title: Katekiini

text: Vihreästä teestä saadulla katekiineilla on tutkimuksissa havaittu useita myönteisiä terveysvaikutuksia. Katekiinit toimivat antioksidantteina ja estävät tulehduksien syntymistä, heikentävät diabetesta sekä estävät bakteerien ja virusten toimintaa. Vihreän teen juonti ehkäisee suun sairauksia, auttaa ihoa suojautumaan auringon säteilyltä, vaikuttaa positiivisesti painonhallintaan sekä vahvistaa luiden tiheyttä ja immuunijärjestelmää. Katekiinien on todettu hidastavan tai estävän syövän kehitystä.


title: Kehittyneet glykaation lopputuotteet

text: Koska tutkimukset ovat osoittaneet AGE:jen olevan haitallisia koe-eläimillä ja esimerkiksi diabeettisillä ihmisillä, on ulkoisesti saatujen AGE:jen arveltu olevan tilastollisesti merkittävällä tavalla haitallisia myös sairailla sekä terveillä ihmisillä. Kliiniset todisteet ihmisillä huomattavista vaikutuksista ovat kuitenkin heikot ja esimerkiksi eräässä tutkimuksessa dialyysipotilailla veren AGE-pitoisuuden ja kuolleisuuden väliltä ei löydetty yhteyttä. Yhteys ravinnon AGE-pitoisuuden ja ihmisten terveyden välillä on edelleen tuntematon.


title: Varfariini

text: Varfariinista puhutaan "verenohennuslääkkeenä" vaikkakaan se ei vaikuta mitenkään veren viskositeettiin. Sen ja muiden 4-hydroksikumariinien toiminta perustuu niiden kykyyn keskeyttää sykli, jossa K-vitamiini muuttuu K-vitamiini-epoksidiksi ja takaisin K-vitamiiniksi estämällä VKORC-proteiinin (K-vitamiiniepoksidireduktaasi) toiminnan. Tällöin K-vitamiinin tasot veressä laskevat ja hyytymistekijöiden synteesi häiriintyy kunnes veri ei enää hyydy.


title: Jalkapallo

text: Jalkapallo on maailmalla erittäin suosittu laji myös katsojien keskuudessa. Esimerkiksi Saksan Bundesliigan otteluissa kaudella 2008–2009 otteluissa kävi keskimäärin yli 40 000 katsojaa. Otteluissa käy tavallisten katsojien lisäksi myös erittäin innokkaita faneja, joita kutsutaan ultriksi. He ovat faneja, jotka seuraavat useimmat suosikkinsa ottelut ja kannattavat omiaan erityisen vahvasti. Kannatuksen varjopuoli on huliganismi, johon kuuluu muun muassa katsomotappeluita. Tämä ongelma on liitetty ultra-kannattajiin. Joissakin tapauksissa huliganismi johtaa kuolonuhreihin. Heysel-stadionilla vuonna 1985 Liverpoolin fanit hyökkäsivät Juventuksen kannattajien kimppuun, ja seuranneessa tungoksessa kuoli 39 ihmistä. Tunnettuja jalkapallotapaturmia on myös ottelua valvoneiden poliisien virheistä johtunut Hillsborough'n onnettomuus , jossa henkensä menetti lähes sata katsojaa .


title: My Little Pony: Ystävyyden taikaa

text: Alun perin 4chanista liikkeelle lähtenyt sarjan kohderyhmän ulkopuolella olevien fanitus levisi internetissä ja sarjasta tuli yhä tunnetumpi. Sarja onkin saavuttanut kulttisuosion. Merkittävä osa sarjan faneista on kohderyhmän ulkopuolelta olevia 12–35-vuotiaita poikia ja miehiä. Tällaisista kohderyhmän ulkopuolelta olevista fanista käytetään englanninkielistä termiä "brony", joka tulee sanoista "brother" ja "pony" . Sarjan naispuolisista faneista on käytetty termiä "pegasister", joka on yhdistelmä englannin kielen sanoista "pegasus" (suom. "pegasos") ja "sister", mutta toisinaan myös naispuoliset fanit kutsuvat itseään bronyiksi. Brony-termi kattaa siis laajassa merkityksessään kaikki varsinaisen kohderyhmän ulkopuolelta olevat fanit ja kapeassa merkityksessään vain kohderyhmän ulkopuolelta olevat miespuoliset fanit.


title: Milan Stanković

text: Milanilla on suuri kansainvälinen ihailijakerho ja faneja ympäri maailmaa. Milanin faniryhmän nimi on "KRASIVA" ja sen logo on "FEEL THE KRASIVA POWER" (Tunne Krasiva voima). Milanilla on faniryhmiä muun muassa Serbiassa, Makedoniassa, Bosniassa, Kroatiassa, Romaniassa, USA:ssa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Saksassa, Albaniassa ja Montenegrossa.


title: Alan Wake’s American Nightmare

text: "Alan Wake’s American Nightmare" käyttää samaa mekaniikkaa, joka löytyy alkuperäisestä "Alan Wakesta": Alanilla on taskulamppu, jolla täytyy osoittaa vihollisia ennen heidän ampumistaan. "American Nightmare" on enemmän taisteluun keskittynyt peli. Pelaajalla enemmän ammuksia ja monipuolisempia aseita, kuten konekivääri, naulapyssy, varsijousi ja flashbang-kranaatteja. Jotkut aseet pitää löytää laatikoista ennen kuin ne saa käyttöönsä. Laatikot saa auki vain jos on löytänyt tietyn määrän käsikirjoitussivuja. Kerättävät sivut olivat myös esillä alkuperäisesessä "Alan Wake" -pelissä, vaikka ne olivat vain lisämausteena tarinaan.


title: Cradle of Filth

text:
Alkuaikoinaan yhtye esitti death metal -vaikutteista black metalia, mutta jo ensimmäisen albumin ilmestymisen aikaan tyylistä oli hävinnyt suurin osa death-vaikutteista.
Siitä lähtien yhtyeen tyylisuunta on ollut jatkuvassa kehitystilassa.
Muutokset ja tyylillinen pehmeneminen ovat vaikuttaneet monella eri taholla yhtyeen julkisuuskuvaan. Yhtye on saanut musiikkiaan esille useampiin medioihin, mm. Kerrang!-lehteen ja Music Televisionin musiikkiohjelmiin, mutta toisaalta jatkuva muutos on jakanut yleisön mielipiteet selkeästi kahtia. Myös faneja on nykyään kahta eri kastia: niitä, jotka pitävät vanhasta tuotannosta enemmän ja niitä, jotka tuntevat uuden tuotannon enemmän omakseen.


title: Sukupuoli ja psykologia

text: Yhdysvalloissa insinööreiksi valmistuvista naisia on 20 %, insinööreinä toimivista 11 %, STEM-työntekijöistä 26 %. 12 % naiskandidaateista on STEM-pääaineesta mutta vain 3 % työskentelee STEM-alalla 10 vuotta valmistumisestaan. Naiset tienaavat STEM-alalla 33 % enemmän kuin vastaavat naiset muilla aloilla. Ero on suurempi kuin miehillä ja vastaavasti STEM-naiset tienaavat 92 % STEM-miesten palkoista, muilla aloilla naisten ansiot ovat 77 % miesten ansioista.


title: Mimmi Lähteenoja

text: Kaikkiaan Lähteenojan alaa on pidetty liian suppeana; hänellä olisi riittänyt kykyjä myös muihin kuin koomisten vanhojenpiikojen ja mamsellien rooleihin. Häntä on luonnehdittu jopa lahjakkaimmaksi suomalaiseksi näyttelijäksi Ida Aalbergin jälkeen. Rafael Koskimies: "Sikäli tässä korkeassa tunnustuksessa tietenkin on perää, että neiti Lähteenojan koko luomistapa ja olemus ilmensivät erinomaista aitoutta, niin naulankantaan osuvaa tyypin luonnehtimiskykyä, että se läheni ihmettä." Lähteenoja oli eräänlainen outo lintu, se naispuolinen humoristi, jollaisia suomalaisessa teatterimaailmassa hyvin harvoin syntyy.


title: Naiset Suomessa

text:
Suomessa on enemmän naisia kuin miehiä. Vuonna 2015 naisia oli 2,786 miljoonaa, miehiä 2,701 miljoonaa. Eniten eroa on vanhimmissa ikäluokissa: sata vuotta täyttäneitä naisia oli 647 ja miehiä 112, naisten keski-ikä oli 43,6 ja miesten 40,9 vuotta. Suomalaisen naisen elinajanodote on ollut aina pidempi kuin miehen, nykyisillä vastasyntyneillä 84,1 vuotta (miehillä 78,5 vuotta).
Naisilla on enemmän korkea-asteen tutkintoja kuin miehillä, mutta tutkijakoulutuksen (tyypillisesti tohtorin tutkinnon) suorittaneista yli puolet on miehiä. Tämä on muuttumassa, vuonna 2014 myös tohtorintutkinnon suorittajista 58,6 % oli naisia. Koulutusalan valinta on vahvasti sukupuolittunutta: terveys- ja sosiaalialan koulutuksen saaneista 88 % on naisia, kun taas tekniikan alalla vain 16,1 prosenttia.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloammattilaisia on Suomessa palloilulajeista jääkiekon ja jalkapallon jälkeen kolmanneksi eniten. Vuonna 2013 ammattilaispesäpalloilijoita oli 96. Pesäpallon pelaajayhdistyksen Huippupesäpalloilijoiden tekemän vuoden 2014 kyselyn perusteella miesten pääsarjapelaajista noin 10 prosenttia oli täysammattilaisia. 30 prosenttia pelaajista opiskeli pelaamisen rinnalla ja 60 prosenttia teki muita töitä. Pelaajista noin 15 prosenttia tienasi kauden aikana yli 30 000 euroa. Naispelaajista puolestaan 90 prosenttia urheilijoista pelasi vain kulukorvauksilla ja loppujen vuosiansiot olivat 5 000 – 10 000 euroa.


title: Moonwalker

text: Badder muuttuu toiseksi lyhytelokuvaksi, jota kutsutaan "Speed Demoniksi", jonka on ohjannut Will Vinton. Speed Demonissa Jackson yrittää välttää häntä jahtaavia faneja. Jackson pukeutuu jänikseksi (nimeltään Spike), mutta joutuu lopulta faniensa jahtaamaksi. Jackson lähtee moottoripyörällä karkuuja faneja, jotka jahtaavat häntä, samaan aikaan taustalla soidessa "Speed Demon" -kappale. Jahtauksen aikana Jackson muuntautuu Sylvester Stalloneksi, Tina Turneriksi ja Pee-Wee Hermaniksi. Lopulta Jackson saa karistettua fanit kannoiltaan ja pysähtyy riisumaan jänis puvun pois. Jacksonin riisuttua puvun, se herää henkiin ja haastaa Jacksonin tanssimaan.


title: Solisti

text: Solistiksi sanotaan muusikkoa, joka esittää musiikkikappaleen – esimerkiksi lauluvokaali – sen yhden tai useamman soolo-osuuden. Usein solistiksi kutsutaan myös yleisesti soololaulajia ja multi-instrumentalisteja. Lisäksi useissa yhteyksissä esiintyjästä - varsinkin popyhtyeiden keskuudessa niiden keulahahmosta - voidaan käyttää sanaa sooloartisti kattamaan etenkin heidän yhtyeidensä ulkopuolella tapahtuvaa esiintymistä.


title: Konsertto

text: Solistin ja orkesterin suhteellinen painoarvo vaihtelee eri teoksissa, mutta solistilla on konsertissa aina hyvin merkittävä osa, ja usein konsertoissa säveltäjä pyrkii ottamaan mahdollisimman paljon irti soolosoittimen mahdollisuuksista. Varhaisimmissa konsertoissa barokin ja klassismin ajalla solistin erotti orkesterista solistin virtuoosisuus, eli käytännössä nopeat juoksutukset, jotta solisti kuuluisi orkesterin yli. Etenkin pianokonsertoissa myöhemmillä ajalla on ollut mahdollista haastaa pianolla orkesterin volyymi, sillä pianon kehittyessä etenkin sen dynaaminen skaala on laajentunut erityisesti voimakkaasta päästä.


title: Esilaulaja

text: Vuorolaulussa esilaulaja on soolo-osan laulaja, jonka esittämän säkeen muut joukkolaulantaan osallistujat kertaavat joko sellaisenaan tai liittävät siihen saman tai uudistuvan kertosäkeen. Jo muinaisessa Kreikassa tunnettiin ryhmälaulanta, jossa kuoro toisti esilaulajan säkeet. Tavan tunsivat myös germaaniset, romaaniset ja slaavilaiset kansat. Juutalaisessa temppelilaulussa ja vanhassa kristillisessä kirkkolaulussa käytetään laulutapaa, jossa ryhmä vastailee solistille joko lyhyin tai pitemmin osuuksin. Tällaisen esitystavan nimitys kristillisessä kirkossa on responsorinen laulu. Seurakunnan tapahtumissa laulettavaa yhteislaulua kutsutaan kaikulauluksi, jos esilaulaja tai esilauluryhmä laulaa säkeen ja seurakunta toistaa sen. Näin pienten lasten ja harvoin kirkossa käyvien ihmisten on helpompi osallistua jumalanpalvelukseen.


title: Koroke

text: "Podium" (, monikko "podia" < , joka on deminutiivimuoto sanasta "pūs", jalka) on pieni koroke, jonka päällä voidaan seisoa. Sellainen on esimerkiksi musiikkiesityksen johtajan tai solistin koroke. Podium tarkoittaa myös roomalaisen teatterin ja sirkuksen katsomon alinta istuinriviä sekä joskus myös teatterin näyttämöä. Podiumiksi nimitetään lisäksi rakennuksen, esimerkiksi roomalaisen temppelin tai alttarin voimakkaasti korostettua jalustaa.


title: Lause

text: Lauseen rakenneosat luokitellaan lauseenjäseniksi niiden kieliopillisen tehtävän tai lauseopillisen roolin perusteella. Tyypillisesti lauseenjäsenenä toimii yhdestä tai useammasta sanasta koostuva lauseke mutta joskus myös toinen lause tai jopa usean lauseen ryhmä. Suomen kieliopissa lauseenjäsenet on tapana jakaa viiteen tai (vanhemman jäsennystavan mukaan) kuuteen perusluokkaan:Lauseen lähes yleismaailmalliseksi ominaisuudeksi ajatellaan usein, että se kuvaa jotain tilaa, tapahtumaa, muutosta, tunnetta, ajatusta tai tulosta. Lähes kaikissa maailman kielissä tätä ilmaistaan predikaatilla, jona toimii tai johon sisältyy finiittinen verbi. Finiittisiksi määritellään muoto-opillisin perustein ne verbimuodot, jotka ilmentävät persoonataivutusta. Esimerkiksi jokaisessa kieliopillisesti korrektissa suomenkielisessä lauseessa on yksi persoonamuotoinen verbi (kun myös passiivi lasketaan persoonamuodoksi). Jos predikaattina toimii verbin liittomuoto, finiittiverbi on apuverbi (suomen kieltolauseessa kieltoapuverbi).


title: Taustalaulaja

text: Taustalaulaja on henkilö, joka laulaa yhdessä yhtyeen varsinaisen laulajan kanssa, esimerkiksi kertosäkeen aikana. Taustalaulaja on usein merkittävä henkilö yhtyeessä, sillä hänen avullaan laulusta saadaan monipuolisempaa. Taustalaulajina toimivat yleensä yhtyeen kitaristit ja basistit, toisinaan myös rumpalit ja kosketinsoittajatkin. Joskus, varsinkin levytettäessä, taustalaulajana voi toimia myös yhtyeen ulkopuolinen jäsen, niin sanottu "vieraileva artisti". Äänitteitä tehtäessä varsinainen laulaja saattaa laulaa myös taustalauluraitoja. Toisinaan taustalaulajalla on oma stemma, jota hän laulaa.


