihyppääjistä muistetaan ainakin Janne Ahonen, Hannu Manninen ja Matti Hautamäki, jotka ovat voittaneet useita mitaleja niin olympia- kuin MM-kisoissa. Alppihiihtäjä Kalle Palander voitti pujottelun maailmancupin 2002–2003. Tanja Poutiainen on arvokisamitalien määrällä mitattuna Suomen menestynein alppihiihtäjä, joka on voittanut 2000-luvulla yhden olympiahopean Torinossa 2006 sekä MM-kisoissa kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Saappaanheitto

text: Saappaanheitto on erityisen suosittua Suomessa, missä kesäaikaan järjestetään useita kilpailuja Suomi Cupissa ja muissa aluecupeissa sekä yksittäisiä kilpailuja. Lajissa järjestetään myös maailmancup eli World Cup, jossa kilpailuja järjestetään Suomen lisäksi myös Ruotsissa, Saksassa, Virossa, Italiassa ja Venäjällä. Tiettävästi saappaanheittoa harrastetaan myös Ranskassa, Uudessa-Seelannissa, Skotlannissa, Sudanissa, Tanskassa, Mongoliassa, Sloveniassa, Dominikaanisessa tasavallassa, Puolassa, Belgiassa, Romaniassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Saappaanheitto on erittäin suosittu laji myös erilaisten kesäjuhlien ohjelmistossa.


title: Galápagossaaret

text: Matkailijat ovat 2000-luvulla tulleet entistä enemmän myös maihin. Vuonna 2010 ensimmäisen kerran suurin osa matkustajista yöpyi maissa risteilyalusten sijaan. Turisteja tuli vuonna 2014 yhteensä 158 valtiosta. Suurin osa matkailijoista saapui Ecuadorista. Seuraaksi eniten heitä tuli Yhdysvalloista, Britanniasta, Saksasta ja Kanadasta.


title: Maria Epple

text: Maria Epple-Beck (o.s. Epple, s. 11. maaliskuuta 1959 Seeg, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan TSV Seeg -seuraa. Hän on pituudeltaan 167 cm. Myös hänen sisarensa Irene Epple on ollut huipputason alppihiihtäjä.


title: Kuuban valloittajat

text: Kuuban valloittajat on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Arto Halosen ohjaama dokumenttielokuva. Se kertoo Kuuban lähihistoriasta vallanpitäjien käytössä olleiden vanhojen amerikkalaisten loistoautojen kautta. Mekaanikko Maximiliano saa tehtäväkseen kunnostaa Che Guevaran vuoden 1960 Chevroletin.


title: Néstor Almendros

text: Barcelonassa syntynyt Almendros opiskeli Havannan yliopistossa Kuubassa, jonne hänen perheensä oli muuttanut 1948. Hän opiskeli sitten Centro Sperimentale di Cinematografia -oppilaitoksessa Roomassa 1956–1957 ja New Yorkin City Collegessa Hans Richterin johdolla samalla kun opetti espanjaa Vassar Collegessa. Fidel Castron noustua valtaan Kuubassa Almendros palasi joksikin aikaa sinne tekemään vallankumousta ylistäviä dokumenttielokuvia. 1960-luvun alkuvuosina Almendros työskenteli Ranskassa elokuvaajana ja tv-dokumenttien ohjaajana.


title: Néstor Almendros

text: 1980-luvulla Almendros teki kaksi Kuuban ihmisoikeustilannetta kritisoivaa dokumenttielokuvaa, "Conducta impropia" ja "Nadie escuchaba". Human Rights Watch jakaa Almendrosin nimeä kantavaa elokuvapalkintoa vuosittaisilla elokuvajuhlillaan.


title: Dokumenttielokuva

text: Kansantieteellinen dokumenttielokuva esittelee katsojalleen vieraita ja eksoottisia kulttuureita, kansoja ja tapoja. Sen esiintyjät ovat usein vähemmistökansojen edustajia. Kansantieteellisiä dokumentteja tehdään viihteeksi, valistukseksi tai katoavien kulttuurien elämän tallentamiseksi. Varhaisimpia ja merkittävimpiä kansantieteellisiä dokumenttielokuvia on Robert J. Flahertyn "Nanook, pakkasen poika" (1922). Viime vuosikymmeninä alkuperäiskansat ovat alkaneet itsekin tehdä dokumentteja itsestään, omasta näkökulmastaan.


title: Kuuba

text: Kuuban media on tiukan valtion kontrollin alaisena, ja toimittajat voivat joutua kolmeksi vuodeksi vankilaan viranomaisten arvostelusta tai hallituksen vastaisen propagandan levittämisestä. Perustuslaki kieltää yksityiset radio- ja televisioasemat, ja ulkomaisten uutispalveluiden on palkattava paikallista henkilökuntaa valtion välitystoimiston kautta. Alle kaksi prosenttia väestöstä käyttää internetiä. Yhdysvallat levittää omia näkemyksiään maailman asioista suuntaamalla voimakkaita radiolähettimiä Floridasta Kuubaan.


title: Kuuba 1959

text: Kuuba 1959 ("Cuba") on vuonna 1979 julkaistu draamaelokuva, joka kertoo vuoden 1959 Kuuban vallankumouksesta ja jälleenrakentamisesta. Elokuvan pääosia esittävät mm Sean Connery, Brooke Adams, Jack Weston, Hector Elizondo, Denholm Elliott, Martin Balsam, Chris Sarandon, Danny De La Paz, Lonette McKee, Alejandro Rey, Louisa Moritz, Dave King, Walter Gotell, David Rappaport, Wolfe Morris ja Michael Lees. Elokuvan on ohjannut Richard Lester.


title: Yks’, kaks’, kolme

text: Elokuva menestyi tuoreeltaan huonosti; kun oikeassa elämässä Neuvostoliitto toimitti ydinaseita Kuubaan ja maailma pelkäsi ydinsotaa, harva nauroi tällaisille repliikeille: ”Me toimitamme Kuubaan raketteja, he toimittavat meille sikareita. Sikarit ovat kurjia, mutta niin ovat raketitkin.” Ohjaaja Billy Wilder, joka oli pitänyt esikuvanaan Marx-veljesten komedioita, tokaisi: ”Heillä oli Chico, Harpo ja Groucho, minulla oli vain Karl. Karl osoittautui vähiten hauskaksi.” Myöhemmin "Yks’, kaks’, kolmen" kulttimaine on tasaisesti kasvanut. Suuren yleisön suosikiksi siitä ei ole koskaan ollut, sillä sen huumorin ymmärtäminen vaatii ainakin perustietämystä kylmän sodan poliittisesta historiasta, ja siinä viljellään muutenkin viittauksia etenkin Saksan ja Yhdysvaltain historiaan.


title: Findie – Hikeä, tekoverta ja kyyneliä

text: Keväällä 2011 dokumenttielokuvaa kuvattiin Kuva&Kamera -messuilla, Kinos 11 -tapahtumassa, Leffalabra-kokoontumisessa sekä Uneton48-kilpailun aikana. Loppuhuipennukseksi suunnitellun Uneton48-lopputapahtuman kuvaaminen kuitenkin epäonnistui. Vastoinkäymisestä johtuen dokumenttielokuvan tekeminen vietti seuraavat kuukaudet telakalla ja elokuuksi suunniteltu ensi-ilta peruttiin.


title: Original Sin – perisynti

text:
"Original Sin – perisynti" sijoittuu 1800-luvun lopun Kuubaan. Kuubalainen liikemies Luis Vargas (Antonio Banderas) päättää naida amerikkalaisen kirjeenvaihtoystävänsä Julia Russellin (Angelina Jolie). Kun Julia saapuu Kuubaan, he avioituvat heti, mutta onnellisesta alusta huolimatta rakkaustarina alkaakin mennä alamäkeen. Viaton Julia-vaimo onkin todellisuudessa oikea femme fatale, jolla on hämärä menneisyys.
"Original Sin – perisynti" kuvattiin työnimellä "Dancing in the Dark". Elokuvan kuvaukset alkoivat 14. helmikuuta 2000 ja päättyivät 21. huhtikuuta 2000. Elokuva kuvattiin Meksikossa 42 miljoonan dollarin budjetilla.


title: Joutilaat

text:
Elokuva sai Jussi-palkinnon parhaasta dokumenttielokuvasta v. 2002.
Dokumenttielokuva sijoittuu vuosituhannen vaihteen Kainuuseen, Suomussalmen kuntaan, jossa työttömyys vallitsee elämää. Dokumentti seuraa kolmen, juuri täysi-ikäisen kaveruksen, Lötkön (Jaakko Lähdesmäki), Bodin (Tero Kinnunen) ja Hapan (Harri Moilanen) elämää itsenäistymisen kynnyksellä, jotka yrittävät selvitä päivä kerrallaan arjen haasteissa. Dokumentissa seurataan kuinka nuoret viettävät aikaansa ystäviensä ja perheensä seurassa ja kuinka nuoret yrittävät päästä työelämään kiinni valitettavan huonolla menestyksellä. Dokumentissä näytetään korutonta kertomaa arjesta joka sisältää paljon joutenoloa, pillurallia, kiroilua ja alkoholinkäyttöä. Elokuvassa käydään Suomussalmen lisäksi myös pääkaupunkiseudulla ja Sotkamon Naapurinvaaralla.


