title: Paperitaide

text: Suomessa paperitaide tuli tutuksi 1980-luvulla. Vuonna 1984 Taideteollisessa koulutuskeskuksessa järjestettiin käsintehdyn paperinvalmistuksen kurssi, jonka aiheena oli: ”Orgaaniset massat – käsintehty paperi”. Leenakaisu Hattusen ”Paperin historiaa ja – valmistusta” oli ensimmäinen paperitaiteeseen liittyvä opinnäyte Taideteollisesta korkeakoulusta. Samaan aikaan perustettiin laadukasta käsintehtyä paperia valmistava Baalin Alttarit –paperipaja, jonka perustivat Väiski Putkonen ja Seppo Hallavainio. Myös paperinarusta tehtyjä design-tuotteita valmistava tunnettu yritys, Woodnotes Oy, perustettiin 1980-luvun lopulla. Paperitaide oli jo tehnyt läpimurron 1990-luvulle siirryttäessä lukuisten yhteis- ja yksityisnäyttelyiden kautta. Suomen Paperitaiteen keskus syntyi vuonna 1993, kun suomalaiset paperitaiteilijat järjestäytyivät yhdistykseksi. Porvoossa sijaitseva keskus järjesti säännöllisesti näyttelyitä sekä tuotti julkaisuja, sillä oli myös kansainvälisiä yhteistyöhankkeita.


title: Pingviinit

text: Pingviinit ("Spheniscidae") on pingviinilintujen ("Sphenisciformes") lahkon ainoa heimo. Siihen kuuluu luokittelusta riippuen 17–20 lajia, joista kaikki elävät eteläisellä pallonpuoliskolla. Pingviinejä ei esiinny ainoastaan kylmässä ilmastossa, Etelämantereella ja Eteläisellä jäämerellä, vaan myös tropiikissa. Galápagossaarten pingviinit ylittävät ruoanhakumatkoillaan jopa päiväntasaajan.


title: Afrikanpingviini

text: Jokainen saari Robben Islandia lukuun ottamatta, jossa afrikanpingviinit pesivät, on suojeltua aluetta tai osa West Coast National Park -nimistä kansallispuistoa. Silti joillakin saarilla pingviinit joutuvat kilpailemaan ahtaista pesimäalueista hylkeiden kanssa ja jotkut yksittäiset hylkeet saattavat tappaa ja syödä pingviinejä. Tätä uhkaa on yritetty vähentää, kuten myös joidenkin pesimäsaarten villiintyneiden kissojen populaatiota on yritetty karsia. Afrikanpingviini on yksi Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen (AEWA) suojelun alainen laji.


title: Kultatöyhtöpingviini

text: Kultatöyhtöpingviini on yksi maailman monilukuisimmista pingviinilajeista. Lintujen lukumääräksi on laskettu noin yhdeksän miljoonaa paria. Niillä on ainakin 216 yhdyskuntaa 50 lisääntymisalueella, joihin kuuluvat muun muassa eteläinen Chile, Falklandinsaaret, Eteläiset Orkneysaaret, Eteläiset Shetlandsaaret ja osittain myös Antarktiksen niemimaa.


title: Etelämanner

text: 98 prosenttia Etelämantereesta on suuren mannerjäätikön peitossa. Siellä ei ole vakituista ihmisasutusta, mutta 1 000–5 000 ihmistä käy vuosittain tekemässä tutkimusta tutkimusasemilla ympäri maanosaa. Vain kylmään todella hyvin sopeutuneet kasvit ja eläimet selviytyvät siellä, mukaan lukien pingviinit, eväjalkaiset, sukkulamadot, karhukaiset, punkit, mikro-organismit ja jotkin tundrakasvit.


title: Isabela (Galápagossaaret)

text: Isabelalla elää monia harvinaisia eläimiä, kuten jättiläiskilpikonnia, merileguaaneja, pingviineitä ja lentokyvyttömiä galapagosinmerimetsoja. Jättiläiskilpikonnia on viisi alalajia, ja niitä suojelemaan on perustettu erityinen suojelukeskus. Galapagosinmerimetsot pesivät saaren länsirannalla. Itärannalla, Elizabethinlahdella, voi tavata Sinijalkasuulia.


title: Bouvet’nsaari

text: Linnuista etelänmyrskylintu on runsaslukuisin, ja jopa on arvioitu pesivän saaren rantakallioilla. Etelänmyrskylintuja on erityisesti Kapp Valdiviassa, Kapp Circoncisionissa, Nyrøysassa ja saaren lounaisosissa Norvegiaoddenilta Rustadkollenille. Kapp Circoncisionissa on Bouvet’nsaaren suurin pingviiniyhdyskunta, jossa 1989–1990 arvioitiin olevan . Koko saarella arvioitiin olevan ja . Runsaslukuisimmat pingviinilajit ovat kultatöyhtöpingviini ja myssypingviini. Pingviinien määrä vähentyi 1980-luvun aikana noin vuodessa, ja 1990-luvun aikana kanta on pienentynyt ilmakartoitusten perusteella vieläkin nopeammin. Suurin syy pingviinien vähentymiselle on Nyrøysassa kergueleninmerikarhun runsaasti kasvanut määrä. Merikarhut häiritsevät pingviinien pesintää, aiheuttavat lintujen loukkaantumisia ja kuolemia ja käyttävät niitä ravinnokseen. Pingviinien määrä on kuitenkin vähentynyt myös saaren muissa osissa, vaikka kergueleninmerikarhuja ei niissä olekaan. Vähentymisen taustalla lieneekin myös muita tekijöitä. Saari on kansainvälisesti tärkeä lintualue (IBA).


title: Anthropornis

text: Anthropornis on sukupuuttoon kuollut pingviinisuku, jota tavattiin Etelämantereelta ja eteläisestä Australiasta eoseenilta oligoseenin alkuun. Lähes kaikki fossiiliaineisto, joka koostuu pääasiassa yksittäisistä luista, tulee Antarktiksen niemimaan pohjoisosista (La Mesetan muodostuma, Seymour Island). Tyyppilajin ("A. nordenskjoeldi") edustajat ovat, yhdessä uusiseelantilaisen "Pachydyptes ponderosuksen" eoseeniltä, kanssa suurimmat koskaan tunnetut pingviinit. Nämä linnut painoivat yli 80 kiloa ja niiden kokonaispituus ylitti 165 senttiä.


title: Merileopardi

text: Merileopardi elää etupäässä Antarktista ympäröivillä kylmillä merialueilla. Se metsästää pinnan tuntumassa, eikä tee niin syviä sukelluksia kuin muut Antarktiksen hylkeet. Kesäisin se metsästää ajojääalueella viettäen aikansa pääasiallisesti vedessä. Joskus yksilöitä havaitaan kaukana tältä alueelta, havaintoja on tehty muun muassa Uudesta-Seelannista ja Australiasta. Merileopardi elää yksin, mutta lisääntymisaikaan niitä saattaa kerääntyä joukoiksi asti. Pohjoisen jääkarhun tapaan merileopardi on elinalueensa ravintoketjun huippupeto. Pienet merileopardit syövät krillejä ja suuremmat yksilöt pingviinejä ja pieniä hylkeitä. Saalinsa se tappaa ravistelemalla ja iskemällä veden pintaan.


title: Eväjalkaiset

text: Eväjalkaiset syövät saalinsa tavallisesti veden alla ja nielevät sen kokonaisena. Liian suuri tai hankalasti syötävä saalis viedään pinnalle hampailla revittäväksi. Merileopardi, joka saalistaa runsaasti pingviinejä, voi ravistella saalistaan rajusti edestakaisin, kunnes sen pää irtoaa. Vaikka eväjalkaiset saalistavat enimmäkseen vedessä, patagonianmerileijonat jahtaavat pingviinejä myös maalla. Jotkin lajit voivat syödä kiviä, tuntemattomista syistä. Vaikka eväjalkaiset pystyvät juomaan merivettä, vedensaannista suurin osa saadaan syödystä ruoasta.


title: Palaeeudyptes

text: Palaeeudyptes on sukupuuttoon kuollut suurten pingviinien suku paleogeenikaudelta. Minkään lajin edustajat eivät olleet kooltaan verrattavissa nykyisiin pingviinilintuihin, esimerkiksi "P. klekowskii" (eoseenin Antarktiksen niemimaalta) saattoi kasvaa jopa 160-senttiseksi. "P. antarcticus" oligoseenin Uudelta-Seelannilta oli ensimmäisenä kuvattu fossiilinen pingviini. Muita sukuun kuuluneita lajeja on kuvattu eoseenin Antarktiksen niemimaalta "(P. gunnari)" ja Uudelta-Seelannilta ("P. marplesi"); Nimellä "Palaeeudyptes" sp. tunnetut fossiilijäänteet on ajoitettu eoseenin Chilen ja Australian eteläosiin. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet ettei suku ole monofyleettinen taksoni ja viittaa läheiseen sukulaissuhteeseen Antarktikselta löydettyjen "Palaeeudyptes"-lajien ja "Inkayacu paracasensiksen" (eoseeni Peru) välillä. On myös pidetty mahdollisena että Antarktiksen niemimaan lajit muodostavat yhden lajin, ja että "P. klekowskiin" ja "P. gunnarin" väliset erot (pääasiassa luiden koko) johtuvat hyvin muodostuneesta sukupuolidimorfismista.


title: Etelämantereenkihu

text: Etelämantereenkihu pesii melko vähälumisilla alueilla Antarktiksella. Sen ravintoa on pääasiassa kala, mutta se saalistaa myös pingviinejä ja yksinomaisesti niitä varsinkin jos pesintä sattuu pingviiniyhteiskunnan lähistölle.


title: HMS Farndale

text: "HMS Farndale" valmistui telakalta 27. huhtikuuta 1941, jolloin sen koeajot aloitettiin. Aluksen koeajot suoritettiin nopeutettuina ja se siirrettiin laivastolle hyväksyttäväksi, jolloin se samalla määrättiin Gibraltarille 13. Hävittäjälaivueeseen. Hyväksynnän jälkeen alus siirrettiin toukokuussa koulutettavaksi ja varustettavaksi Scapa Flow'hun.


title: HMS Farndale

text: Alus määrättiin lokakuussa suojaamaan Pohjois-Afrikan maihinnousuun matkanneita saattueita. Se suojasi saattueita Gibraltarille, kunnes se sijoitettiin "HMS Avon Valen", "HMS Calpen" ja "HMS Puckeridgen" kanssa Gibraltarille sijoitettuun 59. Hävittäjäviirikköön. Alus liittyi viirikön mukana maihinnousun keskiseen osastoon. Se tuki 7. marraskuuta Oranin edustan rannan R/2 maihinnousua tykkitulella.


title: HMS Farndale

text: "HMS Farndale" matkasi kesäkuussa Gibraltarille laivueeseensa. Alus liittyi 17. heinäkuuta 1941 Gibraltarin länsipuolella kahdeksan kuljetusaluksen muodostamaan saattueeseen WS9C "HMS Eridgen" ja "HMS Avon Valen" kanssa saattaakseen joukkojenkuljetusalus "SS Pasteurin" Gibraltarille, missä alukselle kuormattaisiin henkilöstöä kuljetettavaksi Maltalle. Alus lähti 21. kesäkuuta Gibraltarilta "HMS Cossackin", "HMS Maorin", "HMS Sikhin", "HMAS Nestorin", "HMS Fearlessin", "HMS Foxhoundin", "HMS Firedraken", "HMS Eridgen" ja "HMS Avon Valen" kanssa suojaten risteilijöitä "HMS Edinburghia", "HMS Manchesteria" ja "HMS Arethusaa" sekä miinalaiva "HMS Manxmania". Aluksista muodostettiin merellä saattueen, joka oli uudelleen nimetty MG1:ksi, lähisuojaksi operaatio Substancen Force X.


title: HMS Farndale

text: Alus siirrettiin toukokuussa telakalle huollettavaksi ulkomaanpalvelusta varten. Se lähti kesäkuussa Trincomaleehen liittyäkseen 18. Hävittäjälaivueeseen, jonka muut alukset olivat "HMS Bicester", "HMS Blackmore", "HMS Bleasdale" ja "HMS Brecon". Aluksen liityttyä laivueeseensa heinäkuussa se aloitti valmistautumisen Malesian maihinnousuun.


title: HMS Farndale

text: Alus palasi palvelukseen 1946 Noren paikallislaivueeseen, kunnes se palautettiin 1951 Chathamin reserviin. Alus siirrettiin Hartlepooliin, jossa se suojattiin kosteudelta. Se sijoitettiin poistolistalle 1961 ja alus myytiin BISCOlle, joka siirsi romuttamisen Hughes Bolkowille Blythiin. Alus saapui 29. marraskuuta 1962 hinattuna romutettavaksi.


title: HMS Farndale

text: Alus määrättiin elokuussa palvelukseen palatessa Kotilaivastoon. Se aloitti 8. elokuuta koeajot, joiden päätyttyä alus siirtyi Scapa Flow'hun. Alus liittyi 2. syyskuuta Loch Ewessä "HMS Campbellin", "HMS Malcolmin" ja Norjan laivaston "KNM Eskdalen" sekä neljän troolarin kanssa saattueeseen PQ18 suojatakseen matkan Islantiin. Alus erkani 7. syyskuuta saattueesta varsinaisen suojauksen saavuttua, minkä jälkeen se palasi Scapa Flow'hun.