title: Soitinnus

text: Soitinnus (myös instrumentaatio, orkestrointi, orkestraatio) on musiikkitermi, joka tarkoittaa sävellyksen äänten jakamista eri soittimille. Se on säveltämistyön viimeinen luomisvaihe, jossa teos sovitetaan tietynlaisen orkesterin soitettavaksi. Soitinnuksen avulla voidaan vaikuttaa orkesterin tuottaman äänen väriin ja läpikuultavuuteen, eri soitinryhmien yhteissoiton piirteisiin ja soinnin tasapaino-ongelmiin. Soitinnus vaatii säveltäjältä soitinten teknisten ja soinnillisten ominaisuuksien tarkkaa tuntemusta; näitä ovat muun muassa tietyn soittimen ääniala, äänen korkeus ja sointiväri, soittotekniikan kuten hengityksen ja näppäilyn tuomat rajoitukset, erikoisefektien kuten pizzicaton ja glissandon mahdollisuus sekä soitinten nuotinnoskäytännöt. Joskus soitinnus (instrumentaatio) ja orkestraatio käsitetään erillisiksi termeiksi; tällöin soitinnus käsittelee yksittäiselle soittimelle kirjoitettavan musiikin tekniikoita ja orkestraatio tämän lisäksi orkesterin tasapainoon ja kokonaissointiin liittyvät seikat.


title: Virtuoosi

text: Virtuoosi on musiikissa teknisesti poikkeuksellisen taiturimainen esiintyjä: soittaja, laulaja tai kapellimestari. Sanan alkuperä juontaa italian termistä "virtuoso", mikä tarkoitti perin pohjin koulutettua muusikkoa, erityisesti säveltäjää tai musiikin teoreetikkoa 1500- ja 1600-luvuilla. Virtuooseiksi alettiin kutsua erityisen taidokkaita soitin- ja laulusolisteja 1700-luvulla, jolloin ooppera ja soitinkonsertto olivat suosittuja musiikkimuotoja.


title: Lauseenjäsenet

text: Lauseenjäsenet eli kieliopilliset funktiot tai syntaktiset roolit ovat kielitieteellisiä termejä, joilla kuvataan sanan tai lausekkeen syntaktista asemaa lauseessa. Lauseenjäsenet luokitellaan ensisijaisesti sen mukaan, mikä tehtävä niillä on lauseessa, mutta kielikohtaisesti voidaan käyttää myös muodollisia kriteereitä, kuten sanaluokkaa tai sijamuotoa. Subjektia ja predikaattia kutsutaan lauseen pääjäseniksi, sillä niiden ympärille lause rakentuu. Loput jäsenet ovat lisäjäseniä eli määritteitä.


title: Konsertti

text: Konsertti on tilaisuus, jonka ohjelma muodostuu kokonaan tai pääasiallisesti musiikin esittämisestä. Tyypillisin konsertti on kaikille avoin mutta maksullinen yleisötilaisuus, mutta konsertiksi voidaan nimittää myös maksutonta tilaisuutta tai yksityistilaisuutta. Sen sijaan tallennetun musiikin toistamisesta muodostuvaa tilaisuutta ei nimitetä konsertiksi, vaan konsertissa on aina yksi tai useampi esiintyjä, joka soittaa tai laulaa yleisölle paikan päällä.


title: Neuvostotasavalta

text: Neuvostotasavalta, pidemmin sosialistinen neuvostotasavalta (lyhenne SNT) oli muodollisesti suvereeni osa laajempaa kokonaisuutta "Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoa", lyh. Neuvostoliittoa. Liittovaltion hajotessa 1991 neuvostotasavaltoja oli käytännössä 15, joista jokaisessa oli oma kommunistinen puolueensa lukuun ottamatta Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa (SFNT) aina vuoteen 1990.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostovastaisuustabu merkitsi Suomessa pidättyvyyttä Neuvostoliiton olojen arvostelussa yleensä silloinkin, kun siinä olisi voitu vedota muihin tietolähteisiin. Tekniikka, missä neuvostoliittolaisia lähteitä käytettiin Neuvostoliiton arvostelemiseen Suomessa, kutsuttiin neulanpistopolitiikaksi. Käytännössä tämä tarkoitti esimerkiksi Uuden Suomen artikkeleissa sitä, että siellä siteerattiin Literaturnaja gazetassa olleita kriittisiä kirjoituksia neuvostotaloudesta tai neuvostoliittolaisesta yhteiskuntaelämästä, mikä oli poliittisesti korrekti tapa, koska kirjoitukset oli hyväksytty julkaistavaksi Neuvostoliitossa ja jo julkaistu. Myös Suomen kuvalehti oli mielipideartikkeleissaan neuvostoskeptinen.


title: Suur-Suomi

text: Neuvostoliitto perusti talvisodan alussa Suomen kansanvaltaisen tasavallan, jota johti Terijoen hallitus ja Otto Wille Kuusinen. Tarkoitus oli sisällyttää perustettuun neuvostotasavaltaan sekä valloitettu Suomi että osa Itä-Karjalasta. Tästä syystä alueen viralliseksi kieleksi palautettiin suomi. Kun Suomen miehitys jäi tekemättä, maaliskuussa 1940 perustettiin Karjalais-suomalainen neuvostotasavalta, johon kuuluivat sekä entisen Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavallan alue kokonaisuudessaan että osa Suomen Moskovan rauhassa 1940 luovuttamista alueista.


title: Neuvostoliitto

text: Neuvostoliitto oli sosialistinen liittovaltio, jossa ylin valta oli Neuvostoliiton kommunistisella puolueella (NKP). Yksipuoluejärjestelmää perusteltiin kolmella pääargumentilla: Historialliset syyt eli bolševikkien jääminen ilman liittolaisia Venäjän sisällissodassa, sekä toisilleen vastakkaisten yhteiskuntaluokkien puuttuminen – tuotantovälineet ja maaomaisuushan kansallistettiin – ynnä korkea äänestysprosentti. Mihail Gorbatšovin hallituskaudella 1980-luvun lopulla maa alkoi siirtyä kohti monipuoluejärjestelmää, jollaista ei kuitenkaan koskaan luotu.


title: Jatkosota

text: Neuvostoliitto määritteli Suomen rauhanehdot ja aluemenetykset länsi-liittolaisilleen jo etukäteen sodan alkuvaiheessa. Kun Britannian ulkonimisteri Anthony Eden matkusti joulukuussa 1941 Moskovaan tiivistämään sotilaallista yhteistyötä, Neuvostoliitto otti ensimmäisenä ehtona esiin 22. kesäkuuta 1941 vallinneen tilanteen, jonka mukaan Britannian olisi tunnustettava Baltian maiden, Kaakkois-Suomen, Itä-Puolan, Bessarabian ja Pohjois-Bukovinan kuuluminen Neuvostoliittoon. Näiden lisäksi NL vaati osia Itä-Preussista, Petsamoa ja lisäksi tukikohtia Romaniasta ja Suomesta. Neuvostoliitto halusi kirjata kaikki luetellut ehdot salaisella lisäpöytäkirjalla. Brittien informoitua ehdoista amerikkalaisia nämä torjuivat ehdottomasti ehdotuksen salaisen lisäpöytäkirjan laatimisesta. Stalinin ehdotuksen katsottiin olleen Atlantinjulistuksen periaatteiden vastainen. Brittihallitus ei periaatteessa katsonut vastustavansa Stalinin ehdotusta, mutta asiasta ei vain voitu päättää juuri sillä hetkellä.


title: Talvisota

text: Sodan aikana Neuvostoliitossa sitä kutsuttiin ”suomalaiseksi sodaksi” tai ”Suomen kampanjaksi”. Toisen maailmansodan jälkeen YYA-aikana terminologiaa pehmennettiin ja puhuttiin ”vuosien 1939–1940 neuvostoliittolais-suomalaisesta paikallisesta aseellisesta konfliktista”. Huomattava on, että jo vuoden 1963 neuvostoliittolaisissa tietosanakirjoissa Neuvostoliitto nimettiin hyökkääjäksi. Vuonna 1976 julkaistussa Bolšaja sovetskaja entsiklopedijan osassa 24.I (s. 41) on kolmen palstan artikkeli "Neuvostoliittolais-suomalainen sota 1939–40" sekä yksi sivu talvisotaan liittyviä karttoja. Artikkelissa korostetaan Leningradin turvallisuusnäkökulmaa ”vihamielisten voimien” mahdollista hyökkäystä vastaan sodan syynä. Neuvostoliiton intressejä vastaan toimineena valtiona mainitaan myös Saksa. Perestroikan myötä 1980-luvun alussa talvisodasta tuli jälleen sota ja nimi ”zimnjaja voina” (, talvisota) tuli muotiin.


title: Münchenin neuvostotasavalta

text: Münchenin neuvostotasavalta eli Baijerin neuvostotasavalta tarkoittaa lyhytaikaista Münchenin kommunistista hallintoa, joka kukistettiin verisesti 3. toukokuuta 1919. Tapahtumat saivat alkunsa, kun kommunistinen kaupunginkomendantti, entinen merisotilas Rudolf Eglhofer, ammutti kahdeksan äärioikeistolaista. Ampujina olivat paikalliset punakaartilaiset, ja teloitetut olivat oikeistolaisen Thule-seuran jäseniä. Seurauksena hallituksen joukot, joita komensi puolustusministeri Gustav Noske, rynnäköivät kaupunkiin. Puhjenneissa katutaisteluissa käytettiin liekinheittimiä ja panssarivaunuja. Taisteluissa sai surmansa yli tuhat ihmistä.


title: Suuri isänmaallinen sota

text: Italia, Romania, Unkari ja Bulgaria nähtiin päävastustaja Saksan liittolaisina ja Neuvostoliiton vihollisina Suuressa isänmaallisessa sodassa. Samoin myös Suomi, jonka omassa historiankirjoituksessa vuosina 1941-1944 käytyä sotaa Neuvostoliittoa vastaan kutsutaan jatkosodaksi. Nimeä käyttämällä Suomi on halunnut osoittaa, että sota oli jatkoa Suomen ja Neuvostoliiton välillä aiemmin käydylle talvisodalle, ja että sota oli itsenäinen osansa muutoin Saksan komentamaa kokonaisuutta. Vaikka Suomi ei solminut täyttä liittolaisuussopimusta Saksan kanssa, se osallistui silti Saksan rinnalla sotaan jakaen joitakin samoja tavoitteita sen kanssa. Yhdysvaltalaisen Neuvostoliiton ja Venäjän historiaa tutkivan historioitsijan Alfred J. Rieberin sanoin: "Ajatus, että Suomi oli ollut Saksan aseveli enemmän kuin liittolainen saattoi kyllä tehdä vaikutuksen kansainvälisiin lakimiehiin, mutta sen ei voinut odottaa lämmittävän ketään Moskovassa". 22. heinäkuuta 1941 pitämässään radiopuheessa Molotov oli maininnut myös Suomen ja Romanian puolelta tulleen tykistötulta, vaikka todellisuudessa Suomi odotti Neuvostoliiton aloittavan sotatoimet.


title: Työläisten ja sotilaiden neuvostot

text: Neuvostot ajautuivat pian linjaerimielisyyksiin maan uuden väliaikaisen hallituksen kanssa. Erimielisyys koski erityisesti ulkopolitiikkaa, koska hallitus halusi jatkaa osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan. Bolševikkijohtaja Vladimir Lenin vei huhtikuussa puoluettaan jyrkälle hallituksen vastaiselle linjalle, jonka taakse kansanjoukot pyrittiin saamaan. Neuvostoissa bolševikkien kannatus oli silti kesäkuun yleisvenäläisessä neuvostokongressissa pienempi kuin kilpailevien vasemmistopuolueiden. Koska bolševikit julistivat, että kaikki valta kuuluu neuvostoille, piti puolueen varmistaa että neuvostot toimivat bolševikkien hengessä. Heinäkuun päivien aikana syntyi kärjekkäitä mielenosoituksia, joissa noin 700 väliaikaisen hallituksen vastaista mielenosoittajaa sai surmansa. Tästä seurasi muutaman päivän mittainen kapina, jonka hallitus kukisti. Bolševikkien kannatus neuvostoissa kasvoi.


title: Suomi toisessa maailmansodassa

text: Suomi oli joutunut kahden suurvallan, Saksan ja Neuvostoliiton pelinappulaksi maiden keskinäisessä hyökkäämättömyyssopimuksen salaisessa lisäpöytäkirjassa, eikä tilanteeseen nähty rauhanomaista ratkaisua. Talvisota merkitsi suurten sotaponnistelujen lisäksi myös yhteishenkeä kotirintamalla, jossa erityisesti naiset kunnostautuivat korvaamalla sotatantereella taistelevia miehiä niin maataloudessa ja teollisuudessa. Nimitys ”talvisodan henki” tarkoitti siis kaikkien osallistumista tavalla tai toisella. Talous joutui koetukselle talvisodan aikana, sillä sotaan oli huonosti varauduttu. Vaikka kotimainen tuotanto pysyi suhteellisen korkeana läpi sota-ajan, niin ulkomaankauppa romahti sodan aikana.


title: Avoin oppimisympäristö

text: Virtuaalinen oppimisympäristö eli oppimisalusta ei sellaisenaan takaa oppimisen avoimuutta ja kontekstuaalisuutta. Oppimisalusta voi vapauttaa ajasta ja paikasta ollen samalla suljettu muiden tekijöiden suhteen. Uusi teknologia kuitenkin mahdollistaa oikein käytettynä oppimisympäristöjen optimaalisen avoimuuden, ja ratkaisee myös monia käytännön didaktisia haasteita (esim. keskusteluryhmien mahdollistama yhteistoiminnallinen ryhmässä oppiminen ajasta ja paikasta riippumatta).


title: Verkko-oppiminen

text: Virtuaalisilla oppimisympäristöillä tarkoitetaan Internetissä toimivia ohjelmistoja ja sivustoja, joissa opettajat ja oppilaat toimivat tietokoneiden ja verkkoyhteyden välityksellä. Perinteisiin oppimisympäristöihin (koulu, kirjasto yms.) verrattuna suurin ero on se, että virtuaalisissa oppimisympäristöissä tapahtuva oppiminen on riippumatonta ajasta ja paikasta. Virtuaaliset ympäristöt mahdollistavat materiaalin jaon, keskustelun, erilaisten tehtävien suorittamisen ja tentit sekä monenlaisia muita toimintoja.


title: Oppimisalusta

text: Oppimisalusta tai virtuaalinen oppimisympäristö tarkoittaa oppimisympäristön verkkoteknologista osaa, jolla tuetaan oppimisprosessien sekä siihen läheisesti liittyvien muiden toimintojen hallintaa.


title: Virtuaalinen lähipoliisiryhmä

text: Virtuaalinen lähipoliisiryhmä tai lyhyemmin nettipoliisi on suomalainen poliisiryhmä, jonka päätehtävä on tehdä ennalta estävää Internetiin liittyvää poliisityötä. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä tekee ennalta estävää työtä myös puhumalla kouluissa. Virtuaalisen lähipoliisiryhmän kotisivuilta löytyvät kaikki yhteystiedot ja tietoa nettiin liittyvästä rikollisuudesta. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä on osa Helsingin poliisilaitosta.


