title: Kosketus (musiikki)

text: Kosketus on erityisesti kosketinsoittimiin liitetty musiikkitermi. Se kuvaa muusikon sormillaan kokemaa tapaa, olla kosketinsoitinten koskettimet saavat äänen syntymään niihin liittyvien mekanismien välityksellä. Kosketuksella on suuri merkitys musiikin soinnin esiintuomisessa. Siitä riippuu eräissä soittimissa, kuten pianossa, jopa instrumentin soinnin väri ja se vaikuttaa merkittävästi musiikin dynamiikkaan ja artikulaatioon. Erilaisissa kosketinsoittimissa on useimmiten erilainen kosketus.


title: Sukerijärven luonnonpuisto

text: Sukerijärven luonnonpuisto on monimuotoinen suoerämaa, jossa on keskiravinteisia ja lettoisia aapasoita ja pieniä metsäsaarekkeita. Metsien puolesta alue muistuttaa lähistöllä sijaitsevan Oulangan kansallispuiston pohjoista suovaltaista osaa. Luonnonpuiston linnusto on myös monipuolinen.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonpuisto on valtion omistama alue, jonka käyttö luonnonpuistona on säädetty lailla (pinta-ala 1000 hehtaaria tai enemmän), tai asetuksella (pinta-ala alle 1000 hehtaaria). Vaatimuksena on alueen merkitys luonnonmukaisen kehityksen turvaamiselle, tieteelliselle tutkimukselle tai opetukselle.


title: Luonnonpuisto

text: Luonnonpuistot ovat tieteellisiin tarkoituksiin perustettuja luonnonsuojelualueita. Luonnonsuojelun ohella ne palvelevat tutkimusta ja opetusta. Luonnonpuistot ovat luonnontilaisia vertailualoja tutkittaessa luonnon omaa muutosta. Luonnonpuistot sijaitsevat valtion mailla ja ne perustetaan lailla tai asetuksella. Luonnonpuistojen suojelumääräykset ovat kansallispuistoja ankarammat. Suurin osa niistä on suljettuja muilta ihmisiltä kuin tutkijoilta. Osassa puistoista on yleisölle avoin retkeilypolku. Polkujen ulkopuolella liikkuminen vaatii erillisen luvan ja se myönnetään vain tieteellisiin tarkoituksiin. Suomen luonnonpuistoja hoitaa Metsähallitus.


title: Monimuotoisuuden johtaminen

text: Alun perin elollisen luonnon monipuolisuutta luonnehtivasta biodiversiteetin käsitteestä johdettu ihmistieteiden monimuotoisuuden käsite viittaa erilaisuuden kautta ihmisten välillä vallitsevaan moninaisuuteen. Laajimmassa merkityksessään monimuotoisuuden osa-alueiksi voidaan lukea kaikki ne piirteet ja ominaisuudet, joiden suhteen ihmiset eroavat toisistaan, kuten esimerkiksi erot fyysisissä kyvyissä, arvoissa, asenteissa tai työtehtävissä. Perinteisesti monimuotoisuudella on kuitenkin viitattu eroavaisuuksiin ihmisten sukupuolessa, iässä tai etnisessä taustassa, mutta viimeaikaisessa yhteiskunnallisessa keskustelussa huomiota on kiinnitetty myös muihin monimuotoisuuden ulottuvuuksiin, kuten seksuaaliseen suuntautuneisuuteen, uskontoon, sosiaaliseen luokkaan ja vammaisuuteen.


title: Mallan luonnonpuisto

text: Mallan luonnonpuisto on Suomen vanhin luonnonsuojelualue Enontekiöllä, Käsivarren Lapissa. Kilpisjärven pohjoisrannalla sijaitsevassa puistossa kohoavat Iso-Mallan (951,9 m) ja Pikku-Mallan (738,5 m) tunturit. Sen halki idästä länteen kulkee yhteispohjoismainen Kalottireitti. Puisto on ollut suojeltuna vuodesta 1916 alkaen ja Suomen ensimmäiseksi luonnonpuistoksi se tuli vuonna 1938. Luonnonpuiston pinta-ala on 30 km² ja sitä hallinnoi Metsäntutkimuslaitos.


title: Luonnonalue

text: Luonnonalue on alue, jota ei ole otettu tehokkaan tuotannon piiriin, kulttuurimaaksi tai rakennusmaaksi. Ihmisen toiminnan vuoksi monet luonnon itsensä luomat elinympäristöt katoaisivat ilman suojelua. Saman kohtalon ovat kokeneet vanhojen ja hylättyjen maankäyttömuotojen luomat maisematyypit. Siksi on perustettu säilyttämään tällaisia luonnonalueita mm. luonnonsuojelualueet: kansallispuistot, luonnonpuistot ja muut luonnonsuojelualueet.


title: Monimuotoisuuskeskus

text: Monimuotoisuuskeskus (myös biodiversity hotspot) on alue, jonka biodiversiteetti on erityisen suuri, eli alueella elää poikkeuksellisen monimuotoinen eliölajisto. Maapallon noin 30 monimuotoisuuskeskuksen yhteenlaskettu pinta-ala on vain muutamia prosentteja koko planeetan maa-alasta. Monimuotoisuuskeskuksia on erityisesti tropiikin ja subtropiikin alueilla. Monimuotoisuuskeskuksia on lisäksi merissä, mutta niitä ei vielä ole määritetty. Suuri osa monimuotoisuuskeskuksissa elävistä lajeista on endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen niitä ei elä missään muualla.


title: Luoto (saari)

text: Luoto on pieni, tavallisesti puuton saari. Pientä luotoa voidaan nimittää isoksi kariksi, jos se ulottuu vain vähän veden pinnan yläpuolelle. Luodon ulkonäön perusteella käytetään nimityksiä heinäluoto, kallioluoto ja kivikkoluoto. Myös kokonaan vedenalaista muodostumaa voidaan kutsua luodoksi.


title: Luontomatkailu

text: Kansallispuistot ovat valtion omistamia alueita ja vaatimuksena on alueiden merkitys yleisenä luonnonnähtävyytenä tai muutoin luonnontuntemuksen lisääminen tai yleisen luonnon harrastuksen kannalta lisäämisen tai yleisen luonnonharrastuksen kannalta. Marjojen ja hyötysienien poimiminen, onkiminen, pilkkiminen ja poron hoito alueella on sallittu. Suuret kansallispuistot ulottuvat päivämatkailuvyöhykkeeltä kauas korpeen ja tuntureille missä kulkijoilta edellytetään perinteisiä retkeilytaitoja.


title: Monikulttuurisuus

text: Nykyinen käsite syntyi 1900-luvulla. Ennen sitä oli amerikkalainen "melting potin" käsite, ilmiö, joka käytännössä on toiminut satoja ja tuhansia vuosia ihmisten kulttuurissa. Luonnollinen kulku tarkoittaa sitä, että hyvät ja merkittävät tavat ja asiat otetaan yhteiskunnassa käytöön, muut jäivät sivuun. Esimerkiksi ”länsimaailma” otti Kiinasta paperin ja ruudin, arabimaista arabialaiset numerot ja monen tieteenalan alkeet (kemia, tähtitiede jne.).


title: Hovitaide

text: Hovitaide on hovin palkkaaman taiteilijan, hovimaalarin tekemää taidetta hovin ja aateliston tarpeisiin. Hovitaiteilijaksi taas voidaan nimittää pejoratiivisesti myös taiteilijaa, joka katsotaan kuuluvan tai sitoutuvan jollekin ryhmälle. Esimerkiksi Pentti Koiviston, jolta tilattiin runsaasti kaupungin merkkihenkilöiden muotokuvia, on sanottu olleen Oulun hovitaiteilija ja Metallican DVD-julkaisun graafisen ilmeen ja levykansien suunnittelija Pushead on mainittu yhtyeen hovitaiteilijaksi.


title: Hovitaide

text: Hovimaalari oli arvonimi, jonka taideakatemian käynyt taiteilija saattoi saavuttaa. Esimerkiksi suomalaisille Aleksander Lauréukselle ja Robert Wilhelm Ekmanille myönnettiin Ruotsissa kuninkaallisen hovimaalarin arvo.


title: Missä olet Laila?

text: Missä olet Laila? on Scandinavian Music Groupin neljäs studiolevy. Se ilmestyi 3. lokakuuta 2007. Ensimmäinen single "Vieläkö soitan banjoa?" julkaistiin digitaalisesti heinäkuun alussa 2007. Toisena singlenä julkaistiin "Mustana, maidolla, kylmänä, kuumana", jossa on mukana PMMP -yhtyeen Paula Vesala. Kolmas single oli "Naurava turskan kallo".


title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


title: Frans Wouters

text: 1630-luvulla hän oli Pyhän Rooman keisari Ferdinand II: n hovimaalari, joka lähetti hänet diplomaatiksi Englantiin vuonna 1637. Seuraavana vuonna hänestä tuli Walesin prinssin (josta tuli Kaarle II) hovimaalari.  Englanissa Wouters luultavasti tapasi maanmiehensä Anthony van Dyckin, joka oli silloin Kaarle I:n hovimaalari. Palattuaan Antwerpiin vuonna 1641 hän piti edelleen yhteyttä Kaarle II:n kanssa Englannin sisällissodan ja sen jälkeenkin. Vuonna 1658 häntä kuvailtiin Kaarlen kamariherraksi ('ayuda de cámera').


title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?


title: Ӝ

text: Ӝ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy udmurtin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta ж lisäämällä siihen treema.


title: Ӗ

text: Ӗ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä yhdeksäs kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa. Ӗ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta е lisäämällä siihen lyhyysmerkki. Kirjain on samannäköinen kuin latinalaisen kirjaimiston ě.


title: Ӹ

text: Ӹ on kyrillinen kirjain. Se on muodostettu kirjaimesta ы lisäämällä siihen treema. Kirjain sisältyy ainoastaan vuorimarin aakkosiin. Se translitteroidaan ÿ.


title: Ӑ

text: Ӑ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä toinen kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa.


title: Piazza del Popolo

text: Piazza del Popolo on suuri ovaalinmuotoinen aukio Italian pääkaupungissa Roomassa. Nimi tarkoittaa nykyitaliassa "Ihmisten aukiota", mutta alun perin nimi on voinut viitata "Populus"-puihin, joita oli lähellä sijaitsevan Augustuksen mausoleumin lähettyvillä. Aukion reunalla sijaitsee Santa Maria del Popolo -kirkko. Aukion keskellä on egyptiläinen Heliopolikselta peräisin oleva Ramses II:n obeliski, joka tunnetaan nimellä "Obelisco Flaminio". Jalustansa kanssa 36 metriä korkea obeliski pystytettiin aukiolle vuonna 1599.


title: Ulkomainonta

text: Ulkomainontaa on periaatteessa kaikki mainonta, jonka ihminen näkee kotinsa ja työpaikkansa ja niiden piirissä käytettyjen medioiden (lehdet, tv, radio, internet) ulkopuolella. Käytännössä se tarkoittaa katujen ja maanteiden varsilla, julkisten liikennevälineiden ja -asemien ulko- ja sisäpuolella, monissa urheilulaitoksissa ym. julkisilla paikoilla näkyvää mainontaa. Perinteisesti ulkomainonta on koostunut lähinnä rakennusten seinien valomainoksista sekä erikokoisista ja -muotoisista mainostauluista, julisteista, banderolleista ja muista painotuotteista, jotka on kiinnitetty joko erityisiin mainostelineisiin tai -kehyksiin tai painettu tarramateriaalille ja kiinnitetty sitten suoraan esimerkiksi bussien ja junien kylkiin. Nykyisin ulkomainonta on muiden mainosmedioiden mukana digitalisoitumassa aluksi niin, että monien kadunvarsien ja bussien matkustamoiden julistetelineiden tilalle asennetaan liikkuvaa kuvaa esittävä, tietokoneohjattu näyttöruutu.


title: Omena

text: Länsimaissa omena monesti samastetaan hyvän ja pahan tiedon puun hedelmään Raamatussa, vaikkakaan Raamatussa ei mainita missään, että hedelmä olisi ollut omena. Lähi-idässä omena on varsin tuntematon, ja siellä hedelmäpuuksi ajateltiin viikunaa tai granaattiomenaa. Latinan kielessä omenaa tarkoittava "malus, maalum" on samankaltainen kuin pahaa merkitsevä malum riippuen siitä, äännetäänkö a pitkäksi vai lyhyeksi. Kreikkalaisessa mytologiassa Herakleen kahdessatoista urotyössä Herakles joutuu noutamaan Hesperidien puutarhassa kasvavan elämänpuun kultaisia omenoita. Tämä on todennäköisesti saanut renessanssimaalarit ottamaan kreikkalais-mytologisia vaikutteita raamatullisiin maalauksiinsa. Tämä on osaltaan vaikuttanut mielikuviin omenasta kiellettynä hedelmänä.


title: Ominaisuus

text: Perinteisessä aristoteelisessa terminologiassa ominaisuus () on yksi predikaabeleista (se mikä voidaan predikoida). Se on jonkin lajin epäolemuksellinen kvaliteetti (kuten aksidenssi), mutta sellainen kvaliteetti, joka kuitenkin kuvaa luonteenomaisesti tätä lajia, eikä muita lajeja. Esimerkiksi ”kyky nauraa” on ihmislajin ominaisuus tässä merkityksessä, koska se kuvaa ihmislajia, mutta se ei ole aristoteelisessa mielessä olemuksellinen osa ihmisen määritelmää ”järjellinen eläin”.


title: Lehtojalava

text: Lajinimi "minor" tarkoittaa "pienempää": lehdet ovat usein pienempiä kuin muilla eurooppalaisilla jalavilla. Vaaleanharmaalle rungolle ovat ominaisia pitkät, selvärajaiset pitkittäisharjanteet. Lehdet ovat soikeahkoja, päältä nahkamaisen sileitä ja kirkkaanvihreitä, alta suonihangoista valkokarvaisia. Harsuhkoa, kuperaa latvusta luonnehtivat usein mutkaiset, riippuvakärkiset oksat pienine (5–8 cm) lehtineen, mutta joillakin seuduin oksat ovat suorakärkisiä ja lehdet isompia (jopa 12 cm) ja tummempia. Siemenlokero sijaitsee lähellä hedelmän kärkeä.


title: Mistä tulemme? Keitä olemme? Mihin menemme?

text: Maalaus esittää joukkoa kirkkailla väreillä maalattuja ja veistoksellisia ihmishahmoja ajatuksiinsa vaipuneina. Maalaus ei kuvaa niinkään mitään konkreettista tapahtumaa vaan sielunmaisemaa. Taulun on tulkittu kuvaavan elämään ja kuolemaan liittyvää pohdintaa. Etualan hahmot edustavat oikealta vasemmalle katsottuina ihmisen eri elämänvaiheita syntymästä kuolemaan. Ensimmäisenä oikealla on elämän alkua edustava vastasyntynyt vauva, välissä nuoria miehiä ja naisia, ja viimeisenä vasemmalla elämän loppuun viittaava iäkäs nainen. Keskellä maalausta on nuorukainen, joka kurkottautuu poimimaan mangoa puusta. Mukana on myös arvoituksellisesti kätensä levittänyt itämainen jumalankuva, joka edustaa tuonpuoleista. Taustan unenomainen maisema on maalattu leiskuvilla väreillä. Maalauksen vasempaan ylänurkkaan on kirjoitettu ranskankieliset lauseet ”"D'ou Venons Nous"”, ”"Que Sommes Nous"” ja ”"Où Allons Nous"” (ilman kysymysmerkkejä).