title: HMS Farndale

text: Saattue joutui seuraavana päivänä ilmahyökkäykseen, jolloin "HMS Fearless" upposi ja "HMS Manchester" vaurioitui. Jäljellä jääneet alukset jatkoivat 23. kesäkuuta matkaansa Maltalle kaukosuojauksena toimineen Force H:n käännyttyä takaisin. Seuraavana päivänä saattue joutui E-veneiden hyökkäyksen kohteeksi ennen saapumistaan määränpäähän. "HMS Farndale" jäi Maltalle korjaamaan kattiloissa havaittua vikaa ja alus lähti vasta 30. kesäkuuta yksinään paluumatkalle.


title: HMS Farndale

text: Alus tilattiin 4. syyskuuta 1939 Swan Hunterilta Wallsendistä osana vuoden 1939 hätäohjelmaa (). Aluksen köli laskettiin 21. marraskuuta 1939 työnumerolla J4133 ja sen vesillelasku oli 30. syyskuuta 1940 samana vuonna.


title: HMS Farndale

text: Alus määrättiin kesäkuussa Sisilian maihinnousuun, mihin liittyen sen sijoituspaikaksi määrättiin Alger. Alus liittyi heinäkuussa maihinnousun itäisen tukiosaston saattajaryhmä S:ään. Se liittyi 5. heinäkuuta saattueeseen KMS18 suojatakseen sen matkan sillanpäähän. Alus erkani 8. heinäkuuta saattueesta tankatakseen, minkä jälkeen se palasi saattueeseen. Alus erkani 10. heinäkuuta saattueesta saavuttuaan maihinnousualue Bark Westiin, minkä jälkeen se toimi ilmatorjunnan tukena, tulitukiosastossa sekä esti akselivaltojen alusten pääsyn maihinnousualueelle.


title: HMS Farndale

text: "HMS Farndale" suojasi vuoden 1942 alun laivueen mukana Pohjois-Afrikan rannikon saattueita sekä partioi itäisellä Välimerellä, kunnes siihen osui 9. helmikuuta Mersa Matruhin länsipuolella ilmahyökkäyksessä pommi. Aluksen kattilahuone täyttyi vedellä ja korvetti "HMS Gloxinia" hinasi 11. helmikuuta pahoin vaurioituneen aluksen Mersa Matruhiin.


title: Edwin Linkomies

text: Edwin Linkomies toimi pääministerinä jatkosodan aikana 1943–1944. Linkomiehen muodostama hallitus Tyko Reinikkaa (ml.) lukuun ottamatta kannatti rauhanpolitiikkaa ja se tiedustelikin Neuvostoliiton ehtoja useaan otteeseen. Hallitus totesi kuitenkin Neuvostoliiton ehdot liian koviksi, jotta niihin olisi voitu suostua silloisessa tilanteessa Suomen asevoimien ollessa edelleen Neuvostoliiton alueella, Karjalankannaksella ja Syvärillä saakka. Ainoastaan valtiovarainministeri Väinö Tanner (sd.) kannatti silloisten ehtojen hyväksymistä.


title: Edwin Linkomies

text: Neuvostoliiton aloitettua Viipurin-Petroskoin offensiivin ja tasavallan presidentti Risto Rytin solmittua kesäkuussa 1944 henkilökohtaisen Ribbentrop-sopimuksen, Ryti ilmoitti erostaan 1. elokuuta jättäen samalla presidentin tehtävien hoidon. Koska ylipäällikkö Gustaf Mannerheimistä tuli presidentti 4. elokuuta, Linkomies oli tasavallan presidentin tehtäviä hoitava pääministeri kolmen päivän ajan.


title: Edwin Linkomies

text: Edwin Johan Hildegard Linkomies (vuoteen 1928 Flinck; 22. joulukuuta 1894 Viipuri – 8. syyskuuta 1963 Helsinki) oli Helsingin yliopiston Rooman kirjallisuuden professori, rehtori ja kansleri sekä suomalainen poliitikko ja pääministeri. Linkomiehen vaikutus sekä suomalaiseen tiedepolitiikkaan että valtakunnanpolitiikkaan on ollut merkittävä.


title: Sinikka Linkomies-Pohjala

text: Sinikka Linkomies-Pohjalan isä oli pääministerinäkin toiminut Helsingin yliopiston rehtori ja kansleri Edwin Linkomies. Hän oli vuosina 1952–1979 naimisissa Kai Karhuvaaran kanssa. Perheen pojista Lauri ja Pekka Karhuvaara ovat tunnettuja toimittajia. Vuodesta 1983 kuolemaansa saakka Linkomies-Pohjala oli aviossa kansanedustaja Toivo T. Pohjalan kanssa.


title: Edwin Linkomies

text: Edwin Linkomies oli kannattanut koulupoikana Nuorsuomalaista Puoluetta, mutta hallitusmuototaistelun yhteydessä hän liittyi monarkismia kannattaneeseen Kansalliseen Kokoomuspuolueeseen ja liukui sen oikeistosiipeen kannattaen yhteistyötä Isänmaallisen kansanliikkeen kanssa. Linkomies toimi myös Suomalais-Saksalaisen seuran puheenjohtajana. Eduskuntaan hänet valittiin 1933 ja hän istui sen varapuhemiehenä 1939–1943. Kokoomuspuolueen puheenjohtajana Linkomies oli 1943–1945. Talvisodan loppuvaiheessa Linkomies kannatti Neuvostoliiton kanssa tehtävää rauhaa kovillakin ehdoilla. Talvi- ja jatkosodan välisen rauhan aikana hän kannatti aktiivisesti saksalaissuuntausta.


title: Leo Ekberg

text: Talvi- ja Jatkosodan ajan Leo Ekberg toimi Päämajassa viestikomentajana. Hänen viestikomentajuutensa eräs episodi sattui, kun silloinen pääministeri Edwin Linkomies vaati ministereille oikeutta komentajapuheluihin päämajaan. Linkomiehen vaatimuksiin myönnyttiin puolustusministeri Rudolf Waldenin taitavan suostuttelun jälkeen. Se oli ensimmäinen kerta kun hallitus teki sotien aikana suoranaisen vaatimuksen päämajan suuntaa. Tässä sotkussa Ekberg oli kahden tulen välissä ja joutui nöyrtymään hallituksen pyyntöön komentajapuheluissa, tosin koskien vain pää- ja ulkoministeriä. Linkomiehen voitonriemua laansi se, että ylipäällikkö Mannerheim ylensi Ekbergin kenraalimajuriksi samana päivänä, jona uudet ohjeet päämajapuheluista tulivat voimaan.


title: Linkomiehen hallitus

text: Edellinen pääministeri Jukka Rangell jätti Suomessa vakiintuneen käytännön mukaisesti hallituksensa eronpyynnön vuoden 1943 presidentinvaalin jälkeen. Presidentti Risto Ryti harkitsi aluksi pääministerin paikalle Suomen Berliinin-lähettilästä Toivo Kivimäkeä. Maalaisliitto tarjosi hallituksen muodostajaksi Kansallis-Osake-Pankin johtokunnan jäsentä Tyko Reinikkaa, jota myös SDP:n eduskuntaryhmä asettui tukemaan, mutta asia kaatui Rytin ja valtiovarainministeri Väinö Tannerin vastustukseen. Tämän jälkeen Ryti pyysi Tanneria taivuttamaan sosialidemokraatit eduskunnan varapuhemiehen Edwin Linkomiehen taakse, mutta nämä vierastivat kokoomuslaista pääministeriä. Tannerin ehdotuksesta SDP asetti pääministeriehdokkaakseen eduskunnan puhemiehen Väinö Hakkilan. Hakkilan pääministeriys kariutui Maalaisliiton kielteiseen kantaan, minkä jälkeen presidentti Ryti nimitti hallituksen muodostajaksi Edwin Linkomiehen.


title: Edwin Linkomies

text: Linkomies joutui muun jatkosodan aikaisen valtiojohdon kanssa sotasyyllisyysoikeudenkäyntiin saaden viiden ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen 1946. Hän vapautui ehdonalaiseen 1948 suoritettuaan tuomiosta puolet eli kaksi vuotta ja yhdeksän kuukautta. Lopuksi presidentti J. K. Paasikivi armahti hänet ja neljä muuta jäljellä ollutta syyllisenä tuomittua 1949. Vankilavuosinaan Linkomies kirjoitti muistelmateoksen "Vaikea aika", joka julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen. Linkomies ei enää palannut varsinaiseen päivänpolitiikkaan, vaan keskittyi yliopistouraansa. Hänen suhteensa sotasyyllisyysoikeudenkäynnin aikaiseen oikeusministeri Urho Kekkoseen normalisoituivat tämän ensimmäisen presidenttikauden aikana ja Linkomies tuki Kekkosta presidentinvaalissa 1962.


title: Edwin Linkomies

text: Vapauduttuaan sotasyyllisyysvankeudesta 1948 Edwin Linkomies jätti politiikan ja siirtyi pysyvästi tieteen pariin. Hän palasi paitsi Rooman kirjallisuuden professorin virkaansa myös moniin muihin sotaa edeltäneisiin tehtäviinsä. Satakuntalainen Osakunta valitsi hänet uudelleen inspehtorikseen 1950, mitä virkaa hän hoiti vuoteen 1956. Aikakauslehti "Valvojan" päätoimittajana hän toimi uudelleen vuodet 1955–1963. Helsingin yliopiston rehtoriksi hänet valittiin vuonna 1956 ja kansleriksi vuonna 1961.


title: Linkomiehen hallitus

text: Edwin Linkomies oli alun perin aikonut muodostaa hallituksensa samalle pohjalle kuin sen edeltäjä oli rakentunut. Linkomiehen mukaan ulkomaille oli tällä tavoin annettava kuva täysin yksimielisestä Suomen kansasta. Isänmaallinen kansanliike, jota oli Rangellin hallituksessa edustanut puolueen johtomiehiin kuulunut Vilho Annala, oli kuitenkin jo etukäteen ilmoittanut, ettei puolue aikonut olla osallisena sellaisessa hallituksessa, jossa edellisen hallituksen sosiaaliministeri, SDP:n Karl-August Fagerholm olisi jäsenenä. IKL:n mukaan Fagerholm oli hallituksen "musta lammas", joka ajoi täysin päinvastaista politiikkaa kuin IKL piti oikeana. Valtiovarainministeri Väinö Tanner puolestaan huomautti, ettei hän hyväksynyt IKL:n sanelua siitä, kuka sosialidemokraatti olisi kelvollinen hallitukseen ja kuka ei. SDP:n eduskuntaryhmä asetti kynnyskysymykseksi puolueen osallistumiselle hallitukseen sen, että kaikki edellisen hallituksen sosialidemokraattiset ministerit ovat mukana myös uudessa hallituksessa. Tämän jälkeen Linkomies jätti IKL:n hallituksen ulkopuolelle, mitä hän piti hallituksen toimintakyvyn kannalta jälkeenpäin vain myönteisenä. Puolustusministerinä jatkoi kenraali Rudolf Walden, jota pidettiin puolustusvoimien ylipäällikön marsalkka Mannerheimin luottomiehenä ja joka oli myös Linkomiehen mielestä ainoa ajateltavissa oleva henkilö tälle paikalle. Saksalaismieliset ulkoministeri Rolf Witting ja sisäministeri Toivo Horelli siirrettiin sivuun ja heidän tilalleen Linkomiehen hallitukseen tulivat Henrik Ramsay ja Leo Ehrnrooth.


title: R. A. Salvatore

text: R. A. Salvatore syntyi Leominsterissa Massachusettsissa vuonna 1959. Hän lähti opiskelemaan tietojenkäsittelyä Fitchburg State Collegeen, mutta vaihtoi toisena opiskeluvuotenaan pääaineensa journalistiikkaan luettuaan J. R. R. Tolkienin "Tarun sormusten herrasta". Hän alkoi kirjoittaa tosissaan vuonna 1982, jolloin hän alkoi luonnostella "Echoes of the Fourth Magic" -romaaninsa käsikirjoitusta. Se oli Bermudan kolmio -aiheinen mysteerifantasia, joka julkaistiin lopulta vuonna 1990.


title: R. A. Salvatore

text: Robert Anthony ”Bob” Salvatore (s. 20. tammikuuta 1959 Leominster, Massachusetts) on yhdysvaltalainen fantasiakirjailija, joka tunnetaan erityisesti Forgotten Realms -romaaneistaan ja luomastaan Drizzt Do’Urden -hahmosta.


title: R. A. Salvatore

text: Salvatore oli tehtyt elannokseen erilaisia töitä kirjoittamisen ohessa, mutta vuonna 1990 hän saattoi ryhtyä päätoimiseksi kirjailijaksi. Forgotten Realms -romaanien lisäksi hän on kirjoittanut "Keihäänkantajan taru" -trilogian, joka on Kuningas Arthurin tarujen innoittama, ja "Demonisota"-sarjan, joka sijoittuu hänen itse luomaansa fantasiamaailmaan.


title: R. A. Salvatore

text: Salvatore asuu Massachusettsissa ja hänellä on kolme lasta vaimonsa Dianen kanssa.