title: Videopeli

text:
Oppimisen näkökulmasta pelit voivat myös toimia erilaisia rajoja ylittävinä oppimisympäristöinä. Ne mahdollistavat esimerkiksi oppiainerajoja ylittävän oppimisen ja erilaisten oppimisympäristöjen yhdistelemisen. Suomen uuden perusopetuksen opetussuunnitelman luonnoksissa oppimisympäristöillä viitataan toimintakäytäntöihin, joissa oppiminen tapahtuu. Perinteisiin oppimisympäristöihin on liitetty ajatus niiden fyysisyydestä. Pelit ja peliympäristöt kuitenkin kyseenalaistavat perinteisen fyysinen-virtuaalinen jaottelun. Se, että pelit eivät ole sidoksissa formaaliin kouluympäristöön, ylittää formaalin ja informaalin oppimisen rajoja. Oppimispelit luovat rajoja ylittävän oppimisympäristön myös opettajalle ja osallistavat parhaassa tapauksessa myös opettajan oppimaan.
Joidenkin pelien väkivaltaisuuden ja seksuaalisen sisällön vuoksi osalla peleistä on ikärajoituksia. Suurin osa peleistä on jo muutenkin suunnattu aikuisille. Kaikki videopelit käyvät läpi yleiseurooppalaisen videopelien Pan European Game Information -luokituksen (PEGI). 18 vuoden ikäraja perustuu lakiin, muut ovat suosituksia. Pelit luokitellaan kaikille sopiviksi sekä 3 vuotta täyttäneille, 7, 12, 16 ja 18 vuotta täyttäneille sopiviksi. Yli 18-vuotiaille tarkoitetun pelin luovuttaminen alaikäiselle on rikos. Kauppojen velvollisuus on noudattaa ikärajoja.


title: Avoin oppimisympäristö

text: Avoin oppimisympäristö tarkoittaa oppimisympäristöä, jossa pyritään saamaan aikaan optimaalinen joustavuus ajan, paikan, menetelmien, toteutustapojen ja oppimissisältöjen suhteen. Perusperiaate on, että opiskelu muuttuu opiskelijakeskeiseksi perinteisen opettaja- ja oppilaitoskeskeisyyden sijasta. Perinteisempää, koulumaista oppimisympäristöä kutsutaan suljetuksi. Avoin oppimisympäristö on kuitenkin käsitteenä hyvin laaja. Siihen liitetään fyysisten ja virtuaalisten tilojen lisäksi myös teknologia, sosiaalinen ympäristö, verkostot ja mentaalinen ilmapiiri. Kaikki nämä nähdään tekijöinä, jotka vaikuttavat oppijan motivaatioon ja aktiivisuuteen.


title: Optima

text: Discendum Optima on oppimisalusta eli virtuaalinen oppimisympäristö, joka toimii verkkoselaimella. Muutamat ominaisuudet (pääasiassa opettajan ja hallinnoijan käytössä olevat) vaativat Java-liitännäisen.


title: Moodle

text: Moodle on ilmainen, avoimen lähdekoodin oliopohjainen oppimisalusta eli virtuaalinen oppimisympäristö (VLE), joka soveltuu erilaisille käyttäjäryhmille erilaisiin käyttötarkoituksiin. Se on vapaasti saatavissa ja ladattavissa Moodlen sivustolta. Moodle tarjoaa työvälineitä mm. vuorovaikutukseen, sisällöntuottamiseen ja materiaalin jakamiseen. Moodlea voi räätälöidä monipuolisilla liitännäisohjelmilla. Moodleen saa teemoja, joilla ulkonäköä voi muokata mieleisekseen.


title: Second Life

text: Virtuaalimaailmassa järjestetään luentoja, ryhmätyötilaisuuksia, ohjauskeskusteluja ja kokouksia. Kouluttajan on mahdollista tuoda virtuaaliseen oppimisympäristöön koulutusmateriaalia, kuten kuvia, videota ja ääntä. "Second Lifessa" toteutetaan opetusmuotoina myös simulaatioita, joissa voidaan harjoitella todellisuutta vastaavaa toimintaa. Esimerkiksi "Second Lifeen" on perustettu virtuaalinen sairaala, kemian laboratorio ja öljynporauslautta. "Second Lifea" on myös hyödynnetty kielten opiskelussa. Languagelab.com on perustanut englannin kielen opiskelua varten englanninkielisen virtuaalisen kaupungin, jossa voi harjoitella todellisen elämän kielenkäyttötilanteita.


title: Oppimisympäristö

text: Suomessa alettiin 1990-luvun puolivälissä hyödyntää internetiä myös opinnollisiin tarkoituksiin. Edelläkävijät korostivat, etteivät he rakenna internetiin luokkahuoneita. Kun ei muuta sopivampaa termiä ollut käsillä niin he alkoivat puhua oppimisympäristöistä, vaikka oikeampi termi nykyisin olisi oppimisalusta. Myös opiskeluympäristön käsite otettiin esille oppijan aktiivisen toiminnan ympäristön erottamiseksi, jolloin oppimisympäristönä voitiin nähdä oppijan omassa mielessään tai päässään konstruoima malli ulkoisesta todellisuudesta. Kasvatussosiologit huomauttivat, että käsite oppimisympäristö kaventuu liikaa. Heidän mielestään oppimisympäristöjä oli muuallakin kuin vain netissä. Teknologiasta innostuneet opettajat, kouluttajat ja teknologit eivät kritiikistä piitanneet vaan alkoivat tehdä luomuksistaan ohjelmallisia versioita. Oppimisympäristö kaventui merkitsemään ohjelmaa, jonka avulla voitiin opettaa ja opiskella netissä. Ensimmäisiä ohjelmia olivat Alta Vista Forum ja Idemix. Myös projektit, jotka toimivat verkko-opetuksen saralla alkoivat käyttää itsestään nimitystä oppimisympäristö. Esimerkkinä mainittakoon vuonna 1996 toimintansa aloittanut Internetix Campus.


title: Afganistanin sota (2001–)

text: Neuvostojoukkojen vetäydyttyä Afganistanista 1989 kymmenvuotisen sodan jälkeen taistelut jatkuivat maassa sisällissotana . Pataanien muodostama sunnilainen Taliban-hallinto salli Al-Qaidan toimia alueellaan. Al-Qaidan tuhoisien syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen Afganistanin sota laajeni kun 7. lokakuuta 2001 kun Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Australian ja Afganistanin pohjoisosaa hallinneen pohjoisen liiton joukot hyökkäsivät Afganistaniin syrjäyttääkseen maan Taliban-hallinnon ja tuhotakseen Talibanin suojissa toimineen Al-Qaidan.


title: Afganistanin sota (2001–)

text: Taistelut Afganistanissa jatkuvat edelleen.Vuoden 2002 tammikuussa maahan saapuivat YK:n turvallisuusneuvoston päätöksellä monikansalliset ISAF-joukot (International Security Assistance Force), joiden tavoitteena on Afganistanin hallintoviranomaisten toiminnan tukeminen ja turvallisuuden ylläpitäminen, jotta jälleenrakentamisen olisi mahdollista. Vuonna 2006 Naton ISAF-operaatio yhdistettiin Yhdysvaltain Enduring Freedom -operaation kanssa. Syyskuussa 2008 Yhdysvaltojen operaatiot laajenivat Pakistanin puolelle heidän joukkojensa iskiessä sinne ohjuksin ja erikoisjoukoin.


title: Ensimmäinen afgaanisota

text: Ensimmäinen afgaanisota käytiin Afganistanissa vuosina 1838–1842. Se oli yksi ensimmäisistä kiistoista, joita käytiin Britannian ja Venäjän välillä valtapiirien jakamiseksi Lähi-idässä, joita kutsutaan englantilaisessa historiantulkinnassa yhteisnimellä Suuri peli. Britit pelkäsivät, että Venäjän eteneminen Keski-Aasiassa uhkaisi brittien hallitsemaa Intiaa. Sota alkoi, kun britit halusivat vaihtaa venäläismielisenä pidetyn Afganistanin hallitsija Dust Muhammadin brittien tukemaan Šudža' Šahiin. Brittiarmeija valtasi aluksi Kabulin suhteellisen helposti ja Šudža' Šah nostettiin valtaistuimelle. Hän osoittautui kuitenkin kyvyttömäksi ja maan hallinta jäi brittien varaan. Brittien vastainen mieliala Afganistanissa johti lisääntyvään vastarintaan ja William Elphinstone päätti lopulta evakuoida Kabulin varuskunnan Jalalabadiin talvella tammikuussa 1842. Brittikolonna tuhottiin brittiarmeijan 1800-luvun nöyryyttävimmässä tappiossa. Britit tekivät vielä kostoretken Afganistaniin, mutta he päätyivät palauttamaan syrjäyttämänsä Dust Muhammadin maan valtaistuimelle, jonka jälkeen he vetäytyivät maasta.


title: Toinen afgaanisota

text: Toinen afgaanisota käytiin vuosien 1878–1880 välillä brittien edettyä Afganistaniin. Sota oli osa Britannian ja Venäjän suurvaltapoliittista taistelua eli Suurta peliä ja sen syttymisen taustalla oli Venäjän vaikutusvallan pelko Afganistanissa, mikä olisi uhannut brittien hallitsemaa Intiaa, sekä Turkin sodan seurauksena kiristyneet suhteet Britannian ja Venäjän välillä. Britit valtasivat Afganistanin suhteellisen vaivattomasti, mutta he tajusivat nopeasti Afganistanin suoran hallitsemisen olevan hyvin kallista ja lopulta he päätyivät hallitsemaan sitä epäsuorasti heidän asettaessaan maan valtaistuimelle 'Abd al-Rahman Khanin.


title: Panipat

text:
Panipatissa on käyty kolme taistelua, jotka vaikuttivat oleellisesti historian kulkuun Intiassa.
"Ensimmäinen Panipatin taistelu" käytiin vuonna 1526. Sen voitti timuridihallitsija Babur, joka perusti Intiaan Suurmogulien valtakunnan. Toinen taistelu käytii vuonna 1556 mogulikenraalin ja kapinallisen Bengalin sulttaanin ministerin välillä. Kapinallisjohtaja menetti päänsä, mogulien valta oli rikkumaton. Kolmas Panipatin taistelu käytiin 1761 afgaanien sotapäällikön Ahmad Shah Durranin ja Marattien välillä. Ahmad Shah sai murskavoiton.


title: Afganistanin historia

text: Mujahideen-ryhmittymät eivät olleet osallisena sopimuksessa ja kieltäytyivät sen ehdoista. Sisällissota jatkui Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen ja Afganistanin sen hetkinen Najibullahin hallitus romahti viimein vuonna 1992 uzbekkikenraali Abdul Rashid Dostumin loikkaukseen. Mujahideenit valtasivat Kabulin, jota seurasi uusi taistelu eri ryhmittymien välillä. Kabulia hallitsemaan perustettiin huhtikuussa 1992 islamilainen jihad-neuvosto. Toukokuussa itsensä presidentiksi valitutti kuitenkin professori Burhanuddin Rabbani. Elokuussa 1992 presidentin ja Gulbuddin Hekmatyarin Hezb-i-Islamin kannattajien välillä puhkesi raskaita taisteluja. Taistelut jatkuivat hajanaisina tammikuuhun 1994 asti, jolloin kenraali Abdul Rashid Dostumin puolenvaihto aiheutti raskaita taisteluja Kabulissa ja maan pohjoisosassa. Tadžikkien Rabbani ja Ahmad Shah Massoud Jamiat-liike piti hallissaan Kabulin.


title: Afganistanin sota (2001–)

text: Vältettyään taisteluja kesän 2002 talibanjoukkojen rippeet aloittivat syksyllä värväyksen pastualueilla Afganistanissa ja Pakistanissa. Taistelut jatkuivat hajanaisina. Lyödyksi luultu Taliban keräsi voimia ja aktivoitui uudelleen keväällä 2006. Kesällä 2006 ISAF:in vastuualue laajennettiin koko maahan ja se siirrettiin NATO-johtoon ja siihen liitettiin myös Yhdysvaltain terrorismin vastaiset joukot. Länsimaisten joukkojen vastaiset taistelijat alkoivat hyödyntää tienvarsipommeja ja itsemurhapommituksia. Kesällä 2006 NATO suoritti kaksi suurta operaatiota, kesäkuussa Operaatio Mountain Thrustin ja syyskuussa Operaatio Meduusan.


title: Afganistanin sota (2001–)

text: Pohjoisessa Afganistanissa 10 000 Taliban-taistelijaa vetäytyi Kondozin kaupunkiin, joka saarrettiin 16. marraskuuta mennessä. Tällöin talibanjoukot olivat perääntyneet etelässä jo Kandahariin asti. 13. marraskuuta lähtien noin 2000 Al-Qaida-taistelijaa, joukossa melko varmasti myös Osama bin Laden, oli linnoittautunut Tora Boran vuoristoon 50 kilometriä lounaaseen Jalalabadista. Yhdysvaltain ilmavoimat aloittivat massiiviset pommitukset linnoitusten tuhoamiseksi. Konduz antautui 25. marraskuuta, ja noin 2 000 taistelijaa teloitettiin välittömästi tai tukehtui kuoliaaksi kuljetuksen aikana. Qala-e-Jangin vankilassa alkoi samana päivänä kapina noin 600 vangin noustua vangitsijoitaan vastaan. Kapinan tukahduttaminen kesti kolme päivää ja merkitsi taisteluiden loppua pohjoisessa Afganistanissa.


title: Afganistanin sota

text: Afganistanin sota käytiin Neuvostoliiton, sen tukeman Afganistanin demokraattisen tasavallan ja tätä vastustavien konservatiivisten muslimien ja heimojen välillä. Kesään 1978 mennessä Itä-Afganistanista alkanut kapina oli levinnyt maanlaajuiseksi. Loppuvuodesta Afganistan ja Neuvostoliitto solmivat YYA-sopimuksen. 24. joulukuuta 1979 Neuvostoliiton laskuvarjojoukot miehittivät Kabulin, tappoivat Hafizullah Aminin ja vaihtoivat pääministeriksi maanpaossa olleen Babrak Karmalin. Lopulta neuvostoliittolaisia soti maassa 120 000.


title: Taliban

text:
Neuvostoliiton tukeman Afganistanin hallituksen romahdettua mujahideen-joukkoja vastaan käydyn Afganistanin sisällissodan jälkeen 1992 Afganistan ajautui sekasortoon, jossa sitä hallitsivat paikalliset sotaherrat. Taliban-liikkeellä oli kysyntää afgaanien keskuudessa kaiken lahjonnan, julmuuksien ja mujahideen-sotaherrojen välisten ainaisten taisteluiden jälkeen. Talibanin synnystä on kaksi tarinaa. Toisen mukaan Kandahariin matkustavan perheen poikien ja tyttöjen raiskaaminen sekä murhaaminen tai vastaava mujahideen-joukkojen tekemä hirmuteko sai Mohammed Omarin ja hänet oppilaansa tavoittelemaan näiden rikollisten hävittämistä Afganistanista. Toisen tarinan mukaan pakistanilainen kuorma-autoilla salakuljettava rikollisliiga nimeltään ”Afghanistan Transit Trade” ja sen liittolaiset Pakistanin hallituksessa aseistivat, rahoitti ja koulutti Taliban-joukot puhdistaakseen eteläisen Afganistanin läpi Keski-Aasian tasavaltoihin menevän tien kiristävistä rosvojoukkioista. Joka tapauksessa Taliban-liikkeen juuret olivat Helmandin, Kandaharin ja Uruzganin maakunnissa ja sen jäsen- sekä kannattajakunta koostui pataaneista. Nuorimmat talibaneista olivat Neuvostoliiton Afganistanin sodan aikana Pakistanissa pakolaisleireillä kasvaneita pataaneja. Taliban sai koulutusta ja rahoitusta Pakistanin hallitukselta, mutta säilytti silti itsenäisyytensä, kieltäytyipä usein Pakistanin avuntarjouksista. Liikkeen ideologiset juuret ja jäsenkunta taas olivat peräisin Pohjois-Pakistanin madrassa-kouluista.
Ensimmäinen suuri Talibanin sotilaallinen operaatio oli loka-marraskuussa 1994, jolloin liike marssi Kandaharin maakunnan länsiosasta Maiwandista ja valtasi Kandaharin kaupungin ja sitä ympäröivät maakunnat mutta menetti vain muutamia kymmeniä miehiä. Taliban oli aloittanut rajanylitysalueen ja sotaherra Gulbuddin Hikmatyarin asevaraston kaappauksella. Muutamaa viikkoa myöhemmin Taliban kaappasi erään toisen kauppasaattueen, joka yritti avata kauppareitin Pakistanista Keski-Aasiaan, kiristääkseen erään toisen ryhmän sotaherroja. Seuraavan kolmen kuukauden aikana ”näkymätön voima” oli saanut haltuunsa 12 maakuntaa Afganistanin 34:stä maakunnasta. Monesti sotaherrat antautuivat taisteluitta ja heidän raskaasti aseistetut joukkonsa luovuttivat aseensa Talibanille.