title: Miinanraivaus

text: Miinanraivaus on tärkeä vaihe sodan jälkeisen yhteiskunnan rakentamisessa. Ennen kuin laajamittainen jälleenrakennus voidaan aloittaa, on maa- ja merialueet saatettava turvallisiksi siviileille puhdistamalla ne miinoista. Miinanraivauksesta on tullut yksi YK:n rauhanturvaajien avaintehtävistä konfliktien jälkeisessä rauhanrakentamisessa.


title: Miinanraivaus

text: Kosketusmiina voidaan tehdä vaarattomaksi räjäyttämällä, purkamalla tai upottamalla. Sodan jälkeisessä laajamittaisessa miinanraivauksessa käytettiin usein tykkitulella upottamista. Räjäyttäminen ja etenkin purkaminen tulivat kysymykseen lähinnä erityisolosuhteissa.


title: Miinanraivaus

text: Maamiinoja voidaan etsiä ja tehdä vaarattomaksi henkilövoimin, jolloin oletetulta miinakentältä etsitään miinoja metallinpaljastimen eli miinaharavan avulla tai mekaanisella koettimella. Paljastin antaa hälytyksen mahdollisesta kohteesta. Jos kyseessä on miina, koulutuksen saanut raivaaja tekee sen vaarattomaksi.


title: Miina

text: Jalkaväkimiinojen käyttöä on yritetty maailmanlaajuisesti kieltää, koska ne jäävät maastoon taistelujen jälkeen ja aiheuttavat vammoja sivullisille. Miinoitteet on kuitenkin mahdollista, joskin kallista, raivata. Raivaaminen on helpointa miinoitteissa joista on laadittu kartat (joista käytetään Suomen puolustusvoimissa nimeä ”sulutteen seloste”), joihin merkitään miinat yksittäisen miinan tarkkuudella.


title: Miina

text: Miina on maahan tai veteen asennettava räjähtävä taisteluväline, jonka laukeamisen aiheuttaa kohde, käyttäjä tai aikautusmekanismi. Miinat on suunniteltu räjähtämään henkilön tai ajoneuvon läheisyydestä, läsnäolosta tai kosketuksesta. Miinat voidaan jakaa esimerkiksi kohteen tai käytön mukaan jalkaväki-, panssari- ja ajoneuvo-, sirote-, meri-, tähys- ja erikoismiinoihin, joihin luetaan esimerkiksi aika-, täry- ja radiomiinat.


title: Miinanraivaus

text: Miinanraivaus tarkoittaa meri- tai maamiinojen vaarattomaksi tekemistä. Ensin miinat on tarkalleen paikannettava ja sen jälkeen joko purettava, ammuttava tai räjäytettävä hallitusti. Miinanraivauksesta vastaa usein pioneeriaselaji.


title: Miinanraivaus

text: Toisen maailmansodan rauhanehtojen mukaisesti Suomen tehtäväksi tuli suorittaa merimiinakenttien raivaus Suomenlahdella. Nämä miinat olivat Suomen, Saksan ja Neuvostoliiton laskemia. Vuosina 1944–1948 yli 2 000 miehen ja 200 aluksen voimin raivattiin laaja merialue Suomenlahden perukasta Ahvenanmaalle asti puhtaaksi sodan aikana lasketuista miinoista. Tässä työssä menetti henkensä 28 miestä. Kotkan Haapasaaressa sijaitsee raivaajamuistomerkki. Yksittäisiä miinoja on löytynyt Suomenlahden saaristoista vielä 2000-luvullakin.


title: Miinanraivaus

text: Merimiinojen raivaustapa riippuu niiden aktivointitavasta, jonka mukaan miinat jaetaan kosketusmiinoihin ja herätemiinoihin. Pinnan alla ankkurinsa pitelemänä odottava kosketusmiina laukeaa kohteen koskettaessa sen "sarvia". Pohjassa makaava herätemiina puolestaan toimii monimutkaisemmin reagoiden läheltä kulkevan aluksen potkuriääniin, rungon magneettikenttään tai näiden yhdistelmiin.


title: Miina

text: Humanitaarisesti miinojen käyttö taistelualueen ulkopuolella siviilien seassa, ilman kartoituksia ja mielivaltaisesti ei ole sodan sääntöjen mukaista, koska miinat aiheuttavat siviilitappioita konfliktin päättymisen jälkeenkin. Käytännössä kuitenkin useissa pitkään jatkuneissa sodissa näin on usein tehty. Esimerkiksi Kambodžassa miinanvastaisen kampanjan mukaan on sattunut 35 000 amputaatioon johtanutta miinaonnettomuutta taisteluiden päättymisestä lukien. Miinojen satunnainen kylväminen tekee miinasta myös terroriaseen siviiliväestöä vastaan ja usein esimerkiksi estää tehokkaan maanviljelyn peltoalueiden ollessa täynnä miinoja. Miinaongelmia on esimerkiksi Afganistanissa, Kolumbiassa, Nicaraguassa, Angolassa, Namibiassa, Ugandassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Somaliassa, Bangladeshissa, Laosissa, Vietnamissa, Sri Lankassa ja lukuisissa muissa konflikteja kokeneissa maissa.


title: Miinanraivaus

text: Toinen vaihtoehto on koneellinen miinanravausajoneuvo, joka laukaisee miinat mekaanisesti pyörivän "varstan" ("raivausroottorin") avulla. Tällainen toiminta on parhaimmillaan tunnetuilla miinakentillä. Eräs tunnettu ja YK-tehtävissäkin käytetty raivausajoneuvo on suomalainen Raisu.


title: Rosa (nimi)

text: Rosa on naisen etunimi. Suomessa nimestä esiintyy myös muunnelma Roosa. Nimi johtuu latinan sanasta "rosa", joka tarkoittaa ruusua. Suomen kielessä roosa tarkoittaa vaalean ruusunpunaista väriä. Suomalaisessa nimipäiväkalenterissa Roosan ja vuodesta 2010 lähtien myös Rosan nimipäivä on 4. toukokuuta. Suomessa nimi Roosa on 1900-luvun alusta toukokuuhun 2016 mennessä annettu 7 626 ja Rosa 3 698 naiselle.


title: Marsujen värit

text: Roan: Sekavärinen marsu, jonka pää, korvat ja jalat ovat tasaisesti jotain standardiväriä, rungossa pohjaväriin sekoittuu tasaisesti valkoisia karvoja. Joidenkin maiden rotumääritelmä edellyttää otsalta kuonoon kulkevaa valkoista läsiä. Kuvion aiheuttavaan geenitekijään liittyy resessiivisesti periytyvä letaali oireyhtymä. Kahden roanin tai roanin ja dalmatialaisen parituksesta voi syntyä poikasia, joilla on aistihäiriöitä tai epämuodostumia.Bicolor: kaksivärinen marsu; molempien värien tulee näyttelymarsulla olla standardin hyväksymiä ja esiintyä selkeästi toisistaan erottuvina alueina. Kuvion ihanne on tasaväriset, selkeämuotoiset, suorareunaiset värialueet, jotka muodostavat ruutukuvion. Värien tulisi olla mahdollisimman lähellä kyseisen värin ihannetta.


title: Väri

text:
Värien nimet musta, valkoinen, ruskea, punainen ja vihreä ovat suomessa ja sukukielissä omaperäisiä sanoja, samoin todennäköisesti myös sininen, jota tosin on myös arveltu ikivanhaksi iranilaiseksi lainasanaksi. Vihreää arvellaan uudehkoksi johdokseksi samasta perusmuodosta kuin vihannoida tai myös viha. Vanhempi vihreää merkitsevä sana oli oletettavasti pe- alkuinen, ehkäpä pešeä. Sana valkoinen on kehittynyt itämerensuomalaisten kielten keskuudessa sanasta valo. Eräs vanhempi nimitys valkoiselle oli päje. Sana ruskea on alun perin tarkoittanut punaista, ja sanan vastineet eräissä sukukielissä merkitsevät edelleen punaista, kun taas sana punainen on alkujaan merkinnyt väriä ylipäänsä tai myös karvaa. Esimerkiksi karjalankielisen kansanlaulun sanat "ruskie neitsyt, valkie neitsyt" tarkoittavat puna- ja vaaleahiuksista tyttöä, "(aamu/ilta)rusko" kuvaa taivaan punaisia ja oransseja sävyjä, "rusko" on punaruskea hevonen, ja "ruska" kuvaa punaisia ja oransseja lehtien värejä.
Keltainen ja harmaa ovat vanhoja lainasanoja balttilaiskielistä. Sanan keltainen balttilainen vastine on alkujaan merkinnyt keltaista väriainetta, sanan "harmaa" vastine taas on voinut merkitä harmaaturkkista eläintä. Sana "keltainen" on myös sukua sanalle kulta. Muut värien nimet ovat yleensä joko yhdistelmiä vanhoista sanoista kuten sinipunainen ja vaaleanpunainen, tai uudempia, usein ranskalaisperäisiä lainasanoja, jotka ainakin alkukielessä tarkoittavat myös jotakin sen väristä kohdetta (turkoosi on myös eräs korukivi, ja ranskassa violette tarkoittaa myös orvokkia, orange taas appelsiinia) .