title: Salvatore Sciarrino

text: Salvatore Sciarrino (s. 4. huhtikuuta 1947 Palermo) on italialainen säveltäjä ja yksi eurooppalaisen avantgardemusiikin johtavista nimistä. Hän oli lapsena kiinnostunut kuvataiteista ja aloitti musiikin opiskelun itsenäisesti vuonna 1959. Häneen vaikutti merkittävästi Luigi Nonon tuotanto. Sciarrino on opettanut muun muassa konservatorioissa Milanossa (1974–1983), Perugiassa (1983–1987) ja Firenzessä (1987–1996). Hänen diskografiansa käsittää noin 80 levyä.


title: R. A. Salvatore

text: R. A. Salvatore kuvailee kerronnassaan yksityiskohtia huomattavan paljon. Hänen itsensä mukaan tämä kirjoittamistapa juontaa juurensa hänen taustaansa insinööriopiskelijana. Salvatoren tarinoissa taistelulla on suuri osuus. Ne sijoittuvat väkivaltaisiin ympäristöihin ja ne sisältävät yksityiskohtaisia toimintakohtauksia.


title: Massimiliano Rosolino

text: Rosolinon isä Salvatore on italialainen ja äiti Carolyn australialainen. Perhe muutti Australiaan Rosolinon ollessa kolmivuotias, mutta palasi Italiaan kolmen vuoden kuluttua. Vuonna 2002 hän muutti Australiaan harjoitellakseen Ian Popen valmennuksessa.


title: Richard Serra

text: Serra syntyi San Franciscossa, Kaliforniassa. Hänen äitinsä oli espanjalainen ja isä Venäjän juutalaisia. Richard on perheen kolmesta pojasta keskimmäinen. Hän opiskeli englanninkielistä kirjallisuutta Kalifornian yliopistolla Berkeleyssä sekä Santa Barbarassa ja myöhemmin kuvataidetta Yalen yliopistolla vuosina 1961–1964.


title: Robert Sarah

text: Robert Sarah syntyi 15. kesäkuuta 1945 Ourousin kylässä, joka sijaitsee Guinean pohjois-osassa, lähellä Senegalin rajaa. Hänen vanhempansa, Alexandre ja Claire, olivat coniaguis-nimiseen pieneen kansaan kuuluvia maanviljelijöitä, jotka olivat kääntyneet animismista katoliseen uskoon. Hänen isänsä kääntyi Sarahin ollessa kaksivuotias, jolloin myös Sarah kastettiin 20. heinäkuuta 1947. Sarahin mukaan hänen lapsuutensa oli onnellinen ja hänen perheensä eli uskonnollisesti hurskasta elämää. 7-vuotiaana hän alkoi käydä kylänsä ranskalaista koulua,


title: Elena Santarelli

text: Santarelli syntyi Latinan kaupungissa ja kasvoi läheisessä Sermonetan kaupungissa. Esiinnyttyään mallina Georgio Armanille, Laura Biagiottille, Gai Mattiololle ja muille muodin kärkinimille, hän voitti Italian "Elite moda e Look" -kilpailun vuonna 1998 ja hänestä alettiin puhua uutena Valeria Mazzana. Hänestä tuli laajasti tunnettu vasta Amedeo Sebastianin kuuluisan ohjelman "L'eredità"n myötä. Samalla hänestä tuli Enrico Varrialen juontajapari televisiokanava Rai Duen urheiluohjelmaan "Stadio Sprint" vuosina 2004–2005. Syyskuusta 2007 Santarelli on juontanut MTV:n ohjelmaa "Total Request Live". Hän myös näyttelee Italia 1 -kanavan sitcom-sarjassa Camera Cafè.


title: Egtvedin tyttö

text: Egtvedin tyttö (, 1370 eaa., varhaispronssikausi, Monteliuksen periodi II ) oli tyttö tai nuori nainen, jonka hyvin säilyneet jäännökset löydettiin vuonna 1921 Tanskan Etelä-Jyllannin Egtvedin kylän ulkopuolelta. Hautauksen tyyli kuuluu Skandinavian pronssikaudelle.


title: Vyölevy

text: Egtvedin tyttö on kuuluisin tanskalainen pronssiajan nainen, joka haudattiin vuonna 1370 eaa. Etelä-Jyllantiin nykyisen Egtvedin kylän lähelle. Hänellä haudattaessa yllään vyölevy. Vyölevy kuului hänellä erityiseen asuun, jossa hänellä oli niin sanottu naruhame, napaan ulottunut pitkähihainen villakankainen paita ja vyölevy. Hänet haudattiin hiukset auki. Ølbyn nainen oli haudattu Sjællannin Køgeen Ølbyn Nordhøjn hautakumpuun. Hänet oli puettu samaan asuun kuin Egtvedin tyttö ja hänenkin vyöllään oli vyölevy. Kolmas esimerkki löytyy Keski-Jyllannin Borumista, mistä Borum Eshøjn hautakummusta löytyi naisen hautaus. Naisella oli erilainen asu kuin Egtvedin ja Ølbyn naisilla, mutta siitä huolimatta vyötäröllä sijaitsi vyölevy.


title: Egtvedin tyttö

text: Tutkija Kristian Kristiansen Göteborgin yliopistosta kertoo, että Tanskassa ja Etelä-Saksassa oli varhaispronssikaudella olemassa kaksi tiivistä yhteisöä, joiden arkeologiset löydöt ovat molemmissa rikkaat ja melko samankaltaiset. Yhteisöt olivat mahdollisesti olleet kuningaskuntia tai ainakin päällikkökuntia ja ne olivat käyneet keskenään tiiviistä kauppaa. Kristiansenin arvaus on, että Egtvedin tyttö olisi naitettu Tanskaan kaupallisten siteiden vahvistamiseksi. Osa tutkijoista pitää tyttöä naimattomana.


title: Egtvedin tyttö

text: Arkusta löytyi pään kohdalta 27 hammasta ja niiden avulla pääteltiin tytön ikä. Hän on ollut kuolleessaan 16–18-vuotias. Tytöltä ovat säilyneet myös keskipitkät hiukset ja kynnet. Hiukset olivat olleet takaa vapaana ja ne ulottuivat hänen olkapäilleensä, mutta edestä ne olivat leikattu lyhyiksi. Tutkijat ovat analysoineen hiuksista, hampaista ja kynsistä löytyviä hivenaineita määrittääkseen tytön asuinseudun. Koska hiukset ja kynnet kasvavat hitaasti ja samalla niihin kertyy ravinnosta tulevia hivenaineita, voidaan niistä tehdä johtopäätöksiä ravinnon laadusta ja ravinnon kasvualueesta. Analyysin tulokset poikkesivat paikallisista vertailutuloksista niin paljon, joten tytön asuinpaikaa alettiin etsiä muualta kuin Tanskasta. Hivenaineista strontiumin eri isotooppien jakauma näyttelee etsinnässä täkeää osaa.


title: Egtvedin tyttö

text: Helmikuussa 1921 egtvediläinen viljelijä Peter Platz oli tasoittamassa pellollaan olevaa hautakumpua. Tätä tehdessään hän kohtasi kummun itäreunassa tukkipuun, jota hän alkoi epäillä haudan sisärakenteeksi. Hän keskeytti työnsä ja ilmoitti löydöstään kirjeitse Tanskan kansallismuseoon Köpenhaminaan. Paikalle saapui vanhempi arkeologi Thomas Thomsen, joka totesi rakennelman olevan varhaispronssikautinen hautakumpu. Edellisestä tammiarkkuisesta löydöstä oli kulunut jo kolme vuosikymmentä, joten arkku haluttiin tutkia hyvin ja se siirrettiin sellaisenaan kansallismuseoon. Siellä sen tutkivat arkeologi Thomsen ja konsenvaattorit Gustav Rosenberg ja Julius Raklev. Heidän perusteellinen tutkimus ja löydösten varovainen konservointi on mahdollistanut nykyiset, 100 vuotta myöhäisemmät, lisätutkimukset.


title: Egtvedin tyttö

text: Tytön hammaskiilteestä saadaan tietoa ympäristön kemiallisista piirteistä hampaiden muodostumisen aikaana eli kun tyttö oli ollut noin 3–4-vuotias. Näyte ei vastaa Tanskassa saatavaa vastaavaa hivenainejakaumaa, joten nämä ikävuodet oli tyttö viettänyt muualla. Tytön hiuksista yritettiin eristää myös geneettistä perimää, mutta perimä oli tuhoutunut tammiarkun kosteassa ja happamassa olosuhteessa liikaa. Hiusnäytteiden hiili-isotooppien jakaumasta voitiin kuitenkin päätellä ravinnon sisältämän proteiinin laatu. Hän oli yleensä nauttinut ravinnoksi ei-merellistä proteiinia, mutta tällaisten vaiheiden välissä (matkoilla) saatiin merkkejä vähäproteiinisesta ravinnosta.


title: Egtvedin tyttö

text: Vainaja oli haudattu tammen rungosta koverrettuun arkkuun, tammiarkkuun, ja arkku oli peitetty "Storehøjn" hautakummun sisään. Osa vainajan kudoksista on säilynyt hyvin. Tytön vaatetuksesta ja arkun hauta-antimista on voitu päätellä paljon skandinavian pronssikauden elämänmenosta. Tarkemmat tutkimukset osoittavat, että tyttö on mahdollisesti ollut kotoisin Etelä-Saksasta ja että hän on kenties matkustanut Tanskan ja Etelä-Saksan välillä useasti ennen kuolemaansa Tanskassa.


title: Egtvedin tyttö

text: Näytteiden strontiumin isotooppipitoisuudet poikkeavat Tanskasta ja Pohjois-Saksasta saatuihin vertailunäytteisiin. Tytön mahdollisia asuinpaikkoja ovat voineet siten olla Ruotsi, Norja, Länsi- tai Etelä-Eurooppa. Kun samalla huomioitiin yleistidot varhaispronssikauden tilanteesta, ilmoitettiin asuinseudun vahvimmaksi ehdokkaaksi Etelä-Saksan Schwarzwaldin ympäristö. Koska kynnet ja pitkät hiukset kasvavat hitaasti, tallentuu niihin hivenaineita pitkältä ajanjaksolta. Analyysissä leikattiin 23 senttimetriä pitkästä hiusnäytteestä ja sormen kynnestä näytteitä eri kohdista, jotka vastasivat ajallisesti eri aikoja lähimenneisyydessä. Ajankohdat voitiin päätellä tuntemalla hiusten ja kynsien normaalit kasvunopeudet. Tutkijat ovatkin voineet kertoa, että tyttö oli matkustanut edestakaisin Etelä-Saksan ja Tanskan välillä elämänsä viimeisen 23 kuukauden aikana. Matkaa on ilmeisesti taitettu veneellä, sillä muuten on vaikea ymmärtää niin pitkän matkan taittaminen useaan kertaan. Noin 13–15 kuukautta ennen kuolemaansa hän oli hivenainevertailun mukaan elänyt samankaltaisissa oloissa, missä hän oli syntynyt. Tämän jälkeen hän oli matkustanut toiseen elinympäristöön, mikä on voinut olla Tanskan Jyllanti. Vietettyään siellä 9–10 kuukautta, hän oli palanut takaisin alueelle, joka on muistuttanut hänen synnyinseutujaan, ja oli viettiänyt siellä 4–6 kuukautta. Täältä hän oli matkustanut Egtvediin, missä hän oli ehtinyt viettää aikaa vähintään kuukauden ennen kuolemaansa. Paluun jälkeisen ajan lyhyys havaittiin juuri kynsien pitoisuuksista.


title: Egtvedin tyttö

text: Tytön hautaan oli laitettu kangasnyytti, joka sisälsi lapsen poltettuja luita. Poltettujen luiden ja säilyneiden hampaiden mitoista ja muodoista on päätelty niiden kuuluneen 5–6-vuotiaalle lapselle. Lapsi oli ollut liian vanha ollakseen 16–18-vuotiaan vainajan oma lapsi. Siksi tuntuu erikoiselta, että krematoidun lapsivainajan jäänteet oli sijoitettu ruumishautaukseen mukaan. Eräs otaksuma on, että lapsi olisi ollut rituaalinen ihmisuhri. Saman tapaisia otaksumia on esitetty toisesta 1980-luvulla tutkitusta hautauksesta. Etelä-Jyllannin Broagerlandin niemimaalla tutkittiin Skeldestä etelään löytynyttä naisen hienoa hautausta, missä vainajan jalkoihin oli sijoitettu poltetun aikuisen luut. Poltetut luut ajateltiin silloin kuuluvan häntä palvelleelle orjalle.