title: Laitahyökkääjä

text: Laitahyökkääjä on käytetty nimitys pelipaikalle. Laitahyökkääjät vastaavaat pääasiallisesti hyökkäyspelaamisesta yhdessä keskushyökkääjän kanssa. Normaalissa pelitilanteessa he ovat hyökkäyssuuntaan nähden kentällisen ylimmiksi ryhmittyneet pelaajat. Tyypillisiä lajeja, joissa käytetään laitahyökkääjätermiä ovat jääkiekko ja salibandy. Usein laitahyökkäjät erotetaan pääasiallisen sijoittumisen mukaan oikeaan ja vasempaan laitahyökkääjään.


title: Laitahyökkääjä (amerikkalainen jalkapallo)

text: Laitahyökkääjien pääasiallinen tehtävä hyökkäyksessä on vastaanottaa pelinrakentajan heittämä pallo sovitun heittokuvion päätteeksi. Hyökkäyksessä voi teoriassa olla kentällä yhtä aikaa yhdestä viiteen laitahyökkääjää. NFL- ja yliopistosäännöin pelattavissa otteluissa on hyökkäyspelissä kentällä kuitenkin tavallisesti kahdesta neljään laitahyökkääjää.


title: Sisempi laitahyökkääjä

text: Modernissa hyökkäyspelissä sisempää laitahyökkääjää voidaan käyttää kahdella eri tavalla tehokkaasti puolustusryhmitystä vastaan. Normaalisti hyökkäyksen linjan päähän ryhmittyvä sisempi laitahyökkääjä voi juosta keskipitkiä ja pitkiä heittokuvioita, jolloin häntä puolustaa usein hitaampi ja kookkaampi tukimies. Avoimessa hyökkäysryhmityksessä, jossa sisempi laitahyökkääjä ryhmittyykin laitahyökkääjien tapaan irti hyökkäksen linjasta, hän saa vastaansa useimmiten pienemmän kulmapuolustajan tai takapuolustajan. Tällöin hyökkäys voi käyttää kokoeroa hyödyksi lyhyissä heittopeleissä, joissa kulmapuolustajan on vaikea taklata fyysisesti vahvempaa sisempää laitahyökkääjää.


title: Amerikkalaisen jalkapallon pelipaikat

text: WR tai Wide receiver on laitahyökkääjä (engl. myös "wideout", "flanker", "split end") . Kaksi kappaletta hyökkäyksen molemmilla puolilla. Ovat nopeita ja kevyitä pelaajia, jotka tärkein tehtävä on ottaa kiinni heittoja heittopeleissä. Juoksupeleissä myös laitahyökkääjät blokkaavat puolustajia. Laitahyökkääjien pääasiallinen tehtävä hyökkäyksessä on vastaanottaa pelinrakentajan heittämä pallo sovitun heittokuvion päätteeksi. Hyökkäyksessä on tavallisesti kahdesta neljään laitahyökkääjää. Laitahyökkääjien tärkeimmät fyysiset ominaisuudet ovat hyvä silmä–käsi-koordinaatio, pallon kiinniottokyky, räjähtävä lähtönopeus ja juoksunopeus.


title: Sisempi laitahyökkääjä

text: Sisempi laitahyökkääjä on laitahyökkääjää fyysisesti kookkaampi pelaaja, jonka tehtävänä on toimia kuudentena linjapelaajana blokaten tietä keskushyökkääjälle juoksupeleissä. Heittopeleissä sisempi laitahyökkääjä voi juosta laitahyökkääjän tapaan heittokuvioita. Sisempää laitahyökkääjää käytetäänkin heittojen vastaanottajana esimerkiksi aluepuolustuksen "saumoissa" eli kahden puolustavan pelaajan heittopuolustusalueiden välissä.


title: Kriketti

text: Kentällä on samaan aikaan kaksi lyöjää. Lyöjän tarkoituksena on estää syöttäjää osumasta hiloihin lyömällä palloa. Lyönti voi olla luonteeltaan puolustava tai hyökkäävä. Puolustavan lyönnin tarkoituksena on suojata vain hilaa siten, ettei hila/portti mene rikki (eli palikat putoavat keppien päältä), jolloin lyöjä palaisi. Mikäli lyönti on hyökkäävä ja se onnistuu, hän ja toinen lyöjä ("nonstriker") juoksevat vastakkaisille hiloille, mistä seuraa yksi juoksu ("run"). Lyöjät voivat jatkaa juoksemista niin pitkään kuin pystyvät. Mikäli lyöjä onnistuu lyömään pallon ilmassa kentän rajojen ulkopuolelle, saa joukkue kuusi juoksua. Kentän pintaan osuneesta mutta rajojen yli menevästä lyönnistä saa neljä juoksua. Enemmän juoksuja tehnyt joukkue voittaa ottelun. Mikäli joukkueet eivät ehdi pelata vuoroparejaan määräaikaan mennessä, tuomitaan ottelu tasapeliksi. Yli sadan menevät pistemäärät ovat kriketissä yleisiä.


title: Pieni laitahyökkääjä

text: Pieni laitahyökkääjä on yksi koripallon pelipaikoista. Pienen laitahyökkääjän rooli on samankaltainen heittävän takamiehen kanssa. Tosin heittävä takamies käsittelee palloa enemmän, jonka lisäksi pieni laitahyökkääjä pelaa enemmän korin läheisyydessä. Pelipaikan pelaajilta odotetaan levypalloja enemmän kuin heittäviltä takamiehiltä, jonka takia pelipaikan pelaajat ovat yleensä sarjojen kimmoisimpia pelaajia. 1990–luvulla Dallas Mavericksin valmentaja Don Nelson keksi antaa pelinrakennusvastuuta pienelle laitahyökkäjälle, jolloin syntyi käsite point forward. Heittävä takamies voi myös pudota pienen laiturin paikalle, jos valmentaja haluaa peluuttaa pientä viisikkoa ja saada näin peliin vauhtia.


title: Sisempi laitahyökkääjä

text: Sisempi laitahyökkääjä (, lyh. "TE") on amerikkalaisen jalkapallon eräs hyökkäyksen pelipaikka. Sisempi laitahyökkääjä ryhmittyy yleensä hyökkäyksen linjan jompaankumpaan päähän, aivan ulommaisen linjamiehen viereen. Tällöin sisemmän laitahyökkääjän paikka määrittelee hyökkäyksen nk. vahvan puolen. Sisempi laitahyökkääjä on puolustuksen näkökulmasta aina vahvalla puolella ja hyökkäyksen toinen puoli on silloin heikko puoli. Puolustuksen tukimiehet ryhmittyvät yleensä sen mukaan, missä on hyökkäyksen vahva tai heikko puoli (vrt. heikon puolen tukimies ja vahvan puolen tukimies).


title: Joe Gibbs

text: Joe Gibbs käytti hyökkäysmuodostelmissaan usein kolmea laitahyökkääjää, jotka hän ryhmitti tiiviiseen muodostelmaan hyökkäyksen linjan päähän. Muodostelmaa oli hankala puolustaa, koska laitahyökkääjät olivat aloituslinjassa lähellä toisiaan, mutta liikkeelle lähdettyään he erkanivat nopeasti omiin heittokuvioihinsa. Puolustajilla oli usein vaikeuksia seurata äkillisiä suunnanvaihtoja tekeviä laitahyökkääjiä pienessä tilassa, millä oli yleensä kaksi seurausta: miespuolustusta vastaan ristiin juoksevista laitahyökkääjistä oli useimmiten ainakin yksi vapaana vastaanottamassa heittoa ja aluepuolustusta vastaan laitahyökkääjät pystyivät ylimiehittämään heittopuolustuksen alueita ja saumoja.


title: Kriketti

text: Lyöjän ensisijaisena tavoittena on estää syöttäjää osumasta pallolla hilaan. Kun palloon tulee hyvä osuma, on mahdollista tehdä juoksuja ("run") ennen kuin ulkopelaaja saa pallon kiinni ja heitettyä sillä hilan rikki (pudotettua vähintään toisen poikittaispalikoista). Lyöjän ei ole pakko juosta, vaikka hän osuisi palloon. Mikäli lyöjä saa hyvän osuman ja päättää juosta, tapahtuu se siten että hän ja keskialueen toisessa päässä oleva lyöjä juoksevat vastakkaisille hiloille. Juoksu syntyy, kun kumpikin koskettaa mailallaan kentän pintaa vastakkaisen puolen rajan takana ("popping crease"). Juoksuja voi tehdä niin monta putkeen kuin on aikaa. Mikäli juoksuja tehdään pariton määrä, lyöjien paikka ja tämän myötä lyöjä vaihtuu, kun taas parillisen määrän tapauksessa jäävät lyöjät alkuperäisiin päihinsä ja sama lyöjä jatkaa. Jos pallo menee lyönnistä rajojen ulkopuolelle osuttuaan sitä ennen kenttään joukkueelle merkitään neljä juoksua. Vastaavasti suoraan ilmassa kentän ulkopuolelle menneestä lyönnistä saa kuusi juoksua. Mikäli jompikumpi lyöjä ei ole juostessaan ehtinyt "pesään" ennen kuin hila hajoaa heitetystä pallosta, tai jos palloa kädessään pitävä syöttäjä tai hilavahti sen hajottaa, syntyy palo.


title: Tieteentutkimus

text: Tieteentutkijan tutkimusnäkökulman taustalla on useimmiten jokin tieteenala, joka voi filosofian, historian tai sosiologian ohella olla esimerkiksi kirjallisuudentutkimus, kulttuurintutkimus, naistutkimus, psykologia tai viestinnäntutkimus. Osa tieteentutkijoista on koulutukseltaan luonnontieteilijöitä. Tutkimusaineistona voi olla muun muassa tieteellisiä artikkeleita, tutkimussuunnitelmia, kirjeenvaihtoa, päiväkirjoja, tilastoja tai esineitä. Tieteentutkija voi tehdä haastatteluja tai kyselytutkimuksia, tai hän voi havainnoida tieteilijöiden toimintaa kokouksissa tai laboratorioissa. Joskus saattaa olla mahdollista suorittaa kokeita.


title: Taisteleva tutkimus

text: Tekijät suhtautuvat kriittisesti yliopistoissa tehtävään yhteiskuntatieteelliseen tutkimukseen, joka ohjautuu yhä enemmän muusta kuin tavallisten ihmisten ongelmien ratkaisemisesta. Yliopistotutkijat ovat tekijöiden mukaan joutuneet ”julkaise tai tuhoudu” -tilanteeseen: on julkaistava paljon, jotta saa pitää työpaikkansa. Suoranta ja Ryynänen ehdottavat, että yhteiskuntatieteilijän tehtävä on kirjoittamisen ja julkaisemisen lisäksi osallistuminen ja yhteistoiminta. "Ei vain mennä kertomaan tutkituille tutkimustuloksista, vaan tehdään yhdessä. Tällainen yhteiskuntatiede, jolla tavoitellaan yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta, on hieman unohtunut ja halusimme tuoda sen näkyviin", sanoo Suoranta. Ryynänen painottaa, että kysymys on nimenomaan oppikirjasta, jonka tarkoitus on olla "herättelijä, että asioita voi tehdä monella tavalla. Tutkimuksella voi, ja sillä saa olla yhteiskunnallista merkitystä.


title: Tutkimusetiikka

text: Olennaisena osana tutkimusetiikkaan kuuluu hyvän tieteellisen tavan noudattaminen eli rehellisyys, tarkkuus ja huolellisuus. Lisäksi mittaustulokset tulee raportoida tarkasti ja tiedot arkistoida. Tutkijan on myös annettava riittävästi tunnustusta muiden tekemälle työlle. Jotta tahattomien ja tahallisten virheiden määrä pysyisi vähäisenä, tutkimusten tulokset julkaistaan yleensä vertaisarvioiduissa tieteellisissä julkaisuissa, joissa vertaisarvioitsijoiden tehtävänä on arvioida tutkimuksen toteutusta ja uskottavuutta. Vertaisarvioinnissa tieteelliseen julkaisusarjaan lähetetyn tutkimuksen arvioi muutama alan tutkijaa nimettömästi. He eivät kuitenkaan yleensä toista kokeita vaan pyrkivät arvioimaan julkaisun totuudenmukaisuutta oman kokemuksensa ja kirjallisuuden avulla.


title: Tulevaisuuden tutkimuskeskus

text: Tutkimustoiminta kattaa laajalti tieteellisen tutkimuksen eri sektoreita. Vankka ja monitieteellinen perustutkimus luo hyvän pohjan soveltavalle tutkimukselle, erilaisille tilaustutkimuksille sekä koulutus- ja kehittämishankkeille. Keskus tekee organisaatio- ja asiakaskohtaisia sekä verkostopohjaisia hankkeita, jotka ovat käytännönläheisiä ja osallistavia. Ne avaavat uusia näkökulmia sekä antavat välineitä erilaisiin kehittämisprosesseihin. Tyypillisiä kehittämiskohteita ovat ennakointiosaaminen ja ennakointijärjestelmien luominen sekä tulevaisuussuuntautunut ajattelu ja toiminta organisaatioissa.


title: Röntgenhoitaja

text: Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa. Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa. Röntgenhoitajat työskentelevät yhteistyössä röntgenlääkäreiden eli radiologien kanssa.


title: Tutkimusetiikka

text: Tutkimuksessa on noudatettava erityistä huolellisuutta käsiteltäessä henkilöä koskevia arkaluonteisia tietoja. Arkaluonteisiksi katsotaan tiedot, jotka kuvaavat tai on tarkoitettu kuvaamaan rotua tai etnistä alkuperää, henkilön yhteiskunnallista, poliittista tai uskonnollista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista, rikollista tekoa, rangaistusta tai muuta rikoksen seuraamusta, henkilön terveydentilaa, sairautta tai vammaisuutta taikka häneen kohdistuneita hoitotoimenpiteitä tai niihin verrattavia toimia, henkilön seksuaalista suuntautumista tai käyttäytymistä, ja henkilön sosiaalihuollon tarvetta tai hänen saamiaan sosiaalihuollon palveluja, tukitoimia ja muita sosiaalihuollon etuuksia.