title: Cherokeet

text: Värit liittyivät cherokeiden kulttuurissa moniin eri asioihin. Punainen yhdistettiin itään, menestykseen, voimaan ja voittoihin. Sininen merkitsi pohjoista, mutta myös pettymystä ja häviötä. Valkoinen oli etelän väri kertoen myös rauhasta ja onnellisuudesta. Musta merkitsi länttä ja oli myös kuoleman symboli. Kirkkaanpunainen väri oli varhaisina aikoina suosittu artikkeli kaupankäynnissä. Sotiin lähtevät miehet maalasivat niin kasvonsa kuin vartalonsakin monin eri kuvioin, joiden sisältöön liittyi maaginen voima. Varhainen kulttuuri suosi punaisen ja valkoisen yhdistelmiä, mutta myöhemmin eri värien käyttö yleistyi. Lisäksi heillä oli käytössään kolme hieman epämääräisempää suuntaa, keltainen joka tarkoitti ylhäällä, ruskea, joka tarkoitti alhaalla ja vihreä, joka tarkoitti keskellä ja se kuvasti nykyhetkeä.


title: Koirien värit

text: Riistanväriseen väritykseen kuuluu suupielten, vatsan ja tassujen vaaleampi väri. Riistanvärinen koira voi olla harmahtava "sudenharmaa" tai ruskehtava "sudenruskea". Väristä käytetään myös nimitystä sudenvärinen, saksanpaimenkoirilla myös nimitystä soopeli ("sable"). Riistanvärisellä voidaan myös tarkoittaa tummempaa koiraa, joka on genotyypiltään a/a ja jolla merkkiväri kuultaa läpi.


title: Ruunikko

text: Ruunikko on hevosen värinimitys. Ruunikon karva on ruskeaa ja jouhet (harja ja häntä) mustia. Koska jouhet voivat auringossa haalistua lähinnä ruskean tai harmaan näköisiksi, ruunikon tunnistaa varmimmin sen mustista jaloista, korvankärjistä ja turvasta. Ruunikon eri sävyjä ovat esimerkiksi "tummanruunikko", "punaruunikko" ja "mustanruunikko". "Vaaleanruunikko" on sekä todellinen ruunikon vaalea sävy että vanha virheellinen nimitys ruunivoikolle.


title: Rautias

text: Rautias väri on yksi hevosten kolmesta perusväristä, joista kaksi muuta ovat ruunikko ja musta. Jokainen hevonen on pohjaväriltään eli geneettisesti jonkin näistä kolmesta väristä edustaja ja periyttää pohjaväriä sen mukaisesti, vaikka eläin saattaakin muiden väriin vaikuttavien tekijöiden vuoksi ulkonäöltään olla esimerkiksi täysin valkoinen. Perusvärien periytyminen on melko monimutkaista ja perustuu kahteen eri lokukseen (niin kutsutut A- ja E-lokukset) osuneisiin geenien alleeleihin. Rautias on hevonen, joka on perinyt E-lokukseen molemmilta vanhemmiltaan resessiivisen alleelin "e" eli on genotyypiltään tämän lokuksen suhteen "ee". Tällöin on samantekevää, mitä alleeleja A-lokuksessa on, eivätkä sen erilaiset genotyypit ("AA", "Aa", "aa") nykykäsityksen mukaan näy rautiaan hevosen ulkonäössä mitenkään.


title: Palomino

text: Ihanteellinen rungon väri on "yhdysvaltalaisen kultakolikon" värinen. Ruskeaa tai tummaa siimaa, seepraraitoja tai aasinristiä ei hyväksytä. Myöskään täplikkyyttä, kirjavuutta tai kimoutuvaa hevosta ei hyväksytä. Ihon tulee olla väriltään tumma (harmaa, musta, ruskea tai epämääräisen tumma), eikä siinä saa olla vaaleanpunaista väriä turvan tai silmien ympäryksessä, peräaukon ja sukuelinten alueella tai takajalkojen välissä. Vaaleanpunainen iho turvalla sallitaan mikäli se liittyy valkoiseen merkkiin. Poikkeuksena ihon väriä koskeviin vaatimuksiin ovat amerikanratsuhevosten rotujärjestön rekisteriinsä hyväksymät hevoset, joille sallitaan minkävärinen iho tahansa. Jouhien tulee olla vähintään 85 % valkoiset, eikä niissä saa olla 15 % suurempaa osuutta mustia, ruskeita tai epämääräisen värisiä jouhia. Jouhia ei saa käsitellä kemiallisesti.


title: Koira

text: Koira viestii monenlaisin ilmein, elein ja erilaisin signaalein. Kesy koira viestii melko samalla tavalla kuin susi. Koiran tunnetilaa kuvaavat esimerkiksi sen hännän, korvien ja huulien asennot, ruumiin asento, ääntely ja katsekontakti. Vaakatasossa oleva häntä tarkoittaa että koira on tyytyväinen. Suoraan ylös nostettu häntä osoittaa lisääntynyttä tarkkaavaisuutta tai kiihtymystä. Takajalkojen väliin vedetty häntä osoittaa varautuneisuutta tai pelkoa. Pystyssä olevat korvat osoittavat itseluottamusta, tarkkaavaisuutta ja kiinnostusta. Sivuun tai taakse vedetyt korvat osoittavat epäröintiä ja epävarmuutta. Koira näyttää kulmahampaitaan ollessaan aggressiivinen. Normaaliasennossa olevat suupielet kertovat varmasta olosta, ja etuasennossa olevat suupielet ilmaisevat masennusta tai epäluottamusta. Taakse vedetyt suupielet merkitsevät pelkoa, tappion tunnetta tai puolustuskyvyttömyyttä. Koira haukkuu eri syistä, joskus aggressiivisesti, joskus kutsuna tai iloisuuden ilmaisuna. Tasainen murina on usein tyytymättömyyden tai aggression ilmaus, vaihtelevankorkuinen murina mielihyvän ilmaisu. Koira ottaa katsekontaktin esimerkiksi pyytäessään ohjaajaltaan ohjeita tai ollessaan janoinen tai väsynyt.


title: Suomenajokoira

text: Suomenajokoira on jalostettu metsästystarkoitukseen. Värillä ei ole merkitystä koiran metsästyskyvyn kannalta. Koska rotua ei ennen onnistuttu jalostamaan puhtaan punaruskeaksi voidaan väriäkin pitää käytännöllisenä ratkaisuna . Punaruskean pohjavärin lisäksi selässä on mustia alueita, kun taas kasvoissa, rinnassa, vatsassa, jaloissa ja hännänpäässä on valkoista. Pää on pitkähkö: Kuono ja pääkallo ovat samanpituiset ja välikössä on selkeä otsapenger. Koirassa ei ole roikkuvaa nahkaa. Se on lihaksikas ja voimakas, mutta ei raskasrakenteinen. Korvat ovat luppakorvat. Selkä on suora, lantio on kehittynyt ja voimakas. Häntä on riippuva tai korkeintaan selkälinjan kohdalle nouseva. Käpälät ovat soikeat. Säkäkorkeus on uroksilla 55-61 cm ja nartuilla 52-58 cm.


title: Seppuku

text: Seppuku () eli harakiri () on perinteinen japanilainen rituaalinen itsemurha, joka tehtiin kunniasyistä. Se on ollut kielletty 1800-luvun lopulta lähtien.


title: Kieliopillinen itsemurha

text: Kieliopillinen itsemurha () on esimerkiksi Jean Paulin ja Ludwig Reinersin käyttämä käsite, joka tarkoittaa lähinnä asiaproosassa ilmenevää tapaa kätkeä oma persoonallisuus kiertoilmaisuihin, eli kirjoittaja välttää käyttämästä "minä"-sanaa ja ensimmäistä persoonaa. Tätä kirjoitustapaa on perusteltu vaatimattomuudella, toisaalta on esitetty sen osoittavan aivan päinvastaista, koska tällaiset kiertoilmaukset ovat normaalia kielenkäyttöä huomattavasti raskaampia ja kirjoittajaa korostavampia. Suomen kielessä yleisin näistä ilmauksista lienee "allekirjoittanut".


title: Käärmeimuri

text: Murhia ja itsemurhia seuraa väistämättä uusi ruumiillistuminen, sillä ihmisillä on otsassaan punainen pieni tähti, joka sitoo heidät jälleensyntymisen jatkuvaan kehään. Yksilö on toisin sanoen sidottu valtaapitävän järjestelmän toimintaan ja pakotetaan osaksi sen rituaaleja. Dystopioissa esiintyy tyypillisesti rituaaleja, joissa julkisen ja yksityisen raja katoaa. Punaisen tähden myötä ihmisestä tulee julkisen rituaalin sija, ja julkinen ja yksilö ikään kuin sulautuvat: "Hänellä oli ollut kuten muillakin syntymästä asti pieni punainen tähti vasemmassa ohimossaan, sillä korkeimmat voimat olivat pitäneet huolta hänen alkuperäisen olemuksensa säilymisestä vuosisatojen kierrossa [--]." (s. 20) Seuraavan lainauksen perusteella voidaan lisäksi kysyä, onko yksilöitä teoksen maailmassa lähtökohtaisesti edes olemassa: "Lapsen syntyessä sille tehdään välittömästi tämä tähti ja jonkun ’minä’ astuu siihen.” (s. 237)


title: Itsemurha

text: Polttoitsemurha tehdään monesti poliittiseksi protestiksi. Tunnettuja tapauksia ovat muun muassaMuun muassa Yhdysvalloissa on uutisoitu lukuisista tapauksista, joissa itsemurhaa yrittävä on tarkoituksellisesti aiheuttanut yleistä vaaraa tai hämännyt poliisia niin, että häntä on jouduttu esimerkiksi ampumaan. Tämä tunnetaan nimellä "suicide by cop". Harvinaisempi "suicide by state" tarkoittaa sellaisen rikoksen tekemistä, josta rangaistuksena on kuolemanrangaistus. Tämä oli aikoinaan yleinen tapa 1700-luvulla tehdä Ruotsissa itsemurha, koska kirkko tuomitsi itsemurhan mutta ei kuolemanrangaistusta. Usein rikos oli lapsenmurha, koska siitä kuolemantuomio pantiin täytäntöön suhteellisen tuskattomasti mestaamalla, ja lasten katsottiin olevan synnittömässä tilassa ja pelastuvan automaattisesti.