title: Egtvedin tyttö

text: Vuonna 1991 teetettiin tammiarkun vuosirenkaista dendrokologinen ajoitus, jossa puun kaatamisvuodeksi saatiin vuosi 1370 eaa. Kun oletataan, että tammi kaadettiin samana vuonna kuin tytön haudattiinkin, voidaan tytön kuolinvuosi määrittää sen avulla tarkasti. Yleensä arkeologiset ajoitukset sisältävät 100–200 vuoden virhemarginaalin.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Indo-Eurooppalaisten kielten yleistyminen Euroopassa liittyy niin sanottuun kurgaaniteoriaan, missä indo-eurooppalaisia kieliä puhunut väestö siirty muun muassa Eurooppaan suuren massamuuton seurauksena. He toivat Eurooppaan mukanaan tehokkaita viljelystapoja ja heidän väestönsä asukkaiden lukumääränsä kasvoi suuremmaksi kuin alkuperäisasukkaiden lukumäärä. Erityisesti Keski-Eurooppa indo-eurooppalaistui, mutta Euroopan syrjäseuduille jäi alkupoeräistä ja vanhaa kieltä puhuvia ihmisiä. Niiden kielenvaihto tapahtui paljon myöhemmin. Pohjois-Eurooppa oli suurella todennäköisyydellä tällainen alue, kun nykyiseen Tanskaan ja Etelä-Ruotsiin muutti etelästä viljelijöitä myöhäisellä neoliittisella kivikaudella. Alkuperäiset ja uudet väestöt sekoittuivat toisiinsa, mutta tietoa heidän käyttämästä kielestä ei ole olemassa. Arvellaan kuitenkin, että viljelijöiden kieli otti alueen eteläosissa ylivallan. Siten skandinavisen pronssikulttuurin väestä puhui todennäköisesti indo-eurooppalaista kieltä.


title: Suhteellisuusteoria

text: Yleinen suhteellisuusteoria on erityisen suhteellisuusteorian laajennus, joka selittää myös painovoiman ja pätee muutoinkin kiihtyvässä liikkeessä. Einstein julkaisi yleisen suhteellisuusteorian 1915. Yleistä suhteellisuusteoriaa, toisin kuin erityistä suhteellisuusteoriaa, ei ole voitu osoittaa todeksi, mikä johtuu siitä, ettei kaikkia sen ennustamia ilmiöitä ole saatu kokeellisesti varmistettua. Yleistä suhteellisuusteoriaa ei ole myöskään onnistuttu saattamaan kvanttimekaniikan kanssa yhteensopivaksi.


title: Suhteellisuusteoria

text: Erityinen suhteellisuusteoria, joka tunnetaan myös suppeana tai erikoisena suhteellisuusteoriana, on nykyisen fysiikan vallitseva käsitys tilasta, ajasta ja sähkömagnetismista. Albert Einstein julkaisi erityisen suhteellisuusteorian 1905. Se pätee vain inertiaalikoordinaatistoissa eikä kykene käsittelemään kiihtyvää (tai hidastuvaa) liikettä. Erityinen suhteellisuusteoria on yksi tarkimmin verifioiduista fysiikan teorioista. Siihen liittyvät ilmiöt ovat jokapäiväisiä muun muassa hiukkas- ja astrofysiikan tutkimuksessa. Erityisen suhteellisuusteorian matematiikka on helposti omaksuttavissa, ja joitakin sen tuloksia esitellään jo lukion fysiikassa. Se on myös yhteensopiva kvanttimekaniikan kanssa.


title: Yleinen suhteellisuusteoria

text: Yleinen suhteellisuusteoria () on useimpien fyysikkojen nykyään kannattama, painovoimaa kuvaava teoria, jonka kehitti teoreettinen fyysikko Albert Einstein vuosina 1907–1915. Se on todeksi osoitetun erityisen eli suppean suhteellisuusteorian laajennus. Yleisen suhteellisuusteorian mukaan kahden kappaleen välillä havaittu painovoima johtuu siitä, että kappaleiden massat kaareuttavat aika-avaruutta. Yleisessä suhteellisuusteoriassa gravitaatio siis tulkitaan avaruuden "kaareutumiseksi", toisin sanoen avaruuden geometrian muuttumiseksi. Einsteinin teoria käyttää geometrianaan Riemannin epäeuklidista geometriaa. Teoria korvaa Sir Isaac Newtonin vuonna 1686 julkaiseman teorian painovoimasta voimana massallisten kappaleiden välillä. Kokeiden mukaan Einsteinin teoria on tarkempi ja on näin syrjäyttänyt Newtonin teorian modernissa fysiikassa. Yleinen suhteellisuusteoria ennusti myös gravitaatioaaltojen olemassaolon.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: 1915 Einstein julkaisi toistaiseksi epävarman yleisen suhteellisuusteorian. Se on suppean suhteellisuusteorian yleispätevämpi laajennos, josta teorian nimi "yleinen" johtuu. Teorian avulla voidaan tarkastella muun muassa kiihtyvää tai hidastuvaa liikettä, painovoimaa, mustia aukkoja, aika-avaruuden kaareutumista ja maailmankaikkeuden kehitystä.Postulaatit ovat olettamuksia, joihin suppea suhteellisuusteoria perustuu. Postulaateista toinen on seuraus ensimmäisestä.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Muuttumattomalla nopeudella liikkuvan kappaleen sanotaan olevan inertiaalikoordinaatistossa. Jos vakionopeuksisia kappaleita on useita ja ne liikkuvat samaan suuntaan, ovat ne samassa inertiaalikoordinaatistossa. Inertiaalikoordinaatistoja ollessa useita, ovat niiden kappaleiden ominaisuudet "suhteellisia" toisiinsa, ja näitä ominaisuuksia voidaan verrata suppean suhteellisuusteorian avulla, josta nimi "suhteellisuus"teoria johtuu. Teoria on "suppea", koska se pätee vain inertiaalikoordinaatistoissa, eikä sitä voida siis käyttää kiihtyvässä tai hidastuvassa liikkeessä oleville kappaleille. Suppeassa suhteellisuusteoriassa myös jätetään huomiotta kappaleiden painovoiman vaikutus, joka "yleisen" suhteellisuusteorian mukaan aiheuttaa aika-avaruuden vääristymistä.


title: Yleinen suhteellisuusteoria

text: Yleinen suhteellisuusteoria korjaa ja ennustaa joitakin todennettavia ilmiöitä, joita Newtonin teoria ei kykene selittämään tai ennustamaan. Tällaisia ovat esimerkiksi valonsäteiden taipuminen massiivisen kappaleen ympärillä ja Merkuriuksen tai muiden planeettojen perihelin kiertyminen. Lisäksi yleisen suhteellisuusteorian mukaan aika hidastuu voimakkaassa gravitaatiokentässä. Yleinen suhteellisuusteoria ei ole ainoa relativistinen painovoimateoria, mutta se on malliltaan kaikkein yksinkertaisin niistä, jotka ovat kokeellisesti saadun tiedon kanssa sopusoinnussa. Vaikka teoria kykenee selittämään ja ennustamaan lukuisia ilmiöitä, se jättää joitakin kysymyksiä avoimiksi. Kaikkein perustavinta laatua oleva kysymys on se, kuinka yleinen suhteellisuusteoria saadaan sovitetuksi yhteen kvanttifysiikan lakien kanssa, jolloin lopputuloksena saadaan kvanttigravitaatioteoria.


title: Maailmankaikkeus

text:
Parhaiten gravitaatiota ja sen vaikutusta maailmankaikkeudessa kuvaa Albert Einsteinin vuonna 1915 esittämä (julkaistu 1916) yleinen suhteellisuusteoria, joka on erityisen suhteellisuusteorian laajennus. Teoria selittää gravitaation kappaleiden massan aiheuttamana aika-avaruuden kaareutumisena ja on edelleen yksi modernin fysiikan keskeisimmistä kulmakivistä. Newtonin mekaniikan tavoin myös yleisessä suhteellisuusteoriassa kappaleet pyrkivät ”luonnostaan” kulkemaan suoraa rataa. Yleisessä suhteellisuusteoriassa aika-avaruuden kaareutumista kuvaavat yhtälöt voidaan yksinkertaisimmillaan esittää muodossa
formula_1
jossa "G" on aika-avaruuden kaareutuminen pisteessä ja "T" pisteessä sijaitseva massa ja sen ominaisuudet. Tällainen määritelmä on kuitenkin lähes hyödytön käytännön laskuissa, joten yhtälö jaetaankin usein kymmeneen monimutkaiseen Einsteinin kenttäyhtälöön, joista jokainen sisältää useita muuttujia.


title: Itseiskiihtyvyys

text: Itseiskiihtyvyys (ominaiskiihtyvyys, engl. "proper acceleration") on suhteellisuusteorian suure, jolla kuvataan hiukkaseen kiinnitetyn kiihtyvyysanturin mittaamaa ja hiukkasen kokemaa fysikaalista kiihtyvyyttä. Itseiskiihtyvyyden suuruus, eli vektorin normi, on Lorentz-invariantti skalaari ja siten riippumaton havaitsijan koordinaatistosta. Kiihtyvää liikettä ja havaitsijoita voidaan käsitellä täsmällisesti erityisellä suhteellisuusteoriallakin ilman siirtymistä yleiseen suhteellisuusteoriaan, mutta yleisen suhteellisuusteorian muotoilu antaa täydentävän kineettisen kuvauksen ekvivalenssiperiaatteesta ja itseiskiihtyvyyden osuudesta suhteellisuusteorioissa.


title: Lorentz-muunnos

text: Lorentz-muunnoksella (tai Lorentzin muunnoksella) tarkoitetaan koordinaattijärjestelmän muunnosta, jonka Hendrik Antoon Lorentz keksi yrittäessään selittää valon käyttäytymistä esimerkiksi Michelsonin-Morleyn kokeessa. Myöhemmin Albert Einstein muotoili erityisen suhteellisuusteorian, ja korvasi siinä klassisen mekaniikan Galilein muunnoksen Lorentz-muunnoksella.


title: Kansainvälinen fysiikan vuosi

text: Suppean suhteellisuusteorian perillisenä saatiin aivan uudenlaista fysiikkaa, joka poikkesi Isaac Newtonin klassisesta mekaniikasta. Valosähköistä ilmiötä käsitellyt tutkimus kiihdytti kvanttimekaniikan kehitystä, huolimatta Einsteinin itsensä epäilevästä suhtautumisesta kvanttiteoriaan. Einstein näki sen vain askeleena sähkömagnetismin, suhteellisuusteorian ja kvanttiteorian yhdistävään suureen yhtenäisteoriaan, joskaan ei kieltänyt sen onnistuneisuutta fysikaalisten ilmiöiden selittämisessä ja ennustamisessa. Einsteinin haaveilema suurten perusteorioiden yhdistäminen teettää edelleen töitä teoreettisilla ja kokeellisilla fyysikoilla muun muassa kvanttimekaniikan, säieteorian ja suprajohtavuuden parissa.


title: Jaakko Kahma

text: Kahma toimi 1928–1953 Suomen Vientiyhdistyksen toimitusjohtajana. Hän oli mukana perustamassa Suomen Teollisuusliittoa ja kuului sen hallitukseen usean vuoden ajan. Kahma perusti myös vuonna 1938 yhdessä eräiden muiden kanssa "Talouselämä"-lehden ja toimi sen toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana vuosina 1941–1958. Päätoimittajien vaihtuessa usein hän käytännössä hallitsi lehteä kaksi vuosikymmentä. Politiikkaan Kahma osallistui Kansallisen edistyspuolueen puoluehallituksen jäsenenä. Kahma oli jäsenenä Kauppa-, teollisuus- ja merenkulkuhallinnon uudistamiskomiteassa 1938–1941 ja kauppakamarikomiteassa 1941–1943. Hän oli Suomen edustajana maailman kauppa- ja työllisyyskonferenssissa Havannassa 1947–1948 ja toimi maaseudun elinkeinokomitean puheenjohtajana 1950–1951.


title: Talouselämä (lehti)

text: Talouselämä on Alma Talentin omistama, Pohjoismaiden suurin talousviikkolehti. Sen päätoimittaja on Emilia Kullas


title: Talouselämä (lehti)

text: Vuosi 2018 on lehden 82. vuosikerta. Talouselämä ilmestyy perjantaisin, 43 numeroa vuodessa. Lehden painettu levikki vuonna 2015 oli 75 141 ja digitaaliset tilaukset sisältävä kokonaislevikki 81 819. Painetun lehden lukijamäärä oli 179 000 ja lehden kokonaistavoittavuus 386 000 lukijaa. Lehti pystytti maksumuurin lokakuussa 2017.


title: Työ Terveys Turvallisuus

text: Työ Terveys Turvallisuus on perustettu vuonna 1971, ja vuoden 2014 loppuun saakka sitä kustansi ja julkaisi Työterveyslaitos (TTL). Vuoden 2015 alusta lehden kustantaja on ollut TTT Kustannus Oy ja Työterveyslaitos on lehden yhteistyökumppani. Päätoimittaja on Kirsi Väisänen. Hän aloitti tehtävässään vuoden 2018 keväällä. Sitä ennen päätoimittaja oli Merja Karjalainen, joka toimi vuosina 2007–2014 lehden toimituspäällikkönä. Noina vuosina TTL:n silloinen pääjohtaja Harri Vainio toimi lehden päätoimittajana.


title: Taloussanomat

text: "Taloussanomien" osana toimii myös talousuutistoimisto Startel. Lehti julkaisee myös tieto- ja viestintätekniikan ajankohtaisverkkolehteä "Digitoday" sekä vuosien 1999 ja 2015 aikana "It-viikko"-verkkolehteä. Lehteä julkaiseva "Ilta-Sanomat" kuuluu Sanoma-konsernin Sanoma Media Finland -tytäryhtiöön, joka omistaa "Taloussanomat" kokonaan.Sanoma Osakeyhtiö alkoi pohtia 1990-luvulla kilpailijan perustamista "Kauppalehdelle", joka tuolloin hallitsi kokonaan talouslehtien markkinaa. "Taloussanomien" ensimmäinen numero julkaistiin lopulta 18. marraskuuta 1997. Paperiversio lehdestä ilmestyi tiistaista lauantaihin. Ensimmäinen "It-viikon" numero ilmestyi 18. marraskuuta 1999. Vuosina 2002–2005 "Taloussanomat" hoiti myös tv-kanava Nelosen "Talousuutisia". Myös Nelonen kuuluu Sanoma-konserniin.