title: Näärännäppy

text: Suomen kielessä näärännäppy on yleisin nimitys silmäluomen talirauhasen tulehdukselle. Murteissa se on ollut tavallinen erityisesti Savossa, Keski-Suomessa, Kainuussa ja Pohjanmaalla. Länsi-Suomessa on puhuttu naarannapista, ja nimestä on olemassa muitakin variaatioita. Sanojen levinneisyyden perusteella ’näärä’-alku on ’naara’-alkua vanhempi. ’Näärä’-sanan merkitys on hämärä, mutta se voi olla muuttunut äänteellisesti läheiseen narttua tarkoittavaan ’naara’-sanaan. Nimityksessä naarannappi ja joissain murteissa käytetyt termit näärännänni, näärännännä ja kissantissi liittyvät naarassukupuoleen.


title: Onomatopoeettinen

text: Onomatopoeettinen tai onomatopoieettinen (kreik. onomatopoiesis, suom. "nimen sepittäminen") on ääntä muistuttava tai jäljittelevä sana tai sanonta. Esimerkiksi: "ammua", "hohottaa", "hauva", "kolke", "kumista", "raksua", "sihistä". Myös huudahdus tai ilmaus, joka matkii ääntä, mutta ei sinänsä tarkoita mitään esinettä tai asiaa (esimerkiksi "kukkokiekuu", "kling", "titityy").


title: Venäjän äänneoppi

text: Vokaalin pituus ei ole venäjässä distinktiivinen piirre eli merkityseroa tuottava ominaisuus kuten suomessa (tuli – tuuli, kesä – kesää). Tämän vuoksi käytetäänkin ilmauksia "painollinen" ja "painoton" vokaali. Painollisuus ja painottomuus vaikuttavat suuresti ääntämykseen. Painollisille vokaaleille on yhteistä puolipitkä ääntämys, joka on selvästi pidempi kuin painottomilla vokaaleilla mutta ei niin pitkä kuin suomen kielen pitkillä vokaaleilla. Vokaalit ääntyvät painollisena seuraavasti:Vokaalien ääntämisessä on erityisesti huomattava, että ж, ш ja ц ovat aina liudentumattomia ja ч ja щ liudentuneita.


title: Oiva

text: Oiva on suomalainen miehen etunimi. Se kuuluu 1800-luvun lopulla vakiintuneeseen nimityyppiin, johon kuuluvat nimet kuvastavat lapselle toivottuja hyviä ominaisuuksia. Nimi juontuu hyvää, kelpoa, mainiota, oivallista jne. tarkoittavasta suomen kielen sanasta "oiva". Oivan nimipäivä on 29. toukokuuta. Oiva esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883 ja H. A. Reinholmin nimiehdotuksena vuonna 1879, ja vuonna 1908 se otettiin nimipiväkalenteriin. Aluksi sitä annettiin paljon kummallekin sukupuolelle, mutta pian se vakiintui miesten nimeksi. Se oli suosittu nimi 1910-luvulta 1940-luvulle Tämän jälkeen nimen suosio laski, mutta 2000-luvulla on vähän noussut. Toukokuuhun 2018 mennessä nimi Oiva on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 13 893 henkilölle. Heistä 183 on naisia, jotka kaikki ovat syntyneet ennen vuotta 1940. Oivan sisarnimi on Oivi.


title: Lentoliikenteen historia

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana lentokoneita kehitettiin voimakkassti. Kantokykyä piti nostaa, jotta koneeseen saatiin lentäjän lisäksi mukaan aseistusta. Sodan jälkeen näitä koneita muunneltiin siviilikäyttöön. Vähitellen alettiin tehdä siviilikäyttöön suunniteltuja matkustajalentokonemalleja, kuten Junkers F 13.


title: Lentoliikenteen historia

text: 1930-luvulla alettiin kehittää pitkän matkan matkustajalentokoneita. Esimerkkinä ovat Focke-Wulf Fw 200 Condor, jolla tehtiin ensimmäinen välilaskuton lento Berliinistä New Yorkiin 10. elokuuta 1938. Lento kesti 25 tuntia. Yhdysvalloissa vastaavia 30-luvulla suunniteltuja ja ensilentonsa tehneitä matkustajakoneita olivat Douglas DC-4E, Lockheed Constellationja Boeing 307 Stratoliner. Sota katkaisi tämän kehityksen ja näitä koneita ja niiden versioita käytettiin sotatoimiin. Siviili-ilmailun kehitystä tuki myös radion nopea kehitys, jolloin voitiin lisätä pitkien lentojen turvallisuutta.


title: MÁG

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua MÁG alkoi valmistaa lentokoneiden moottoreita Austro-Daimlerin lisenssillä. Myöhemmin valmistettiin myös kokonaisia lentokoneita. Tätä varten rakennettiin uusi tehdas Mátyásföldiin. Sodanaikaisen lentokone- ja moottorituotantomääristä ei ole säilynyt tietoja. Sodan päätyttyä yritys keskittyi jälleen autojen valmistukseen. Aluksi sotaa edeltäneen 10-hevosvoimaisen mallin valmistus aloitettiin uudelleen. Pääsuunnittelijana toiminut Fejes lähti yrityksestä.


title: Lentoliikenteen historia

text: Lentoliikenteen historian kuvaa ilmateitse tapahtuvan kuljetustoiminnan kehitystä. Kaupallinen reittiliikenne alkoi ilmalaivoilla 1909 ja ilmalaivat säilyivät kantokyvyltään ylivoimaisina 1930-luvulle saakka. Lentokoneita alettiin käyttää ilmakuljetuksiin vuonna 1914. 1930-luvulla käynnistyi laajempi reittiliikennetoiminta. Vuonna 2013 matkustajamäärät ylittivät 3 miljardia ja päivittäin lentokoneessa istuu yli 8 miljoonaa ihmistä noin 100'000 eri lennolla. Lentoliikenteestä on siis tullut valtava toimiala.


title: Ikarbus

text: Tammikuussa 1936 alettiin “Hawker Fury”-hävittäjän lisenssivalmistus. Se oli tehtaan ensimmäinen kokometallinen lentokone. Vuonna 1938 alettiin valmistaa Bristol Blenheim -pommikonetta. Myös 12 koneyksilön verran valmistettiin, omana tuotantona suunnittelusta lähtien ja tuonnoin nykyaikaista Rogozarski IK-3 tyyppiä vuonna 1939, prototyyppikoneen tuhoutumisesta huolimatta. Koneilla saavutettiin ilmataisteluvoittoja merkittävissä määrin, maahan hyökänneitä saksalaisia vastaan.


title: Ilmailu

text: Lentokoneteollisuus suunnittelee, valmistaa ja enenevästi myös huoltaa lentokoneita. Lentokoneteollisuuden historia lyhyesti: Lentokoneiden valmistus syntyi harrastusilmailun pohjalta ja muuntui ensimmäisen maailmansodan kautta teollisuudeksi. Sotaa seurasi alan hiipuminen ja uusi nousu toista maailmansotaa edeltävän kilpavarustelun ja sodan kautta. Kylmä sota jatkoi lentokoneteollisuuden nousukautta ja roolia sotilaallisen huipputeknologian ja kansallisen turvallisuuspolitiikan symbolina pohjoisen pallonpuoliskon maissa. Lentokonetehtaita oli valtaosassa vauraammista maissa siirtyen 1960-luvulta lähtien enenevästi suurten yhtiöiden päätuotteiden lisenssi- ja osavalmistukseen. Pienempien maiden lentokoneiden valmistuskyky liittyi yleensä sotilaskoneisiin, katso esimerkiksi Suomen lentokoneteollisuus ja Valtion lentokonetehtaan historia. Useimpien pienempien maiden lentokoneteollisuus hiipui toisen maailmansodan jälkeen eikä 2000-luvulla enää valmista kokonaisia lentokoneita vaan kuuluu ilmavoimiensa koneiden huollon lisäksi siviili- tai sotilaslentokoneiden alihankintaketjuun. Suuria lentokonetehtaita sijaitsee etenkin Yhdysvalloissa (Boeing), Venäjällä (MiG, Suhoi, Tupolev, Iljušin), Saksassa (Airbus), Ranskassa (Airbus, Dassault), Kanadassa (Bombardier), Englannissa (British Aerospace), Italiassa (Alenia). Monet kehittyvät maat kuten Kiina (AVIC), Intia (Hindustan Aeronautics), Brasilia (Embraer) ja Indonesia ovat 1940-luvulta alkaen 2000-luvun alkuun mennessä luoneet oman kansallisen lentokoneteollisuuden.


title: Flygindustri (Junkers)

text: AB Flygindustri perustettiin 15. tammikuuta 1925. Sen ainoa tehtävä oli valmistaa Saksassa ensimmäisen maailmansodan päättäneen Versailles’n rauhansopimuksen kieltämiä tuotteita, Junkersin lentokoneita. Eräs peruste sille, että Junkersin tuonaikaiset matkustajakoneet olivat yksimoottorisia oli rauhansopimuksen ehto, joka kiesi Saksalta monimoottorikoneet. Vuonna 1921 voittajavaltiot olivat sallineet siviililentokoneiden tuotannon Saksassa, mutta niiden vientiä valvoi kansainvälinen komissio. Vuonna 1922 Junkers oli alkanut valmistaa lentokoneitaan myös Filissä Neuvostoliitossa. Kun Ruotsin tehdas saatiin valmiiksi, Junkers vetäytyi maaliskuussa 1925 Neuvostoliitosta.


title: Ilmasodankäynnin historia

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä lentokoneita käytettiin pääasiassa tiedusteluun. Aluksi vastapuolen lentäjät tervehtivät toisiaan toverillisesti ilmassa, mutta pian vedettiin esiin pistoolit ja revolverit. Pian koneita alettiin varustaa erilaisilla konekivääreillä. Tästä koitui aluksi kuitenkin vakavia ongelmia, koska konekiväärin ampumat luodit pystyivät rikkomaan oman lentokoneen potkurin ja siipien päälle asennetussa konekiväärissä oli myös omat haittansa.


title: Lentokone

text: Sodankäynti on kehittänyt lentokoneita huomattavasti, koska lentokoneiden ensimmäiset käyttökohteet olivat ensimmäisessä maailmansodassa ja edelleen toisessa maailmansodassa ja näiden sotien välillä käytettiin vielä ilmalaivoja. Lentokoneiden käyttö henkilö- ja tavaraliikenteessä alkoi vasta toisen maailmansodan aikana ja sen suosio kasvoi vasta rauhan aikana toisen maailmansodan jälkeen. Lentokone mullisti yhteiskuntaa, koska se lyhensi matka-aikoja huomattavasti. Lentokoneet olivat huomattavasti nopeampia kuin ilmalaivat ja valtamerilaivat, joilta merien ylittäminen kesti useita vuorokausia. Nykyään kuitenkin suurnopeusjunilla matka-ajat ovat lyhyempiä kuin lentokoneilla melko lyhyillä matkoilla.


title: Tekniikan historia

text: Mahdollisuus tehdä yliäänimatkustajakoneita johti 1970-luvulla Concorden kehittämiseen. Liikennöinti näillä koneilla alkoi 1976, ja niillä lennettiin 2000-luvun alkuun saakka, kunnes sattui tuhoisa onnettomuus. Suurin syy liikennelentojen lopettamiseen kyseisellä konetyypillä oli ehkä kuitenkin koneen suuresta polttoaineen kulutuksesta johtunut huono kannattavuus. Pitkän matkan lentoliikenteessä ovat viime vuosikymmeninä menestyneet laajarunkoiset ja taloudelliset mallit. Helikopteri kehitettiin 30-luvun lopussa ja sitä käytetään tehtävissä, joissa tarvitaan paikoillaan ilmassa pysyvää konetta tai laskeutumista paikkoihin, joissa ei ole kiitotietä. Turvallisuus on nykyisessä lentoliikenteessä parempi kuin maaliikenteessä. Jokainen onnettomuus johtaa tutkintaan ja mahdollisiin toimenpiteisiin. Laajempi onnettomuussarja liikennelentokoneilla oli 1950-luvulla, jolloin metallin väsyminen ja särönkasvu aiheutti useamman Comet-matkustajakoneen putoamisen. Tämä johti vikaturvallistakäytäntöä noudattavien suunnittelumenetelmien kehittämiseen eli osa suunnitellaan siten, että vika havaitaan ennen kuin se aiheuttaa onnettomuuden. Myös lentokoneissa käytettävien alumiiniseosten ominaisuuksia on saatu parannettua.


title: Primitiivinen taide

text: Primitiivinen taide tarkoittaa luonnonkansojen taidetta ja esihistoriallisen ajan taidetta. Toisinaan primitiivisellä taiteella tarkoitetaan kaikkien länsimaille vieraiden kulttuurien taidetta. Kansantaide muistuttaa primitiivistä taidetta, mutta vain osa siitä on primitiivistä. Primitiivisen taiteen ensisijaiset alat ovat naamiot ja kuvanveisto, ja sen pääalueita ovat olleet erityisesti Afrikka (Egyptiä lukuun ottamatta), Australia ja Oseania.


title: Primitiivinen taide

text: Verrattuna sivistyskansojen taiteeseen primitiivinen taide on maaginen ja voimakkaasti tyylitelty. Primitiiviselle taiteelle on tunnusomaista symmetria, rytmiikka, toisto ja naivismi. Perspektiivi poikkeaa länsimaisesta. Primitiivisessä taiteessa kuvataan mitä tiedetään. Samaan tapaan luolamaalauksissa yleinen röntgentyyli näyttää ultrarealistisesti enemmän kuin on ulkoisesti nähdään, kuten olentojen luurangot ja sisäelimet. Primitiivinen taide sisältää tavallisesti esittäviä muotoja, joilla on maagista ja myyttistä merkitystä. Myös abstrakteilla ornamenteilla on symboliarvo.


title: Primitiivinen taide

text: Primitiivisessä taiteessa on maagista ja mytologista ainesta. Usein sillä on rituaalista tarkoitusta, esimerkiksi metsästysmagiaan liittyen. Taide toimii myös tiedon siirtäjänä tai kirjoituksen korvikkeena. Primitiiviset veistokset kuvaavat tavallisesti esi-isiä, jumalia ja muita kulttihahmoja. Veistosten materiaaleina on käytetty muun muassa puuta, metallia, kiveä, norsunluuta ja savea. Tunnetuinta kaksiulotteista primitiivistä taidetta ovat kivikauden luolamaalaukset ja kalliotaide. Maalausten ohella primitiivistä taidetta ovat kaiverrukset, punonta- ja kudontatyöt sekä tatuoinnit.


title: Kansantaide

text: Primitiivinen taide on eri asia kuin kansantaide, koska se ei synny yksilön aloitteesta. Lisäksi primitiivisellä taiteella on uskontoon liittyvä maaginen tai symbolinen päätarkoitus.


title: Primitiivinen taide

text: Kulttuurin primitiivisyys määritellään usein rakennusteknisin perustein. Siinä suhteessa primitiivinen yhteisö elää pienissä yksiköissä ja tilapäisissä luonnonmateriaaleista valmistetuissa majoissa tai teltoissa, eikä kiveä tai savitiiltä käytetä rakennusmateriaalina. Primitiivisyyden perusteena voi olla myös ruoanhankintatapa, jolloin primitiivisiä ovat vaeltavat metsästäjä-keräilijät, kuten Australian aboriginaalit, samoin paikasta toiseen liikkuvaa viljelyä harjoittavat.