title: Avustettu itsemurha

text: Avustettu itsemurha () tarkoittaa henkilön avustamista itsemurhassa silloin, kun kyseinen henkilö sitä haluaa, mutta ei siihen itsenäisesti pysty fyysisen heikkoudensa takia. Itsemurhassa avustaminen saattaa tapahtua esimerkiksi antamalla itsemurhaa toivovalle henkilölle myrkkyä, mutta kyseessä saattaa olla myös muunlainen toiminta. Avustetun itsemurhan ja eutanasian välinen ero on se, että eutanasiassa toinen henkilö päättää itsemurhaa toivovan elämän itse.


title: Suomen rikoslaki

text: Rikoslain järjestelmän mukaan teon rangaistavuus edellyttää tahallisuutta. Kun teko on tuottamuksellisena rangaistava, siitä mainitaan laissa erikseen. Ihmisen surmaaminen tarkoituksin saada hänet hengiltä on murha tai tappo, tahallinen teko. Auton kuljettaminen niin varomattomasti että joku tiellä kulkeva tai autossa oleva saa surmansa, on kuolemantuottamus. Tunnetun oikeustapauksen tilanne, jossa metsästäjä ampuu luvallisesti asumattomalla seudulla kohti hirveä mutta ohi, ja ampumalinjalla on aivan odottamattomasti sankassa metsässä ihminen, joka saa luodista surmansa, on tapaturma.


title: Rituaalinen puhtaus

text: Antropologi Mary Douglas ja psykoanalyytikko Julia Kristeva näkevät rituaalisen puhtauden keinona rakentaa, rajata ja turvata yksilöllistä tai ryhmäidentiteettiä. Liasta irrottautuminen nähdään keinona olla otollinen jumalille, arvollinen suorittamaan tiettyä tehtävää, tai kelpo ihminen. Rituaalinen lika nähdään ylimääräisenä pahana, joka sekoittaa identiteetin perusyksikön järjestystä tai uhkaa tärkeää arvoa.


title: Rituaali: rakenne ja communitas

text: Rituaalin liminaalivaiheessa olevat rituaalisubjektit riisutaan sosiaaliseen rakenteeseen liittyvistä merkeistä, kuten omaisuudesta ja vaatetuksesta ja näin heistä tulee samanarvoista massaa. Heidän käytöksensä on tavallisesti passiivista tai nöyrää ja heidän on toteltava ohjaajiaan ehdoitta ja hyväksyttävä mielivaltaisetkin rangaistukset valittamatta. Usein raa’at ruumiilliset koettelemukset ja nöyryytykset, joille kokelaat altistetaan, viittaavat osaksi edeltävän statuksen tuhoamiseen ja osaksi siihen, että kokelaita ikään kuin tasoitetaan, valmistetaan uusiin velvollisuuksiinsa muita yhteiskunnan jäseniä kohtaan. Liminaalisia tilanteita ja rooleja pidetään usein vaarallisina, kartettavina tai saastuttavina sellaisille ihmisille, esineille, tapahtumille ja suhteille, joita ei ole rituaalisesti liitetty liminaalisuuteen. Turnerin mukaan tämä johtuu siitä, että niiden näkökulmasta, joille rakenteen ylläpitäminen on tärkeää, kaikki pitkitetyt communitasin ilmaukset vaikuttavat välttämättä vaarallisilta ja anarkistisilta ja niitä on hillittävä määräyksin, kielloin ja ehdoin.


title: Loikkaus

text:
Fyysinen loikkaustapahtuma on tavallisesti asia, joka rikkoo valtion tai poliittisen entiteetin lakeja, josta loikkaava henkilö vetäytyy. Toisaalta, pelkkä kansalaisuus tai työskentely liittolaisen kanssa ei yleensä ole rikos.
Esimerkiksi 1950-luvulla Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) asukkaita oli yhä enenevässä määrin kielletty matkustamasta Saksan liittotasavaltaan, jossa heitä kohdeltiin automaattisesti kansalaisina Eksklusiivisen mandaatin johdosta. Berliinin muurin pystyttäminen ja Saksojen välisen rajan vahvistaminen kommunistisen DDR:n johdosta vuonna 1961 piti vahvistaa politiikkaa. Kun ihmiset yrittivät ”vetäytyä” DDR:stä, maan rajavartijat ampuivat heitä. Useat sadat ihmiset tapettiin rajalla heidän Republikflucht-yrityksessään. Virallisia matkoja kyllä oli, mutta lupia lähteä väliaikaisesti tai pysyvästi myönnettiin harvoin. Toisaalta, ”epämiellyttävien” itäsaksalaisten kansalaisuus kumottiin, ja heidän piti jättää kotinsa lyhyellä varoitusajalla ja vastoin tahtoaan. Toisia, kuten laulaja Wolf Biermannia, kiellettiin palaamasta DDR:ään.


title: Räjähtävä tyhjyys

text: Romaanin nimessä esiintyvä käsite "räjähtävä tyhjyys" viittaa sissisodassa vallitsevaan suhteeseen sissien ja vastustajan konventionaalisen armeijan välillä. Luvussa "Tyhjyyttä vastaan ei voi taistella" käsitettä esitellään seuraavasti: "Räjähtävä tyhjyys oli eversti Savukorven mielilausuma, jota hän menestyksellä käytti antaessaan taktillisia ohjeita alaisilleen sissipiirien komentajille siihen aikaan, kun kertausharjoituksissa koulutettiin sissijohtajia alueenpäälliköistä partionjohtajiin asti. 'Tyhjyyttä vastaan ei voi taistella, sitä ei voi ampua tykillä, ei sarja-automaatilla eikä pommittaa ilmasta raketeilla. Räjähtävä tyhjyys on viholliselle vääryyttä ja petosta, joka vie häneltä rohkeuden ja tekee tyhjäksi ja arvottomaksi vuosien koulutuksen, joka on aina perustunut kolmeen sanaan: vihollinen tuolla, toimikaa! Tätä perustaa ei sissisodassa ole.'"


title: Great Malvern

text: Great Malvern on alue Malvernin kaupungissa Worcestershiressa Englannissa. Se on kaupungin historiallinen keskus, ja siellä sijaitsevat sekä kaupungin että Worcestershiren hallintorakennukset sekä vapaa-ajan toimintoihin liittyviä rakennuksia ja alueita, kuten teatteri, uima-allas, kirjasto ja ulkoliikuntapalveluita. Alue sijaitsee Malvern Hillsin juurella ja osittain rinteillä, ja se on kaupungin alkuperäinen keskusta, joka on syntynyt 11. vuosisadalla. 1800-luvulla siitä tuli suosittu vesihoitokeskus ja siihen yhdistyivät siihen rajautuvat alueet Barnards Green, Little Malvern, Malvern Link sekä Link Top, Malvern Wells, North Malvern ja West Malvern, joista usein käytetään yhteisnimitystä "The Malverns". 1900 entiset kaupunkialueet ja kaupungit Great Malvern ja Malvern Link sulautuivat ja niistä muodostui nykyiset kuusi piiriä.


title: Malvern

text: Malvernin kukkuloiden itärinteillä oli aikoinaan useita kyliä, joista Great Malvern oli suurin, mutta kylät ovat kasvaneet yhteen.


title: Star Stable Online

text: Silvergladen alueella on monia pieniä kyliä: Moorland, Fort Pinta, Silvergladen kylä, Silvergladen viinitila, Valedale ja Firgrove. Jokaisessa edellä mainituista paikoista löytyy hevostalli, jonka pelaaja voi maksua vastaan vaihtaa kotitallikseen (alussa aina Moorland). Ne, joilla ei ole Star Rider-jäsenyyttä, voivat liikkua Moorlandin ja Fort Pintan välillä. Silvergladesta löytyy myös maneesi, jossa voi hypätä esteitä sekä ratsastaa kouluratsastusta, Valedalen järvi vuoriston tuntumasta, The Hollow Woods: tiheä metsikkö matkalla Silvergladen kylästä Valedaleen ja Silvergladen linna.


title: Malvern

text: Malvernissa on kaksi pääkatua: jyrkkä Church Street ja likimain vaakasuoraan kulkeva Bellevue Terrace. Church Streetin kauppojen takaovet aukenivat ennen Edith Walk -nimiselle kujalle, mutta nyt sen varrelle on avattu suuria marketteja.