title: Emilia Kullas

text: Kullas on toiminut Talouselämän toimituspäällikkönä ja Sijoituselämä-osiosta vastaavana uutispäällikkönä. Hän on kirjoittanut kaksi kirjaa sijoittamisesta. Kullas toimi Talouselämän väliaikaisena päätoimittajana syyskuusta 2016 lähtien, kun edellinen päätoimittaja Reijo Ruokanen siirtyi Tekniikan Maailman päätoimittajaksi. Kullas aloitti Talouselämän päätoimittajana 15. marraskuuta 2016.


title: Rauno Larsio

text: Larsio toimi 1952–1955 tamperelaisen Aamulehden urheilutoimittajana mutta siirtyi sitten Helsinkiin ja toimi 1955–1959 Helsingin kauppakamarin apulaisasiamiehenä. Talouselämä-lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana Larsio oli lähes 30 vuotta 1960–1989. Hän jäi eläkkeelle kun Talouselämä ja Insinöörilehdet yhdistyivät Talentumiksi. Eläkevuosinaan Larsio asui Tampereella.


title: Vapaa-ajan Kalastaja

text: Vapaa-ajan Kalastajan kustantajana on Vapaa-ajankalastajien Kustannus Oy, jossa Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö on osakkaana. Lehden päätoimittaja on Veli-Matti Saksi ja toimitussihteeri Jaana Vetikko. Toimittajina toimivat keskusjärjestön kalatalouskonsulentit ja toiminnanjohtaja. Kirjoittajina käytetään myös eri alojen asiantuntijoita. Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön jäsenten tekstit ja aihevinkit ovat tervetulleita lehteen. Lehdellä on oma kahden vuoden välein valittava toimituskuntansa, joka ohjaa lehden kehitystä.


title: Tyrvään Sanomat

text:
Lehteä julkaisi "Tyrvään Sanomat Oy", kunnes 16.4.2010 Tyrvään Sanomien ja Paikallissanomien kustannusoikeudet osti Alma Media Oyj:hin kuuluva paikallislehtiyhtiö Suomen Paikallissanomat Oy (SPS). 1.6.2010 Tyrvään Sanomat sekä Laviassa ja osassa vuonna 2009 perustettua Sastamalan kaupunkia eli Mouhijärvellä ja Suodenniemellä ilmestynyt Paikallissanomat yhdistettiin yhdeksi lehdeksi, jonka nimenä säilyi Tyrvään Sanomat. SPS:lle siirtyi myös mainostoimisto Idea-mainos, jonka toiminta sittemmin päättyi.
16.4.2010 alkaen lehden toimitusjohtajana toimi Suomen Paikallissanomat Oy:n toimitusjohtaja Kari Juutilainen, kunnes hänet nimitettiin vuoden 2012 alusta Alma Median maakuntalehdet ja paikallislehdet samaksi yhtiöksi yhdistäneen Alma Aluemedian johtoon. Paikallislehtiryhmää johtaa nyt myyntijohtaja Lassi Välimäki.


title: Lapsen Maailma

text:
Lapsen Maailma on kuukausittain ilmestyvä erikoisaikakauslehti, joka käsittelee lasten ja nuorten kasvatusta sekä lastensuojelukysymyksiä. Se on suunnattu lapsiperheille ja lasten kanssa työskenteleville. Lehden levikki on 14 858 (LT 2015). Lapsen Maailman kustantaja on Lastensuojelun Keskusliitto.
Lastensuojelun Keskusliitto ja sen myötä myös Lapsen Maailma -lehden ensimmäinen versio, Lapsi ja nuoriso, perustettiin 27.11.1937. Ennen lehden perustamista Suomessa ilmestyi kaksi kilpailevaa lastensuojelulehteä, joiden tilalle uusi lehti perustettiin. Ensimmäisenä päätoimittajana toimi Keskusliiton puheenjohtaja, Turun lastensuojelujohtaja Daniel Hedman. Alussa pienilevikkisen lehden toimittamisesta jouduttiin luopumaan sodan ajaksi 1942–44, kunnes rahatilanteen parantuessa lehden toimittamista jälleen jatkettiin.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Lalli ilmestyi aluksi Jalmari Karhulan kustantamana, kunnes elokuussa 1918 perustettiin Kustannus Oy Lalli. Uusi kustantaja päätti muuttaa lehden keskemmälle maakuntaa, jolloin paikaksi valittiin rautateiden risteyksessä sijaitseva Kokemäki. Muutto kuitenkin viivästyi ja vasta 1920 lehdelle ostettiin talo Kokemäen Tulkkilasta. Syyskuussa 1921 Lalli myytiin euralaisten ja harjavaltalaisten maanviljelijöiden perustamalle Satakunnan Kustannus Oy:lle. Lehteä varten päätettiin Tulkkilaan rakentaa myös kokonaan uusi toimitalo, jonka suunnittelivat Jalmari Karhula sekä rakennusmestari Einar Färd.


title: Luettelo televisiosarjan Glee jaksoista

text: Glee on musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota alkuperäismaassaan Yhdysvalloissa esitti Fox. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan. Sarjan pilottijakso lähetettiin 19. toukokuuta 2009 ja varsinaisesti sarjan esittäminen alkoi 9. syyskuuta 2009. Fox tilasi alun perin sarjasta 13 jaksoa ja syyskuussa 2009 koko tuotantokauden eli yhdeksän lisää. Loput ensimmäisen tuotantokauden jaksot esitettiin huhtikuusta 2010 kesäkuuhun 2010, jolloin esitettiin ensimmäisen tuotantokauden päätösjakso. Sarjasta julkaistiin yhteensä kuusi tuotantokautta ja 121 jaksoa; viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 20. maaliskuuta 2015.


title: Glee

text: Glee on yhdysvaltalainen musikaalia, draamaa ja komediaa yhdistelevä televisiosarja, jota esitettiin kuuden tuotantokauden ajan vuosina 2009–2015. Sarja kertoo ohiolaisen high schoolin epäsuosituimmista oppilaista, jotka pyrkivät etsimään omaa identiteettiään ja toteuttamaan unelmiaan koulun showkuorossa.


title: Glee

text: Sarjan pilottijakso esitettiin Yhdysvalloissa "American Idolin" jälkeen 19. toukokuuta 2009. Varsinaisesti ohjelman ensimmäinen kausi käynnistyi 9. syyskuuta 2009. Saman vuoden joulukuussa sarja jäi neljän kuukauden tauolle ja palasi ohjelmistoon huhtikuussa 2010. Sarjan toinen tuotantokausi alkoi syksyllä 2010. Sarjaa esittävä televisiokanava Fox ilmoitti 23. toukokuuta 2010 – ennen kuin edes sarjan ensimmäinen tuotantokausi oli ehtinyt päättyä – että sarja jatkuu kolmannelle tuotantokaudelle.


title: Brad Falchuk

text: Brad Falchuk tunnetaan parhaiten töistään televisiosarjoissa "Muodon vuoksi", "Glee" ja "American Horror Story". Falchukin ura alkoi käsikirjoittajana sarjoissa "" (2001–2002) ja "Veritas: The Quest" (2003), joiden jälkeen hän alkoi työstää sarjaa "Muodon vuoksi" vuonna 2003. Sarjan tultua päätökseen 6. tuotantokauden jälkeen, Brad ja kyseisen sarjan luoja Ryan Murphy päättivät keskittyä enemmän kevyempään aiheeseen, ja päätyivät luomaan uuden musikaalisarjan "Glee" yhdessä Ian Breannin kanssa vuonna 2009. Vuonna 2011 Murphy ja Falchuk loivat yhteistyössä uuden kauhu/draamasarjan "American Horror Story", joka sai ensiesityksensä 5. lokakuuta 2011.


title: Luettelo televisiosarjan Glee kappaleista (2. tuotantokausi)

text: "Glee" on yhdysvaltalainen musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota esittää Yhdysvalloissa televisiokanava Fox ja Suomessa Sub. Se keskittyy glee-kerhoon Uudet Tuulet (engl. New Directions) kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohiossa. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan, ja se sisältää useita sarjan hahmojen laulamia coverversioita kappaleista ruudulla laulettuina. Murphy on vastuussa valitsemaan kaikki sarjassa käytettävät kappaleet ja pyrkii pitämään tasapainon näytelmäsävellyksten ja listahittien välillä, kuten hän haluaa siellä olevan ”jokaiselle jotakin, jokaisessa jaksossa”. Kun Murphy valitsee kappaleen, ja sen oikeudet selvitetään kappaleen julkaisijalta musiikkitarkastaja P. J. Bloomin kautta, kun musiikkituottaja Adam Anders järjestää sen uudelleen "Gleen" näyttelijöille esitettäväksi. Ohjelmanumerot on äänitetty studiossa näyttelijöiden laulamina, ennen niiden kuvaamista, kun taas koreografi Zach Woodlee rakentaa mukana olevat tanssiliikkeet, jotka sitten opetetaan näyttelijöille, minkä jälkeen kuvataan. Studiossa äänitetyt versiot kappaleista on sitten tehty. Prosessi alkaa kuusi kahdeksan viikkoa ennen jokaisen jakson kuvauksia ja voi loppua vasta päivää ennen kuvausten alkua. Sarjan ensimmäisen tuotantokauden ensimmäiset kolmetoista jaksoa sisälsivät keskimäärin viisi kappaletta jaksoa kohden. Viimeiset yhdeksän jaksoa kasvoivat esitysmäärältään kahdeksaan. Toisella tuotantokaudella "Glee" sisälsi keskimäärin kuusi kappaletta jaksoa kohden.


title: Luettelo televisiosarjan Glee kappaleista (5. tuotantokausi)

text: "Glee" on yhdysvaltalainen musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota esittää Yhdysvalloissa televisiokanava Fox ja Suomessa Ava. Se keskittyy glee-kerhoon Uudet Tuulet (engl. New Directions) kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohiossa. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan, ja se sisältää useita sarjan hahmojen laulamia coverversioita kappaleista ruudulla laulettuina. Murphy on vastuussa valitsemaan kaikki sarjassa käytettävät kappaleet, ja pyrkii pitämään tasapainon näytelmäsävellyksten ja listahittien välillä, kuten hän haluaa siellä olevan ”jokaiselle jotakin, jokaisessa jaksossa”. Kun Murphy valitsee kappaleen, sen oikeudet selvitetään kappaleen julkaisijalta musiikkitarkastaja P. J. Bloomin kautta, kun musiikkituottaja Adam Anders järjestää sen uudelleen "Gleen" näyttelijöille esitettäväksi. Ohjelmanumerot on äänitetty studiossa näyttelijöiden laulamina ennen niiden kuvaamista, kun taas sarjan koreografit (Zach Woodlee aiemmilla tuotantokausilla, Brooke Lipton ja Mandy Moore viidennellä tuotantokaudella) rakentavat mukana olevat tanssiliikkeet, jotka sitten opetetaan näyttelijöille, minkä jälkeen kuvataan. Studiossa äänitetyt versiot kappaleista on sitten tehty. Prosessi alkaa kuusi kahdeksan viikkoa ennen jokaisen jakson kuvauksia ja voi loppua vasta päivää ennen kuvausten alkua.


title: Luettelo televisiosarjan Glee kappaleista (3. tuotantokausi)

text: "Glee" on yhdysvaltalainen musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota esittää Yhdysvalloissa televisiokanava Fox ja Suomessa Sub. Se keskittyy glee-kerhoon Uudet Tuulet (engl. New Directions) kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohiossa. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan, ja se sisältää useita sarjan hahmojen laulamia coverversioita kappaleista ruudulla laulettuina. Murphy on vastuussa valitsemaan kaikki sarjassa käytettävät kappaleet, ja pyrkii pitämään tasapainon näytelmäsävellyksten ja listahittien välillä, kuten hän haluaa siellä olevan ”jokaiselle jotakin, jokaisessa jaksossa”. Kun Murphy valitsee kappaleen, sen oikeudet selvitetään kappaleen julkaisijalta musiikkitarkastaja P. J. Bloomin kautta, kun musiikkituottaja Adam Anders järjestää sen uudelleen "Gleen" näyttelijöille esitettäväksi. Ohjelmanumerot on äänitetty studiossa näyttelijöiden laulamina ennen niiden kuvaamista, kun taas koreografi Zach Woodlee rakentaa mukana olevat tanssiliikkeet, jotka sitten opetetaan näyttelijöille, minkä jälkeen kuvataan. Studiossa äänitetyt versiot kappaleista on sitten tehty. Prosessi alkaa kuudesta kahdeksaan viikkoa ennen jokaisen jakson kuvauksia ja voi loppua vasta päivää ennen kuvausten alkua. Sarjan ensimmäisen tuotantokauden ensimmäiset kolmetoista jaksoa sisälsivät keskimäärin viisi kappaletta jaksoa kohden. Viimeiset yhdeksän jaksoa kasvoivat esitysmäärältään kahdeksaan. Toisella tuotantokaudella "Glee" sisälsi keskimäärin kuusi kappaletta jaksoa kohden. Murphy sanoi kesäkuussa 2011, että kolmannella tuotantokaudella ”luulen, että päädymme lopulta tekemään neljä” kappaletta jaksoa kohden.