title: Naivismi

text: Myös primitiivinen taide muistuttaa naivismia vain pintapuolisesti. Primitiivisessä eli Euroopan ulkopuolisten luonnonkansojen ja esihistoriallisen ajan taiteessa on naivismista poiketen maagista ja mytologista sisältöä. Sekä esittävillä että abstrakteilla ja koristeellisilla muodoilla on symbolimerkityksiä ja rituaalista tarkoitusta, ja ne voivat siirtää perinnettä kirjoituksen tapaan. Myös aiheet poikkeavat naivismista. Primitiivisten veistosten aiheita ovat tavallisesti esi-isät, jumalat ja muut kulttihahmot.


title: Primitiivinen kulttuuri

text: Primitiivinen kulttuuri (varhaiskantainen kulttuuri) eli alkukulttuuri tarkoittaa vanhoissa kulttuuriantropologian teksteissä kulttuuria josta puuttuvat nykyaikaisuuden ja taloudellisen kehityksen merkit. Tämän mukaan tyypillinen primitiivinen kulttuuri on metsästäjä-keräilijöiden liikkuva nomadimainen ryhmä-elämänmuoto, jossa ihmiset asuvat tilapäisissä majoissa tai teltoissa ja liikkuvat riistan ja muiden luonnon antimien perässä. Näitä olivat muun muassa Australian aboriginaalit. Tällöin primitiivisyyden kriteerinä pidetään ruuanhankintatapaa. Primitiivisenä pidetään myös liikkuvaa maan- tai puutarhaviljelyä. Edward Burnett Tylorin mukaan primitiivistä kulttuuria luonnehtii animismi, usko henkiin. Eri primitiiviset kulttuurit eroavat toisistaan huomattavastikin.


title: Abstrakti taide

text: Abstrakti taide (myös ei-esittävä tai nonfiguratiivinen tai non-objektiivinen taide) tarkoittaa taidetta, joka ei pyri esittämään mitään luonnollisen maailman kohteita. Abstrakti taide on todellisuutta jäljittelemätöntä taidetta. Aikaisemmin, 1900-luvun alussa nimitys kattoi myös kubismin, surrealismin ja muut sellaiset taidesuunnat, jotka ottivat aiheensa luonnosta mutta eivät enää pyrkineet yhdennäköisyyteen sen kanssa.


title: Taidekäsitys

text: Symptomaattiset taideteoriat olettavat, että taide on avoin käsite, jolla ei ole välttämättömiä tai riittäviä ominaisuuksia. Taiteen rajojen pitää olla loputtomasti laajennettavia, jotta ne pystyisivät sisältämään uusia ja sellaisia taiteen muotoja, joita ei aikaisemmin ole kuviteltu. Ennen näkemättömät, kokonaan uudet taiteen muodot ovat mahdollisia milloin tahansa, koska taide on laajeneva, uskalias, eikä koskaan paikallaan pysyvä asia. Koska taidekäsityksen pitää olla loputtomasti laajennettavissa, taiteen määritelmiä ei voi luetteloida. Sellainen luettelo sulkisi taidekäsityksen. Vastaavasti ei ole periaatteessa keinoa määritellä taideteosta.


title: Outsider-taide

text: Yhdysvaltalaiset ammattitaiteilijat puolestaan kiinnostuivat 1920-luvulla kansantaiteesta. Se heille merkitsi samanlaista innoittajaa kuin primitiivinen heimotaide eurooppalaisille modernisteille. Vastauksena taidemaailman mielenkiinnolle, Yhdysvalloissa järjestettiin 1930-luvulla useita merkittäviä kansanmaalaustaidetta esitteleviä taidenäyttelyitä, kaksi niistä New Yorkin Modernin taiteen museossa MoMA:ssa. Nämä näyttelyt tarjosivat amerikkalaisen vastineen Tullimies Rousseau -ilmiölle.


title: Suomen kirjallisuus

text: Huomattavampia omaperäisiä teoksia alkoi ilmestyä suomeksi vasta 1860-luvulla. Jonkinlaisena vanhan kansanrunouden jälkisatona voidaan pitää sitä kalevalanmitalla sepitettyä mutta sisällykseltään omintakeista runoutta, jota tuottivat sellaiset talonpoikaisrunoilijat kuin Paavo Korhonen, Olli Kymäläinen ja Antti Puhakka. Edellä mainittujen lisäksi suomenkielistä kirjallisuutta kartuttivat muun muassa J. F. Lagervall näytelmillään, Pietari Hannikainen huvinäytelmillään ja novelleillaan, Antero Warelius luonnontiedettä käsittelevillä kirjoillaan, J. F. Granlund käännöksillään ja runomukaelmillaan, E. A. Ingman runoillaan, J. F. Cajan (Kajaani) Suomen historiallaan, G. E. Eurén suomen kieliopillaan ja suomalais-ruotsalaisella sanakirjallaan, Wolmar Schildt (Kilpinen) sanasepitelmillään sekä Erik Rudbeck (Eero Salmelainen) julkaisemillaan kansansaduilla ja -tarinoilla.


title: Suomen kielen historia

text: 1800-luvun alkupuolella poliittiset muutokset (autonomian aika) ja kansallisromantiikan aatteet tekivät suomen kielen kehittämisen ajankohtaiseksi. Vuosia 1820–1870, jolloin suomi kehittyi sivistyskieleksi, kutsutaan varhaisnykysuomen kaudeksi. Vuonna 1831 perustettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, joka asetti tavoitteekseen suomenkielisen kirjallisuuden luomisen ja suomen kielen aseman parantamisen. Seura tuki myös vanhan kansanrunouden keräämistä ja julkaisemista. Elias Lönnrotin keruumatkojen tuloksena julkaistiin Kalevalan ensimmäinen versio, ns. "vanha Kalevala" vuonna 1835. Erityisesti J. V. Snellman korosti suomen kielen merkitystä koko maan aineellisen ja henkisen kehityksen kannalta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Kun kansallishenki alkoi herätä 1800-luvun alkupuolella, Suomessa elettiin taitekohdan aikoja. Suomi oli ollut osa Ruotsia ja siirtyi nyt osaksi Venäjää. Oman kansakunnan erityispiirteitä korostavan eli kansallisromantiikan ajan yleiseurooppalaisen ilmiön tavoin myös Suomen kirjallisuus alkoi kehittyä ja saada omintakeisempaa muotoa ja sisältöä. Uppsalasta tullut uusromanttinen virtaus sai Turussa joukon kannattajia, niin sanotut Turun romantikot, joista useimmat ryhmittyivät "Aura"-kalenterin (1817–1818) ja "Mnemosyne"-lehden (1819–1823) ympärille. Ryhmän sieluna toimi A. I. Arwidsson, joka oli ennen kaikkea sanomalehtikirjoittaja ja historiantutkija, mutta kirjoitti myös runoja. Kielen tutkijoina vaikuttivat Gustaf Renvall, suomalaisen sanakirjan ja kieliopin tekijä, Reinhold von Becker, "Turun Viikkosanomien" toimittaja ja niin ikään kieliopin tekijä, sekä A. J. Sjögren, tutkimusmatkailija.


title: Kirjasto

text: Yleisölle avoimia kirjastoja on ollut kautta historian, mutta nykymuodossaan ne syntyivät 1800-luvulla. Yleisten kirjastojen edeltäjiä olivat rahvaalle tarkoitetut kansankirjastot. Kirkon uskonnollisuuden ja perinteisen maailmankuvan levittämiseksi seurakunnat ja kirkkoon sidoksissa olleet järjestöt perustivat kansankirjastoja 1800-luvulla. Saman vuosisadan lopulla kirjastoja käytettiin edistämään Kansanvalistusseuran ja kansallisuusaatteen tavoitteita. 1900-luvun alussa Suomen yleiset kirjastot, Helsingin kaupunginkirjaston johdolla, "löydettiin" teknis-taloudellisen edistyksen välikappaleiksi, edesauttoivathan ne yleisen sivistystason nousua. Viimeistään sotien jälkeen yleisistä kirjastoista muovautui nykyisen kaltainen demokratian, sananvapauden ja kansalaisten osallistamisen työkalu.


title: Urheilumuseon kirjasto

text: Kirjasto perustettiin vuonna 1945, mutta kokoelman kartutus alkoi jo 1900-luvun alussa naisvoimistelua käsittelevästä aineistosta. Vuonna 1902 Suomen naisvoimistelun äidiksikin kutsuttu Elin Kallio esitti ajatuksen alan kirjallisuuden kokoamisesta. Vuonna 1904 kirjastohanke nostettiin esille Viipurin voimistelupäivillä, jolloin se sai innostuneen vastaanoton ja kouluneuvos Anni Collan nimettiin vastaamaan kirjaston hoidosta ja kokoelman kartuttamisesta. Collan paneutui kirjastonhoitoharrastukseensa täysipainoisesti ja kirjastoa pidetäänkin juuri Collanin aikaansaannoksena. Kirjastonhoitajan tehtävät Collan jätti vuonna 1952.


title: Yhdysvaltalainen kulttuuri

text: Itsenäinen, eurooppalaisesta kirjallisuudesta erkaantunut amerikkalainen kirjallisuus kehittyi 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. 1800-luvun merkittävimpiä kirjailijoita olivat Edgar Allan Poe (1809–1849), James Fenimore Cooper (1789–1851) ja Herman Melville (1819–1891). Humoristista tyyliä kehitti Missourissa syntynyt Mark Twain (1835–1910), joka oli ensimmäisiä itärannikon ulkopuolella syntyneitä suuria kirjailijoita. Myös William Sydney Porter (1862–1910) eli O. Henry oli kiinnostunut etäisten paikkojen elämästä ja murteista.


title: Kansalliskirjasto (Suomi)

text: Helsingin yliopiston kirjaston kokoelman alkuna pidetään Turun kimnaasin noin 20 niteen kirjakokoelmaa, joka siirtyi Turun akatemialle sen perustamisen yhteydessä vuonna 1640. Kirjasto sai 1640-luvulla merkittäviä kirjalahjoituksia, jotka olivat peräisin kolmikymmenvuotisen sodan ryöstösaaliista. Kirjastonhoitaja Axel Kempen vuonna 1655 julkaisemassa kirjastoluettelossa oli listattu jo pitkälti toista tuhatta teosta. Vuonna 1707 Ruotsin kuninkaallinen kansliakollegio määräsi, että maan kaikkien kirjapainojen oli luovutettava yksi kappale kaikkia painamiaan teoksia maan yliopistoille, joihin myös Turun akatemia kuului. 1700-luvun kuluessa kokoelma alkoi muutenkin kasvaa, ja 1800-luvun alussa kirjaston kokoelmaan kuului noin 30 000 nidettä.


title: Yhdysvallat

text: Itsenäinen, eurooppalaisesta kirjallisuudesta erkaantunut amerikkalainen kirjallisuus kehittyi 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. 1800-luvun merkittävimpien kirjailijoiden joukossa olivat Edgar Allan Poe, James Fenimore Cooper ja Herman Melville. Humoristista tyyliä kehitti Mark Twain, joka oli ensimmäisiä itärannikon ulkopuolella syntyneitä suuria kirjailijoita. Myös William Sydney Porter eli O. Henry oli kiinnostunut etäisten paikkojen elämästä ja murteista.


title: Suomen kartoitus

text: Jo osa sotilaskartoista 1700- ja 1800-luvuilla tehtiin lehtijakoisina. Tällaisia olivat muun muassa ruotsalaisen upseerin Carl Nathanael af Klerckerin johdolla tehdyt Ruotsin armeijan rekognosointikartat 1700-luvun lopulta ja 1800-luvun alusta, joita on julkaistu Suomessa kirjana nimellä "Kuninkaan kartaston Suomesta 1776-1805" vuonna 1989, Venäjän armeijan valmistamat Suomen sotilastopografiset kartat eli ns. Kalmbergin kartat 1:100 000 1850-luvulta, joita on 2000-luvulla julkaistu Internetissä Jyväskylän yliopiston julkaisuarkistossa ja Heikki Rantatupa Historialliset kartat -verkkopalvelussa, sekä Venäjän armeijan 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Suomesta eversti Alexander Järnefeltin johdolla tekemät niin sanotut venäläiset topografikartat 1:21 000 ja 1:42 000, joita on 2000-luvulla julkaistu Internetissä Kansallisarkiston digitaaliarkistossa.


title: Yhteistoiminnallinen hallinta

text: Yhteistoiminnallinen hallinta tarkoittaa yhteiskunnallisen päätöksenteon ja suunnittelun prosesseja ja muotoja, jotka perustuvat tavoitteelliseen yhteistyöhön ja vuoropuheluun julkisen sektorin, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin toimijoiden välillä. Yhteistoiminnallisen hallinnan erilaiset mallit ovat kehittyneet vastauksina monimutkaisiin yhteiskunnallisiin ja ekologisiin haasteisiin, joissa toimijoita on lukuisia, vaikutukset ovat monitahoisia ja ratkaisuihin tarvitaan erilaisia resursseja sekä laajaa tietopohjaa. Yhdelläkään toimijalla ei yksinään ole tämänkaltaisten ongelmien ratkaisuun vaadittavia tietoja, työkaluja, resursseja tai arvovaltaa.Yhteistoiminnallisia ratkaisuja sirpaloituvien yhteiskuntien ongelmiin – käänne yhteishallintaan ympäristöpäätöksenteossa (CORE) –hankkeen sivusto


title: Elämän tarkoitus

text: Kysymys ”mikä on elämän tarkoitus?” voi merkitä eri ihmisille eri asioita. Tämä voi johtua esimerkiksi sanan ”tarkoitus” monista eri merkityksistä, joita ovat muun muassa: ”Mikä on elämän alkuperä?”, ”mikä on elämän (ja kaikkeuden) luonne?”, ”mikä tekee elämän merkitykselliseksi?”, ”mikä on arvokasta elämässä?”, tai ”mikä on yksilön elämän tavoite tai päämäärä?”. Näihin kysymyksiin on annettu lukuisia erilaisia vastauksia. Biologian näkökulmasta elämän tarkoitus on tuottaa mahdollisimman paljon jälkeläisiä, eli lisääntyä ja pitää populaatio olemassa. Kristinuskon näkökulmasta elämän tarkoitus on elää yhteydessä Jumalaan ja käyttää omia erityistaitoja muiden hyväksi.


title: Yhteiskuntasopimus (työmarkkinapoliittinen käsite)

text: Yhteiskuntasopimus on Suomen pääministerin ja Suomen Keskustan puheenjohtajan Juha Sipilän käyttämä poliittinen käsite, jolla viitataan hallituksen tavoittelemaan yhteisymmärrykseen työmarkkinakysymyksistä työmarkkinajärjestöjen kanssa. Myös keskustan edellinen puheenjohtaja Mari Kiviniemi ehdotti pääministerinä ollessaan yhteiskuntasopimusta. Kiviniemi esitti alkuvuodesta 2011, että eduskuntavaalien 2011 jälkeen solmittaisiin laaja yhteiskuntasopimus. Sopimuksen tarkoitus olisi ollut huolehtia Suomen kilpailukyvystä, maltillisista palkkaratkaisuista ja ostovoiman riittävyydestä. Yhteiskuntasopimuksessa yritykset olisivat sitoutuneet kotimaisiin investointeihin ja saaneet vastineeksi yritysverotuksen alentamisen.