title: Lostin mytologia

text: Lähde, joka tunnetaan myös nimellä ”saaren sydän”, on saaren keskus. Se sijaitsee bambumetsän takana piilossa olevassa luolassa, jonka voi löytää vain sen aikainen saaren suojelija. Lähde kuvataan kirkkaana vesialtaana, johon laskee pieniä virtoja. Lähde loistaa voimakasta sähkömagneettista energiaa, joka on vaaraksi tavallisille ihmisille. Lähteen keskellä on suuri kivipilari, joka toimii korkkina. Lähde esitellään ensimmäisen kerran kuudennen tuotantokauden jaksossa "Meren takaa", jossa Jacobin äitipuoli vie Jacobin ja tämän veljen Lähteen luo silmät peitettynä. Nainen kertoo, että aikanaan jompi kumpi pojista tulisi suojelemaan Lähdettä pahoilta ihmisiltä. Äitipuoli pyytää poikia olemaan menemättä luolaan, sillä muuten kohtalona olisi kuolemaakin pahempi asia.


title: Malvern

text: 2010-luvun vaaleissa konservatiivit ja UKIP-puolue ovat menestyneet hyvin. Läntisen Worcestershiren vaalipiirin edustaja Britannian parlamentin alahuoneessa on konservatiivien Harriett Baldwin, joka sai vuoden 2017 vaaleissa yli puolet kaikista äänistä. Kesäkuun 2016 kansanäänestyksessä Malvern Hills äänesti EU:sta eroamisen puolesta. Piirikunnan valtuuston vaaleissa vuonna 2015 konservatiivit saivat 21 valtuuston 36 paikasta. Vuoden 2014 EU-parlamenttivaleissa Konservatiivit ja UKIP saivat kumpikin noin 7 000 ääntä, liberaalit, työväenpuolue ja vihreät noin 2 000 ääntä.


title: PlayerUnknown’s Battlegrounds

text: Maassa pelaajien täytyy tutkia rakennuksia ja muita alueita löytääkseen varusteita. Esineet ovat joka kierroksella eri paikoissa. Pelaaja löytää monipuolisesti aseita, kuten kivääreitä, pistooleita, haulikkoja sekä lyömäaseita, kuten macheten ja paistinpannun. Lyömäaseista paistinpannu torjuu myös luoteja. Ampuma-aseisiin on löydettävissä eri lisäosia kuten tähtäimiä, vaimentimia ja lisälippaita. Alueelta löytyy luotiliivejä, kypäriä ja reppuja, joiden suojaavuus, tilavuus ja kestävyys vaihtelee. Suojaavat varusteet vahingoittuvat tulitaisteluissa, ja lopulta hajoavat tarpeeksi osumia ottettuaan. Pelaaja löytää alueelta kulkuneuvoja, kuten moottoripyöriä, maastureita tai veneitä, joita voi tankata pelialueelta löytyvillä polttoainekanistereilla.


title: Lavajärvi (Oulu)

text: Järven ympäristössä on useita Lava-nimisiä paikkoja. Itse järven ja sen laskuojan lisäksi ympäristön paikannimistöön kuuluvat Lavajärvenkangas, kaksi Lavasuota, Iso Lavasuo sekä Lavaselkä. Lava-nimityksen alkuperä on riistanpyynti- ja säilytyslavoissa, makuulavoissa, heinäkasan alusissa tai lauttasilloissa. Alueelta on löydetty runsaasti viitteitä kaikista näistä yhteyksistä. Muistitiedon mukaan järven rannoilla on ollut useita niitty- ja kalasaunoja, joissa on ollut makuualuset eli lavat yöpymistä varten. Järvellä on tiettävästi myös kuljettu ja kalastettu lautoilta käsin.


title: Nuuksio

text: Nuuksion Pitkäjärvi rajaa kaupunginosaa eli pienaluetta lounaan puolelta. Nuuksion Pitkäjärven pohjoispään länsipuolelta löytyvät Haukkalampi, Mustalampi ja Valklampi. Haukkalammen rannalla on luontotupa. Sekä Haukkalammen että Mustalammen rannoilla on tulentekopaikkoja, Mustalammen länsirannan kalliolla on katoksellinen tulentekopaikka, jossa on mahdollisuus grillata myös metsäpalovaroituksen aikana. Haukkalammen ympäristössä on kolme eri pituista viitoitettua luontopolkua, ja pahimpiin paikkoihin on laitettu pitkospuita tai portaikkoja – auttamaan retkeilijöitä ja suojelemaan luontoa kulumiselta.


title: Ertebøllen kulttuuri

text:
Tanskasta tunnetaan eniten asuinpaikkoja. Tutkimuksen kannalta merkittäviä kohteita ovat muun muassa Møllegabet, Flynderhage, Vænget Nord, Margrethes Næs ja Bjørnsholm, mutta merkittävimmät kohteet ovat:
Ertebøllen asuinpaikkoja ja kalmistoja on Etelä-Ruotsissa löytynyt lähinnä Skånen länsi- ja eteläosista. Tällaisia asuinpaikkoja ovat muun muassa Lerhamn, Jonstorp, Stenbocksvallar, Kvarteret Nore, Gränsstigen, Soldattorpet, Vik, Ivetofta ja Siretorp, mutta seuraavat asuinpaikat ansaitsevat tarkemman esittelyn:Pohjois-Saksan ja Pohjois-Puolan alueet ovat Ertebøllen kulttuurin reuna-alueita, mutta sieltä tunnetaan asuinpaikkoja esimerkiksi Ellerbek, Jäckelberg Nord, Rosenhof, Neustadt , Timmendorf-Nordmole ja Fedderingen Wurth, joista tarkemmin esitellään:Vaikka Ertebøllen kulttuuri sijoittuu mesoliittiselle kaudelle, jolloin yhteisöt yleensä harjoittivat liikkuvaa elämäntapaa, vaikuttavat monet Ertebøllen kulttuurin leirit pysyviltä ja ympärivuotisilta asuinpaikoilta. Tähän tulokseen on tultu leirien jätteiden luuanalyysien perusteella, sillä niissä esiintyy kaikkien vuodenaikojen lintujen, kalojen ja nisäkkäiden luita. Myös suuret kalastusrakennelmat ovat vaatineet jatkuvaa päivystämistä ja huoltamista, sillä ne ovat aallokon vaikutuksille alttiita. Toisaalta ravintoa on merellisessä ympäristössä ollut aina saatavilla. Keramiikan käyttöönotto merkinnee ravinnon parempaa valmistamista keittämällä ja ruoka-aineiden varastointia. Näiden havaintojen katsotaan osoittavan, että väestö on käyttänyt kiinteitä asuinpaikkoja.


title: Darvinismi

text: Darvinismi tai darwinismi on Charles Darwinin kehittämä biologisen kehityksen eli evoluution selitys, joka painottaa eliöiden muuntelua, voimakasta lisääntymistä ja taistelua olemassaolosta. Darvinismin mukaan evoluutiota ohjaa etupäässä luonnonvalinta.


title: John Corrigan Wells

text:
Vuonna 2006 Wells julkisti kirjan "The Politically Incorrect Guide to Darwinism and Intelligent Design".
Kirjan teemana on, että on olemassa perustavanlaatuinen konflikti, joka ei ole uskonnollinen tai tieteellinen, eikä edes koske kristillisyyden suhdatta evoluutioon. Wells korosti sitä, että konflikti oli perinteisten kristittyjen ja darwinistien välillä.
Wellsin mukaan darwinismi erosi evoluutiosta, koska evoluutio väittää että lajit muuttuvat toisekseen alkulajeista ja darwinistit taas väittävät, että evoluutio selittää kaiken elämän monimuotoisuuden maassa.


title: Charles Darwin

text: Kaikkein kuuluisin väittely darwinismin – termiä käytti ensimmäisenä Huxley huhtikuussa 1860 "Westminster Journal" -lehdessä – ja luomisopin välillä käytiin vuonna 1860 Oxfordissa British Association for the Advancement of Sciencen kokouksessa, jonka puheenjohtajana oli John Stevens Henslow. Newyorkilainen professori John William Draper avasi tilaisuuden pitämällä pitkän luennon darwinismista ja sen mahdollisesta vaikutuksesta yhteiskunnalliseen kehitykseen. Paikalle oli kerääntynyt arviolta 700–1000-päinen yleisö. Draperin jälkeen Samuel Wilberforce, Oxfordin piispa, aloitti oman 30-minuuttisen Darwinin vastaisen puheensa. Kesken puheen Robert FritzRoy nousi pystyyn Raamattu kädessään ja käski yleisön seurata Raamatun sanaa.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Ensimmäisessä merkittävässä filosofisessa julkaisussaan, vuonna 1963 julkaistussa artikkelissa ”Actions, Reasons and Causes”, Davidson käsitteli tekojen selittämistä. Hän puolusti näkemystä, jonka mukaan tekojen selittäminen perusteilla on yksi kausaalisen selittämisen muoto. Tämä kanta oli ristiriidassa ajan filosofisen valtavirran wittgensteinilaisen näkemyksen kanssa, jonka mukaan kausaalinen selittäminen merkitsee jonkin tapahtuman ymmärtämistä jonkin kausaalisen lainomaisen säännönmukaisuuden erityistapauksena. Selitettäessä tekoja toimijan perusteisiin viitaten ei vedota mihinkään lainomaiseen säännönmukaisuuteen, joten valtavirran näkemyksen mukaan tällainen selitys ei voi olla kausaalinen.