title: Tutkimus

text: Tutkimukseen liittyy usein koejärjestely tai muu käytännöllinen toimenpide (esimerkiksi haastattelu), jonka avulla pyritään saamaan tietoa tutkittavasta aiheesta. Tutkimukset jaetaan ympäristön mukaan laboratorio- ja kenttätutkimuksiin. Lisäksi yleisten menetelmien yhteydessä käytetään usein jakoa havainnoivaan ja kokeelliseen tutkimukseen. Tiedollisten tavoitteiden perusteella voidaan käyttää jakoa kvalitatiiviseen ja kvantitatiiviseen tutkimukseen. Tosin pitää kuitenkin muistaa, että nämä jaottelut eivät sovellu sellaisiin tutkimuksiin, jotka sisältävät useantyyppisiä ympäristöjä, menetelmiä ja tavoitteita. Saaduista tuloksista tehdään yleensä (kirjallinen) yhteenveto sekä pohdinta, jonka avulla voidaan arvioida tutkimuksen tuloksia ja onnistumista sekä ehdottaa mahdollisia jatkotoimenpiteitä.


title: Tutkija

text: Tutkija on Suomessa ammattinimike, ja tutkijan työnantaja on yleensä yliopisto, ammattikorkeakoulu, itsenäinen tutkimuslaitos tai suuryrityksen tutkimusosasto. Lisäksi tutkijoiksi kutsutaan tieteitä tai muita asioita intensiivisesti ilman tutkijan työtehtävää tutkivia henkilöitä. Tieteen tai tutkimuksen harrastajia kutsutaankin joskus yleistermillä harrastajatutkija sekä joillakin laajemmin harrastetuilla aloilla erilaisilla tutkija-termin johdannaisilla (esimerkiksi sukututkija tai ufotutkija).


title: Tutkimusetiikka

text: Tutkimusetiikka on tiedettä tekevän tutkijan ammattietiikka, jonka tarkoituksena on pitää tutkimus ammattitaitoisesti toteutettuna, laadukkaana, luotettavana, avoimena ja rehellisenä sekä se, että tutkimus on todennettu ja että tutkimus on toistettavissa. Tutkimusetiikan noudattamatta jättämisestä seuraa tieteen ja sen tekijöiden uskottavuuden väheneminen. Ensimmäisenä pyrkimyksenä turvata tutkimuksen eettisyys pidetään Hippokrateen valaa (Aarnio 2003). Ensimmäinen modernin ajan tutkimuseettinen asiakirja on Nürnbergin koodi (1947), ja siihen on koottu kymmeneen pääkohtaan kansainväliset tutkimuseettiset periaatteet. Helsingin julistus (Maailman lääkäriliitto 1964, täydennetty 1975, 1983, 1989 ja 1996) täydensi Nürnbergin koodeksia. Eettisyyden lisäksi tutkimuksen kaikissa vaiheissa tutkimuksen suorittajaan kohdistuvat lainsäädännön asettamat velvoitteet, muun muassa tekijänoikeuksien kunnioittaminen, yksityisyyden suojaaminen sekä vaitiolo- ja salassapitovelvollisuus.


title: Yritysjohtaminen

text: Tieteellisen tutkimuksen tarkoituksena on kuvata, selittää ja ennustaa, miten ja miksi yritykset ja ihmiset tekevät erilaisia valintoja erilaisissa tilanteissa ja millaisiin tuloksiin ne johtavat. Tutkimus antaa yhteiskunnallisille päätöksentekijöille tietoa, työvälineitä ja viitekehyksiä yritysten ja niissä toimivien ihmisten käyttäytymisestä. Tutkijat antavat myös ohjeita ja suosituksia siitä, miten erilaisissa tilanteissa tulisi toimia haluttujen tehtävien suorittamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi.


title: Vesi

text: Veden haihtuminen vaatii paljon energiaa, ja käytännössä viilentää ihmisen ruumista. Tämän voi todeta itsekin helposti: nuolaisemalla kämmenselkää ja puhaltamalla siihen. Tämä on yksi hikoilun ja turkittomuuden etu.


title: Happi-isotooppivaihe

text: Vedessä on happea O, vesihän on HO:ta. Hapella on useita isotooppeja. Suurin osa siitä on keveintä vakaata isotooppia O-16. On myös kosmisen säteilyn synnyttämää harvinaista raskasta happea O-18. Kevythappinen vesi haihtuu helpommin kuin raskashappinen. Näin jääkaudella merissä on paljon raskashappista, O-18:aa sisältävää vettä, ja ilmakehään haihtuva vesi on kevythappista, runsaasti O-16:ta sisältävää. Koska jääkaudella lämpötilaerot napojen ja päiväntasaajan välillä ovat normaalia suuremmat, Grönlannin ja Etelämantereen jäähän kulkeutuu kylminä kausina normaalia enemmän raskasta happea O-18. Lämpimällä kaudella jäässä ja merissä on vähän raskasta happea O-18.


title: Vesivarat

text: Hydrologinen kierto tarkoittaa veden kiertoa eli sitä miten vesi monien eri vaiheiden kautta palaa takaisin mereen. Aluksi vesi haihtuu merestä, sitten se tulee alas sateena tai sumuna joko merellä tai sitten maalla. Maalla vesi voi päätyä jokiin ja järviin ja sitä kautta takaisin mereen, tapahtuipa se sitten haihtumalla tai jokea pitkin. Myös maaperään päätynyt vesi valuu hiljalleen mereen, mutta se voi kestää satoja, jopa tuhansia vuosia, jos vesi päätyy syvälle kallioperään pohjavedeksi. Hydrologisen kierron merkitys kaikkien maaeliöiden elintoiminnoille sekä ihmiselle on suuri, sillä se tuo sateita. Jos hydrologista kiertoa ei olisi, mantereet olisivat hyvin kuivia. Ihminen on nykyisin yhä useammin "sotkemassa" veden kiertoa ottaessaan kierron jostain vaiheesta vettä suuriakin määriä omiin tarpeisiinsa.


title: Aavikkoilmasto

text: Kuumassa aridissa ilmastossa valumaa ei yleensä lopulta muodostu, vaan joet kuivuvat aavikolle saavuttamatta merta kuten Okavangon suistossa Afrikassa tai laskevat umpijärviin jotka toimivat sisäisten valuma-alueiden keskuksina, joista vesi poistuu haihtumalla. Mereen kuuman aridin alueen joki voi laskea vain jos aridin alueen halki virtaava joki alkaa humidilta alueelta eikä kaikki vesi ehdi haihtua ennen merta tai joen ulottumista uudelleen humidille alueelle niin kuin on Nigerin ja Niilin tapauksessa Afrikassa.


title: Pisarointi

text:
Pisarointi on ilmiö, jossa kasvit imevät maasta kosteutta ja nostavat sen vartensa läpi lehtiin. Pisarointia tapahtuu iltaisin. Lehdistä kosteuden pitäisi haihtua, mutta jos ilmankosteus lehtien läheisyydessä on melkein 100 %, muodostuu lehtien pinnalle kastepisaroita. Pisaroinut vesi haihtuu vasta seuraavana päivänä, kun ilma lämpiää ja suhteellinen ilmankosteus pienenee.
Hyvä esimerkki pisaroinnista on poimulehden pinnalle kerääntyvät nestepisarat. Neste ei ole ilmasta tiivistynyttä kosteutta, vaan kasvin erittämää karvasta nestettä.


title: Peseytyminen avaruudessa

text: Hiusten pesu avaruusasemalla on hankalampaa, jos henkilöllä on pidemmät hiukset. Hiukset pitää kastella, ja vesi pitää harjata hiuksien läpi jotta se levittyy tasaisesti, ja sama pitää tehdä sampoon kanssa. Tämän jälkeen hiukset pyyhitään kostealla pyyhkeellä, ja veden annetaan haihtua hiuksista pois. Haihtunut vesi menee avaruusaseman veden-suodatusjärjestelmään.


title: Vesistö

text: Vesistö on hydrologian termi, joka tarkoittaa niiden sisävesien muodostamaa kokonaisuutta, jolla on yhteinen laskujoki mereen. Sateena maanpinnalle tuleva vesi haihtuu, imeytyy tai virtaa maanpintaa pitkin. Virtaava vesi keräytyy yhä suuremmaksi vesimassaksi purkautuakseen esimerkiksi joen kautta mereen. Vesistö on se sadealue, jonka vedet purkautuvat mereen saman purkauskohdan kautta. Termi vesistöalue tarkoittaa lähes sama kuin "vesistö", mutta vesistöalue voi sisältää myös kulttuurimaantieteellisen puolen. Esimerkiksi Etelä-Pohjanmaan vesistöalue koostuu jokiensa mukaan useammasta vesistöstä.


title: Tislattu vesi

text: Vesi kuumennetaan höyryllä tai sähköllä höyryksi. Nykymittapuulla veden tislaus on melko kallis toimenpide, mutta sairaaloiden höyrynkehittimien yhteydessä kannattava. Haittoina ovat kloorista (Cl) ja humuksesta syntyvät yhdisteet, jotka tislautuvat veden mukana, minkä vuoksi suurissa höyrynkehittimissä vesi on esipuhdistettu. Tislauksen jälkeen vesi voidaan kerätä esimerkiksi haponkestäviin terässäiliöihin, joista voi liueta kromia (Cr) ja rautaa (Fe). Tärkein syy veden tislaukseen on nykyisin mikrobipuhtaus. Vesi voi kuitenkin saastua myöhemmin.


title: Tieteellinen laki

text: Voidaan kysyä, miten lait (esim. ”vesi kiehuu sadassa asteessa”) tarkkaan ottaen eroavat pelkästä sattumanvaraisesta yleistyksestä (esim. ”aina kun käyn Lontoossa, sataa vettä”). Eräs lakien ominaisuus pelkkiin sattumanvaraisiin yleistyksiin verrattuna on se, että lait tukevat kontrafaktuaalisia ehtolauseita. Esimerkiksi jos ensimmäinen esimerkki esitetäänkin muodossa ”jos vesi lämmitettäisiin sataan asteeseen, se alkaisi kiehua”, sen voidaan havaita pitävän paikkansa; mutta jos jälkimmäinen esimerkki esitetään muodossa ”jos kävisin Lontoossa, sataisi vettä”, se ei ilmeisestikään pidä paikkaansa lainomaisella tavalla – Lontoossa ei sataisi vettä "siksi", että menen sinne. Kontrafaktuaalisten ehtolauseiden tukeminen on kuitenkin vain eräs lakien ominaisuus, mutta tämä ei vastaa varsinaiseen kysymykseen.


title: Haihtumisimu

text: Haihtumisimun vuoksi vesi nousee kasveihin. Vesi on koheesion vuoksi ohuina nauhoina kasvin puuosassa. Kun vesinauhan yläpäästä haihtuu ilmarakojen kautta vesimolekyylejä, nauha nousee ja alas liittyy uusia vesimolekyylejä.


title: Ninja

text: Ninjat () olivat feodaalisessa Japanissa toiminut ammattiryhmä, joiden harjoittamaa taistelutaitoa ja kulttuuria kutsutaan ninjutsuksi. Ninjojen tehtävien kirjo oli sotilaallisesti ja taisteluteknisesti ajatellen hyvin laaja. Tehtävät voidaan karkeasti jakaa kolmeen tyyppiin:Ninjat olivat palkkasotilaita, jotka myivät palveluksiaan vakoojina, palkkatappajina, tuhopolttajina ja terroristeina. Aikansa paikallisjohtajat palkkasivat ninjoja tehtäviin, jotka eivät sopineet kunnia- ja tyylisidonnaisille, avoimesti taisteluun osallistuville sotureille. Ninjutsuun erikoistuneita perheitä oli useita, ja ne olivat eniten maksavan käytettävissä.


title: Ninja Storm Power Rangerit

text: Thunder Rangerit olivat kaksi Thunder Ninja Academystä lähtöisin ollutta Power Rangeria. He olivat oikeasti adoptioveljekset, Blake ja Hunter, joille akatemian sensei Omino oli antanut morpherit, kun paha Lothor kohdisti hyökkäyksensä heidän akatemiaa vastaan. Thunder Rangerit hallitsivat ukkosen voimat. He olivat aluksi Wind Rangereiden vihollisia, koska Lothor oli uskotellut heille, että Wind Rangereiden sensei oli tappanut heidän vanhempansa. He vaihtoivat oikealle puolelle, kun heidän kuolleet vanhempansa ilmestyivät henkimuodossa kertomaan Lothorin oikeasti tappaneen heidät.


title: Lego Ninjago (animaatiosarja)

text:
Kaksoset, jotka olivat ajan elementaalimestareita, kunnes heidän voimansa vangittiin neljään aikamiekkaan. Heidän tavoitteenaan on vallata Ninjago, koska pitävät ajan voimaa suurimpana ja tärkeimpänä. He taistelivat muiden elementtimestarien puolella kärmeissotien aikaan neljäkymmentä vuotta sitten, mutta pettivätkin heidät sodan jälkeen ja yrittivät vallata Ninjagon. He katosivat aikaan hypätessään aikapyörteeseen aikamiekkojen mukana, mutta palasivat. Heillä on apunaan Great Devourerin jälkeläisistä muodostuvia, Vermillion-nimisiä samuraisotureita.
Moottoripyöräjengi, jonka tarkoituksena on herättää paha lordi Garmadon henkiin kolmen maagisen Oni-naamion voimalla.Onien ja lohikäärmeiden maailmassa asuva kansa, jonka kulttuuri perustuu lohikäärmeiden metsästämiseen ja niiden elementaalivoimien hyödyntämiseen.


title: Power Rangers Ninja Storm

text: Shane, Tori ja Dustin ovat kolme oppilasta Wind Ninja Academyssä. Eräänä päivänä akatemian sensei otti heidät puhutteluun, kun he jälleen saapuivat myöhässä ninjaharjoituksiinsa. Seuraavana päivänä akatemia kuitenkin joutui karkotetun ninjamestari Lothorin hyökkäyksen kohteeksi ja hän vangitsi kaikki ninjaoppilaat. Vain jälleen myöhästyneet Shane, Tori ja Dustin välttyivät vangitsemiselta ja he onnistuivat pakenemaan marsuksi muutetun senseinsä ja hänen poikansa Camin kanssa maanalaiseen tukikohtaan. Siellä kolmikko sai Wind Morpherit, joiden avulla he pystyivät muuttumaan Wind Rangereiksi ja suojelemaan Blue Bay Harbor -kaupunkia Lothorin hyökkäyksiä vastaan. Kun Lothor näytti pystyvänsä suurentamaan hirviöitään rangerit saivat käyttöönsä Ninjazordit, jotka pystyi yhdistymään Storm Megazordiksi.


title: Power Rangers Ninja Stormin viholliset

text: Lothor, syntymänimeltään Kiya Watanabe, oli paha ja aiemmin Maapallolta karkotettu ninjamestari. Hänen tarinansa kerrottiin kauden puolivälissä kolmiosaisessa jaksossa "The Samurai's Journey". Kun Cam Watanabe matkusti ajassa taaksepäin etsimään suuren voiman lähdettä, hän tapasi vanhempansa teini-ikäisinä ja sai tietää, että hänellä oli myös Kiya niminen setä. Kiya suhtautui välinpitämättömästi ninja-akatemian sääntöihin toisin kuin hänen kaksoisveljensä Kanoi. Kukaan ei kuitenkaan tiennyt, että Kiya halusi varastaa samurai-amuletin (suuren voiman lähteen) Camin äidiltä. Hän yritti lavastaa Camin varkaaksi, mutta Kanoi pilasi veljensä suunnitelman ja ilmiantoi hänet. Totuuden paljastuttua seurasi taistelu Camin ja Kiyan välillä, jonka Cam voitti. Akatemian sensei karkotti Kiyan sen jälkeen Maapallolta. Camille paljastui kauhea totuus sedästään, kun hän ennen karkottamistaan huusi "Otan itselleni muinaisen pahuuden soturin nimen. Tästä hetkestä lähtien minut tunnetaan nimellä Lothor!" Hän myös vannoi kostavansa karkotuksensa joskus veljelleen. Wind Ninja Academyn oppilaana hän piti yllään keltamustaa univormua, jonka perusteella hän opiskeli maa-elementtiä.