title: Tavoitejohtaminen

text:
Tavoitejohtamisprosessin päävaiheet noudattavat johtamisen perinteistä vaihejakoa, jonka mukaan johtaminen onSuunnittelu tarkoittaa yritystoiminnan päämäärien hahmottamista, tavoitteiden määrittelyä, tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien toimenpiteiden arviointia ja valintaa sekä tarvittavien resurssien suunnittelua. Toimeenpano on päätöksentekoa, joka vie yritystä kohti haluttuja tavoitteita. Valvonta on vertailevaa halutun suunnan ja toteutuneen välillä sekä toiminnallista, asioihin reagoivaa. Suomalaisessa tulosjohtamismallissa nämä vaiheet on nimetty hieman toisin (Santalainen jne. 1984) seuraavasti.Tulosjohtamisen leviämisen aikaan uskottiin suunnitelmallisuuteen enemmän kuin tänään. Usko systemaattisen suunnittelun voimaan oli vahva ja se näkyi yksityiskohtaisina suunnitteluprosessien kuvauksina. Vähitellen alettiin oppia, että suunnitelmat eivät aina olleet kovin hyödyllisiä muuttuneissa olosuhteissa, mutta suunnittelu sinänsä mentaalisena prosessina oli hyödyllinen.
Oheinen taulukko kuvaa tyypillistä tulosjohtamisen suunnittelusystematiikkaa, jossa suunnittelukohteet eli avainalueet ja suunnitteluprosessi muodostavat taulukon. Taulukko toimii suunnitteluohjeen sisällysluettelona siten, että avainalueet, suunnitteluprosessin vaiheet ja niiden yhtymäkohdat eli taulukossa olevat ruudut on ohjeistettu suunnitteluohjeissa. Systemaattista suunnittelua opettelevalle organisaatiolle avainalueluettelon kaltainen yleisten menestystekijöiden luettelo oli suureksi avuksi. Koko organisaation suunnittelulle syntyi yhteiset puitteet, joissa kehityksen myötä tapahtuva eriytyminen voitiin hallita.


title: Lähiöt ja tehokkuuden yhteiskunta

text: Hankosen tutkimus liittyy eri tieteenaloilla tehtyyn lähihistorian perustutkimukseen. Hankosen tarkoituksena on ”tehdä ymmärrettäväksi hyvinvointivaltion kehittämiskauden tuottamien uusien asuinympäristöjen, lähiöiden, syntyä”. Hän erittelee ja tulkitsee 1960-luvulla tapahtunutta suomalaisen kaupunkisuunnittelun murrosta yhteiskunnallis-taloudellisessa viitekehyksessä, johon maankäytön suunnittelu ja asuntojen rakentaminen kytkeytyivät tuolloin yhä tiiviimmin. Suunnitelmallisella makrotaloudellisella kasvupolitiikalla yritettiin jouduttaa suomalaisen yhteiskunnan rakennemuutosta. Hankosen tutkimuskohteena ovat aatteet, jotka vaikuttivat lähiöiden suunnitteluun ja rakentamiseen. Hän lähestyy aihetta sekä ”ainutkertaisena historiallisten tapahtumien kokonaisuutena” että ”yhteiskuntatieteellisen viitekehyksen avulla hahmotettavina yhteiskunnallisina rakenteina ja käytäntöinä”. Hän jäljittää tätä prosessia keskeisesti vaikuttaneiden toimijoiden kautta ”erittelemällä tehokkuuden idean ja tehokkuuspyrkimyksen eri ulottuvuuksia sekä vaikuttavien yhteiskunnallisten tekijöiden keskinäisiä suhteita ja merkittäviä toimijoita”.


title: Taisteleva tutkimus

text: Tekijät suhtautuvat kriittisesti yliopistoissa tehtävään yhteiskuntatieteelliseen tutkimukseen, joka ohjautuu yhä enemmän muusta kuin tavallisten ihmisten ongelmien ratkaisemisesta. Yliopistotutkijat ovat tekijöiden mukaan joutuneet ”julkaise tai tuhoudu” -tilanteeseen: on julkaistava paljon, jotta saa pitää työpaikkansa. Suoranta ja Ryynänen ehdottavat, että yhteiskuntatieteilijän tehtävä on kirjoittamisen ja julkaisemisen lisäksi osallistuminen ja yhteistoiminta. "Ei vain mennä kertomaan tutkituille tutkimustuloksista, vaan tehdään yhdessä. Tällainen yhteiskuntatiede, jolla tavoitellaan yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta, on hieman unohtunut ja halusimme tuoda sen näkyviin", sanoo Suoranta. Ryynänen painottaa, että kysymys on nimenomaan oppikirjasta, jonka tarkoitus on olla "herättelijä, että asioita voi tehdä monella tavalla. Tutkimuksella voi, ja sillä saa olla yhteiskunnallista merkitystä.


title: Immanuel Kant

text: Kantin mukaan ajatus yhteiskuntasopimuksesta on kategorisen imperatiivin kaltainen käytännöllisen järjen puhdas ajatus. Tämä tarkoittaa sitä, että ihmisen järki ymmärtää luonnostaan, että valtion olemassaolo on oikeutettu niin kauan kuin se kykenee ylläpitämään järjestystä. Oikeudenmukainen valtiomuoto ja lainsäädäntö voidaan tunnistaa siitä, että kaikkia kansalaisia kohdellaan tasapuolisesti. Kantin mukaan riitti kuitenkin se, että tasapuolisuus täyttyy, jos voidaan periaatteessa ajatella, että jokainen kansalainen antaisi valtiomuodolle ja laeille hyväksyntänsä.


title: Elämän tarkoitus

text: Kysymykset "mikä on arvokasta elämässä?" ja "mikä on yksilön elämän tarkoitus tai päämäärä?" kuuluvat etiikan ja yhteiskuntatieteiden alaan. Nämä pyrkivät selittämään ihmisten käyttäytymistä, arvoja ja yhteistoimintaa. Ihmisten vaikuttimien (jotka osoittavat, mitä ihminen pitää arvokkaana) tutkiminen kuuluu psykologian alaan.


title: Ympäristövaikutusten arviointimenettely

text: Yksi ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tavoitteista on kansalaisten osallistumismahdollisuuden parantaminen. Suomen perustuslain 2 §:ssä todetaan yksilön oikeuden osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnan ja elinympäristönsä kehittämiseen olevan osa kansanvaltaa. Perustuslain 20 §:ssä kerrotaan kaikille kuuluvan vastuun luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ympäristöstä ja kulttuuriperinnöstä. Julkisen vallan tehtävänä on puolestaan pyrkiä turvaamaan jokaiselle oikeus terveelliseen ympäristöön sekä mahdollisuus vaikuttaa elinympäristöään koskevaan päätöksentekoon.


title: Yhteistoimintamenettely

text: Yhteistoimintamenettely määritellään laissa yhteistoiminnasta yrityksissä (334/2007), jossa säädetään pakollisesta yhteistoimintamenettelystä, mutta yhteistoimintaa, työnantajan ja työntekijöiden välistä vapaamuotoista neuvottelua voidaan toteuttaa koska tahansa. Tavoitteena on yhteisymmärryksessä kehittää yrityksen toimintaa ja työntekijöiden mahdollisuuksia vaikuttaa yrityksessä tehtäviin päätöksiin, jotka koskevat heidän työtään, työolojaan ja asemaansa yrityksessä. Tarkoituksena on myös tiivistää työnantajan, henkilöstön ja työvoimaviranomaisten yhteistoimintaa työntekijöiden aseman parantamiseksi ja heidän työllistymisensä tukemiseksi yrityksen toimintamuutosten yhteydessä. Menettelyssä käsitellään työsuhteen oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyviä kysymyksiä. Yhteistoimintalaki koskee yrityksiä, joissa on vähintään 20 työntekijää, mutta yhteistoimintaa voidaan suorittaa myös pienemmissä yrityksessä.


title: Grimmin veljekset

text: Grimmin veljekset Jacob (4. tammikuuta 1785 Hanau – 20. syyskuuta 1863 Berliini) ja Wilhelm Grimm (24. helmikuuta 1786 Hanau – 16. joulukuuta 1859 Berliini) olivat saksalaisia kielitieteilijöitä ja kulttuurintutkijoita, jotka keräsivät talteen vanhoja satuja ja julkaisivat useita satukokoelmia, joita kutsutaan Grimmin saduiksi. Jacob Grimm oli lisäksi aikansa merkittävimpiä oikeustieteilijöitä.


title: Grimmin sadut

text: Veljekset Jacob (1785–1863) ja Wilhelm (1786–1859) Grimm kokosivat useita satukokoelmia aikansa kansansaduista. Grimmit keräsivät satuja pääosin sivistyneistön keskuudesta, jolloin niistä olivat jo hieman karsiutuneet karkeimmat kansansatujen piirteet. Alkuperäiset sadut käsittelivät muun muassa insestiä, seksiä ja väkivaltaa, ja ne oli suunnattu aikuisille lasten sijaan. Oletetaan, että Grimmin veljekset eivät muokanneet satuja moralismin tai säädyllisyyden vuoksi vaan saadakseen saduille laajemman yleisön. Ensimmäisen painoksen jälkeen satuja muutettiinkin palautteen perusteella. Lopullinen seitsemäs painos ilmestyi 1857.


title: Grimmin veljekset (elokuva)

text: Grimmin veljekset ("The Brothers Grimm") on Terry Gilliamin ohjaama, vuonna 2005 valmistunut seikkailuelokuva, joka kertoo fiktiivisen tarinan Grimmin veljeksistä. Elokuvan veljeksiä, Williä ja Jakea esittävät Matt Damon ja Heath Ledger.


title: Jacob Grimm

text: Jacob Ludwig Carl Grimm (4. tammikuuta 1785 Hanau, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 20. syyskuuta 1863 Berliini, Preussi) oli saksalainen filologi ja mytologi. Hän kirjoitti veljensä Wilhelmin (Grimmin veljekset) kanssa tunnetut "Grimmin sadut". Jacob Grimm teki kuitenkin myös kielitieteellistä tutkimusta, hän muun muassa löysi Grimmin lain, ja julkaisi teoksen "Deutsche Mythologie" saksalaisesta kansanperinteestä. Lisäksi veljekset aloittivat saksan kielen sanakirjan "Deutsches Wörterbuchin" laatimisen.


title: Jacob Grimm

text: Grimm toimi vuonna 1814 Hessenin vaaliruhtinaskunnan edustajistossa Wienin kongressissa, kun Napoleonin valtaamia alueita jaettiin uudestaan. Vuosina 1816–1829 hän työskenteli vaaliruhtinaskunnan kirjaston hoitajana. Grimmistä tuli vuonna 1819 Marburgin yliopiston kunniatohtori, ja samana vuonna hän julkaisi ensimmäisen osan teoksesta "Deutsche Grammatik". Grimmin veljekset jättivät Hessenin 1830, kun uusi hallitsija ei arvostanut enää heidän töitään. He muuttivat Hannoverin kuningaskuntaan, ja Jacob Grimm sai paikan Göttingenin yliopiston kirjaston professorina ja hoitajana. Hän julkaisi vuonna 1835 teoksen "Deutsche Mythologie", joka oli merkittävä saksalaisen kansanperinteen tutkimus. Grimmin veljekset ja viisi muuta professoria (niin kutsuttu Göttingenin seitsikko) protestoivat vuonna 1837 uuden kuninkaan Ernst August I:n uutta perustuslakia. Jacob Grimm karkoitettiin Hannoverin kuningaskunnasta, ja hän palasi Kasseliin.


title: Grimmin veljekset (elokuva)

text: Ranskalaiskenraali Delatombe uhkaa teloittaa veljekset huijauksien takia, ja pakottaa heidät sen uhalla selvittämään Marbadenin kylässä sattuneita tyttölasten katoamisia, joita hän epäilee veljesten kaltaisten huijareiden tekosiksi. Grimmit kohtaavat kuitenkin kylän viereisessä metsässä aitoa taikuutta: lumottua metsää hallitsee kuningatar (Monica Bellucci), joka aikoo tyttölapsien avulla hankkia itselleen ikuisen nuoruuden.


title: Grimmin veljekset

text: Alkuperäisissä julkaistuissa muodoissaan sadut ovat hyvin synkkiä ja väkivaltaisia. Nykyään saduista tunnetaankin yleensä vain niiden "Disney-versiot". Alkuperäiset kansansadut olivat kuitenkin vielä Grimmien versioitakin raadollisempia: Grimmit keksivät satukliseen "paha äitipuoli", kun taas kansantarinoissa omat vanhemmat muun muassa myivät Hannun ja Kertun noita-akalle.


title: Grimmin veljekset

text: Ensimmäinen satukokoelma "Kinder- und Hausmärchen" julkaistiin 1812 ja se sisälsi yli 200 satua. Muutamat kokoelman saduista oli jo sitä ennen tunnettu myös Charles Perrault'n 1600-luvun lopulla kirjoittamina, jonkin verran poikkeavina versioina. Uudempi Grimm-tutkimus on myös tuonut 1970-luvulta alkaen esiin, että suurin osa Grimmien saduista ei olekaan kerätty kansan parista vaan on peräisin aiemmasta kirjallisuudesta. Monet Grimmien käyttämistä satujen kertojista eivät olleet kansan syvistä riveistä peräisin olleita talonpoikia vaan lukutaitoista porvaristoa, jotka kertoivat Grimmeille muista kirjoista lukemiaan satuja.


title: Jacob Grimm

text: Grimm työskenteli Kasselissa vuosina 1837–1841 yksityisopettajana. Hän aloitti vuonna 1838 veljensä Wilhelmin kanssa "Deutsches Wörterbuchin" valmistelut. Veljekset kutsuttiin vuonna 1840 Preussin tiedeakatemiaan. Berliinissä hän eli vuodesta 1841 elämänsä loppuun asti. Vuonna 1842 hänet palkittiin preussilaisella Pour le Mérite -kunniamerkillä. Berliinissä Grimm julkaisi teoksen "Geschichte der deutschen Sprache". Veljensä avustuksella Grimm sai vuonna 1848 valmiiksi ensimmäisen version "Deutsche Wörterbuchista". Jacob Grimmin elinaikana siitä otettiin kolme painosta, mutta koko teos saatiin valmiiksi vasta 1961 monta vuotta Grimmien kuoleman jälkeen. Jacob Grimm kuoli vuonna 1863.


title: Grimmin sadut

text: Grimmin veljekset huomasivat myös, että lasten oli helpompi hyväksyä ajatus pahasta äitipuolesta kuin julmasta äidistä, ja siksi satujen alkuperäiset äitihahmot onkin muutettu äitipuoliksi. Aikuiset saattoivat vielä hyväksyä sen, että Lumikilla oli karmea äiti tai että Hannun ja Kertun äiti tietoisesti vei heidät noidan uhreiksi. Vielä ensimmäisessä painoksessa nämä hahmot olivat äitejä, mutta uudempien painosten myötä heistä tuli äitipuolia.


title: Hindi

text: Hindi (हिन्दी) on lähinnä Intiassa käytettävä hindustanin kielen sanskritisoitu muoto. Sitä puhuu äidinkielenään yli 260,3 miljoonaa ihmistä maailmassa. Toisena kielenä hindiä puhuvia on satoja miljoonia. Suuruusarviot vaihtelevat maailman toiseksi ja neljänneksi puhutuimman kielen välillä (muut: kiina, espanja ja englanti).


title: Hindustani

text: Hindustani (, ), joskus myös hindi-urdu, on indoarjalainen kieli ja lingua franca, jota käytetään Pohjois-Intiassa ja Pakistanissa. Kielellä on kaksi virallista kirjakieltä, hindi ja urdu. Kyse on kuitenkin yhdestä ja samasta kielestä, ja niiden puhujat ymmärtävät toisiaan vaikeuksitta. Hindiä ja urdua kuitenkin kirjoitetaan eri aakkosilla, joten kielen puhujat eivät yleensä ymmärrä toisen muodon tekstejä. Hindustanilla arvioidaan olevan noin 500 miljoonaa puhujaa, ja se on yksi maailman puhutuimmista kielistä.