title: Luettelo televisiosarjan Glee kappaleista (4. tuotantokausi)

text: "Glee" on yhdysvaltalainen musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota esittää Yhdysvalloissa televisiokanava Fox ja Suomessa Sub. Se keskittyy glee-kerhoon Uudet Tuulet (engl. New Directions) kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohiossa. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan, ja se sisältää useita sarjan hahmojen laulamia coverversioita kappaleista ruudulla laulettuina. Murphy on vastuussa valitsemaan kaikki sarjassa käytettävät kappaleet ja pyrkii pitämään tasapainon näytelmäsävellysten ja listahittien välillä, kuten hän haluaa siellä olevan ”jokaiselle jotakin, jokaisessa jaksossa”. Kun Murphy valitsee kappaleen, sen oikeudet selvitetään kappaleen julkaisijalta musiikkitarkastaja P. J. Bloomin kautta, kun musiikkituottaja Adam Anders järjestää sen uudelleen "Gleen" näyttelijöille esitettäväksi. Ohjelmanumerot on äänitetty studiossa näyttelijöiden laulamina ennen niiden kuvaamista, kun taas koreografi Zach Woodlee rakentaa mukana olevat tanssiliikkeet, jotka sitten opetetaan näyttelijöille, minkä jälkeen kuvataan. Studiossa äänitetyt versiot kappaleista on sitten tehty. Prosessi alkaa kuusi kahdeksan viikkoa ennen jokaisen jakson kuvauksia ja voi loppua vasta päivää ennen kuvausten alkua.


title: Luettelo televisiosarjan Glee kappaleista (1. tuotantokausi)

text: "Glee" on yhdysvaltalainen draamaa, komediaa ja musikaalia yhdistävä televisiosarja, jota esittää Yhdysvalloissa televisiokanava Fox ja Suomessa Sub. Sarja keskittyy glee-kerhoon Uudet Tuulet (engl. New Directions), joka toimii kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohiossa. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan, ja se sisältää useita sarjan hahmojen laulamia coverkappaleita. Murphy on vastuussa valitsemaan kaikki sarjassa käytettävät kappaleet ja pyrkii pitämään tasapainon näytelmäsävellyksten ja listahittien välillä, kuten hän haluaa siellä olevan ”jokaiselle jotakin jokaisessa jaksossa”. Kun Murphy valitsee kappaleen, oikeudet ovat selvitetty sen julkaisijoilta musiikkitarkastaja P. J. Bloomin ja musiikkituottaja Adam Andersin kautta järjestäen sen uudelleen "Gleen" näyttelijöille. Ohjelmanumerot ovat äänitetty studiossa näyttelijöiden laulamina ennen niiden kuvaamista, kun taas koreografi Zach Woodlee rakentaa mukana olevat tanssiliikkeet, jotka sitten opetetaan näyttelijöille, minkä jälkeen kuvataan. Studiossa äänitetyt versiot kappaleista on sitten tehty. Prosessi alkaa kuusi kahdeksan viikkoa ennen jokaisen jakson kuvauksia ja voi loppua vasta päivää ennen kuvausten alkua.


title: Luettelo televisiosarjan Glee jaksoista

text: Sarja keskittyy high schoolissa toimivaan musiikkikuoroon, joka tunnetaan myös nimellä glee club. Kuoro toimii kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohion osavaltiossa. Will Schuester (Matthew Morrison) ottaa paikkansa kuoron johdossa, kun entinen opettaja (Stephen Tobolowsky) erotetaan epäasiallisesta yhteydenotosta miesopiskelijan kanssa. Yhdessä koulun pohjasakkana pidettyjen teinien kanssa Will yrittää nostaa kuoron entiseen loistoonsa samalla kun yrittää pitää huolta vaimostaan Terrista (Jessalyn Gilsig) ja kehittää tunteita työkaveriinsa Emmaan (Jayma Mays), sekä puolustaa kuoron olemassaoloa juonittelevalta cheerleader-valmentajalta Sue Sylvesterilta (Jane Lynch). Sarjan tärkein painopiste on opiskelijoiden kuoro eli glee club: heidän seurustelusuhteensa ja rakkaus laulamiseen.


title: Glee

text: Suomessa sarjaa esittää Sub, AVA ja Kutonen Sarjan esittäminen alkoi Suomessa 16. lokakuuta 2010. Sarja on tilattu kymmeniin eri maihin, muun muassa Isoon-Britanniaan, Ruotsiin, Italiaan, Japaniin, Uuteen-Seelantiin ja Turkkiin.


title: Meridiaaniympyrä

text: Meridiaaniympyrä eli ohikulkukone on tähtitieteellinen havaintoväline, jolla voidaan todeta, millä hetkellä jokin taivaankappale kulkee havaintopaikkakunnan meridiaanin poikki, eli näkyy suoraan etelässä tai pohjoisessa, ja jolla voidaan samaan aikaan myös mitata sen korkeuskulma. Sen muodostaa kaukoputki joka on kiinnitetty länsi-itä-suuntaiseen kiinteään akseliin siten, että sitä voidaan kääntää ainoastaan pystysuunnassa. Sellaisia rakennettiin varsinkin 1800-luvulla moniin observatorioihin, ja niitä käytetään tähtien absoluuttisten paikkojen mittaamiseen ja ajan määrittämiseen.


title: Meridiaaniympyrä

text:
Lähellä akselin kumpaakin päätä, siihen kiinnitettyinä ja sen mukana kiertyvinä, oli kiekko tai pyörä kaukoputken ja
horisontin välisen kulman mittaamiseksi. Ne olivat halkaisijaltaan yleensä noin 90 - 110 senttimetrin levyiset, ja lähellä niiden reunaa oli kulmamitta-asteikko, jossa oli merkinnät noin 2 - 5 kulmaminuutin välein. Näitä asteikkoja luettiin mikroskooppien avulla, joita oli yleensä neljä kumpaakin kiekkoa kohti, joko kiinnitettyinä laitteen tukirakenteeseen tai sitä ympäröivään tukirakenteeseen. Vertaamalla näistä saatua neljää lukemaa voitiin kaukoputken mahdollisesta epäkeskisyydestä tai kiekkojen väärästä asennosta johtuvia virheitä suuresti pienentää. Jokainen mikroskooppi oli varustettu mikrometriruuvilla, mikä tekee mahdolliseksi mitata kulmia jopa sekunnin tarkkuudella. Toisinaan jompikumpi kiekoista oli jaettu vain asteisiin ja siitä kulmat saatiin vain karkeasti määritetyksi, ja sitä käytettiin vain tarkkailtavan tähden löytämiseen.


title: Meridiaaniympyrä

text:
Meridiaaniympyrä oli pitkät ajat kaikkein tarkin väline taivaankappaleen aseman mittaamiseen. Ennen spektroskopian, tähtivalokuvauksen ja peilikaukoputkien kehittymistä tämä sekä siihen liittyen taivaankappaleiden kiertoratojen ja tähtitieteellisten vakioiden määrittäminen olivatkin observatorioiden tärkein tehtävä.
Kun kaukoputki kiinnitetään siten, että sitä voidaan kääntää vain meridiaanin suunnassa, saavutetaan etuja niiden tarkkuustöiden kannalta, joihin meridiaaniympyröitä käytetään. Tärkeimmät edut ovat:


title: Meridiaaniympyrä

text: Nykyaikaiset meridiaaniympyrät on yleensä automatisoitu. Havaitsija on korvattu CCD-kennolla. Kun taivas kiertyy näkökentän ympäri, CCD:n tallentama kuva ajastetaan mikrosirulla. Tällä saadaan eräitä etuja:


title: Meridiaaniympyrä

text: Rakennuksissa, joihin meridiaaniympyrä sijoitetaan, ei tarvita sellaista kierrettävää kupolia, jollainen on monissa tähtitorneissa. Koska niillä havaitaan vain meridiaanilla olevia kohteita, riittää, että rakennuksen etelä- ja pohjoisseinässä ja katossa niiden välillä on kapea aukko.


title: Greenwichin kuninkaallinen observatorio

text: Brittiläiset tähtitieteilijät ovat vanhastaan käyttäneet Kuninkaallista tähtitornia mittausten lähtökohtana. Rakennuksen läpi kulkee kuitenkin neljä meridiaania, jotka eri aikoina on määritelty nollameridiaaneiksi. Vuonna 1851 käyttöön otettu ja kansainvälisessä konferenssissa vuonna 1884 vahvistettu nollameridiaani kulkee observatoriossa olevan George Biddell Airyn rakentaman meridiaaniympyrän kautta. Nollameridiaani merkittiin jo varhain observatorion pihalle messinkisellä nauhalla, joka myöhemmin on vaihdettu ruostumattomasta teräksestä valmistettuun, ja joulukuun 16. päivästä 1999 lähtien se on merkitty öisin myös voimakkaalla vihreällä laserilla, joka loistaa rakennuksen pohjoispuolella Lontoon öisellä taivaalla.


title: John Nurmisen Säätiö

text: Merihistorian kulttuuriperinteen vaalimisen lisäksi säätiön toinen toimintalinja on Itämeren suojelu. Ympäristönsuojelutyö aloitettiin vuonna 2004 Juha Nurmisen lahjoittaman alkupääoman turvin. Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeiden tavoitteena on saada aikaan näkyvä parannus Itämeren tilaan vähentämällä mereen päätyvien ravinteiden määrää ja siten ehkäistä meren rehevöitymistä. Tavoitteen saavuttamiseksi säätiön hankkeissa tehostetaan ravinteiden poistoa jätevesistä sekä muista lähteistä. Toiminta kanavoituu identifioitavissa oleviin projekteihin, joilla on konkreettinen ja mitattava vaikutus Itämeren tilaan. Säätiön ensimmäinen projekti oli kemiallisen fosforinpoiston vieminen Pietarin kolmelle suurelle jätevedenpuhdistamolle. Laivaliikenteeseen liittyvän Tankkeriturva-hankkeen (2009 – 2014) tavoitteena oli merkittävästi pienentää öljyonnettomuuden riskiä Suomenlahdella. Hankkeessa luotiin yhteistyössä merenkulkutoimijoiden kanssa  ENSI®-navigointipalvelu (Enhanced Navigation Support Information), jolla Suomenlahdella liikennöivien tankkereiden reittitiedot saatiin ensimmäistä kertaa viranomaisten käyttöön.


title: Seili

text: Seilissä tehtävän tutkimuksen keskiössä ovat meri, saarten luonnon monimuotoisuus sekä puutiaiset. Itämeri-tutkimuksella yliopisto pyrkii muun muassa edesauttamaan Saaristomeren tilan parantamista.Laitoksen toimintaan kuuluu myös tutkimuksen ja tutkimus- ja kurssitoiminnan tukemisen lisäksi meriympäristön tilan pitkäaikaisseuranta, jota tehdään havainnoimalla säännöllisesti keskeisiä meren ja sään tilasta kertovia muuttujia. Osa seurannoista on toteutettu yhteistoiminnassa muiden tutkimustahojen kanssa. Jatkuvassa seurannassa ovat mm. ilman lämpötila, ilmankosteus ja ilmanpaine, sademäärä, meriveden lämpötila ja suolapitoisuus sekä planktonyhteisön koostumus. Tutkimuslaitos osallistuu myös Turun yliopistossa annettavaan bio- ja ympäristötieteiden opetukseen ja tarjoaa eri oppiaineiden ja oppilaitosten kursseille ja seminaareille opetustiloja ja -välineitä. Kurssit ja seminaarit ovatkin merkittävä osa Seilin tutkimusaseman kesäistä toimintaa.


title: Nollameridiaani

text: Tekokuut tekivät mahdolliseksi ottaa lähtökohdaksi Maan massakeskipiste sen pinnan sijasta, sillä kaikki tekokuut kiertävät Maan massakeskipistettä riippumatta pinnan epäsäännöllisyyksistä. Ensimmäisessä satelliittipaikannusjärjestelmässä Transitissa 1960-luvulla valittiin nollameridiaaniksi maakeskinen ellipsoidi NAD27. Se kehitettiin laboratoriossa, joka sijaitsi Washington D.C.:n ja Baltimoren puolivälissä. Koska laboratorion sijainnin pituuspiiriksi haluttiin kokonaisluku mutta pituuspiirit haluttiin muutoin numeroida totuttuun tapaan, tuli järjestelmän nollameridiaani kulkemaan 5,3″ Airyn meridiaaniympyrää idempänä. Greenwichin leveyspirillä tämä vastaa noin 102,5 metrin eroa. Tämän hyväksyi virallisesti Bureau International de l'Heure (BIH) vuonna 1984 ottaessaan käyttöön BTS84:n (BIH Terrestral System), josta myöhemmin tuli WGS84 (World Geodetic System), sekä useissa kansainvälisissä maanpäällisissä vertailujärjestelmissä (ITRF).