title: Ninja Storm Power Rangerit

text: Ninja Storm Power Rangerit ovat kuvitteellinen ryhmä supersankareita vuoden 2003 Power Rangers -sarjassa "Power Rangers Ninja Storm". Ninja Storm Power Rangerit koostuivat kahdesta erillisestä ryhmästä; Wind Rangereista, jotka olivat Wind Ninja Academyn oppilaita ja Thunder Rangereista, jotka olivat Thunder Ninja Academyn oppilaita. Alun vihamielisyyksien jälkeen he alkoivat työskennellä yhdessä. Myöhemmin rangereihin liittyi vielä Vihreä Samurai Ranger.


title: Ninja Storm Power Rangerit

text: Ninjakoulutuksensa ansiosta Torilla oli lukuisia supervoimia jo ennen rangeriksi tulemistaan. Muiden ninjojen tavoin Torilla oli kykynä yli-inhimillinen nopeus ja hän osasi liikkua silmää nopeammin. Hän pystyi myös hyppäämään korkeammalle kuin tavalliset ihmiset, pysymään ihmisten huomaamattomissa ja vastustamaan mielenhallinta- ja manipulointiyrityksiä. Ninjataitojen avulla Tori hallitsi vesi-elementtiä. Hän pystyi kävelemään veden päällä aivan kuten maalla, käyttämään vesiryöppyjä hyökkäyksinään ja manipuloimaan ja muutenkin ohjaamaan vettä. Hän pystyi muun muassa luomaan vedestä muodostelmia. Sinisenä rangerina Tori turvautui vihollisten voittamisessa veteen ja hän ohjasi zordinaan Dolphinzordia. Lothorin häviön jälkeen Torista tuli kouluttaja Wind Ninja Academyssä.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Kun Rito Revolto onnistui tuhoamaan rangereiden käyttämät Thunderzordit he lähtivät etsimään Ninjoria, joka antoi heille vielä Thunderzordejakin voimakkaammat Ninjazordit. Ne perustuivat nykyaikaisiin eläimiin. Toisin kuin monet Thunderzordeista, Ninjazordit olivat Dinozordien tapaan hyödyllisiä taisteluissa yksinkin. Ninjazordeja käytettiin taistelussa Zeddin ja Ritan hirviöitä vastaan kolmannen tuotantokauden ensimmäisellä puoliskolla. Ninjazordien käyttöä vähennettiin, kun rangerit saivat käyttöönsä vielä niitäkin tehokkaammat Shogunzordit. Ninjazordit eivät koskaan tuhoutuneet, mutta niistä tuli myöhemmin käyttökelvottomia, kun Zedd ja Rita tuhosivat rangereiden ninjakolikot (koska Ninjazordit saivat voimansa niistä). Ninjazordeista näytettiin myös niiden ohjaamoja, jota oli Thunderzordien tapauksessa tehty vain Red Dragon Thunderzordin kohdalla. Myöhemmin kolmannen tuotantokauden toisella puoliskolla käytetyissä Shogunzordeissa oli samanlaiset ohjaamot, paitsi vaaleanpunainen ranger joutui jakamaan Valkoisen Shogunzordin valkoisen rangerin kanssa.


title: Ninja Storm Power Rangerit

text: Tori Hanson oli Sininen Wind Ranger. Tori oli ryhmän herkin jäsen, mutta samalla myös hieman poikatyttömäinen. Hän oli aina uskollinen ystävilleen, mutta puolusti tarvittaessa Camia, kun muut rangerit piikittelivät häntä. Tori pyrki sopimaan riidat puhumalla nyrkkien sijasta. Tori Hanson oli vedessä kuin omassa elementissään. Hän harrasti vapaa-ajallaan lainelautailua ja oli opetellut Wind Ninja Academyssä vesipohjaisia taistelumenetelmiä. Hän oli ihastunut myös Blake Bradleyyn, Navy Thunder Rangeriin. Blake tunsi selvästi samoin, mutta suhteen ei koskaan nähty etenevän pidemmälle.


title: Ninja

text: Ninjat ovat suosittuja hahmoja esimerkiksi toimintaelokuvissa. He ovat usein olleet myös parodian aiheena. Monissa videopeleissä, esimerkiksi tappelupeleissä on myös ninjoja, jotka ovat usein nopeita, sekä taitavia taistelijoita. Populaarikulttuurin teoksissa ninjoilla on usein yliluonnollisia kykyjä, kuten juokseminen veden päällä tai ylös seiniä pitkin. Esimerkkejä ninjoista populaarikulttuurissa:


title: Mustan tikarin veljeskunta

text: Vampyyrit näyttävät täysin ihmisiltä, joskin miehet ovat todella kookkaita. Silmät saattavat olla erikoisen väriset. Vampyyreilla on hyvä kuulo ja näkö eivätkä he pysty kulkemaan päivällä ulkona. Poikkeuksena jotkut puoliveriset vampyyrit (toinen vanhemmista ihminen). Toisin kuin yleensä, nämä vampyyrit voivat syödä ihmisten ruokaa ja juoda tavallisia juomia. Tosin vain vampyyrin veri pitää heidät täysissä voimissaan ja vahvoina. Ilman sitä vampyyri heikkenee ja lopulta kuolee. Jos vampyyri antaa toisen vampyyrin juoda vertaan, hän pystyy sen jälkeen aistimaan tämän kaikkialta. Vampyyrit pystyvät myös "välähtämään" paikasta toiseen ajatuksen voimalla. Tätä kutsutaan kirjoissa dematerialisoitumiseksi. Lisäksi vampyyrit pystyvät esimerkiksi poistamaan muistoja ihmisten mielestä.


title: Vampyyri

text: Vampyyri on mytologiaan, kansanperinteeseen ja nyttemmin populaarikulttuuriin kuuluva olento, joka tyypillisesti syntyy henkiin heränneestä ruumiista ja juo ihmisten tai eläinten verta tai elinvoimaa. Tarujen mukaan etenkin elämänsä aikana erityistä julmuutta osoittavat, muita kaltoin kohtelevat ihmiset muuttuvat vampyyreiksi, joilla on ehtymätön verenhimo. Vampyyrillä on usein yliluonnollisia voimia kuten kyky muodonmuutokseen. Vampyyritarinoita on esiintynyt ympäri maailman ja kaikkina aikakausina.


title: Houkutus (kirjasarja)

text: "Houkutuksen" vampyyrit eroavat usealla tavalla perinteisistä myyttien vampyyreista. Kirjasarjan vampyyreilla ei esimerkiksi ole torahampaita vaan pelkästään erityisen terävät ja vahvat hampaat. Vampyyrit eivät tuhoudu auringonvaloon joutuessaan, mutta auringonvalossa niiden iho kimaltaa säkenöivästi. Vampyyrien ei tarvitse juoda ihmisverta, ja ne voivat pysyä elossa vain metsästämällä eläimiä ja juomalla näiden verta. Meyer on kertonut vampyyriensa erilaisuuden johtuvan siitä, ettei hän ensimmäistä osaa vielä kirjoittaessaan tiennyt paljoakaan perinteisestä vampyyrimytologiasta. Saatuaan tietää kirjansa julkaistavan hän luki lisää vampyyrimytologiasta, mutta ei enää siinä vaiheessa halunnut muuttaa jo kehittämiään hahmoja. Sarjan vampyyrit ovat lisäksi kuolemattomia, usein erittäin kauniita ja niillä voi olla erityiskykyjä, kuten ajatusten lukeminen tai tulevaisuuden näkeminen.


title: Luettelo Houkutus-sarjan hahmoista

text: Volturit ovat vampyyriryhmä, joka asuu Volterrassa, Italiassa. He ovat kuin vampyyrien "kuninkaallisia", jotka ovat eläneet yli 3 000 vuotta ja toimivat kuin poliisit vahtien, että vampyyrien olemassaolo pysyy salassa ihmisiltä. Volturien vartiosto koostuu 32 jäsenestä. He lähettävät usein muita matkustamaan Volterrasta estääkseen yli-intoilevia ryhmiä ja pettureita paljastamasta lajiaan. Heitä suojelee muutama voimakas vampyyri, jotka on otettu joukkoon voimiensa ja taitojensa takia. Carlisle on kerran viipynyt ryhmän vieraana, mutta lähti, koska ei halunnut satuttaa ihmisiä, vaan perusti oman ryhmänsä Yhdysvaltoihin. Kun Edward "Uudessakuussa" lähtee Italiaan tapaamaan Voltureita ja Bella saapuu pelastamaan Edwardin itseltään, Volturit tajuavat, että Bella tietää heidän salaisuutensa. Salaisuuden säilyttämiseksi Volturit päättävät, että Bella täytyy joko muuttaa vampyyriksi tai tappaa. He päästävät Bellan kuitenkin menemään kun saavat lupauksen, että hänestä tulee pian vampyyri. "Aamunkoissa" Irina-niminen vampyyri varoittaa Voltureita Bellan ja Edwardin tyttärestä, Renesmeestä, jota hän luulee kuolemattomaksi vampyyrilapseksi. Volturit matkustavat Forksiin tuhoamaan Renesmeen ja muut Cullenit, mutta lähtevät ymmärtäessään Nahuelin (toisen puolivampyyrin) kertomuksen ansiosta, ettei puolivampyyreista ole uhkaa vampyyreille. Volturit ovat kutsuneet Carlislen, Edwardin, Alicen, Katen, Benjaminin, Zafrinan ja Bellan liittymään heihin, mutta kaikki ovat kieltäytyneet.James on verenhimoinen vampyyri, joka esiintyy kirjasarjan ensimmäisessä osassa "Houkutus". Ihmisverta juova James, hänen tyttöystävänsä Victoria ja Laurent sattuvat paikalle Cullenin perheen viettäessä aikaa Bellan kanssa ja James ottaa tytön uudeksi saalistuskohteekseen. Hän alkaa jäljittää tyttöä, joka pakenee Arizonaan, Phoenixiin. James löytää Bellan kotiin ja hämää häntä puhelinsoitolla tulemaan vanhalle balettistudiolle. Bella huomaa joutuneensa ansaan ja yrittää paeta, mutta ei pysty taistelemaan vampyyria vastaan. Edward ja muut Cullenit löytävät studiolle, mutta James on jo ehtinyt purra Bellaa. Edward saa kuitenkin imettyä myrkyn Bellasta, joka pysyy ihmisenä. James otetaan kiinni, ja Cullenit tuhoavat hänet ainoalla keinolla, jolla vampyyrin voi tappaa. He repivät Jamesin palasiksi ja polttavat jäänteet. Myöhemmissä osissa Jamesin entinen rakastettu Victoria yrittää kostaa Jamesin kuoleman Culleneille ja Bellalle. James on myös jäljittäjä, ja hänellä on "tappava" hajuaisti. Ainoat jotka ovat selvinneet Jamesin tuholta ovat Alice ja Bella. Vuonna 2008 tehdyssä elokuvassa "Twilight – Houkutus" Jamesia esittää Cam Gigandet.


title: Vampyyri

text: Jos vampyyriksi epäillyn tai muuttuvaksi pelätyn paluu halutaan estää, voidaan ruumis haudata tienristeykseen tai vatsalleen, ja isketään vaarna sen läpi maahan. Vampyyrin voi yleensä tappaa survaisemalla puuvaarnan sen sydämen tai navan läpi, polttamalla sydämen tai leikkaamalla pää irti. Poltetun sydämen tuhka pitää heittää jokeen tai sekoittaa veteen ja juoda. Krusifiksi, villiruusu, okaat (erityisesti orapihlaja), vihkivesi ja paksut valkosipuliköynnökset ehkäisevät tarinoiden mukaan vampyyrien saapumista taloon.


title: Karin (manga)

text: Veri merkitsee tarinan vampyyreille elämäävaikka he eivät surmaa tai muuta puremaansa itsensä kaltaisiksi. He eivät kestä päivänvaloa Valkosipuli ei vaikuta, mutta herkän hajuaistin takia sen löyhkä on sietämätöntä. Vampyyrit saattavat myös kuolla vanhuuttaan jos he menettävät elämänhalunsa. He saavat lapsia, mutta vähenevät heikon syntyvyyden vuoksi. Lääke tähän on yksinkertainen ja samalla esimerkki tarinan huumorista; avioparien pitäisi nukkua samassa arkussa.


title: Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

text: ”Vampyyri” esiintyy sarjakuvassa "Muumit ja vampyyri" sekä Muumilaakson tarinoiden jaksossa "Vampyyri". Se on pieni, herttainen ja söpö eläinhahmo, jota muumit luulevat eläintarhasta karanneeksi vampyyrilepakoksi. Muumimamma ottaa ”vampyyrin” lemmikikseen, vaikka muut pelkäävät sitä. Myöhemmin se pääsee vahingossa irti Vilijonkan talossa. Lopuksi vampyyri paljastuu tavalliseksi lepakoksi.


title: Vampyyri

text: Epämuodostumat ja muut poikkeamat kasvoissa tai kehossa ovat mahdollisesti antaneet vaikutteita vampyyrimyyttiin. Kristinusko on aikanaan vahvistanut käsitystä siitä, että tietyllä tavalla synnissä kuollut ihminen voisi paholaisen vaikutuksesta joutua jatkamaan maanpäällistä vaellustaan muita vainoten. Toiseksi vampyyrimyyttien aiheuttajaksi on usein arveltu harvinaista perinnöllistä veritautia porfyriaa, joka aiheuttaa muun muassa vahvaa valonarkuutta ja jonka yleinen oire on anemia. Varsinaisia todisteita porfyrian yhteydestä vampyyrimyyttiin ei kuitenkaan ole, eikä selitystä pidetä enää yhtä uskottavana kuin aiemmin, kun sairauden esimerkiksi virheellisesti luultiin helpottuvan verta juomalla. Vampyyrien valonarkuus ei myöskään niinkään kuulu alkuperäisiin myytteihin, vaan on modernia perua. Myös vesikauhua eli raivotautia on pidetty mahdollisena vampyyrimyyttien syynä.


title: Viides maailmanvalta

text: "Viides maailmanvalta" kertoo vampyyreistä, mutta perinteisestä tavasta poiketen. Pelevinin teoksessa vampyyrit ovat maailmaa hallitseva eliittiluokka, viides maailmanvalta, joka aikanaan jalosti ihmisen apinasta karjaeläimekseen. Vampyyrien ravintona ei kuitenkaan ole veri, vaan "bablos", rahan lopullinen olomuoto, jota ihminen ”raha-rauhasellaan” tuottaa ja joka on ihmisen elinvoiman tiiviste. Ihmiset itse ovat tästä kaikesta tietämättömiä, ja vampyyrit hallitsevat heitä glamourin ja diskurssin avulla. "Glamour" tähtää siihen, että ihminen tuntee itsensä riittämättömäksi ja siitä syystä jatkuvasti tavoittelee ja tuhlaa rahaa siihen, mitä kiiltävät mainokset tarjoavat. "Diskurssi" puolestaan asettaa ihmisten ajattelulle rajat, jotteivät he ala lähestyä totuutta maailman todellisesta järjestyksestä.