title: Bengalin kieli

text: Kun länsimaisissa kirjoitusjärjestelmissä (latinalaiset, kyrilliset aakkoset jne.) kirjaimet seisovat näkymättömällä viivalla, bengalissa kirjoitusmerkit roikkuvat näkyvästä horisontaalisesta viivasta, jota kutsutaan nimellä "matra" (ei pidä sekoittaa hindin vastaavaan "matraan", joka osoittaa hindissä vokaalien riippuvaisia muotoja). Matran läsnäolo ja puutuminen voivat olla merkittävää. Esimerkiksi kirjain ত ja numeraali ৩ "3" voidaan erottaa toisistaan vain matran avulla, kuten myös konsonanttiklusteri ত্র ja itsenäinen vokaali এ . Kirjainten muodoissa käytetään myös kirjaimen leveyden ja korkeuden (pystytila näkyvän matran ja näkymättömän pohjaviivan välillä) konsepteja.


title: Katin kieli

text: Kieli jakautuu varsinaiskatin ja kamvirin murteisiin, joista jälkimmäistä puhutaan Bashgalin laakson keskiosassa. Murre-eroja on myös varsinaiskatin sisällä, mutta yleensä puhujat ymmärtävät hyvin toisiaan. Kati on perinteisesti toiminut Nuristanin yleiskielenä varsinkin Prasunin laaksossa, mutta nykyään se on menettämässä asemiaan paštulle ja darille. Viime aikoina sitä varten on yritetty luoda arabialaiseen kirjaimistoon perustuvaa kirjakieltä.


title: Delhi

text: Hindi on kaupungin merkittävin puhuttu ja kirjoitettu kieli. Muihin yleisesti puhuttuihin kieliin kuuluvat englanti, pandžabi ja urdu. Niistä englanti on hindin kanssa virallinen ja pandžabi sekä urdu toissijaisesti virallisia. Kaupungissa puhutaan eri kieliryhmien kieliä Intian eri puolilta, kuten maithilia, tamilia, kannadaa, telugua, bengalia ja marathia.


title: Luettelo Intian kansallisista kielistä

text: Tämä on luettelo Intian kansallisista kielistä. Intiassa on käytössä 22 virallista kieltä, jotka ovat lisätty perustuslakiin omalla liitteenä. Intian virallinen kieli on devanagariaakkosilla kirjoitettu hindi ja keskushallinnon kieli on englanti Intian perustuslain VII:n pykälän mukaan.


title: Intian väestö

text: Ethnologue-kirjan mukaan Intiassa puhutaan 447 eri kieltä, joista Intian perustuslaissa tunnustetaan 22. Kaikista laajimmalle levinnein ja puhutuin kieli on hindi, mutta poliittisesti ja taloudellisesti tärkein kieli on englanti, jota käytetään hallituksen työkielenä yhdessä hindin kanssa. Hindin lisäksi muita merkittäviä kieliä ovat bengali, telugu, marathi, tamili ja urdu.


title: Teke-Kukuyan kieli

text: Teke-Kukuyan kieli eli "Kikukuya" (IPA [kìkýkçȳā]), kirjoitettu myös joskus muodossa Kukẅa ja tunnettu myös mm. nimellä Etelä-Teke, on Teken murrejatkumoon kuuluva ja Kongon tasavallassa puhuttava kieli. Sitä puhutaan Plateaux'n provinssissa maan keskiosassa, Lekanan piirissä Lekitin joesta itään. Kieli tunnetaan siitä, että se on ainoa, jossa väitetään esiintyvän foneemina labiodentaalinen nasaali /ɱ/. Ko. äänne esiintyy yleensä vain m-äänteen allofonina eikä kumpikaan ikinä löydy toistensa ympäristössä, esim. suomessa "kamera" [ˈkɑme̞rɑ] "kamferi" [ˈkɑɱfe̞ri].


title: Intia

text: Intiassa puhutaan Ethnologue-kirjan mukaan 447 kieltä. Kaikista kielistä hindi on laajimmalle levinnein ja puhutuin kieli Intiassa, varsinkin maan pohjoisosassa (noin 260 miljoonaa puhuu sitä äidinkielenään ja 120 miljoonaa toisena kielenään), mutta poliittisesti ja taloudellisesti tärkein kieli on englanti, joka on myös keskushallinnon kieli virallisesti. Hindi on virallinen kieli, mutta englantia käytetään politiikassa, hallinnon kielenä ja liike-elämässä.


title: Bengalin kieli

text: Tavu, jossa konsonanttia seuraa jokin muu vokaali kuin , kirjoitetaan käyttämällä jotakin vokaaliallografia konsonanttimerkin ylä- tai alapuolella, sitä ennen tai sen jälkeen tai sen ympärillä, jolloin muodostuu yleinen konsonantti-vokaali-ligatuuri. Nämä allografit, joita kutsutaan nimellä "kar" (hindissä "matra"), ovat muista merkeistä riippuvaisia vokaalimuotoja, eivätkä ne voi esiintyä yksinään. Esimerkiksi merkki মি esittää konsonanttia , jota seuraa vokaali , missä äännettä edustaa allografi ি, joka asetetaan konsonanttimerkin "etupuolelle". Samoin tavoin merkit মা , মী , মু , মূ , মৃ , মে /, মৈ , মো ja মৌ edustavat samaa konsonanttia ম, joka on liitetty seitsemään eri vokaaliin ja kahteen diftongiin. On hyvä huomata, että näissä konsonantti-vokaali-ligatuureissa niin sanottu "sisältyvä" vokaali otetaan konsonantilta pois, mikä ei kuitenkaan heijastu konsonanttimerkkiin ম.


title: Columbus (Ohio)

text: Columbus on Yhdysvaltain Ohion osavaltion pääkaupunki. Se sijaitsee osavaltion keskiosissa, ja se perustettiin vuonna 1812 osavaltion pääkaupungiksi. Hyvien liikenneyhteyksien varrella oleva kaupunki on kehittynyt Ohion suurimmaksi, vaikka se oli vielä 1930-luvulla osavaltion neljänneksi suurin. Columbuksessa oli vuonna 2013 tehdyn väestönmittauksen mukaan 822 553 asukasta ja sitä ympäröivällä kymmenen piirikunnan alueelle ulottuvalla suurkaupunkialueella noin 2 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunkina Columbuksen talouteen vaikuttaa suuresti osavaltion hallinto, mutta sen rinnalla kaupungin merkittävimpiä työnantajia ovat Ohion osavaltionyliopisto ja useat vakuutusalan yritykset. Columbuksen seuratuin urheilulaji on amerikkalainen jalkapallo, jonka yliopistosarjoissa pelaava Ohio State Buckeyes on voittanut useita kansallisia mestaruuksia.


title: Columbus (Ohio)

text: Columbus sijaitsee Ohion osavaltion keskiosissa Ohiojoen valuma-alueeseen kuuluvien Scioto- ja Olentangyjokien varrella. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan Columbuksen pinta-ala on noin 564 neliökilometriä.


title: Columbus (Ohio)

text: Columbus sijaitsee kahden valtatien risteyskohdassa. Interstate 70 on merkittävin itä–länsi-suuntainen väylä ja Interstate 71 pohjois–etelä-suuntainen väylä. Valtateitä yhdistää kaupunkia ympäröivät kehätiet. Columbuksen aluetta palvelee myös kaksi kansainvälistä lentoasemaa, Port Columbuksen ja Rickenbackerin kansainväliset lentoasemat. Port Columbus sijaitsee 15 minuuttia itään kaupungin keskustasta, ja se on Yhdysvaltain koillisosien nopeimmin kasvavia lentoasemia. Sitä kautta kulkee päivittäin lähes 400 lentoa. Rickenbacker puolestaan on pääosin rahtiliikenteen keskus, ja se on Yhdysvaltain harvoja vapaatuotantoalueita.


title: Columbus Zoo and Aquarium

text: Columbus Zoo and Aquarium on voittoatavoittelematon eläintarha Powellissa Yhdysvaltain Ohion osavaltiossa. Se sijaitsee Columbusin pohjoispuolella O'Shaughnessyn tekojärven itärannalla Sciotojoen rannalla. Columbus Zoo and Aquarium tunnetaan maailmanlaajuisesti erityisesti sen emeritusjohtaja Jack Hannan toimien ansiosta. Vuonna 2009 eläintarha nimettiin USA Travel Guide -matkaoppaassa Yhdysvaltojen parhaaksi eläintarhaksi. Se valittiin parhaaksi eläintarhaksi myös vuoden 2012 Besties Readers Choice -äänestyksessä.


title: Columbus (Ohio)

text: Columbuksen seuratuin urheilulaji on amerikkalainen jalkapallo, vaikka kaupungissa ei olekaan ammattilaisjoukkuetta. Ohion osavaltionyliopiston joukkue Ohio State Buckeyes kerää otteluihinsa lähes 100 000 katsojaa. Buckeyes on voittanut seitsemän kertaa Yhdysvaltain-yliopistomestaruuden. Kaupungissa pelaavia ammattilaisjoukkueita on jääkiekon NHL-liigassa pelaava Columbus Blue Jackets, jalkapallon MLS-liigassa pelaava Columbus Crew ja baseballin MLB-liigan farmisarjassa pelaava Columbus Clippers.


title: Columbus (Ohio)

text: Toisen maailmansodan aikana Columbus oli merkitävä sotakoneiden valmistaja. Columbus oli vielä 1930-luvulla Ohion neljänneksi suurin kaupunki, mutta toisen maailmansodan jälkeen se ohitti pian Clevelandin, Cincinnatin ja Toledon. Columbukseen liitettiin 1950- ja 1960-lukujen aikana useita naapurikuntia, ja se sai näin paljon uutta maata ja tuhansittain uusia asukkaita. Kaupungissa oli vuonna 1930 hieman yli 290 000 aukasta, mutta vuonna 2000 siellä oli jo 711 470 asukasta.


title: Columbus (Ohio)

text: Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Columbuksessa oli 787 033. Asukasluku oli kasvanut kymmenessä vuodessa 10,6 prosenttia. Columbus oli asukasluvulla mitattuna Yhdysvaltojen 15:nneksi suurin ja Ohion suurin kaupunki. Columbusta ympäröi kymmenen piirikunnan alueelle levittäytyvä suurkaupunkialue, jossa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa noin 1,837 miljoonaa asukasta.


title: Columbus (Ohio)

text: Yhdysvaltain sisällissodan aikana 20 000 -asukkaisesta Columbuksesta tuli merkittävä sotilaallinen keskus. Ohiosta tuli asukaslukuun nähden eniten sotilaita unionin armeijaan, ja Columbus olikin armeijan suurimpia koulutuskeskuksia. Kaupungissa oli muun muassa suuri kasarmi ja sotavankilana toiminut Camp Chase.


title: Columbus (Ohio)

text: Frankliton oli kehittynyt jo vuonna 1801 pieneksi kaupungiksi, jossa oli muun muassa kirkko ja vankila. Kun Ohiosta tuli osavaltio 1803, Sullivant toivoi, että Franklitonin sijainti Ohion keskiosassa auttaisi sen osavaltion pääkaupungiksi. Pääkaupunkia vaihdettiin alkujaan muutaman kerran Zanesvillen ja Chillicothen välillä, mutta poliitikot eivät olleet tyytyväisiä kumpaankaan kaupunkiin. Frankliton hylättiin suunnitelmista, kun päättäjät pitivät aluetta liian kosteana. Sullivant kuitenkin hankki neljän muun maanomistajan kanssa maata myös Sciotojoen toiselta rannalta ja ehdottivat tämän jälkeen tätä uutta aluetta pääkaupungiksi. Ehdotus hyväksyttiin 12. helmikuuta 1812, ja uuden pääkaupungin nimeksi valittiin Columbus Kristoffer Kolumbuksen kunniaksi. Columbus sai virallisesti pääkaupungin aseman kuitenkin vasta 1816, sillä vuoden 1812 sota syttyi samaan aikaan, kun Columbus valittiin pääkaupungiksi.


title: Columbus (Ohio)

text: Columbuksen talouselämä on monipuolista, ja kaupungin talouteen vaikuttavat suuresti muun muassa osavaltion hallitus, koulutus, pankki- ja vakuutusala ja tutkimus. Monet vakuutusyhtiöt ovat keskittyneet kaupunkiin, ja Columbus onkin yksi Yhdysvaltain vakuutusalan merkittävimpiä keskuksia. Columbuksen alueen suurimmat työnantajat ovat Ohion osavaltionyliopisto ja Ohion osavaltio. Suurin yritys on rahoitusalalla toimiva JPMorgan Chase. Columbuksessa päämajaansa pitävistä yrityksistä kaupungissa eniten työllistävät rahoitusyhtiö Nationwide Mutual Insurance Company, vähittäiskaupassa toimiva L Brands ja finanssiyritys Huntington Bancshares.


title: Pawneet

text: Pawneita on pidetty Keskilännen kehittyneimpänä intiaanikansana. Heillä oli vallalla perinnöllinen päällikkyys. Lääkintätaito, puhumattakaan käsitöistä tai musiikista, olivat heillä korkealla tasolla. Heidän rytmikkäitä tanssejaan ihailtiin yleisesti. Heimoelämää pidettiin koossa yhteisillä neuvotteluilla ja monimuotoisilla rituaaleilla. Heidän uskontonsa oli rikasta ja näytteli tärkeää osaa heidän toimissaan ja organisaatiossaan. Siihen kuului oleellisena osana auringon, kuun ja tähtien palvontaa. Taivaankannen päällä hallitsi koko maailmankeikkeutta "Tirawa", joka oli maan ja taivaallisten voimien luoja. Tirawan alaisuudessa tähdet vartioivat ihmisiä. Näistä tärkeimmät olivat itäisen taivaan aamutähti (Venus-planeetta); tulen ja valon jumala, ja läntinen iltatähti, joka tunnettiin pimeyden ja hedelmällisyyden jumalattarena.


title: Keskiajan keittiö

text: Keskiajan keittiö tarkoittaa keskiaikaista eurooppalaista ruokakulttuuria noin 500-luvulta 1400-luvulle. Lähteiden saatavuuden vuoksi sen tietämys painottuu myöhäiskeskiajalle. Euroopan ruokapöytiin kuuluivat tuolloin yhtäältä ylimysten ja porvariston monipuoliset liha-, lintu- ja kalaherkut sekä eksoottiset mausteet, ja toisaalta köyhän väen kasvis- ja viljapohjainen ruokavalio. Ruoka oli keskiajan ihmisille tärkeä asia niin nautinnon, selviytymisen, uskonnon, terveyden kuin yhteisöllisen aseman korostamisenkin kannalta.


title: Keskiaika

text: Euroopan ruokapöytiin kuuluivat etenkin myöhäiskeskiajalla yhtäältä ylimysten ja porvariston monipuoliset liha-, lintu- ja kalaherkut sekä eksoottiset mausteet, ja toisaalta köyhän väen kasvis- ja viljapohjainen ruokavalio. Ruoka oli keskiajan ihmisille tärkeä asia monin tavoin: niin nautinnon, selviytymisen, uskonnon, terveyden kuin sosiaalisen aseman korostamisenkin kannalta. Keskiajan loppuun mennessä käytössä olivat jo samat ruoan perusvalmistusmenetelmät ja melko samat ruoka-aineet kuin nykyisinkin, lukuun ottamatta esimerkiksi perunaa, tomaattia, paprikoita, kalkkunaa ja kaakaota, joita ei vielä Euroopassa tunnettu. Mausteiden käyttö oli keskiajalla nykyistä monipuolisempaa ja runsaampaa. Uskonnolla oli suuri vaikutus keskiajan ruokakulttuuriin: kirkon määräämiä lukuisia paastoaikoja oli noudatettava, eikä lihaa ja eläinperäisiä tuotteita saanut paaston aikana nauttia. Ruoan merkitystä terveydelle määritteli usein galenoslaiseen humoraalioppiin perustunut sairauskäsitys.