title: August Schleicher

text: Useimmissa kielitieteen historian standardiesityksissä Schleicheria on tapana pitää darwinistina. Levinneisyydestään huolimatta tämä arvio ei vastaa tosiasioita, sillä Darwinin teokseen tutustuminen ei saanut Schleicheria muuttamaan niitä teoreettisia pitäymyksiään, jotka hänellä oli ollut jo ennen Darwinia. Pikemminkin Schleicher katsoi saaneensa Darwinilta vahvistuksen sille katsomukselleen, että kielet ovat organismeja, jotka syntyvät, kukoistavat ja kuolevat sekä kasvien tapaan lisääntyvät ja tuottavat jälkeläisiä. Schleicher ei siis tavoittanut Darwinin perusideaa luonnonvalinnasta. Tässä hän tosin oli hyvässä seurassa, sillä tätä ideaa ei tavoittanut myöskään Haeckel, kuten hänen esitelmistään ilmenee. Ylipäänsäkin Darwinin teos sai monelta taholta ymmärtämättömän ja aggressiivisenkin vastaanoton, ja ensi alkuun verraten harva kykeni muuttamaan piintyneitä käsityksiään. Schleicherin typologinen taksonomia oli yhtä staattista kuin Linnaeuksen systemaattinen luokittelu. Hegelin vaikutuksesta Schleicher teki lisäksi eron yksinkertaisesta täydelliseen kulkevan kehityksen ja rappioittavan historian välillä. Schleicherin "darwinismi" oli itse asiassa esidarwinistiselle romantiikalle tyypillistä evolutionismia.


title: Deismi

text: Varsinkin ranskalaiseen valistukseen liittyi usein deismi suhteessa uskonnollisiin kysymyksiin. Deismin mukaan järkiperustein on syytä uskoa, että todellisuuden on luonut jokin jumala, mutta tästä jumalasta on mahdotonta saada tarkempaa tietoa. Keskeinen askel uskonnosta deismiin on luopuminen uskomisesta pyhien kirjojen totuudellisuuteen. Deistit yleensä ajattelivat, että koska Raamattu on väärässä monien luonnontieteellisten seikkojen suhteen, jumala ei ole voinut kirjoittaa sitä. Deistien mukaan heidän oppinsa ei vaadi uskoa, vaan perustuu yksinomaan järjen käyttöön. Deismin kannattajien mukaan deismi ei siis ole uskonto. Usein deismi luetaan teismin alalajiksi.


title: Demarkaatio-ongelma

text:
Tieteen tehtävä on totuudellisen tiedon etsintä. Silloin se ei voi väittää aina tietävänsä totuutta, mutta saattaa esittää ehdotuksia jonkin ilmiön selitykselle. Tieteen tulee olla useimpien näkemysten mukaan eksaktia, eli sen väitteiden olla vahvistettavissa tai kumottavissa. Jotkut filosofit, muun muassa skeptikot, haluavat vetää selvän rajan tieteelle ja ei-tieteelle. Koska tieteen ja ei-tieteen määritelmät ovat jossain määrin joustavia, tämä on joskus liukuvaa. Tieteen on oltava riippumatonta, ei esimerkiksi jonkin poliittisen puolueen tai uskonnon ohjattavissa. Tämä ei silti estä poliittista vaikuttajaa tai uskovaista tekemästä hyvää tiedettä. Ei-tiedettä esimerkiksi poliittinen ajattelija tekee silloin, jos tuottaa tahallaan vääriä tuloksia. Eräänä esimerkkinä poliittisessa ohjauksessa ei-tieteellisesti toimineesta valetieteilijästä oli neuvostoliittolainen Trofim Lysenko. Tiede ei käytännössä voi olla koskaan vapaa ennakko-oletuksista, mutta niitä on kyettävä muuttamaan uusien todisteiden ilmaantuessa.
Tieteen tulee olla muun muassa Raimo Tuomelan esittämien ajatusten mukaan


title: Anomaalinen monismi

text: Davidsonin tapahtumien ontologiaan liittyvän näkemyksen mukaan tapahtumat (päinvastoin kuin oliot ja asiaintilat) ovat perustavanlaatuisia, palautumattomia henkisen ja fysikaalisen todellisuuden entiteettejä. Hänen alkuperäinen teoksessa "Actions and Events" esittämänsä näkemys oli, että tapahtumat tulee yksilöidä niiden kausaalisten voimien perusteella. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikki tapahtumat ovat toisten tapahtumien aiheuttamia ja aiheuttavat toisia tapahtumia, ja ensi sijassa tämä määrittää sen, mikä tapahtuma on. Myöhemmin Davidson hylkäsi tämän näkemyksen ja siirtyi kannattamaan näkemystä, jonka mukaan tapahtumat tulee yksilöidä aika-avaruudellisen paikallisuuden perusteella, mutta hänen kausaalisen vuorovaikutuksen periaatteensa vaikuttaa silti edellyttävän jonkinlaista sitoutumista kausaalisuuden perusteella tehtävään yksilöintiin.


title: Meemi

text: Meemiä on usein pidetty turhana käsitteenä. On huomautettu, että darwinilainen evoluutio ei ole ainoa vaihtoehto. Virolainen biosemiootikko Kalevi Kull (2000) pitää meemiä rappeutuneena merkkinä ja tarjoaa Darwinia edeltävää baerilaista kehitysoppia semioottiseksi eli merkkiopilliseksi viitekehykseksi. Tunnetumpi on Charles S. Peircen pragmatismin evolutionaarinen luonne. Niinpä esimerkiksi Deacon (1998) ja Kilpinen (2008) pitävät peirceläistä merkkiä täydellisempänä kuin meemiä.


title: Anomaalinen monismi

text: Tällaisiin argumentteihin Davidson on vastannut muotoilemalla anomaalisen monismin uudelleen, puolustamalla parannettua versiota teoriasta artikkelissaan ”Thinking Causes” (1993). Hän huomauttaa, että epifenomenalismiin liittyvässä ongelmanasettelussa on virhe, koska se sekoittaa käsitteen ”jonkun johdosta” (tai ”välttämätön jollekin”) ajatukseen siitä että tapahtuma on vastuussa toisesta. Honderichin esimerkki päärynöistä ja vaa'asta on Davidsonin mukaan puolestaan huono siksi, että se ottaa huomioon vain yhden vaikutuksen, vaa'an näyttämän lukeman muuttumisen. Davidsonin mukaan tässä tapauksessa kausaalisesti relevantteja ominaisuuksia olisivat väri, muoto ja muut päärynän muutoin epärelevantit ominaisuudet. Se mikä on relevanttia tai epärelevanttia riippuu osittain siitä, mikä on selittämispyrkimyksen asiayhteys.


title: Jason Lee Scott

text: Jason Lee Scott on kuvitteellinen henkilö Power Rangers -universumissa. Hänet muistetaan parhaiten alkuperäisenä punaisena rangerina ja ryhmänjohtajana sarjassa "Mighty Morphin Power Rangers" sen ensimmäisellä ja osittain toisella tuotantokaudella. Jasonista tuli myöhemmin toinen kultainen ranger sarjassa "Power Rangers Zeo". Häntä näytteli Austin St. John.


title: Jason Lee

text: Jason Michael Lee (s. 25. huhtikuuta 1970 Orange, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen ammattilaisskeittaaja eli rullalautailija. Lee muistetaan kenties parhaiten pääosastaan televisiosarjassa "Kovan onnen kundi" (2005–2009), jossa hän näytteli Earlia. Huomattava rooli hänellä oli elokuvan puolella "Melkein julkkiksen" rock-laulajan roolissa. Hän näytteli myös yhtä pääosista Tom Cruisen kanssa elokuvassa "Vanilla Sky".


title: Kristin Scott Thomas

text: Vuonna 2008 Scott Thomas näytteli kirjailija Philippe Claudelin ohjaamassa ja käsikirjoittamassa elokuvassa "Olen aina rakastanut sinua", joka sai kriitikoilta erinomaisen vastaanoton. Claudelin esikoisohjauksessa Scott Thomasin näyttelemä entinen lääkäri Juliette Fontaine vapautuu vankilasta etäisenä ja kylmänä viidentoista vuoden tuomion jälkeen, yrittää sopeutua arkielämään ja löytää jälleen paikkansa yhteiskunnassa. Scott Thomas palkittiin roolisuorituksestaan Euroopan elokuva-akatemian myöntämällä parhaan naispääosan Euroopan elokuvapalkinnolla. Lisäksi hän oli ehdolla parhaan naispääosan Golden Globen, Baftan ja Césarin saajaksi. Samana vuonna hän näytteli myös elokuvassa "Kuningattaren sisar", joka perustuu Philippa Gregoryn romaaniin vuodelta 2001. Elokuvassa hän näyttelee tosielämän Wiltshiren ja Ormondin kreivitär Elizabeth Boleynia, Annan (Natalie Portman) ja Maryn (Scarlett Johansson) äitiä.


title: Kristin Scott Thomas

text: Vuonna 2005 Scott Thomas näytteli Goodfellow’n ongelmaperheestä kertovassa elokuvassa "Mami hoitaa", jossa perheen asiat hoitaa järjestykseen uusi taloudenhoitaja (Maggie Smith). Elokuvassa hän näyttelee kyllästynyttä kirkkoherran (Rowan Atkinson) vaimoa ja perheenäitiä Gloriaa, jolla on salasuhde yhdysvaltalaisen golfopettajansa (Patrick Swayze) kanssa. Samana vuonna 2005 Ranskan hallitus ja tasavallan presidentti Jacques Chirac myönsivät Scott Thomasille ansioritarikunta Kunnialegioonan ritarin (chevalier) arvonimen. Seuraavana vuonna hän näytteli varakasta lesborakastaja Hélène Perkinsiä Guillaume Canet’n ohjaamassa, arvostelumenestyksen saaneessa elokuvassa "Ei sanaakaan", joka perustuu Harlan Cobenin samannimiseen menestysromaaniin vuodelta 2001.