title: True Blood

text: Vampyyrit ovat ilmoittaneet olemassaolostaan ihmisille, kun Japanissa on keksitty tapa valmistaa keinotekoista verta. Päähenkilö Sookie Stackhouse (Anna Paquin) on tarjoilija, jolla on telepaattisia kykyjä. Hän rakastuu vampyyri Bill Comptoniin (Stephen Moyer) ja joutuu samalla vaaroihin. Sarjassa seurataan Sookien ja hänen läheistensä ihmissuhteita, kaupungin rikoksia ja mysteerejä sekä vampyyrien pyrkimyksiä sopeutua yhteiskuntaan.


title: Suomi

text: Tammikuun 1918 aikana keväästä 1917 lähtien kiihtynyt vastakkainasettelu kärjistyi punaisten ja valkoisten väliseksi sisällissodaksi 27. tammikuuta 1918. Suomi jakaantui Kansanvaltuuskunnan Etelä-Suomea Helsingistä käsin hallitsemaan punaiseen Suomeen ja Suomen Senaatin Keski- ja Pohjois-Suomea Vaasasta käsin hallitsemaan valkoiseen Suomeen. Sisällissodassa valkoiset saivat merkittävää tukea keisarilliselta Saksalta ja punaiset Neuvosto-Venäjän bolševikeilta. Sotaan osallistui vajaat 200 000 suomalaista ja noin 20 000 ulkomaista sotilasta. Suomalaisarmeijoissa merkillepantavaa oli alaikäisten lapsisotilaiden suuri osuus, ja myös naisten osallistuminen sotaan. Valkoiset voittivat sodan. Tämä oli seurausta punakaartien alkeellisesta taistelutaidosta, saksalaisten laatuyksiköiden ja suomalaisjääkäreiden antamasta sotilaallisesta tuesta Vaasan senaatille ja sen käytössä olleista ammattiupseereista, jotka mahdollistivat heikosti koulutettujen suojeluskuntien ja asevelvollisten joukkojen tehokkaamman käytön. Valkoisen armeijan voittoon päättynyt taistelu Tampereen kaupungista ja Saksan armeijan osastojen maihinnousut Hangossa ja Loviisassa sekä saksalaisten suorittama Helsingin valtaus olivat sodan kannalta ratkaisevat tapahtumat. Sodan molemmat osapuolet harjoittivat poliittista terroria yhtenä sodankäynnin muotona. Terrorissa sai surmansa kaikkiaan noin 11 000 – 13 000 uhria. Sodan jälkeen noin 70 000 punaista ja punaiseksi epäiltyä suljettiin vankileireille, valtiorikosoikeuksien tuomittaviksi. Vuoden 1918 sisäisen sodan romahduttaman elintarviketilanteen ja hävinneen osapuolen huonon kohtelun vuoksi leireillä menehtyi kesän 1918 aikana nälkään ja tauteihin (erityisesti espanjantautiin) noin 13 000 henkeä. Sisällissodassa sai surmansa kaikkiaan noin 37 000 ihmistä.


title: Suomen sisällissota

text: Kriisi huipentui tammikuun lopussa vuonna 1918 sisällissotaan punaisten ja valkoisten välillä. Punaiset hallitsivat Etelä-Suomea, valkoiset Keski- ja Pohjois-Suomea. Molempien osapuolten sotilaallinen vahvuus oli noin 80 000 sotilasta. Valkoisia saapui tukemaan lisäksi Saksan armeijan 13 000 sotilaan vahvuiset joukot. Venäjä tuki punaisia pääosin luovuttamalla punakaarteille aseita.


title: Suomen sisällissota

text: Vakavien koulutuksellisten puutteiden lisäksi valkoisen armeijan johto arvioi, että valkoisten sotilaiden, erityisesti Keski- ja Pohjois-Suomen pientilallisten, motivaatio käydä sotaa suomalaisia punaisia vastaan saattaisi olla heikko. Siksi sotapropagandassa korostettiin voimakkaasti, että taistelua käytiin lähinnä Venäjän armeijan ”punaryssiä” vastaan, ja sodan loppuvaiheessa painotettiin entistä näkyvämmin taistelun vapaussota-aspektia. Toisaalta valkoisessa Suomessa asetettu asevelvollisuuslaki peitti vastustusta, mutta lähes 30 000 valkoisen Suomen asevelvollisuusikäistä, ilmeisesti työväenliikkeen kannattajiin kuulunutta miestä, jäi saapumatta kutsuntoihin. Siten valkoisesta armeijasta oli karsiutunut merkittävä määrä heikoimman taistelumotivaation omanneita miehiä, ja lisäksi Etelä-Suomen ulkopuolisen alueen väestössä työväenliikettä ja sosialismia vastustettiin voimakkaasti myös kristillisen uskonnollisuuden perusteella.


title: Suomen sisällissota

text: Vuoden 1918 sota oli ”rautatiesotaa”, koska rautatiet olivat tärkein suurten joukkojen siirtoreitti. Siksi osapuolet taistelivat tärkeiden asutuskeskusten hallussapidon lisäksi keskeisten rautateiden solmukohtien hallinnasta (mm. Haapamäki, Tampere, Kouvola ja Viipuri). Sekä puna- että valkokaartien vahvuus oli sodan aikana 50 000–90 000 sotilasta. Punakaartit koostuivat pääosin vapaaehtoisista joukoista. Valkoisten puolella taisteli 11 000–15 000 vapaaehtoista. Loput olivat 18. helmikuuta 1918 valkoisessa Suomessa voimaan tulleen yleisen asevelvollisuuden kautta koottuja joukkoja. Molemmissa kaarteissa vapaaehtoisten tärkeimmät motiivit liittymiseen olivat taloudelliset tekijät, kuten muonitus ja palkka, sekä aatteellisuus ja lisäksi ympäristön paine mutta myös painostus. Punaisten puolella kaartien erikoisuutena olivat lähinnä teollisuuspaikkakunnilla perustetut nais(tyttö)komppaniat, joissa taistelivat Suomen historian ensimmäiset naissotilaat (noin 2 000 naista). Toinen erikoispiirre joukoissa molemmin puolin rintamaa oli alaikäiset, pääosin 15–17-vuotiaat lapsisotilaat, joihin punaisella puolella kuului myös tyttöjä. Suomen valkoisen armeijan selkärangan muodostivat talonpojat ja sivistyneistö. Suomen punaisessa kaartissa taisteli lähinnä taajamien työväestöä ja maaseudun vähävaraisia.


title: Suomen sisällissota

text: Punaisen ja valkoisen Suomen välinen epäyhtenäinen rintama asettui sodan hajanaisessa alkuvaiheessa karkeasti ottaen linjalle Pori–Ikaalinen–Kuru–Vilppula–Länkipohja–Padasjoki–Heinola–Mäntyharju– Savitaipale–Lappeenranta–Antrea–Rautu. Molemmilla puolilla rintaman taakse jäi vastustajan haltuun paikkakuntia, jotka puhdistettiin vihollisista helmikuun 1918 kuluessa. Valkoisessa Suomessa punaisia tukikohtia olivat Oulu, Tornio, Kemi, Raahe, Kuopio ja Varkaus. Punaisessa Suomessa valkoisten hallintaan jäivät Uusikaupunki, Siuntio-Kirkkonummi ja Porvoon seutu.


title: Suomen sisällissodan nimet

text: Luokkasota-nimityksellä on haluttu kertoa lähinnä poliittisesta ja aatteellisesta näkökulmasta, että sodan osapuolet edustivat eri yhteiskuntaluokkia. Yksinkertaistettuna voidaan sanoa, että valkoiset taistelivat porvarien ja maanomistajien johdolla ja punaisen armeijan selkärangan muodostivat teollisuus- ja maatyöläiset. Toisaalta valkoisessa armeijassa oli myös työläisiä ja punaisia vastaan taistelleen Saksan armeijan joukoissa oli työväestöön kuuluneita rivimiehiä. Lisäksi osa SDP:n johdosta oli alun perin porvaristaustaisia ja punaisella puolella taisteli joitakin säätyläistaustaisia Venäjän armeijan upseereita. Politisoitua, marxilaislähtöistä ja punaiseen totuuteen perustuvaa luokkasota-nimeä on käyttänyt ennen kaikkea äärivasemmisto ja sitä pidetään nykyisin Suomen historian myyttinä. Toisaalta luokkasota-nimitystä on käytetty myös epäpoliittisessa ja neutraalissa mielessä kuvaamaan suomalaisten välisiä sosiaalisia ristiriitoja ja jakautumista sääty-yhteiskunnan pohjalta.


title: Suomen sisällissota Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla

text: Raahessa oli noin 230 venäläisen sotilaan varuskunta, jonka edustajat kävivät 30. tammikuuta tuloksettomiksi jääneitä neuvotteluja valkoisten kanssa. Illalla venäläiset kokoontuivat Raahen työväentalolle, jonne saapui myös 70 punakaartilaista. Suojeluskuntalaiset hyökkäsivät kaupunkiin 1. helmikuuta, jolloin punakaarti oli jo hajaantunut, eivätkä venäläisetkaan tehneet vastarintaa. Seuraavana päivänä alkaneesta Oulun taistelusta sen sijaan tuli koko sodan siihenastisista yhteenotoista verisin. Se vaati kaikkiaan 33 valkoisen, 26 punaisen ja kahdeksan siviilin hengen, mutta taistelusta suurimmaksi osaksi sivussa pysytelleitä venäläisiä kaatui vain yksi. Yhteenotto olisi mahdollisesti vältetty kokonaan, mikäli osapuolet olisivat pysyneet ennen taistelua sovitussa neuvotteluratkaisussa.


title: Puolan Legioona Suomessa

text: Liittoon kuului 1 700 sotilasta ja 37 upseeria. Päämiehenä toimi vänrikki Stanisław Robert Prus-Bogusławski. Erityisesti Viipurissa liiton toiminta oli voimakasta. Muutamaa päivää ennen sisällissodan puhkeamista Viipurissa ollut kolmisataamiehinen puolalainen pataljoona tarjosi sotilaallista apuaan suomalaisten valkoisten melko heikoille joukoille, ns. maalaispataljoonalle, mutta tarjous torjuttiin. Vaikka puolalaisiin ei luotettu, suurin syy avun torjumiseen oli ilmeisesti valkoisten pelko siitä, että punaiset väittäisivät myöhemmin puolalaisten auttaneen valkoiset voittoon. Puolalaiset tarjoutuivat myös luovuttamaan aseensa Viipurin valkoisille, mutta neuvottelut jäivät kesken taisteluiden puhjetessa. Puolalaiset sotilaat ottivat oma-aloitteisesti osaa Viipurin kahakkaan 22. tammikuuta 1918, jolloin he taistelivat venäläistä sotaväkeä vastaan ja suojasivat näin valkoisten perääntymistä kaupungista. Puolalaiset olivat kertomansa mukana myös sisällissodan alla riisuneet aseista Suomesta poistuneita venäläisiä sotilaita ja luovuttaneet heidän aseitaan Karjalan suojeluskunnille.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Osapuolet kohtasivat ensimmäisen kerran 21. maaliskuuta, ja seuraava taistelu käytiin Tuntsajoen varrella kolme päivää myöhemmin. Valkoisten saavuttama voitto muodostui merkittäväksi, sillä onnistuivat estämään punaisia saamasta tukikohtaa Suomen puolelta. Toisaalta punaiset luopuivat samaan aikaan omista hyökkäyssuunnitelmistaan Venäjän hallituksen painostuksesta. Taustalla oli Saksan ja Neuvosto-Venäjän solmima Brest-Litovskin rauhansopimus, jota bolševikit eivät halunneet vaarantaa Saksan liittolaisina olleita valkoisia vastaan tehdyillä hyökkäyksillä. Tämän jälkeen koillisrintamalla käynnistyi valkoisten hyökkäysvaihe, jota jatkui aina 18. huhtikuuta saakka. Punaiset onnistuivat kuitenkin pysäyttämään heidän etenemisensä, ja näin taistelut päättyivät ratkaisemattomaan. Valkoiset menettivät koillisrintaman taisteluissa 45–60 ja punaiset 25–50 kaatunutta. Venäjälle jääneistä punakaartilaisista muodostettiin kesäkuussa 1918 brittien alaisuudessa toiminut Muurmannin legioona, jonka miehet kotiutettiin Suomeen syksyllä 1919.


title: Suomen sisällissota

text: Lopulta vain 7 000–10 000 venäläissotilasta, osa Suomessa jo olleita ja osa maahan sodan aikana Pietarista tulleita, oli eri tavoin aktiivisia vuoden 1918 sodassa. Merkittäviä venäläisosastoja ei sotatoimiin saatu suostuteltua, sillä vain 1 000–4 000 sotilasta taisteli 100–1 000 miehen osastoina ajoittain eri puolilla rintamia. Toisaalta helmikuun 1918 loppupuoliskolle asti joitakin venäläisiä upseereita toimi punakaartien sotatoimien johdossa: eversti Mihail Svetšnikov Länsi-Suomessa ja I. Jeremejev Itä-Suomessa. Venäläisten ja suomalaisten välinen yhteistyö sujui kuitenkin huonosti muun muassa kieliongelmien ja keskinäisen epäluottamuksen takia. Punaisten hyökkäysvaiheen aikana helmikuun alusta maaliskuun puoleenväliin asti rintamalinja ei siirtynyt juuri lainkaan pohjoisemmaksi, vaikka valkoisten taistelukyky oli tuolloin heikoimmillaan.


title: Gemäldegalerie

text:
Gemäldegalerie on Berliinissä sijaitseva taidemuseo, jossa on maailman suurimpiin kuuluva kokoelma 1300−1800-lukujen taidetta. Preussin kuninkaallisesta taidekokoelmasta alkunsa saanut kokoelma avattiin yleisölle alun perin vuonna 1830 nykyisen Altes Museumin tiloissa. Kokoelma kasvoi kansainväliseen kuuluisuuteen sen johtajana vuosina 1890–1920 toimineen Wilhelm von Boden aikana, ja vuodesta 1904 se oli näytteillä Kaiser-Friedrich-Museumin (nyk. Bode-museo) tiloissa. Kokoelma ja rakennus kärsivät pahoja vaurioita toisessa maailmansodassa, jolloin yli 400 taideteosta tuhoutui tai katosi. Kylmän sodan aikana kokoelma jakautui kahtia, kun Itä-Saksaan jääneet teokset jätettiin Bode-museoon ja Länsi-Saksaan päätyneet siirrettiin Dahlemin museoihin. Saksojen yhdistymisen jälkeen kokoelmat yhdistettiin ja uusi museorakennus valmistui Kulturforumille vuonna 1998.
Gemäldegaleriessa on esillä muun muassa Peter Paul Rubensin, Rembrandtin, Rafaelin ja Caravaggion mestariteoksia.