title: Valentin Zeileis

text: Valentin Zeileis (1873–1939) oli itävaltalainen ihmeparantaja. Vuodesta 1912 hän omisti Gallspachin linnan Ylä-Itävallassa. Varsinkin n. 1925–1930 hän sai kuuluisuutta parantaessaan monenlaisia sairauksia. Galspachin linnaan hän yhdessä poikansa tohtori Fritz G. Zeileisin kanssa vuonna 1929 laitoksen. Monet Zeileisin parannusvälineet olivat elektroterapeuttisia kojeita. Yksi väline oli sähköistetty taikasauva. Zeileisin potilaita oli niin paljon, että heidän majoittamisensa johdosta syntyi miltei kaupunkimainen asutusryhmä.


title: Häme

text: Hämäläisten vaikutuspiiri oli keskiajalla laaja. Hämäläiset metsästivät Satakunnassa ja Keski-Suomessa asti. Nautintaoikeuksien määrittely tarkemmin alkoi kun Kustaa Vaasa 1542 julisti kruunun omaisuudeksi ne Ruotsin kuningaskunnassa olevat maat, jotka eivät olleet selkeästi yksityisessä omistuksessa. Näin ollen Ruotsin kruunulle (valtiolle) tuli mahdolliseksi tukea pysyvää uudisasutusta sekä raivaamista valtiolle otetuilla alueilla. Hämeen kannalta oleelliseksi tuli savolaisten muuttoliike ja uudisasutus hämäläisten erämaille. 1500-luvun puoliväliin mennessä eränkäynti myöhempään Pohjois-Satakuntaan, Etelä-Pohjanmaalle ja Keski-Suomeen Hämeen ydinalueilta oli vähentynyt. Kustaa Vaasan erämaiden kansallistamisen jälkeen alkoi valtion tukemana asutustoiminta, johon erityisesti savolaiset osallistuivat. Kun hämäläiset kävivät savolaisten uudisasukkaiden kimppuun, sääti Kustaa Vaasa, että hämäläisillä on ensisijainen oikeus asettua Keski-Suomeen. Jos tämä oikeus jäisi käyttämättä, olisivat sitten vuorossa muut. Vuoteen 1560 mennessä vain viidennes Rautalammin suurpitäjään eli pohjoisen Keski-Suomeen perustetuista taloista oli hämäläistä perua. Hämäläiset jatkoivat kuitenkin edelleen alueelle tulevien savolaisten uudisasukkaiden häiritsemistä. Vuonna 1564 hämäläisten kalastusoikeudet Keski-Suomessa julistettiin menetetyiksi. Eteläinen Keski-Suomi Jyväskylää myöten säilyi hämäläisten vaikutuspiirissä, mutta pohjoinen Keski-Suomi savolaistui murretta myöten. Hallinnollisesti Keski-Suomi kuitenkin luettiin kokonaisuudessaan Hämeeseen kuuluvaksi.


title: Kristillinen taide

text:
Keskiajalle kristinusko vaikutti voimakkaasti ihmisten ja koko yhteiskunnan arvomaailmaan. Tästä käytetään termiä keskiajan katolinen yhtenäiskulttuuri. Tärkeintä ei ollut maallinen elämä, vaan pyrkiminen tuonpuoleisuuteen. Ihminen kuvattiin hoikkana, jopa laihana, ja kalpeana – askeettisuuden ihannointi näkyi kuvakielessä. Esimerkiksi Pyhä Katariina Sienalainen (1347–1380) luokiteltaisiin nykyään varmaankin anorektikoksi.
Italialainen Giotto (1267–1337) oli ensimmäinen, joka alkoi keskiajalla kuvata ihmisiä todentuntuisesti. Hän oli täten tärkeä renessanssin edeltäjä.


title: Keminsaamelaiset

text: Keminsaamelaisista kertoo muun muassa Turun akatemian professori Mikael Wexionius teoksessaan "Epitome descriptionis Sueciae, Gothiae, Fenningiae et subjectorum provinciarum" vuodelta 1650. Hänen mukaansa he olivat kääntyneet kristinuskoon noin 20 vuotta aiemmin eli noin vuonna 1630. He asuivat kahdeksankulmaisissa kodissa, joiden keskellä oli nuotio. He käyttivät narulla kiristettäviä kenkiä, poronnahkaisia vaatteita ja sekä miehet että naiset sen päällä pitkää sinistä tai valkoista vaippaa ”rutenien” tapaan. He ovat tehneet myös tinalankakirjontaa sekä metallisia koristevöitä. Poroja he ovat käyttäneet sekä vetojuhtina että ravinnoksi. Heillä on myös ollut koiria. Keminsaamelaiset eivät käyttäneet väkijuomia. He eivät suvainneet aviorikoksia eivätkä haureutta, ja rankaisivat niistä oman käden oikeudella. Varastaminen oli heille tuntematon käsite. Vieraita, ainakin pappeja, he kestitsivät ja ajeluttivat mielellään.


title: Herääminen (kirja)

text: Charles Jacobs ryhtyy karismaattiseksi ihmeparantajaksi ja alkaa parantaa ihmisiä sähköhoidoillaan. Vuonna 2014 Jacobs lähettää Jamie Mortonille kirjeen, jossa hän kertoo, että Jamien nuoruuden rakkaus Astrid Soderberg sairastaa parantumatonta syöpää ja että hän on valmis parantamaan Astridin mikäli Jamie suostuu auttamaan häntä vielä yhdessä sähkökokeessa. Samaan aikaan Jamien ystävä lähettää tälle sähköpostiviestin, jossa hän kertoo, että Jacobsin kokeissaan hyödyntämä "salainen sähkö" tarkoittaa De Vermis Mysteriis -loitsukirjassa mainittua universumin käyttövoimaa. Sähköpostiviestissä Jamien ystävä myös varoittaa häntä olemasta missään tekemisissä Charles Jacobsin kanssa.


title: Paracelsus Baselissa

text: Näytelmän tapahtumat sijoittuvat Baseliin vuonna 1527. Näytelmä alkaa Erasmus Rotterdamilaisen ja nuoren Fuggerin keskustelulla, mistä käy ilmi Euroopan silloinen tilanne, uskonpuhdistus ja talonpoikaissota. He keskustelevat myös Paracelsuksesta, josta liikkuu villejä huhuja: toiset pitävät häntä ihmeparantajana, toiset puoskarina. Hän on parantanut kirjankustantaja Frobeniuksen jalan, jonka koululääketieteen edustajat olivat jo tuominneet leikattavaksi. Paracelsus saapuu paikalle hurjistuneena, miekka kädessään, sillä hän on juuri paennut ahdistajiaan.


title: Hiukset

text: Keskiajan Euroopassa (noin 476–1270) henkilön hiustyyli heijasti hänen yhteiskunnallista, aviollista ja uskonnollista asemaansa. Etenkin keskiajan alussa yläluokan miehillä ja naisilla oli tapana pitää pitkää ja usein kiharrettua ja koristeltua tukkaa. Tavallisen väen tukka oli yksinkertaisempi ja usein vain puolipitkä.


title: Ydinase

text: Nykyisin ydinaseita on tunnetusti käytössä Yhdysvalloilla, Venäjällä, Isolla-Britannialla, Ranskalla, Kiinalla, Intialla, Pohjois-Korealla ja Pakistanilla. Nämä maat ovat julistautuneet ydinasevaltioiksi. Lisäksi jotkin maat saattavat omistaa ydinaseita, mutta ne eivät ole julkisesti tunnustaneet niitä tai väitteitä ei ole pystytty todentamaan. Esimerkiksi Israelilla arvioidaan olevan huomattava määrä ydinaseita. Etelä-Afrikka on vapaaehtoisesti luopunut ydinaseistaan. Pohjois-Korea teki vuonna 2013 onnistuneen ydinkokeen, jonka muu maailma tuomitsi.


title: Uraanikaivos

text: Käytännössä Safeguards-valvontaa toteutetaan niin, että maat, joilla ei ole ydinaseita, tarkastetaan niin usein, ettei niiden ole teknisesti mahdollista valmistaa ydinasetta valvontakäyntien välillä niiden hallussa olevista ydinaineista tai niiden lähtöaineista. Nykyisin tarkastuskäyntien välillä tapahtuu myös kaukovalvontaa sinetöidyillä valvontalaitteilla kuten kameroilla. Ydinaineiden kuljetukset maasta toiseen ilmoitetaan etukäteen IAEA:lle.


title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Ydinaseen leviämistä on pyritty estämään ydinsulkusopimuksella. Tästä huolimatta muun muassa Irak yritti kehittää ydinasetta, ja Pohjois-Korea sanoutui ydinsulkusopimuksesta irti ennen koeräjäytystään. Siitä, että jokin maa aikoo hankkia ydinaseita, voivat kertoa seuraavat seikat: maa hankkii tutkimusreaktoreita, luonnonuraania plutoniumiksi rikastavia CANDU-raskasvesireaktoreita, alkaa rikastaa itse uraania, rakentaa raskasvesilaitoksen ja ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksen. Esimerkiksi Iran rikastaa itse uraania, pienessä määrin tosin, ja on rakentanut raskasvesilaitoksen. Usein ydinaseita hankkiva maa on riidoissa ainakin yhden naapurinsa kanssa, esimerkiksi Pakistan ja Israel. Pohjois- ja Etelä-Korean välit ovat erittäin huonot. Ydinaseita hankkivalla maalla on usein yhteyksiä ydintekniikkaa omaaviin maihin ja ydinaseiden tuleva omistaja vakoilee usein länsimailta ydintekniikkaa. Ydinasevaltojen tiedemiehet saattavat myydä ydintekniikkaa liittolaismaihin rahaa hankkiakseen ilman isäntävaltionsa suostumusta niin kuin Pakistanissa kävi. Ydinaseen kehittelyyn voi vihjata myös laaja pitkän matkan kantaman ohjusohjelma, jollainen Iranilla on.


title: Ydinvoima

text: Ydinvoiman rauhanomainen käyttö ilman sotilaallisia pyrkimyksiä on selvästi yleisempää: yhteensä 27 ydinaseetonta maata käyttää ydinvoimaa yksinomaan rauhanomaisesti. Ydinaseen tavoittelua ehkäisevät toisaalta tässä kuvatut tekniset esteet, toisaalta kansainväliset sitoumukset. Ilman edistyksellistä teknologista kykyä väkevöidä fissiilien aineiden osuutta noin 90 prosenttiin luonnonuraanissa tai ydinpolttoaineessa ei ole teknisesti mahdollista valmistaa ydinasetta. Lisäksi miltei kaikki maailman maat ovat ydinsulkusopimuksella sitoutuneet olemaan valmistamatta ydinasetta, eikä tätä sitoumusta ole tähän mennessä rikottu. Ydinsulkusopimukseen kuulumattomia maita on tällä hetkellä koko maailmassa neljä. Ydinaseen hankkineet maat ovat – riippumatta siitä käyttävätkö ne ydinvoimaa vai eivät – poikkeuksetta joko hankkineet aseen ennen ydinsulkusopimuksen olemassaoloa tai olleet harvoja sopimuksen ulkopuolisia maita ja siten myös YK:n ydinainevalvonnan ulkopuolella.


title: Ydinvoima

text: Ydinasehankkeen naamiointi rauhanomaiseksi on yleensä kömpelöä tarvittavan tekniikan erilaisuuden ja IAEA:n tarkastusten takia. Peittelyllä ei ole koskaan onnistuttu salaamaan ydinasehanketta ydinaseen valmistumiseen asti. Peittely ei ole välttämättä tarpeenkaan, sillä jos maa ei kuulu ydinsulkusopimuksen piiriin, saa se laillisesti hankkia ydinaseen. Israelilla on ydinaseita, vaikka maalla ei ole ydintekniikan rauhanomaista voimalaitoskäyttöä. Samoin on väitetysti Pohjois-Korean laita. Alkuvuodesta 2006 on kohuttu Iranin ydinhankkeesta: maata on uhattu asian viemisellä on ja pakotteilla. Jopa Yhdysvaltojen tai Israelin sotilaallisia toimia on väläytelty. Iran on uhannut puolestaan muun muassa ydinsulkusopimuksesta irtisanoutumisella. Yhdessäkään mainituista maista ei käytetä ydinvoimaa.


title: Intian joukkotuhoaseet

text: Vuonna 1965 Intian atomienergiakomissio AEC alkoi valmistella maanalaisia ydinkokeita. Kiista kannattajien ja vastustajien välillä jatkui. Ydinaseita vastustettiin muun muassa Intian pasifistisen perinteen, ydinaseiden kalleuden ja sen pelon takia, että ydinaseet johtaisivat tavanomaisen puolustuksen alimitoitukseen. Vastustajat pelkäsivät Intian naapurimaiden hankkivan ydinaseita Intian ydinpelotteen takia, mikä heikentäisi Intian turvallisuutta. AEC:n johtaja Bhabha kannatti ydinaseita vastauksena Kiinan uhkaan. Vuonna 1965 maan arvioitiin pystyvän rakentamaan ydinaseen 3 vuodessa.


title: Astia

text: Suomen astioita valmistaa mm. Arabia, joka on valmistanut pääasiallisesti fajanssista, posliinista ja kivitavarasta kaikkea ruokailu- ja kahviastioista tarjoiluastioihin, vuokiin ja säilytysrasioihin. Lasiastioita tekevät mm. Iittala, Nuutajärvi, Riihimäki, Muurla ja Kumela. Teräksen ja emalin tärkeä valmistaja on nykyisin Hackmann, jonka omistukseen niin Arabia kuin Iittalakin nykyisin kuuluvat. Suomalaisen designin kultakauden emaliastioiden tunnetuin valmistaja oli Finel ja muovin Sarvis ja Orthex.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Jälleenkäsittely mahdollistaa käytetyn ydinpolttoaineen 95-prosenttisen kierrätyksen. Siksi polttoainetta kierrätetään Britanniassa, Ranskassa, Venäjällä ja Japanissa, jotka jälleenkäsittelevät myös ulkomailta, muun muassa Saksasta, tuotua polttoainetta. Jälleenkäsittely tuottaa sekaoksidipolttoainetta (MOX), jossa osa polttoaineen uraanioksidista on korvattu plutoniumilla. Sekaoksidipolttoaineen käyttö on myös tärkeä osa aseistariisuntaa. MOX-polttoaineessa voidaan käyttää myös ydinaseista peräisin olevaa plutoniumia, jolloin siitä voidaan ydinpolttoaineena hävittää noin 30 % ja muuttaa loput ydinaseisiin sellaisenaan kelpaamattomaan muotoon.. Ilman asemateriaalien tuhoamista on ydinaseriisuntaa on hankala varmentaa, joten aseistariisunnan osapuolet yleensä hävittävät ydinaseita nimenomaan muuttamalla niitä polttoaineeksi. Sekaoksidipolttoaineen raaka-aineet tulevat siis joko kierrätyksestä tai aseistariisunnasta.