title: Kristin Scott Thomas

text: Vuonna 2014 Scott Thomas näytteli elokuvassa "My Old Lady", joka perustuu samannimiseen näytelmään vuodelta 2002. Elokuvassa hän näyttelee naimatonta opettajaa ja iäkkään naisen suojelevaista tytärtä Chloé Girardia. Sekalaisen vastaanoton saaneen elokuvan muissa pääosissa ovat Maggie Smith ja Kevin Kline. Syys-joulukuun ajan vuonna 2014 Scott Thomas näytteli Elektraa Sofokleen samannimisessä kreikkalaisessa tragediassa "Elektra", jota esitettiin Lontoossa Old Vic -teatterissa. "Elektra" kertoo Elektran ja Oresteen kostosta heidän isänsä Agamemnonin surmanneelle äidilleen Klytaimnestralle. Näytelmä oli arvostelumenestys, ja Scott Thomas oli ehdolla kriitikoiden ylistämästä roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Olivierin saajaksi.


title: Kristin Scott Thomas

text: Vuonna 2011 Scott Thomas näytteli Emmaa Harold Pinterin näytelmässä "Petos", jota esitettiin Lontoossa West Endin Comedy Theatressa kesä-elokuun ajan. "Petos" kulkee ajassa taaksepäin ja kertoo naimisissa olevasta Emmasta, jolla on rakkaussuhde aviomiehensä parhaan ystävän kanssa. Scott Thomas sai roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Olivier-ehdokkuuden. Samana vuonna hän näytteli Lasse Hallströmin ohjaamassa elokuvassa "Rakkaudesta, unelmista ja kaloista" vastanäyttelijöinään Ewan McGregor ja Emily Blunt. Vuonna 2007 ilmestyneeseen romaaniin perustuvassa elokuvassa hän näyttelee sanavalmista ja energistä Britannian pääministerin tiedotuspäällikköä, Patricia Maxwellia. Seuraavana vuonna 2012 Scott Thomas näytteli vaikutusvaltaista Virginie Rousset’ia Guy de Maupassantin samannimiseen klassikkoromaaniin perustuvassa elokuvassa "Bel Ami", jossa hänellä on vastanäyttelijöinään Robert Pattinson, Uma Thurman, Christina Ricci ja Colm Meaney. Samana vuonna hän näytteli Jeanne Germainia, äidinkielenopettajan vaimoa ja taidegalleristia, François Ozonin ohjaamassa ja käsikirjoittamassa elokuvassa "Vieras talossa", joka sai kriitikoilta erinomaisen vastaanoton.


title: Kristin Scott Thomas

text: Vuonna 2010 Scott Thomas näytteli Ludivine Sagnierin kanssa Alain Corneaun viimeiseksi jääneessä ohjaustyössä "Intohimorikoksia". Elokuvassa hän näyttelee menestyvää ja armotonta liikenaista Christine Rivièreä, jonka alainen (Sagnier) saa lopulta nöyryytyksistä, tappioista ja kierosta pelistä tarpeekseen. Samana vuonna Scott Thomas näytteli kahdella eri aikatasolla liikkuvassa elokuvassa "Sarah’s Key", joka perustuu vuonna 2006 ilmestyneeseen menestysromaaniin ja sai hyvin myönteisen vastaanoton niin kriitikoilta kuin yleisöltäkin. Elokuvassa hänen näyttelemänsä yhdysvaltalainen, Pariisissa pitkään asunut toimittaja Julia Jarmond tutkii ranskanjuutalaisten kokoamista keskitysleireille toisen maailmansodan aikana ja törmää tutkimuksissaan juutalaistyttö Sarahin ja tämän veljen tarinaan. Scott Thomas sai roolisuorituksestaan uransa kolmannen parhaan naispääosan César-ehdokkuutensa.


title: Kristin Scott Thomas

text: Vuoden 2013 tammi-huhtikuun ajan Scott Thomas näytteli niin Katea kuin Annaakin Harold Pinterin näytelmässä "Silloin ennen", jota esitettiin Lontoossa West Endin Harold Pinter Theatressa. "Silloin ennen" oli kriitikoiden ylistämä ja Scott Thomas sai roolisuorituksistaan parhaan naispääosan Olivier-ehdokkuuden. Vuonna 2013 Scott Thomas näytteli myös Nicolas Winding Refnin ohjaamassa ja käsikirjoittamassa hyvin ristiriitaisen vastaanoton saaneessa elokuvassa "Only God Forgives", jossa hän näyttelee kostotoimia vaativaa Crystal Thompsonia, julmaa ja dominoivaa kansainvälisen huumeimperiumin matriarkkaa ja Ryan Goslingin näyttelemän Julianin äitiä.


title: Jason Lee Scott

text: Jasonin vanhemmat nähtiin ensimmäisellä tuotantokaudella Angel Groven lukion vanhempainillassa. Hänellä oli myös serkku Jeremy. Kun Austin St. John (Jason), Walter Jones (Zack) ja Thuy Trang (Trini) jättivät sarjan toisen tuotantokauden puolivälissä sopimuskiistojen takia heidän hahmonsa kirjoitettiin ulos sarjasta. Jason, Zack ja Trini valittiin osallistumaan Sveitsissä järjestettävään maailmanrauhankokoukseen ja heidän voimansa siirrettiin kolmelle uudelle teinille. Jasonin voimat siirrettiin Rocky DeSantosille.


title: Kristin Scott Thomas

text: Scott Thomas näyttelee IMF-agentti Sarah Daviesia Brian De Palman ohjaamassa ja Tom Cruisen tähdittämässä elokuvassa "Vaarallinen tehtävä", joka sai ensi-iltansa vuonna 1996 ja perustuu vuosina 1966–1973 esitettyyn samannimiseen televisiosarjaan. Scott Thomas sanoi roolistaan: ”Kuolen [käsikirjoituksen] sivulla 25. Mutta kuolen Tom Cruisen käsivarsille, joten se on sen arvoista.” Vuonna 1996 hän näytteli myös Anthony Minghellan ohjaamassa elokuvassa "Englantilainen potilas", joka perustuu Michael Ondaatjen palkittuun samannimiseen romaaniin vuodelta 1992. Toiseen maailmansotaan sijoittuvassa, takaumina etenevässä sotadraamassa Scott Thomas näyttelee aviollista Katharine Cliftonia, joka aloittaa kohtalokkaan rakkaussuhteen aviomiehensä kollegan, unkarilaisen arkeologikreivi László de Almásyn (Ralph Fiennes) kanssa. Kriitikoiden ylistämä elokuva palkittiin yhdeksällä Oscarilla ja se tuotti maailmanlaajuisesti 232 miljoonan dollarin lipputulot. Scott Thomas oli ehdolla roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Oscarin, Golden Globen, Baftan ja Screen Actors Guildin saajaksi. Hänestä ja Ralph Fiennesistä tuli elokuvan kuvausten aikana hyvät ystävät, ja he jatkoivat yhteistyötään "Chromophobia"- ja "The Invisible Woman – kielletty rakkaus" -elokuvissa (2005 ja 2013).


title: Kilpapurjehdussäännöt

text: Kilpapurjehdussääntöjä käytetään purjehduskilpailuissa joihin osallistuu yksi tai useampi miehitetty tai miehittämätön purjealus. Purjevene- ja kevytvenekilpailujen lisäksi kilpapurjehdussääntöjä käytetään myös purjelautailu-, leijapurjehdus-, pienoismallipurjehduskilpailuissa. Kilpailussa sääntöjen noudattamista valvoo kilpailuorganisaation nimittämät purjehdustuomarit. Kilpailussa kilpailun järjestäjät lähettävät kilpailijoille viestejä viestilipuilla.


title: Purjepinta-ala

text: Purjehduksessa purjepinta-ala on yksi tärkeimmistä huomioon otettavista seikoista: aluksen nopeus sekä kulkuominaisuudet ovat riippuvaisia purjepinta-alasta.


title: Kilpapurjehdus

text: Konstruktioluokissa kilpapurjeveneet on suunniteltu sovittujen, kullekin luokalle ominaisten sääntöjen mukaan. Tällaisia sääntöjä kutsutaan luokkasäännöiksi. Konstruktioluokissa nopein vene voittaa, eikä tulosten laskemiseen käytetä tasoituslukuja. Luokkasääntö laskee veneen tiettyjen mittojen perusteella veneelle mittaluvun. Tällaisia mittoja voivat olla esimerkiksi veneen äärimitat, purjepinta-ala tai paino. Usein myös veneiden rakenne on säädelty. Luokan rakennemääräyksissa esitetään sallitut materiaalit, rakennetavat ja materiaalipaksuudet sekä esimerkiksi rakenteiden vähimmäispainot pinta-alayksikköä kohden. Yksityyppiluokkaan verrattuna säännöt mahdollistavat veneiden kehittämisen sovituissa puitteissa, joten veneiden suunnittelu on myös osa kilpailua. Konstruktioluokat toimivat monien teknisten keksintöjen "testikenttänä". Merkittävä osa viimeisimmistä purjehduskeksinnöistä on nähty ensimmäistä kertaa tunnetuissa konstruktioluokissa.