title: Altes Museum

text: Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Karl Friedrich Schinkel ja se rakennettiin vuosina 1825–1830. Ennen alueen muiden museoiden valmistumista se tunnettiin nimellä Preussin kuninkaallinen museo. Museo sijaitsee Lustgartenin aukion pohjoissivulla, ja se muodosti aikoinaan vastaparin aukion toisella laidalla sijainneelle Berliinin kaupunkilinnalle. Tasakattoisessa museorakennuksessa on vain kaksi kerrosta. Schinkel piti kreikkalaisen temppelin tyyliin rakennettua uusklassista museorakennusta parhaana työnään. Rakennuksen julkisivua hallitsee 18 joonialaisen pylvään reunustama esihalli, jonka katolle on sijoitettu 18 Preussin kotkaa. Museon keskellä on Rooman Pantheonia muistuttava suuri rotunda, jota kiertää 20 korinttilaista pylvästä ja johon on sijoitettu antikin marmoriveistoksia. Rakennuksen edessä olevaa pääportaikkoa reunustaa kaksi veistosta, Albert Wolffin "Leijonasoturi" (1858) ja August Kissin "Taisteleva amatsoni" (1842). Julkisivun yläosassa lukee latinaksi ”"Fridericus Guilelmus III studio antiqvitatis omnigenae et artium liberalium museum constituit MDCCCXXVIII"” (”Fredrik Vilhelm III perusti muinaisajan kaikkien muotojen tutkimuksen ja vapaan taiteen museon 1828”). Rakennus vaurioitui toisessa maailmansodassa, ja sen kunnostustyöt valmistuivat vuonna 1966.


title: Olli Seppänen

text: Seppäsen töitä on nähtävillä muun muassa Aineen taidemuseon, Kemin taidemuseon ja Oulun taidemuseon kokoelmissa ja hänen luonnoksiaan ja esineistöään on esillä Säräisniemen kotiseutumuseossa yhdessä hänen sukulaisensa ja ystävänsä taidemaalari Paavo Leinosen luonnoksien ja esineistön kanssa. Erityisesti Oulun taidemuseolla on huomattava kokoelma Seppäsen teoksia eri vuosikymmeniltä. Internetistä kuvia Seppäsen teoksista löytyy muun muassa Oulun taidemuseon omakuvagalleriasta.


title: Kuvataiteiden museo (Budapest)

text:
Kuvataiteiden museon muinaisen Egyptin taidetta käsittelevässä kokoelmassa on lähes 4 000 esinettä, ja se on yksi Keski-Euroopan laajimmista taidemuseoista. Kokoelma on kerättyä unkarilaisten kaivauksilta Egyptin keskiosista 1900-luvun alun, Nubian vuoden 1964 ja Theban vuoden 1983 kaivauksilta. Antiikin kokoelmassa on yli 5 000 esinettä kreikkalaisilta, roomalaisilta ja etruskeilta. Kokoelmaan kuuluu muun muassa marmoripatsaita, tekstiilejä ja keramiikkaa.
Vanhan taiteen kokoelmassa on noin 3 000 maalausta monilta merkittäviltä taiteilijoita. Italialaisten maalareiden tauluja on vanhoilta mestareilta Giottolta ja Ducciolta sekä renessanssitaiteilijoilta Rafaelilta, Giorgionelta, Tizianilta, Tintorettolta ja Paolo Veroneselta. Alankomaalaista taiteilijoista edustettuna ovat muun muassa Pieter Brueghel vanhempi, Antoon van Dyck, Jacob Jordaens ja Frans Hals. Espanjalaisen taiteen osasto on yksi Euroopan suurimpia, ja siihen kuuluu El Grecon, Diego Velázquezin ja Francisco de Goyan tauluja. Saksalaista ja itävaltalaisista taiteilijoista löytyy teoksia Hans Holbein vanhemmalta, Albrecht Dürerilta ja Franz Anton Maulbertschilta. Ranskalaisia maalauksia ei ole aivan yhtä paljon edustettuna kuin muita, mutta niiden joukossa on Nicolas Poussinin ja Claude Lorrainin teoksia. Brittimaalareista museossa on Joshua Reynoldsin ja John Constablen teoksia.


title: Paavo Leinonen

text: Kirkollisten kohteiden lisäksi Leinosen teoksia löytyy muun muassa Aineen taidemuseon, Kemin taidemuseon ja Ateneumin kokoelmista ja hänen luonnoksiaan ja esineistöään on esillä Säräisniemen kotiseutumuseossa yhdessä hänen sukulaisensa ja ystävänsä taidemaalari ja taidegraafikko Olli Seppäsen luonnoksien ja esineistön kanssa. Erityisesti Oulun taidemuseolla on huomattava kokoelma Leinosen teoksia eri vuosikymmeniltä.


title: Muzeum Sztuki

text:
Toisen maailmansodan jälkeen museo sai uudet tilat, sekä vuonna 1950 valtion hyväksynnän ja nykyisen nimensä. Museo toimi myös sodan jälkeen läheisessä yhteistyössä taiteilijoiden kanssa. Vuonna 1957 saatiin eri nykytaiteen suuntauksia edustavien kansainvälisten avantgarde-taiteilijoiden teoksia Pariisista. Vuonna 1975 lontoolaisen taidegallerian omistaja lahjoitti nuorten brittiläisten taiteilijoiden teoksia museolle. Joseph Beuys vieraili museossa vuonna 1981 ja lahjoitti yli tuhat teostaan osaksi museon arkistoa Polentransport-tapahtumassa. Samana vuonna Solidaarisuus-liike tallensi pysyvästi kansainvälisen taiteilijatapahtuman kokoelman teoksia museolle. Vuonna 1982 aloitettiin yhteistyö amerikkalaisten taiteilijoiden, ruotsalaisen Pontus Hultenin ja varsovalaisen Foksal-gallerian kanssa.
Museo katsoo tehtäväkseen luoda nykykatsojalle edellytyksiä viestiä menneiden ja nykyisten sukupolvien taideteosten kanssa, sekä sen kautta herättää heidän kykynsä tarkastella, ymmärtää ja tuntea itsenäisesti ympäröivää todellisuutta. Museo edistää taidetta oleellisena sosiaalisen elämän osana, joka saa ihmisten olemassaolon täydellisemmäksi ja arvokkaammaksi.


title: Museumsinsel

text:
Neues Museum ("Uusi museo") sijaitsee Altes Museumin takana, ja se valmistui vuonna 1859. Sen on suunnitellut Schinkelin oppilas Friedrich August Stüler. Neues Museum tuhoutui lähes täysin toisessa maailmansodassa, vain osa ulkoseinää säilyi, ja se avattiin jälleen yleisölle lokakuussa 2009, kun rakennustyöt olivat valmistuneet ja esineet siirretty paikalleen. Museossa on esillä kuten ennen sotaakin, egyptiläistä ja esihistoriallisia kokoelmia, muun muassa kuningatar Nefertitin rintakuva.
Alte Nationalgalerie ("Vanha kansallisgalleria") valmistui 1876 arkkitehtina August Stüler. Sen tarkoituksena oli esitellä 1800-luvun taidetta, jonka pankkiiri Joachim H. W. Wagener oli lahjoittanut. Kokoelma on sittemmin laajentunut ja siellä on nykyään suurimpia 1800-luvun maalauksien ja veistosten kokoelmia Saksassa. Vanhan kansallisgallerian rakennus vaurioitui pahoin toisessa maailmansodassa. Se avattiin täysin korjattuna uudelleen vuonna 2001. Rakennuksessa esitellään nykyään sen maalaus- ja veistoskokoelmaa.
Bode-museo ("Bode-Museum", entinen "Kaiser-Friedrich-Museum") avattiin vuonna 1904 saaren pohjoiskärkeen. Se oli peruskorjauksessa koko 2000-luvun alkuvuodet. Museo avattiin uudelleen 17. lokakuuta 2006, ja siinä esitellään myöhäisantiikkista ja bysanttilaista taidetta.


title: Neues Museum

text:
Ennen Neues Museumia alueella oli jo yksi museo, joka tunnetaan nykyisin nimellä Altes Museum eli ”Vanha museo”. Kun sen tilat eivät riittäneet kasvaville kokoelmille, Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV määräsi vuonna 1841 rakentamaan alueelle kokonaisen museokeskittymän. Toisena alueen rakennuksista valmistui Neues Museum, jonka suunnitteli arkkitehti Friedrich August Stüler. Se rakennettiin vuosina 1843–1856. Se sijaitsee Altes Museumin takana, nykyisen Bodestrassen toisella puolella. Neues Museumin peruskivi muurattiin 6. huhtikuuta 1843 ja ulkopuolelta rakennus oli pääosin valmis jo 1846, mutta vuoden 1848 vallankumous viivästytti rakentamista. Museo avasi ovensa virallisesti vuonna 1855, mutta sisätilat valmistuivat lopullisesti vasta 1865. Julkisivussa lukee latinankielinen lause ”"Museum a patre beatissimo conditum ampliavit filius MDCCCLV"” (”Poika laajensi onnellisimman isän perustamaa museota 1855”). Tällä viitataan siihen, että kyseessä oli kuningas Fredrik Vilhelm IV:n laajennus hänen isänsä Fredrik Vilhelm III:n rakennuttamaan Altes Museumiin.
Neues Museumin pohjakaava muistuttaa Altes Museumia, mutta siinä ei ole samanlaista keskusrotundaa ja rakennuksessa on kahden sijasta kolme kerrosta. Läntisen julkisivun päätykolmiossa on August Kissin veistämä reliefi "Taiteen ja taideteollisuuden vertauskuva" (1856). Itäisen julkisivun päätykolmiossa on Friedrich Draken veistos. Vaikkakin rakennuksen julkisivut sisältävät vähemmän veistoksia kuin Altes Museumin, sisätilat koristeltiin sitäkin runsaammin. Berliinin johtavat myöhäisklassistiset taidemaalarit tekivät seinämaalauksia ihmiskunnan historiaa kuvaaviin näyttelyhuoneisiin. Uuteen museoon sijoitettiin alun perin egyptiläinen kokoelma, kreikkalaisten, roomalaisten ja klassististen veistosten kipsikopiot sekä kuparipiirroskabinetti. Päänäyttelyn keskipisteenä oli niin sanottu egyptiläinen piha eli kuudentoista koristellun pylvään muodostama peristyyli, joka esitti Karnakin temppelin Ramsessumin pylväspihaa pienoiskoossa.


title: Peter Joseph Lenné

text: Lenné muotoili Preussin maisema-arkkitehtuuria melkein puoli vuosisataa. Hän suunnitteli useita avaria puistoja englantilaisen maisemapuistojen tyyliin. Hän keskittyi etenkin Berliinin kaupunkisuunnitteluun muodostamalla vihreitä vyöhykkeitä asukkaiden viihtyvyyden parantamiseksi. Merkittävä osa Lennén töistä sijaitsevat Berliinin ja Potsdamin alueella, mutta myös muualta Saksasta löytyy hänen töitään.


title: K. H. Renlundin museo – Keski-Pohjanmaan maakuntamuseo

text: Andreas Roosin (1785–1842) perheelleen rakennuttamassa Roosin talossa pääsee tutustumaan vaihtuviin taidenäyttelyihin, Roosin perheen elämään sekä ihailemaan liikemies K. H. Renlundin Kokkolan kaupungille lahjoittamaa Suomen taiteen kultakauden kokoelmaa. Kokoelmaan sisältyy taidetta sellaisilta taiteilijoilta kuin Pekka Halonen, Magnus Enckell, Beda Stjernschantz, Victor Westerholm ja Albert Edelfelt. Roosin talon pihapiirissä olevassa suolamakasiinissa pääsee tutustumaan Leo Torpan kamerakokoelmaan


title: Merikapteeni

text: Pelkkä merikapteenin (AMK) tutkinto ei vielä anna pätevyyttä kansipäällystötehtäviin laivassa. Kansipäällystön pätevyyksistä on säädetty kansainvälisellä IMO:n alaisella STCW-sopimuksella (International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers). Tehtäviin pätevöityminen edellyttää meripalvelua. Pätevöitymistä helpottaa se, että merikapteeni (AMK) -koulutuksessa suoritetaan miehistö- ja vahtiperämiespätevyyksien teoriaosuudet. Täyteen merikapteenin pätevyyteen pätevöidyttäessä suoritetaan ensin


title: Oulun merikoulu

text: Merikoulussa oli kolme opintolinjaa: merikapteenin, perämiehen ja Itämeren kapteenin opintolinjat. Opetusta annettiin sekä suomeksi että ruotsiksi vuoteen 1899 asti, jonka jälkeen ainoana opetuskielenä oli suomi. Oppiaineina olivat mm. englanti, venäjä, navigointi sekä matematiikka, kapteeninlinjalla lisäksi anatomia sekä lääkärintaidot.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisivarusmiehiä koulutetaan lähes kaikissa puolustusvoimien joukko-osastoissa. Varusmieheltä edellytetään hyvää ruumiillista ja henkistä kuntoa. Miehistötehtävien koulutusaika on kahdeksan ja puoli kuukautta, ja ryhmän- ja joukkueenjohtajien 11,5 kuukautta. Osa joukko-osastoista lähettää johtajakoulutettavat sotilaspoliisivarusmiehensä toisen joukko-osaston aliupseerikouluun. Joukkueenjohtajat koulutetaan Reserviupseerikoulun Esikunta- ja viestikomppanian sotilaspoliisilinjalla Haminassa. Osa miehistön sotilaspoliiseista koulutetaan tarkka-ampujiksi, tukiasetehtäviin tai koiranohjaajiksi. Koiranohjaajat koulutetaan Sotakoiraosastossa Niinisalossa.


title: Kapteenikurssi

text: Kapteenikurssi oli Suomessa Kadettikoulun käyneiden upseerien muutaman vuoden päästä valmistumisesta suorittama, pakollinen kurssi. Kurssin tavoitteena oli kouluttaa poikkeusolojen taisteluosaston komentajia. Kurssin suorittaminen oli edellytys yliluutnantista kapteeniksi (merivoimissa kapteeniluutnantiksi) ylentämiseksi. Vuonna 1991 Maanpuolustuskorkeakoulun pituuden kasvaessa kolmesta neljään vuoteen jäivät Taistelukoulussa Tuusulassa pidetyt kapteenikurssit pois käytöstä. Kapteenikurssiin sisältyneet opinnot liitettiin sotatieteiden maisterin tutkintoon. Koulutuksen uudistuttua vuonna 2006 Bolognan prosessin mukaiseksi, kapteenin sotilasarvoon voidaan ylentää sotatieteiden maisterin tutkinnon suorittanut henkilö.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Työelämävaiheen jälkeen opiskelijat komennetaan suorittamaan maisterin tutkintoa. Valmistuttuaan sotatieteiden maistereiksi opiskelijat saavat vakituisen upseerin viran Puolustusvoimista tai Rajavartiolaitoksesta. Jatkotutkinto-osastolla suoritetaan esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille (laajuus vähintään 60 opintopistettä), yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa, josta noin kolmasosa opiskellaan etäopiskeluna. Soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella noin kolmannes esiupseerikurssin opiskelijoista jatkaa yleisesikuntaupseerikurssille (140 opintopistettä). Yleisesikuntaupseerin tutkinto, joka on edellytys everstin ja kenraalin virkoihin, koostuu esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikursseista. Täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskus hoitaa täydennyskoulutuksen ohella puolustusvoimien henkilöstöalan kehittämistehtäviä.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Tukikohtakomppania antaa koulutusta eri huollon alojen tehtäviin. Yksikössä koulutetaan täydennys- ja kuljetusjoukkueita, ensihoitojoukkueen evakuointiryhmiä, huoltopalvelujoukkueita ja komentojoukkueita. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Yksikön vahvuuteen kuuluvat myös varuskunnan sotilaskuljettajakurssilaiset sekä lentotekniikka-alan varusmiehet. Miehistön palveluaika on 165 vuorokautta (pääosa) tai 255 vuorokautta (lääkintämiehet). Miehistön tehtäviä ovat esimerkiksi taistelulähetti, keittäjä, kirjuri, huoltopalvelumies, polttoainemies, asentaja ja lennokkimies. Johtajatehtävät liittyvät koulutettavien joukkueiden ryhmien johtamiseen. Yksikkö toteuttaa myös varuskunnallisia tukitehtäviä.