title: Ydinase

text: On helpompaa rakentaa vähemmän korkealuokkainen ydinase kuin mitä yhdysvaltalaiset kehittivät Manhattan-projektissa. Ydinaseen valmistaminen vie teollisuusmaalta kymmenestä viiteentoista vuotta. Aika voi olla lyhyempikin, jos ydinpolttoainekierto on pommintekoon sopiva. Japania pidetään maana, joka pystyisi helposti valmistamaan ydinaseen, jos haluaisi. Kehitysmaa tarvitsee tekniikkaa valmistaakseen ydinaseen. Uraanin rikastamiseen tai plutoniumin jälleenkäsittelyyn soveltuvan ydintekniikan ostoyritykset voivat kertoa ydinaseen havittelusta. Tietyntyyppiset reaktorit soveltuvat pommituotantoon paremmin kuin toiset. Toimiva tutkimusreaktori saattaa kertoa ydinaseen kehittelystä.


title: Heinämaa

text: Pitsinnypläyksen ohella heinämaalaiset ovat olleet tunnettuja puutyötaidoistaan. Astianteko on alkanut joskus 1600-luvun puolivälissä ja jatkui 1960-luvulle asti. Puuastioita valmistettiin kaupattavaksi ja valikomaan kuului vakkoja, seuloja, pohtimia ja muita puuastioita sekä kimpiastioita, kuten pyttyjä, saaveja, tynnyreitä, paljuja, liha- ja taikinatiinuja sekä kiuluja. Astianvalmistus alkoi 1900-luvun edetessä muuttua käyttöastiapainotteisesta matkamuisto-tyyppisten esineiden valmistukseen. Puuastioiden valmistus on ollut Heinämaalla lähinnä maattoman miesväen talvikausien elinkeino, kesäkausina elanto saatiin muista töistä.


title: Modeemi

text: Modeemi (modulaattori/demodulaattori) on laite, joka moduloi digitaalisen signaalin analogiselle siirtotielle ja myös palauttaa "(demoduloi)" analogisesta signaalista digitaalisen signaalin. Modeemeja käytetään siirrettäessä tietoa esimerkiksi puhelinlinjoilla tai radioteitse (esimerkiksi matkapuhelimet, langattomat lähiverkot, Bluetooth-laitteet). Nykyään yhä useampi laite sisältää modeemin ja joissain laitteissa niitä voi olla monta, esimerkiksi monta eri tietoliikennestandardia tukevassa matkapuhelimessa tai tietokoneessa.


title: USB-modeemi

text: Nettitikku eli USB-modeemi (joissakin yhteyksissä myös mokkula) on USB-liitännäinen, ulkoinen, langattomaan matkapuhelinverkkoon kytkeytyvä modeemi tai laajakaistaverkkosovitin, joka esimerkiksi UMTS-verkossa käyttää HSPA-yhteyttä ja GSM-verkossa EDGE-yhteyttä. Mokkula -nimitystä käyttää nykyisin lähinnä DNA, jolla se on kämmenenkokoisen modeemin markkinointinimi. Muut teleyhtiöt käyttävät termiä "nettitikku" ja tietotekniikan termitalkoot -projekti suosittaa termiä "USB-modeemi".


title: Kaapelimodeemi

text: Kaapelimodeemi on kaksisuuntaisessa kaapelitelevisioverkossa toimiva päätelaite (modeemi). Yleisin kaapelimodeemin avulla toteutettava palvelu on laajakaistainen Internet-yhteys. Tällöin kaapelimodeemi kytketään palvelun tilaajan kotona kaapelitelevisioverkon antennirasiaan. Kaapelimodeemi muuntaa antennista tulevan signaalin tietokoneiden ja muiden oheislaitteiden käyttämään muotoon. Kaapelimodeemissa voi olla Ethernet-liitin ja langaton tukiasema muuntamaan kaapeliverkon tietoliikenteen yhteyskäytäntö Ethernet-yhteyskäytännöksi ja päinvastoin. Verrattuna esimerkiksi DSL-yhteyteen, kaapelimodeemiliittymä aktivoidaan asiakkaan verkkoalueelle heti ostovaiheessa. Myöskin nopeuden vaihto onnistuu poikkeuksetta välittömästi. Operaattorin palvelin tunnistaa kaapelimodeemin sen MAC-osoitteen perusteella ja antaa oikean määrän kaistaa.


title: Modeemi

text: Useimpien modeemien toimintoja ohjataan Hayes Microcomputer Productsin kehittämällä AT-komentokielellä (tällöin puhutaan Hayes-yhteensopivuudesta). Alla muutama esimerkki, joissa  tarkoittaa Carriage Return -ohjausmerkkiä:


title: Modeemi

text: Ennen ADSL-yhteyksien yleistymistä vuosituhannen vaihteessa analogiset modeemit olivat ISDN-sovittimen ohella yleisin tapa saada kotiin Internet-yhteys. Analogisten modeemien välityskyky oli hyvillä linjoilla 56/33 kbps, eli päästiin hyödyntämään digitaalisen puhelinverkon yhdelle puhelinyhteydelle varaama kaista kokonaan. Yleensä modeemissa on myös pakkaustoiminto, jolloin pakkaamattomia tekstitiedostoja voi siirtää jopa 300 kbps nopeudella. Nopeus riitti esimerkiksi WWW-selailuun, kunhan isoja kuvia ei käytetty liikaa.


title: WLAN

text: Kotitalouksissa WLAN:ia käytetään mm. verkottamaan langallinen internetyhteys langattomaksi, jottei asuntoihin tarvitse kaapeloida erillistä sisäverkkoa. Viestintävirasto määrää sisäverkkojen rakentamisesta mm. uudisrakentamisessa ja olemassa olevia sisäverkkoja uudistettaessa. Asuntoon tulevaan kiinteään tietoliikenneyhteyteen liitettyyn modeemiin kytketään langaton tukiasema, ja tietokoneeseen asennetaan tukiaseman kanssa radioteitse kommunikoiva lähetin-vastaanotin. Se voi olla esimerkiksi PCI-verkkokortti pöytätietokoneeseen, PCMCIA-kortti yleensä kannettavaan tietokoneeseen tai USB:llä molempiin kytkettävissä oleva erillinen lähetin-vastaanotin. Nykyään kannettavissa tietokoneissa on lähes aina WLAN-lähetin-vastaanotin sisäänrakennettuna. Samoin monissa ADSL-modeemeissa on sisäänrakennettu WLAN-tukiasema.


title: Kumileimasin (politiikka)

text: Kumileimasin tarkoittaa politiikassa lainsäädäntö- tai toimeenpanovallan omaavaa henkilöä tai instituutiota, joka hyväksyy muodollisesti valtaapitävän tahon puoltamat lait ja/tai säädökset. Yleisesti se tarkoittaa yksipuoluejärjestelmässä olevia parlamentteja, joiden jäsenet ovat jo aiemmin sopineet keskenään lain hyväksymisestä. Yleensä "kumileimasimella" on "de jure" mahdollisuus hylätä laki, mutta "de facto" näin ei ikinä tapahdu.


title: Modeemi (yhdistys)

text: Modeemi ry on Tampereen teknillisen yliopiston piirissä toimiva ATK-alan harrastajien yhdistys, joka perustettiin vuonna 1977. Sen tavoitteena on kasvattaa erilaisten, lähinnä Unix-pohjaisten laitteistojen tietoisuutta korkeakouluopiskelijoiden keskuudessa tarjoamalla jäsenistölleen monipuolisesti laitteistoa käytettäväksi. Yhdistys on myös julkaissut useita ATK-alan kirjoja, mm. Unix-oppaan.


title: Baudinopeus

text: Vielä 1990-luvun alkuvuosina puhelinverkkoon liitettävät tietokoneiden modeemit toimivat tästä syystä esimerkiksi 1 200 tai 2 400 bit/s nopeuksilla. Tiedonsiirtonopeutta saatiin nostettua kehittämällä uusi modulointitapa, jolla voidaan välittää monta bittiä yhdellä signaalin tilan muutoksella. Esimerkiksi siten että kun signaalin vaihe hypähtää eteenpäin 90 astetta, se tarkoittaa bittiparia 00. 180 asteen vaihesiirto tarkoittaisi bittejä 01 jne.


title: Vaa’ankieliasema

text:
Käsitettä käytetään erityisesti politiikassa puolueesta
, vaalipiiristä tai kansanedustajasta, joka nousee päätöksen tai vaalien tuloksen kannalta ratkaisevaan asemaan, kun esimerkiksi mikään puolue ei ole saanut yksin enemmistöä. Vaa'ankielenä oleva puolue voi tällöin valita, kenen kanssa se liittoutuu ja muodostaa enemmistön. Näin pienikin puolue
, yksi vaalipiiri tai yksi henkilö saa kannatustaan suuremman vaikutusvallan, erityisesti mikäli on viime hetkille saakka kannastaan tai valinnastaan epävarma. Tätä taktisesti vahvaa asemaa voi henkilö tai ryhmä käyttää hyväkseen laittamalla suuret ryhmät kilpailemaan suosiostaan, ja siten saavuttaa etuja.


title: Musta surma

text: Rutto jäi mustan surman laannuttua elämään Euroopan jyrsijäpopulaatioihin, ja pandemia jatkui syklisesti. Mustaa surmaa heikompia epidemioita koettiin seuraavien vuosisatojen aikana Euroopassa ja muualla maailmassa useita kymmeniä viiden–kahdentoista vuoden välein paikasta riippuen. Toinen epidemia alkoi keväällä 1361 ja kesti vuoden ajan. Se surmasi Euroopassa ehkä 20 % väestöstä ja koetteli erityisen ankarasti lapsia ja maanomistajaluokkaa. Kolmas epidemia vuonna 1369 surmasi 10–15 % väestöstä, ja seuraavatkin enimmillään saman verran. Mustalta surmalta kokonaan säästynyt Islanti koki vuonna 1402 vakavan ruttoepidemian.


title: Seksuaalimoraali

text: Myöhäiskeskiaika sijoittuu karkeasti ruttoepidemia mustan surman (1347–1352) ja protestanttisten kirkkojen synnyn väliseen aikaan. Mustaa surmaa pidettiin Jumalan rangaistuksena tai Saatanan aikaansaannoksena. Ensinmainittu selitys sai liikkeelle ruoskijakulkueita, jotka saattoivat osaltaan edistää ruton leviämistä. Toinen ajankohdan hurmoksellinen ryhmäilmiö oli toisinaan seksuaalisen luonteen saanut pakonomainen ryhmäliikehtiminen, niin sanottu Vituksen tanssi.


title: Biologinen ase

text: Historiallisesti mitä kekseliäimpiä biologisia aseita on käytetty: 6. vuosisadalla eaa. muinaiset assyrialaiset myrkyttivät vihollisten kaivoja sienellä, joka sai heidät näkemään harhanäkyjä ja kreikkalaiset myrkyttivät vihollisten juomavettä ripulilla. Mustan surman riehuessa Euroopassa viholliskaupunkeihin viskattiin tautiin kuolleiden ruumiita katapultilla. Eurooppalaiset valloittajat suunnittelematta ja tietämättään surmasivat suunnattomia määriä intiaaneja tartuttamalla näihin vanhan maailman tauteja. Yhdysvaltojen sisällissodan aikana vihollisen juomavedenhakupaikkoihin vietiin eläinten raatoja.


title: Musta surma

text: Flagellantit olivat 50–300-henkisinä kulkueina vaeltaneita miehiä ja naisia, jotka ruoskivat itseään verille. Itseruoskinnan katsottiin osoittavan syntien katumista ja siten edistävän mustasta surmasta paranemista. Flagellantit oli 900-luvulta peräisin ollut liike, mutta mustan surman aikana heitä alkoi liikkua paljon erityisesti Saksassa ja muualla Keski-Euroopassa. Liike hiipui vuoteen 1350 mennessä.


title: Musta surma

text: Äkillinen pula halvasta työvoimasta johti joidenkin mukaan myös teknologisen kehityksen välttämättömyyteen ja jopa laukaisi renessanssiin johtaneen kehityksen. Jotkut tutkijat, kuten David Herlihy, ovat antaneet mustalle surmalle kunnian useista Keskiajalla yleistyneistä keksinnöistä. Esimerkiksi, koska musta surma surmasi paljon työväkeä, oli tarpeen kehittää välineitä, joilla työ saatiin tehtyä pienemmällä tekijämäärällä. Joidenkin tutkijoiden mukaan kuitenkin juuri mustan surman jälkeen ei ole havaittavissa teknologista kehitystä juuri millään alalla, vaan useimmat aikakauden tärkeät keksinnöt ja uudistukset tehtiin ennen epidemiaa tai vuosisatoja sen jälkeen. Islamilaisessa Lähi-idässä kehitys oli sitä paitsi Eurooppaan nähden päinvastainen, sillä alue taantui pitkäksi aikaa talouden, teollisuuden ja maatalouden tuottavuuden suhteen.


title: Musta surma

text: Euroopan asukasluvun lasku jatkui epidemian jälkeenkin. Joidenkin arvioiden mukaan maanosan väkiluku oli 1400-luvun alussa mahdollisesti laskenut jopa puoleen tai senkin alle epidemiaa edeltäneestä ajasta. Tämä lasku johtui ilmeisesti osittain mustan surman jälkeen tulleista pienemmistä ruttoepidemioista. Ensimmäisistä ruttoepidemioista selvinneet vanhukset selvisivät uusista epidemioista nuoria ihmisiä paremmin. Euroopan väkimäärä lähti jälleen nousuun vasta 1400-luvun puolivälissä, ja mustaa surmaa edeltänyt taso saavutettiin 1500-luvun alkupuolella. Lähi-idässä vastaavaa väestöllistä toipumista ei tapahtunut.


title: Musta surma

text: Musta surma levisi meritse huomattavasti nopeammin kuin maitse. 1300-luvulla laiva kulki keskimäärin noin 40 kilometriä vuorokaudessa. Maata pitkin pääkauppateitä pitkin mustan surman leviämisvauhti oli vain noin kaksi kilometriä vuorokaudessa ja sivuteitä alle kilometri vuorokaudessa.


title: Musta surma

text: Suomen musta surma jätti ilmeisesti kokonaan rauhaan. Joitain autioituneita maatiloja tunnetaan seuraavalta vuosisadalta, mutta ei tiedetä autioituivatko ne ruton takia. Tuohon aikaan Suomen asukasluku oli vain noin 65 000 ja asutus oli harvaa: pieniä kaupunkeja oli vain yksi tai kaksi. Suomi sijaitsi syrjässä meren suojaamana, ja koska kaupankäynti muiden maiden kanssa oli hyvin vähäistä, ei taudilla ollut tilaisuuksia levitä maahan.


title: Musta surma

text: Mustalla surmalla oli suuri vaikutus lääketieteen kehittymiseen. Vallalla ollut humoraalioppiin perustunut lääketiede osoittautui tehottomaksi ruttoa vastaan ja menetti asemansa. Lääkärikoulutus oli 1300-luvulle asti ollut teoreettista eikä perustunut kliiniseen tutkimukseen ja hypoteeseihin. Mustan surman seurauksena terveydenhoito alkoi muuttua käytännöllisemmäksi, ja tieteellinen menetelmä tuli suosituksi. Kirurgit nousivat lääkärien rinnalle, ja yleinen anatomiantuntemus kasvoi ruumiinavausten yleistyessä. Hygieniaan alettiin kiinnittää huomiota, ja Italiassa heti epidemian jälkeen säädetyt terveydenhoitolait ja perustetut kunnalliset terveyslautakunnat levisivät muuallekin Eurooppaan. Aluksi terveyslautakunnat keskittyivät vain uusien ruttoepidemioiden torjumiseen, mutta myöhemmin niiden toiminta laajeni yleisemmäksi. Myös erityisten ruttolääkärien virkoja perustettiin. Vuonna 1374 Venetsiaan ei päästetty ihmisiä, joiden epäiltiin sairastavan ruttoa, ja muualla otettiin käyttöön laivojen karanteeneja. Täydellistä suojaa nekään eivät antaneet, joten ruttoepidemiat jatkuivat.