title: Nollameridiaani

text:
Maan tektonisten laattojen liikkeen vuoksi maan päällä kulkeva nollameridiaani on hitaasti siirtynyt länteen päin, nyt jo muutaman senttimetrin lähemmäksi Airyn meridiaaniympyrää, tai Airyn meridiaaniympyrä on siirtynyt saman verran kohti nykyistä virallista nollameridiaania. Satelliittien avulla tuli mahdolliseksi laatia tarkempia ja yksityiskohtaisia maailmankarttoja. Tämän myötä on tullut tarpeelliseksi ottaa käyttöön referenssimeridiaani, joka kulkee mahdollisimman lähellä Greenwichiä mutta jossa on otettu huomioon myös
mannerlaattojen liikkeen vaikutus ja Maan pyörimisliikkeen vaihtelut. Tämän tuloksena on määritelty IERS:in kansainvälinen perusmeridiaani. Sitä käyttää nollameridiaanina (0°) Kansainvälisen maan pyörimis- ja vertailujärjestelmäpalvelu( International Earth Rotation and Reference System Service), joka määrittelee yhteyden
pituuspiirin ja ajan välillä. Satellittien ja avaruudessa olevien radiolähteiden kuten kvasaarien avulla on todettu, että Airyn meridiaaniympyrä siirtyy koilliseen noin 2,5 senttimetriä vuodessa tämän maakeskeisen koordinaattijärjestelmän suhteen. Noin vuonna 1999 kansainvälinen referenssimeridiaani (IRM) kulki 5,31 kulmasekuntia tai 102,4 metriä Greenwichin observatoriossa olevan Airyn meridiaaniympyrän itäpuolitse. Tähän referenssimeridiaaniin perustuu myös GPS-paikannusjärjestelmä.


title: Meridiaaniympyrä

text: Jo antiikin aikaiset tähtitieteilijät esittivät, että havaintoväline, kvadrantti, voitaisiin kinnittää meridiaanin tasoon. Myös Ptolemaios kuvasi kyseistä laitetta teoksessaan "Almagest". Siinä kuvattu meridiaanikvadrantti koostui kiinteästä, kulmamitta-asteikolla varustetusta ulommasta renkaasta ja siirrettävästä sisemmästä renkaasta, jossa olleiden tappien varjoista saatiin määritetyksi auringon suunta. Renkaat oli kiinnitetty vaakasuoraan tankoon ja asetettu meridiaanin suuntainen. Laitetta käytettiin auringon korkeuskulman mittaamiseen keskipäivällä eri aikoina vuodesta, jotta saatiin määritetyksi ekliptikan sijainti taivaalla.


title: Oikeussubjekti

text: Oikeussubjekti on oikeustieteessä sellainen taho, joka voi saada oikeuksia ja tulla velvoitetuksi. Tätä ominaisuutta kutsutaan oikeuskelpoisuudeksi. Oikeussubjekteja ovat luonnolliset henkilöt eli ihmiset sekä oikeushenkilöt, joita ovat erilaiset yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot.


title: Oikeussubjekti

text: Käsitteenä oikeussubjekti on sidoksissa kulloiseenkin oikeusjärjestelmään. Aiemmin vallinnut sukuoikeus ei pitänyt yksityistä ihmistä oikeussubjektina. Ihminen oli suvun jäsen ja oikeus oli sukujen välistä. Suvun ulkopuolelle joutuneella ihmisellä ei tällöin ollut oikeuksia.


title: Oikeussubjekti

text: Vaarallinen oikeussubjekti tarkoitti aiemmin sellaisia suomalaisia yhteisöjä ja säätiöitä, joissa ulkomaalaisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä oli tai saattoi olla laissa määritelty määräysvalta. Tällaisen yhteisön oikeutta omistaa Suomessa kiinteistöjä ja osakkeita oli rajoitettu. Asiaa koskeva säädös oli niin sanottu rajoituslaki eli laki ulkomaalaisten sekä eräiden yhteisöjen oikeudesta omistaa ja hallita kiinteätä omaisuutta ja osakkeita (219/1939). Laki kumottiin lailla ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta (1612/1992). Alun perin ehtoja kiinteän omaisuuden hallitsemiselle Suomessa annettiin asetuksella 25. helmikuuta 1851.


title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilön oikeuskelpoisuuden alkuhetki riippuu oikeushenkilön tyypistä. Esimerkiksi avoin yhtiö on oikeuskelpoinen heti, kun se on perustettu, mutta osakeyhtiö vasta tultuaan rekisteröidyksi. Oikeushenkilön käytännön toiminta voi lakata, vaikka se oikeushenkilönä yhä onkin olemassa. Sillä on tällöin yhä jäljellä oikeuskelpoisuus ja oikeudellinen toimintakyky, koska ne päättyvät vasta, kun oikeushenkilö puretaan oikeudellisesti. Oikeushenkilön toiminnan lakkaaminen ei siten poista rangaistusvastuuta, vaikka se voi vaikuttaa yhteisösakon suuruuteen. Käytännössä esiintyviä yhteisöjä, jotka eivät ole oikeushenkilöitä, ovat rekisteröimättömät yhdistykset, epäitsenäiset rahastot tai säätiöt ja verotusyhtymät. Epäitsenäisiä rahastoja ovat esimerkiksi lahjoitus- ja testamenttirahastot. Tällaiset muodosteet jäävät rangaistusvastuun ulkopuolelle.


title: Säädösohjailu

text: Säädösohjailu on valtion keino ohjata yhteiskunnallista kehitystä lainsäädännön avulla. Näin pyritään siihen, että viranomaiset, yhteisöt ja yksilöt toimisivat suotavana pidetyllä tavalla. Perusajatuksena on, että epäkohdat voidaan poistaa lakeja ja muita säädöksiä säätämällä tai muuttamalla. Käytännössä on kuitenkin ongelmia, joiden ratkaisemiseen on tarkoituksenmukaista käyttää muitakin keinoja. Tällaisia ovat esimerkiksi ympäristöongelmat, sukupuolten välinen tasa-arvo ja huumeongelmat. Säädösohjailu on tärkein ja laajin "oikeudellisen sääntelyn" osa-alue. Oikeudellisella sääntelyllä tarkoitetaan laajasti ymmärrettynä julkisyhteisöjen toimintaa, jolla pyritään ohjaamaan kansalaisten käyttäytymistä. Suppeammin ymmärrettynä se tarkoittaa vain yleisten sääntöjen luomista ja voimaan saattamista.


title: Oikeussuoja

text: Oikeussuoja tarkoittaa kansalaisen suojaa valtion ja toisten kansalaisten tekemiä oikeudenloukkauksia vastaan. Hyväkään oikeussuoja ei kuitenkaan takaa täydellistä oikeusturvaa, sillä oikeusturvaan liittyy myös eettisiä näkökohtia. Oikeusvaltiolla tulee olla riittävät keinot oikeussuojan takaamiseksi. Lainsäädäntö määrittelee kansalaiselle kuuluvat oikeudet ja edut sekä sen, millaiset oikeudenloukkaukset ovat sallittuja yleisen edun nimissä. Lainsäädäntö sisältää myös oikeudenloukkauksista seuraavat rangaistukset ja vahingonkorvaukset. Oikeussuojan takaaminen edellyttää oikeusvaltiolta konkreettisia toimintamahdollisuuksia viranomaisia ja toisia kansalaisia vastaan sekä mahdollisuuksia loukatun oikeustilan palauttamiseksi. Oikeusvaltion oikeuslaitos täytäntöönpanoelimineen hoitaa tällaisia tehtäviä.


title: Oikeustie

text: Oikeustie eli oikeussuojatie eli oikeuslinja tarkoittaa tuomioistuinten käyttöä oikeudellisen suojan haennassa. Muutoksenhaussa riita- ja rikosasioissa oikeustie tarkoittaa ylemmän muutoksenhakuasteen käyttöä eli valituksen tekemistä ensin hovioikeuteen ja sitten korkeimpaan oikeuteen. Oikeusteiden ja niiden käytön tuntemus on osa juristin ammattitaitoa. Oikeustien vastakohta on hallintoasioissa käytetty muutoksenhakumenettely eli "hallintotie". Hallinto-oikeudelliset valitukset osoitetaan ensin hallinto-oikeuteen ja sitten korkeimpaan hallinto-oikeuteen.


title: Oikeussubjekti

text: Eläin tai ympäristö ei ole oikeussubjekti. Niiden oikeudellinen asema on järjestetty oikeussubjekteihin kohdistettujen ohjeiden tai kieltojen avulla. Eläin ei itse voi vaatia oikeuksiensa toteuttamista tuomioistuimessa. Eläin katsotaan lähinnä esineeksi, vaikka joissain oikeusjärjestyksissä on tunnustettu, että eläimilläkin voi olla itsenäisiä perusoikeuksia kuten oikeus elämään. Muutamissa maissa uskonnollisesti merkittäville joille on myönnetty oikeushenkilön asema.


title: Oikeusaukko

text: Oikeusaukon täyttäminen tarkoittaa, että ratkaisija ei teekään negatiivista päätöstä, vaan päätyy jollakin perusteella toisenlaiseen ratkaisuun. Tällöin ratkaisija on etsinyt perustetta esimerkiksi ei-velvoittavista oikeuslähteistä, kuten koti- tai ulkomaisesta oikeuskirjallisuudesta. Hän tulee siten käyttäneeksi oikeusperiaatetta oikeuslähteenä. Ratkaisija joutuu pohtimaan sellaisia oikeusperiaatteita kuten kohtuus, oikeusvarmuus ja sopimusvapaus. Jos perusteet ovat erisuuntaisia, joutuu hän pohtimaan viime kädessä oikeusideologisia kysymyksiä. Ratkaisijan joutuessa näin jatkamaan lainsäätäjän työtä tulee pohdittavaksi myös se pidetäänkö sitä suotavana. Se taas on oikeusideologinen ja oikeuspoliittinen kysymys.


title: Oikeussääntö

text: Oikeussääntö on oikeusteoriassa oikeusnormi, jonka osat ovat tunnusmerkistö ja oikeusvaikutus. Yleisemmässä oikeudellisessa kielenkäytössä oikeussääntö ja oikeusnormi ovat toistensa synonyymejä. Oikeussääntö ilmentää yksityiskohtaista ja teknistä oikeudellista sääntelyä, kun taas oikeusperiaate sisältää yleisiä ja siksi usein epämääräisempiä seikkoja. Oikeussääntöjen käyttö on keskeistä oikeudellisessa ratkaisussa, jossa oikeusvaikutus tulee oikeussäännön käskemänä.


title: Japani ensimmäisessä maailmansodassa

text: Japani osallistui ensimmäiseen maailmansotaan keskusvaltojen vastaisessa liittoutumassa, mutta ajaakseen omia etujaan Aasiassa eikä puolustaakseen ympärysvaltoja. Se julisti sodan Saksalle elokuussa 1914 ja vaati itselleen Saksan Kiinasta vuokraamia alueita. Qingdao oli tärkeä Saksan laivastotukikohta Kaukoidässä. Kaksikymmentätuhatta japanilaista sotilasta rantautui Longkouhun ja hyökkäsi sieltä Qingdaoon. Japani hankki haltuunsa alueen rautatiet ja hallitsi pian entisiä saksalaisalueita täysin.


title: Japanin keisarikunta

text: Japani oli vuosisatoja suljettu yhteiskunta, kunnes se joutui Yhdysvaltojen painostamana avaamaan ovensa maailmalle 1800-luvun puolivälissä. Meiji-restauraation jälkeen maa alkoi noudattaa laajentumishakuista politiikkaa. Vuonna 1872 Japani liitti Riukiusaaret itseensä ja saaret ovat maan hallussa edelleen. Vuonna 1895 Japani miehitti Taiwanin ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan seurauksena. Kymmenen vuotta myöhemmin käytiin Venäjän–Japanin sota, jonka Japani voitti. Sodan seurauksena Japani miehitti Korean niemimaan ja Mantšurian, sekä vei Venäjältä Sahalinin eteläosan. Ensimmäisessä maailmansodassa Japani oli sodassa ympärysvaltojen puolella keskusvaltoja vastaan ja sai Saksalta sodan jälkeen Kansainliiton mandaattialueina hallintaansa Marshallinsaaret, Mikronesian, Palaun ja Pohjois-Mariaanit. 1930-luvulla Japani oli miehittänyt jo suuria alueita Kiinasta. 1940-luvun alussa Japani oli jo miehittänyt Indokiinan, Thaimaan, Burman, Singaporen, Malakan niemimaan, Indonesian ja Filippiinit.


title: Qingdao

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Japani miehitti kaupungin 7. marraskuuta 1914. Myös Kiina julisti sodan Saksalle vuonna 1917. Versailles’n rauhan nojalla kaupunki jäi kuitenkin Japanin hallintaan. Kiinalle epäedullinen rauhansopimus johti mielenosoituksiin Pekingissä 4. toukokuuta 1919 ja patrioottisen toukokuun neljännen päivän liikkeen syntyyn. Yhdysvallat painosti Japania palauttamaan alueen Kiinalle, johon Japani myöntyi Washingtonin konferenssin seurauksena. Japani luovutti kaupungin Kiinalle 10. joulukuuta 1922, mutta miehitti sen uudelleen toisen maailmansodan aikana vuosina 1937–1945.