title: Kilpapurjehdussäännöt

text: Kilpapurjehdus on kuin shakkia vedenpinnalla, ja veneiden kulkua stragiapelissä ohjaa tarkat säännöt. Kilpapurjehdussäännöt ovat yksi keskeisimpiä osa-alueita kilpapurjehduksessa ja varsinkin ratakilpailussa. Muita kilpapurjehduksen osatekijöitä ovat mm. veneen käsittelytaito, venevauhti, ryhmätyöskentely, eli fleet control ja tuuliolosuhdemuutosten ennustaminen. Purjehduskilpailussa sääntöjä saa ja pitää käyttää taktisen edun saavuttamiseen ja kilpakumppanin voittamiseksi. Ratakilpailussa sääntötuntemus korostuu sekä lähdössä että merkkejä kierrettäessä, eli voittaja on saavuttanut parhaan mahdollisen strategisen paikan ja pääsee kiertämään merkit ensimmäisenä.


title: Raidetykki

text:
Raidetykeillä voitaisiin ampua räjähteitä sisältämättömiä ammuksia. Ammuksen suuren lähtönopeuden (3500 metriä sekunnissa ja yli) antama kineettinen energia olisi ainakin yhtä suuri ellei suurempi kuin räjähteestä vapautuva energia. Näin voitaisiin kantaa enemmän ammuksia kerrallaan ja välttyä räjähdeammuksien vaaroilta esimerkiksi panssarivaunuissa tai laivoissa. Suuret nopeudet mahdollistavat myös pidemmän kantaman (kaasun laajentumiseen perustuvissa aseissa maksimilähtönopeus on 1500 m/s tienoilla).
Vertailun vuoksi Suomessakin käytetyn ilmatorjuntatykki ”Sergein” ammuksen lähtönopeus on 970 m/s .


title: Taajuusmuuttaja

text: Yhtenä suurimpana etuna taajuusmuuttajan käytössä on energian säästö kun moottoria käytetään aina prosessin tarpeen mukaisella nopeudella. Energian säästö on erityisesti huomattava pumppu- ja puhallinkäytössä, joissa energian tarve pienenee suhteessa nopeuden kolmanteen potenssiin. Taajuusmuuttajalla aikaansaatu säästö on merkittävää myös tilanteissa, joissa kanavassa virtaavan nesteen tai kaasun virtausta muuten säädeltäisiin kuristamalla. Monissa pumpuissa säästöt ovat yli 50 % ja tämä merkitsee suurilla pumppaustehoilla myös suurta rahasäästöä. Taajuusmuuttajien käyttö lisääntyykin voimakkaasti juuri tästä syystä. Taajuusmuuttajan lisäetuina saavutetaan sähköverkon ja käyttölaitteistojen rasitusten pieneneminen (esimerkiksi kiihdytys- ja hidastustilanteet).


title: Kosketusjännitesuojaus

text: Suojaus perustuu maadoitukseen, josta seuraa vikatilanteessa oikosulku, sekä sen seuraamaan sulakkeen palamiseen ja virran katkeamiseen. Laitteen rungon tullessa jännitteiseksi virta kulkee suojajohtimen kautta maahan ja sulake palaa. Suojauksen toimivuuden ehtona on, että suojamaadoituspiiri on ehjä, ja että vaihe- ja suojajohtimien resistanssi on niin pieni, että sulake (tai johdonsuoja) katkaisee virran kiinteissä asennuksissa 5 sekunnissa, ja pistotulppaliitäntäisissä 0,4 sekunnissa. Lisäsuojana voidaan käyttää vikavirtasuojakytkintä.


title: Louhinta

text: Raivauslouhinnoissa voidaan tilanteen salliessa käyttää massalouhintakalustoa ja -tekniikoita esimerkiksi teiden kallionleikkauksiin. Yleensä teiden linjaukset suunnitellaankin siten, että kallioleikkauksista saadaan helposti täyttökiveä lähistölle. Pienemmissä ja sinkoamiselle herkemmissä kohteissa ei ole järkevää tai turvallista käyttää järeää kalustoa ja suuria reikäpanoksia, vaan pientä porakalustoa, pienempiä reikäpanoksia ja tiheää porauskaaviota. Tämän vuoksi porametrejä ja räjähteitä joudutaan käyttämään enemmän irrotettua kuutiometriä kohti. Tällä tavalla louhituista kivistä tulee pienen reikävälin takia huomattavasti pienempiä kuin massalouhinnassa. Pienen reikäpanoksen takia sinkoutumavaara pienenee huomattavasti, koska momentaalisen eli samanaikaisesti räjähtävän räjähteen määrä on pieni.


title: Lentämisen teoriakoulutus

text: Sääopin perusteet kattavat ilmakehän, ilman, ilmanpaineen, ilman kosteuden, ilman lämpötilan ja kastepisteen ymmärtämisen. Korkea lämpötila ja suuri kosteus alentavat muun muassa moottorin suoritusarvoja. Alhainen ilman lämpötilan ja kastepisteen ero lisää muun muassa kaasuttimen jäätymisen riskiä. Näkyvyys ja lento erossa pilvistä tai huonossa näkyvyydessä lentäminen mittareiden avulla ovat oleellisia turvallisuustekijöitä. Oppimateriaali sisältää näkyvyyteen vaikuttavat tekijät (merisavu, auer, sumu jne.) ja eri pilvien kuvaukset. Muita turvallisuustekijöitä ovat turbulenssi, ukkospilvet, tuulishear (windshear, tuulileikkaus) ja inversiot sekä koneen siipien ja kaasuttimen jäätymiseen vaikuttavat tekijät (alijäähtyneen veden esiintyminen pilvissä). Esimerkiksi tuulen nopeuteen vaikuttaa maan pinnan kitka johon vaikuttavat puuston korkeus, erilaiset rakennelmat ja korkeus maanpinnasta.


title: Ratapurjehdus

text:
Kilpapurjehdussääntöjen mukaan purjehduskilpailu jakautuu kolmeen osaan: lähtö, purjehdus, maaliintulo. Jokaisessa vaiheessa on voimassa erilaiset säännöt.
Kilpapurjehdus alkaa 5 minuttia ennen lupaa ylittää lähtölinja. Kilpailulautakunta ilmoittaa lähdön eri vaiheista kilpailuohjeissa mainituilla viestilipuilla ja äänimerkeillä useimmiten lähtölinjan styyrpuurin päässä olevasta lähtöaluksesta. Ennen kuin lautakunta antaa luvan ylittää lähtölinjan, kilpailijat etsivät parasta mahdollista paikkaa toisiinsa nähden ja parasta mahdollista vauhtia ylittää lähtölinja. Lähdöt pyritään järjestämään vastatuuleen siten että lähtölinja on kohtisuoraan tuulen suuntaa vastaan. Lähtölinjan muodostaa yleensä paarpuurin päässä lippupoiju ja lähtöaluksessa oranssi lippu. Lähtöproseduuri aloitetaan yleensä viisi minuuttia ennen varsinaista lähtölinjan ylitystä annettavalla varoitusviestillä. Tämän jälkeen, neljä minuuttia ennen lähtöä, annetaan valmiusviesti, jonka jälkeen purjehduksen kilpailusäännöt astuvat voimaan. Lisäksi annetaan ääni- ja lippuviestein ilmoitus, kun lähtöön on yksi minuutti. Lähtömenetelmissä on pieniä eroja, joten on tärkeä varmistaa lähtöviestit ja –ajat kilpailuohjeista. Lähtölinjan leveys määritellään yleensä osallistujamäärän mukaan.


title: Lohjan Pyhän Laurin kirkko

text: Lohjan Pyhän Laurin kirkko on Lohjan seurakunnan keskiaikainen harmaakivikirkko. Kirkko on Suomen suurin keskiaikainen pitäjänkirkko. Se on vuonna 2003 tehdyn laajan dendrokronologisen tutkimushankkeen mukaan rakennettu suunnilleen vuosien 1470 ja 1490 välisenä aikana. Sisätilojen kalkkimaalaukset ajoittuvat piispa Arvid Kurjen aikaan (1510–1522). Lohjan Pyhän Laurin kirkko ja Hattulan Pyhän Ristin kirkko ovat Suomen merkittävimpiä kuvakirkkoja, ja niitä pidetään sisarkirkkoina niiden runsaiden maalausten vuoksi. Kirkko on omistettu diakoni pyhälle Laurentiukselle eli pyhälle Laurille, joka kärsi marttyyrikuoleman.


title: Lohjan Pyhän Laurin kirkko

text: Kirkko on ulkomitoiltaan 40,3 × 22,3 metriä, ja kirkkosalin pinta-ala on noin 670 neliömetriä. Se on siten Suomen keskiaikaisista pitäjänkirkoista suurin. Seinien korkeus, 11,0–12,5 metriä, ja sivulaivoja korkeampi keskilaiva korostavat sisätilan avaruutta. Kirkon katonharjan korkeus on 34 metriä. Kaikista Suomen keskiaikaisista kivikirkoista Lohjan Pyhän Laurin kirkko on kolmanneksi suurin Naantalin kirkon ja Turun tuomiokirkon jälkeen. Kolmilaivaisessa runkohuoneessa on vain neljä pilariparia, mikä lisää tilan tuntua, sillä kaksi ensimmäistä pilariväliä ovat merkittävästi pitempiä kuin kolmas.