title: Mustat ja punaiset vuodet

text: Mustat ja punaiset vuodet on Liisa Vuoriston käsikirjoittama ja Eila Arjoman ohjaama kymmenosainen television minisarja vuodelta 1973. Mustavalkoinen, Yleisradion tuottama sarja seuraa suomalaisen yhteiskunnan vastakkainasettelua 1930-luvulta 1970-luvulla tamperelaisen metallimies Jokisen ja varakkaan vuokraisäntä Korpelan perheiden sekä muiden Pispalan asukkaiden näkökulmasta.


title: Kreikan historia

text: Vapaussota oli verinen ja monet kreikkalaiset antoivat henkensä vapauden puolesta. Sotaan liittyi myös monia filhelleenejä eri puolilta Eurooppaa. Eurooppalaiset valtiot, etunenässä Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä, alkoivat tukea kreikkalaisia osittain tavoitteenaan osmanivaltakunnan heikentäminen. Vapaussodan merkittävimpiä taisteluja oli Navarinon taistelu, jossa osmanien laivasto lyötiin. Kahdeksan vuotta kestänyt sota loppui vuonna 1829 kreikkalaisten ja eurooppalaisten voittoon ja Kreikan itsenäistymiseen. Kreikan itsenäisyys tunnustettiin Lontoon protokollassa 3. helmikuuta 1830. Tuolloin tunnustajina olivat Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä.


title: Kastelórizo

text: Vuosina 1821–1829 Kreikassa käytiin vapaussota, jonka seurauksena Kreikka irtautui osmanien valtakunnasta. Sodan aikana kastelórizolaismiehet lähettivät lapsiaan ja vaimojaan Ámorgoksen, Kárpathoksen ja Kásoksen saarille, sillä he pelkäsivät osmanien tappavan kristityt. Vapaussodan aikana vuosina 1828–1833 Kastelórizo oli Kreikan hallinnassa, mutta sen jälkeen se joutui jälleen osaksi osmanien valtakuntaa.


title: Kreikka

text: Kreikan osmanivaltaa vastaan suunnatun kansannousun alkamispäivänä pidetään virallisesti 25. maaliskuuta 1821. Siitä sai alkunsa Kreikan vapaussota. Varsinainen itsenäisyysjulistus annettiin Néa Epídavroksessa uutenavuotena 1822. Vapaussota kesti aina vuoteen 1829 saakka. Se oli verinen ja monet kreikkalaiset antoivat henkensä vapauden puolesta. Sotaan liittyi myös monia filhelleenejä eri puolilta Eurooppaa. Kreikan itsenäisyys tunnustettiin Lontoon protokollassa 3. helmikuuta 1830. Tuolloin tunnustajina olivat Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä.


title: Ródos

text: Kreikan vapaussota käytiin vuosina 1821–1829, jolloin Ródoskin pyrki irrottautumaan Osmanien valtakunnasta. Yritys epäonnistui, ja osmanit rankaisivat ankarasti rodoslaisia. Ródoksen kaupungissa sijaitseva Suurmestarin palatsi tuhoutui vuonna 1856 salaman iskettyä palatsin viereiseen kirkkoon, jonka alle oli osmanien piiritysten aikana satoja vuosia sitten piilotettu ruutia.


title: Kreikan vapaussota

text: Kreikan vapaussota oli vuosina 1821–1829 käyty sota, jonka lopputuloksena Kreikka irtautui Osmanien valtakunnasta.


title: Kreikan vapaussota

text: 22. helmikuuta 1821 Aléxandros Ypsilántis ylitti joukkoineen Venäjän ja Ottomaanien valtakunnan välisen rajajoen Prutin aloittaakseen Kreikan vapaustaistelun. 25. maaliskuuta piispa Germanos julisti muodollisesti vapaustaistelun alkaneeksi. Tällöin alettiin väkivalloin ajaa Peloponnesoksen turkkilaisvähemmistöä alueelta. Huhtikuussa kapinaan liittyivät Hydran, Spétseen ja Póroksen saaret. Osmanien sulttaani Mahmud II piti kapinointia nimenomaan kristittyjen syynä ja hirtätti Konstantinopolin patriarkan pääsiäispäivänä, vaikka tämä oli kieltänytkin kuuluvansa kapinallisiin. Vaikka Ypsilantiksen joukot lyötiin 19. kesäkuuta Dragatsanissa, ei kapinaa voitu enää pysäyttää. Elokuussa saatiin vallattua Pýloksen (Navarino) ja Monemvasián kaupungit, ja joukot ryhtyivät syksyllä Trípoliin (Tripolitsa) Náfplion valtausyrityksiin. 5. lokakuuta Trípoli kukistui, minkä yhteydessä sattuneessa verilöylyssä kapinalliset surmasivat 12 000 kaupunkilaista. Tämä aiheutti myöhemmin kostoverilöylyjä ottomaanien hallussa olevilla kreikkalaisalueilla. Sen sijaan Náfplio piti sitkeästi pintansa kapinallisia vastaan.


title: Kreikan vapaussota

text: Kreikka oli kuulunut Osmanien valtakunnan alaisuuteen 1400-luvun Bysantin valtakunnan romahtamisesta lähtien. Joittenkin kreikkalaisten oli onnistunut ajan myötä nousta huomattaviin asemiin valtakunnassa, mutta oli myös niitä, jotka halusivat irti eri kansaan ja eri uskontoon kuuluvien herrojen alaisuudesta. Vuonna 1814 perustettiin itsenäisyyttä ajamaan Odessassa Venäjällä seura nimeltä Filikí Etaireía, joka levisi nopeasti ulkokreikkalaisten keskuudessa. Kreikassakin liike sai erityisesti Peloponnesoksen niemimaalla useita vaikutusvaltaisiakin tukijoita, kuten kleftipäällikkö Theódoros Kolokotróniksen, Mánin kuvernöörin Petrómpeis Mavromicháliksen ja Patraksen piispan Germanoksen. Liikkeen johtoon kaavailtiin aluksi Venäjän ulkoministerinä toimivaa Ioánnis Kapodístriasta, mutta hänen kieltäydyttyään tehtävään valittiin Venäjän armeijan upseerina toimiva Aleksandros Ypsilantis.


title: Kreikan vapaussota

text: Vastoinkäymisiä alkoi tulla muutenkin. Pohjois- ja Luoteis-Kreikan kapinallisjoukot kukistuivat Mahmud II:n ylivoimaisten joukkojen edessä, sillä heillä ei ollut mahdollisuutta saada tukea satojen kilometrien päässä olevasta kapinan keskuksesta. Parhaimmat soturit saattoivat ainoastaan vaeltaa etelään liittyäkseen Peloponnesoksen pääjoukkoihin. Sen sijaan ottomaanien keväällä 1822 aloittama hyökkäys Peloponnesoksella epäonnistui surkeasti: vaikka se aluksi näytti uhkaavan koko vapaussodan jatkumista, kapinalliset onnistuivat kukistamaan molemmat hyökkäävät armeijat.


title: Antiikin Kreikka

text: Spartan ja Ateenan kilpailu Kreikan hegemoniasta eli ylivallasta aiheutti aluksi pienemmän, niin sanotun ”ensimmäisen” peloponnesolaissodan, jota käytiin jaksoittain vuosina 460–445 eaa. Sota loppui rauhansopimukseen, joka ei miellyttänyt kumpaakaan osapuolta. Kaupunkien välillä puhkesi uudelleen sota vuonna 431 eaa. Peloponnesolaissota oli historioitsija Thukydideen mukaan suurempi ja merkittävämpi kuin mikään aikaisempi sota, jota Kreikassa oli käyty. Sota jatkui aina Ateenan tappioon vuonna 404 eaa. saakka. Ateenan oli luovutettava Attikan ulkopuolella olevat alueensa, purettava satamakaupunkiinsa Pireukseen johtavat muurit ja luovutettava laivastonsa.


title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: Tämä päätös suurelta osin ratkaisikin kreikkalaisten Anatolian-sotaretken lopputuloksen. Valtio ja sotilasjohto, mukaan luettuna kuningas Konstantin, pääministeri Dimitrios Gounaris ja kenraali Anastasios Papoulas tapasivat Kütahayassa, jossa he keskustelivat sotaretken tulevaisuudesta. Kreikkalaisten horjunut moraali vahvistui jälleen, mutta he eivät kyenneet tajuamaan, kuinka edullisen aseman vastustaja oli saanut; sen sijaan osa sotilasjohdosta yritti vielä saada lopullisen voiton murtamalla turkkilaisten viimeisen puolustuslinjan lähellä Ankaraa. Sotilasjohto oli kuitenkin varovainen ja vaati lisäjoukkoja vahvistuksekseen sekä aikaa valmisteluihin, mutta ei vastustanut poliitikkojen päätöksiä. Vain harvat kuten Ioannis Metaxas kannattivat jäämistä puolustusasemiin. Kuningas Konstantinilla oli enää vähän todellista valtaa, eikä hän ottanut kantaa suuntaan tai toiseen. Kuukauden viivytyksen jälkeen, mikä antoi turkkilaisille aikaa organisoida puolustus, seitsemän kreikkalaista divisioonaa ylitti Sakarya-joen.


title: Äänitetuottaja

text: Äänitetuottaja (myös musiikkituottaja, äänitallenteen tuottaja tai nk. Gramex-tuottaja) on se taho, joka rahoittaa ja on vastuussa tuotantoprosessista äänitallenteita tuotettaessa. Musiikkituottaja omistaa oikeudet aikaansaatuihin tallenteisiin, joko henkilönä tai yrityksenä. Musiikkituottajalla on julkaisuoikeudet tähän nimenomaisesti aikaansaatuun tallenteeseen, mutta ei kuitenkaan itse teoksiin, joiden oikeuksia vastaavasti hallinnoi musiikkikustantantaja tai lauluntekijä itse.


title: Tuottaja (musiikki)

text: Tuottaja on musiikin tallentamisesta puhuttaessa henkilö, jonka pääasiallinen tehtävä on vastata musiikin äänityksessä teknillisistä, soundiin vaikuttavista ratkaisuista. Usein hänellä on myös päävastuu budjetin toteutumisesta tuotannossa. Erikseen on olemassa nimitys musiikkituottaja, joka viittaa laajemmin musiikin tuottamisen taloudelliseen puoleen.


title: Äänitetuottaja

text: Suomessa musiikkituottajien tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia säätelee tekijänoikeuslaki. Musiikkituottajan eli julkaisijan kumppanina toimii usein myös musiikkikustantamo tai musiikkikustantaja, jonka tehtävä on löytää teoksille esittäjiä ja saada niitä sitä kautta äänitteille. Tämä hallinnoi oikeuksia sävellysten, sanoitusten sekä niistä tehtävien graafisten nuottien ja sanoitusten julkaisemiseen. Laajoissa määrin lauluntekijöillä on nykyisin myös omia kustantamoja. Michael Jackson oli alalla pitkään vaihtelevasti merkittävä muidenkin oikeuksien omistajataho. Suomessa mm. Frederik ja Esa Nieminen kustantavat pitkälti itse omat kappaleensa.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Musiikkituottajat – IFPI Finland ry (26.8.2010 asti Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT) on Suomessa toimivien äänitetuottajien kattojärjestö, jonka tarkoitus on kehittää suomalaisen musiikkialan toimintaedellytyksiä. Se vastaa Suomessa mm. kulta- ja platinalevyjen jakamisesta, Suomen Virallisesta Listasta sekä Emma-gaalan järjestämisestä. Musiikkituottajat on myös Suomen edustaja musiikkialan kansainvälisessä toimialajärjestö IFPI:ssä, sekä yksi kolmesta Gramex ry:n jäsenjärjestöstä.


title: Musiikkituottajat – IFPI Finland

text: Yhdistyksen toiminnan tarkoitus on parantaa tallennetuotannon kulttuuripoliittista asemaa ja oikeudellista suojaa, kehittää äänitteiden ja musiikkivideoiden tuotannon ja jakelun toimintaedellytyksiä sekä osallistua tuottajaoikeuksien hallinnointiin ja valvontaan. Musiikkituottajat on kansainvälisen tuottajajärjestö IFPI:n edustaja Suomessa. Se on myös yksi Gramexin kolmesta jäsenyhdistyksestä.


title: Musiikki (lehti)

text: Musiikki on neljännesvuosittain ilmestyvä, referee-menettelyä noudattava musiikkitieteellinen aikakausjulkaisu, jota julkaisee Suomen musiikkitieteellinen seura. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1971. "Musiikki"-lehden johtoajatus on, että musiikintutkimuksen tulosten julkaiseminen suomalaiselle yleisölle on tärkeää ja vaivan arvoista. "Musiikki"-lehdessä julkaistaan paitsi artikkeleita myös kirja-arvosteluja, keskustelupuheenvuoroja ja katsauksia ajankohtaiseen kotimaiseen ja ulkomaiseen musiikintutkimukseen.


title: Äänitetuottaja

text: Musiikkituottaja on levymyynnistä saatavien voittojen ohella yleensä oikeutettu myös Gramexilta saatavaan, nimenomaisen äänitteen saamien julkisten soittokertojen mukaan maksettavaan tekijänoikeustuloon. Tästä tulosta niin sanottu tuottajan osuus on 50 % Gramex-korvauksen summasta, toisen puoliskon mennessä äänitteellä esiintyville muusikoille.


title: Musiikkikustantamo

text: Musiikkikustantamo on yritys, jonka tehtävä on saattaa musiikkiteos yleisön saataville. Kustannustoiminnan perustana ovat sopimuksella luovutetut tekijänoikeudet. Kustantamo vastaa musiikkiteosten levittämisestä ja pyrkii saamaan teoksille käyttöä ja esityksiä. Nuottien julkaisutoiminnan lisäksi yritykselle kuuluu näin musiikin tekijänoikeuksien hallinnointi ja lisensiointi eri tarkoituksiin. . Suomessa musiikkikustantamot ovat Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto ry:n jäseniä.


title: Musiikkikustantamo

text:
Kustannusyhtiön toimialassa rekisteröitäessä on oltava maininta siitä, että yhtiö harjoittaa musiikinkustannustoimintaa. Kustantaja levittää ja edistää teosta aikaan saamalla siitä kaupallisia levytyksiä ja liittämistä kuvatallenteille, myymällä ja vuokraamalla nuotteja sekä hankkimalla teokselle julkisia esityksiä. Teknologian kehittymisen myötä painetun nuotin merkitys on vähentynyt.
Musiikkikustannusalalla Suomessa sävelteosten tekijät ja kustantajat saavat Teoston kautta korvaukset teostensa käytöstä. Teosto on säveltäjien, sanoittajien, sovittajien ja musiikinkustantajien tekijänoikeusjärjestö. Tuloja hallinnoi käytännössä Nordisk Copyright Bureau (NCB) Tanskasta. Musiikkikustantamon varsinainen tulo syntyy Teoston esitys- ja mekanisointikorvausten perusteella maksamista tekijänoikeuskorvauksista, joiden kokonaistuloista normaalisti kustantamo saa kolmanneksen.