title: Takachiho

text: Japanin julistettua sodan Saksan keisarikunnalle 23. elokuuta 1914 "Takachiho" liitettiin ympärysvaltojen Qingdaon laivastotukikohtaa valvovaan laivasto-osastoon. Saksan keisarikunnan laivaston torpedovene "S-90:n" laukaisema torpedo osui alukseen 17. lokakuuta kymmenen merimailia Jiazhounlahdelta kaakkoon. Alus upposi vieden mukanaan 271 miestä, mukaan lukien aluksen päällikön Ito Sukeyasun. Alukselta pelastui vain kolme miestä, ja se olikin suurin Japanin laivaston yksittäinen menetys ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Ensimmäinen maailmansota

text: Japani liittyi Ison-Britannian ja Ranskan rinnalle elokuussa 1914. Japanilla oli taka-ajatuksena valtansa laajentaminen Kaukoidässä, ja Japanin sotatoimet rajoittuivatkin Saksan Tyynellä valtamerellä hankkimien siirtomaiden valtaamiseen. Osmanien valtakunta ja Bulgaria liittyivät Saksan puolelle lokakuussa 1914. Bulgaria oli menettänyt alueita Serbialle maiden välisessä sodassa 1913, ja Saksa houkutteli sen mukaan lupaamalla alueet takaisin.


title: Kuriilien kiista

text: Myös Kiina oli liittynyt ensimmäisessä maailmansodassa ympärysvaltoihin saadakseen Saksan toimilupa-alueen takaisin suoraan omaan määräysvaltaansa. Näin ensimmäinen maailmansota ei vaikuttanut ympärysvaltojen kanssa liitossa olleiden Venäjän valkoisten sotilashallitusten ja Japanin eikä Japanin ja Neuvosto-Venäjän väliseen tilanteeseen, vaikka Japani osallistui Kaukoidässä ympärysvaltojen interventioon Neuvosto-Venäjää vastaan. Neuvostoliitto kuitenkin ilmoitti vuonna 1925, ettei se tunnustaisi vuonna 1905 solmimansa Portsmouthin sopimuksen sitä kohtaa, minkä mukaan Etelä-Sahalin siirtyisi Japanille.


title: Kuriilit

text: Venäjälle epäonnisessa Venäjän-Japanin sodassa Japani sai lisäksi haltuunsa Sahalinin saaren eteläosan vuonna 1905 solmitulla Portsmouthin sopimuksella. Ensimmäisessä maailmansodassa Venäjä ja Japani olivat liittolaisia. Sittemmin Venäjän seuraajavaltio Neuvostoliitto kuitenkin ilmoitti vuonna 1925, ettei se tunnusta vuoden 1905 Portsmouthin sopimuksen sitä kohtaa, minkä mukaan Etelä-Sahalin siirtyi Japanille.


title: Yodo (1907)

text: "Yodo" luokiteltiin 12. lokakuuta 1912 ensimmäisen luokan tykkiveneeksi, ja ensimmäisen maailmansodan puhjettua se liitettiin Japanin 2. laivastoon. Vaikka alus olikin mukana Qingdaon taistelussa, se ei osallistunut varsinaisiin taistelutoimiin. Myöhemmin alus sijoitettiin partioaluksena japanilaisten miehittämään Saksan Mikronesiaan. Sodan päätyttyä alus oli tutkimusaluksena tehden matkoja Kiinan rannikolle. Vuoden 1931 Mantsurian tapahtumien aiheuttaessa jännitteitä Kiinan ja Japanin välille "Yodo" määrättiin valvomaan Kiinan pohjoisosien rannikkoa, mikä laajeni myöhemmin toisen Kiinan–Japanin sodan alettua myös keskisen Kiinan rannikolle.


title: Neuvostoliiton ja Japanin suhteet ennen toista maailmansotaa

text: Neuvostoliiton ja Japanin suhteet pohjautuivat ennen toista maailmansotaa Venäjän keisarikunnan ja Japanin keisarikunnan samoin kuin myös muiden maiden kilpailulle Kaakkois-Aasiassa lähinnä Kiinan alueista. Japani liittoutui 1902 Britannian kanssa, mikä mahdollisti sille liittymisen ensimmäiseen maailmansotaan Saksan toimilupa-alueiden saamiseksi Versailles'n rauhan 156. artiklan perusteella, vaikka myös Kiina oli ollut ympärysvaltojen puolella ensimmäisessä maailmansodassa ja siellä oli ollut odotuksia Saksan toimilupa-alueen palaamisesta Kiinan suoraan hallintaan. Japanin politiikka heijasti periaatteessa Britannian pyrkimyksiä padota Venäjän vaikutusvallan kasvua Aasiassa, minkä vuoksi se pääsi hyötymään niin Kiinan kuin Koreankin alueista.


title: Japani ensimmäisessä maailmansodassa

text: Qingdaon jälkeen Japanin laivasto valtasi saksalaisilta näiden Tyynenmeren tukikohdat Marshallsaarilla ja Carolinesaarilla. Japanilaiset laivat saattoivat ympärysvaltojen miehistönkuljetusaluksia myös Intian valtamerellä. Ne partioivat Kaukoidässä vuoteen 1917 ja auttoivat brittejä tukahduttamaan Singaporen kapinan 1915. Vuonna 1917 neljätoista hävittäjää siirrettiin Maltalle, missä ne suojasivat saattueita sukellusveneiltä.


title: Oseania

text: Ensimmäisellä maailmansodalla ei ollut Tyynenmeren alueella suuria vaikutuksia lukuun ottamatta Saksan siirtomaamenetyksiä Mikronesiassa, Samoalla ja Naurulla. Sen sijaan alue toimi merkittävänä sotanäyttämönä toisen maailmansodan aikana. Sodan alussa Japani laajensi alueitaan Mikronesiasta etelään ja kaakkoon vuoteen 1942 asti. Vuodesta 1944 lähtien liittoutuneet valtasivat menetettyjä alueita hitaasti takaisin saari kerrallaan. Yhdysvaltalaiset pommikoneet pommittivat japanilaisia kaupunkeja Pohjois-Mariaaneilta käsin, ja 6. elokuuta 1945 Enola Gay nousi ilmaan Tinian-saarelta ja pudotti Little Boy nimisen atomipommin Hiroshimaan.


title: Nefertiti

text: Nefertiti, myöhemmin Neferneferuaten-Nefertiti (1300-luku eaa) oli Egyptin kuningatar, faarao Amenhotep IV:n (Amenofis IV:n) myöhemmin Akhenaten (Ekhnatonin) päävaimo ja faarao Tutankhamonin anoppi. Hänen nimensä tarkoittaa "kauneus on saapunut". Koska Nefertitillä oli vaalea iho ja sirot piirteet, egyptologit ovat arvelleet, että Nefertiti voisi olla vierasmaalaista syntyperää. Nimi on joillekin tutkijoille riittänyt todisteeksi vierasmaalaisuudesta. Nefertitin tiedetään olleen kuulu kauneudestaan.


title: Nefertite – Niilin kuningatar

text: Muinaisessa Egyptissä faarao Amenhotep naittaa kuolinvuoteellaan poikansa Amenofisin ja ylipappi Benakonin tyttären Tanitin. Kuvanveistäjä Tumosiin rakastunut Tanit hyväksyy kohtalonsa ja hänestä tulee kuningatar Nefertiti. Rakastavaiset kohtaavat, kun uusi faarao tilaa Tumosilta Nefertitin rintakuvan. Amenofis julistaa Atonin ainoaksi jumalaksi aiheuttaen papiston kapinan. Benakonin joukot hyökkäävät faaraon palatsiin, jota Nefertiti asettuu puolustamaan. Amenofis tekee itsemurhan ja Tumosin paikalle johdattama armeija kukistaa kapinan. Nefertiti nousee valtaistuimelle ja Tumos alistuu kohtaloonsa.


title: 3199 Nefertiti

text: 3199 Nefertiti on pikkuplaneetta, joka kuuluu Maan lähelle tuleviin Amor-tyypin asteroideihin. Sen löysivät C. Shoemaker ja E. Shoemaker vuonna 1982. Pikkuplaneetta sai nimensä muinaisen Egyptin kuningatar Nefertitin mukaan. Ennen kuin asteroidi sai nimensä se tunnettiin tunnuksella 1982 RA. Nefertitin läpimitta on noin 2,2 kilometriä ja pyörähdysaika eli sen vuorokausi on vain noin 3,02 tuntia. Nefertiti kuuluu spektriluokkaan S.


title: Nefertiti

text: Brittiläinen egyptologi Joann Fletcher uskoo löytäneensä ja tunnistaneensa Nefertitin muumion, mutta hänen teoriansa on kohdannut laajaa vastustusta. Ennen Fletcherin tutkimuksia Egyptin museoviraston johtaja Zahi Hawass röntgenkuvasi yhdessä Kent Weeksin kanssa kyseistä muumiota, ja he totesivat sen olevan noin 16-vuotiaana kuollut tyttö, kun taas Nefertitin olisi pitänyt olla yli 30-vuotias. Useat egyptologit pitävät Fletcherin tutkimuksia epätieteellisinä, ja yleisesti katsotaan, ettei Nefertitin muumiota ole vielä löydetty.


title: Akhnaton, auringosta syntynyt

text: Näytelmän henkilöillä on historiallinen tausta. Akhnatonin esikuvana on Egyptin farao Akhenaten, aikaisemmalta nimeltään Amenhotep IV, joka hallitsi vuosina 1353–1336 eaa. Akhnatonin puoliso oli Nefertiti, näytelmässä Nefritite, jota esittävä patsas on taidehistorian tunnetuimpia. Siinä Nefertite on kuvattu kauniiksi, mutta samalla ankaraksi ja etäiseksi. Akhenatenin äiti Teje, Nefertiten isä Eje ja sotapäällikkö Heb eli Horemheb ovat niin ikään historiallisia henkilöitä. Ejestä tuli farao Akhenatenin pojan Tutankhamonin kuoltua nuorena, ja hänen jälkeensä valtaan tuli Horemheb.


title: Nefertiti

text: Hiukan ennen Akhenatenin hallituskauden loppua Neferneferuaten-Nefertiti "katoaa" ja hänen tilalleen ilmestyy Ankhkheperura-Neferneferuaten nimellä tunnettu sijaishallitsija. Nimien samankaltaisuus viittaa siihen, että Nefertiti muutti nimensä siirtyessään kuningattaresta sijaishallitsijaksi. Akhenatenin kuoltua Ankhkheperura-Neferneferuaten muutti nimensä Ankhkheperura-Smenkaraksi, (myös Semenekhkare) kun hänestä tuli Akhenatenin seuraaja. Nefertiti ja Smenkara ovat siis mahdollisesti sama henkilö.


title: Nefertite – Niilin kuningatar

text: "Nefertite – Niilin kuningatar" on kuvattu Supercinescope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa. Se on komeissa lavasteissa tehty sujuva pukudraama, joka historiallisen aiheensa sijasta keskittyy olosuhteiden ja velvollisuudentunnon ahdistamaan rakkausjuoneensa. Jeanne Crain on vakuuttava Kleopatra-kopio, mutta elokuvan varsinainen vetonaula on Vincent Price, joka tekee kaikkensa pysyäkseen vakavana. "Nefertiten" kuvamateriaalia hyödynnettiin sittemmin Totò-parodiassa "Totò e Cleopatra" (”Totò ja Kleopatra”).


title: Nefertite – Niilin kuningatar

text: Nefertite – Niilin kuningatar () on vuonna 1961 valmistunut italialainen elokuva, jonka on ohjannut Fernando Cerchio. Tyylilajiltaan historia-aiheista peplumia edustavan elokuvan pääosia esittävät Jeanne Crain, Edmund Purdom ja Vincent Price.


title: Nefertiti

text: Nefertitistä valmistunut veistos, rintakuva, on sijoitettuna Berliinin Museosaarelle egyptiläisen taiteen kokoelmaan Neues Museumiin. Veistos on muinaisen Egyptin taiteen jäljennetyin teos. Rintakuvan on luultavasti veistänyt kuvanveistäjä Thutmosis, jonka työpajasta veistos löytyi. Veistoksesta on uusien kuvantamismenetelmien avulla löydetty kipsipinnan alta toiset, kiviset kasvot. Veistoksen löysi vuonna 1912 egyptologi Ludwig Borchardt. Veistos siirrettiin Museosaaren Vanhasta museosta Uuteen museoon rakennustöiden valmistuttua 2009.


title: Ludwig Borchardt

text: Hän keskittyi erityisesti muinaisen Egyptin arkkitehtuuriin. Hän aloitti kaivaukset Amarnassa, josta hän löysi kuvanveistäjä Thutmosen työhuoneen, ja siellä kaiken keskellä oli Nefertitin rintakuva, joka nykyisin on Berliinin egyptologisessa museossa. On syntynyt kiistaa väitteestä, että hän salakuljetti Nefertitin rintakuvan Egyptistä väittämällä, että se oli kipsistä tehty tekele. Toisaalta veistosta on myös väitetty väärennökseksi.


title: Néstor Kirchner

text: Néstor Carlos Kirchner (; 25. helmikuuta 1950 – 27. lokakuuta 2010) oli Argentiinan presidentti. Hänen kautensa alkoi 25. toukokuuta 2003 ja päättyi 10. joulukuuta 2007. Peronisti Kirchner toimi aiemmin Santa Cruzin maakunnan kuvernöörinä 1991–2003. Hänen vaimonsa Cristina Fernández de Kirchner seurasi häntä presidenttinä. Huhtikuussa 2010 Kirchner valittiin UNASURin ensimmäiseksi pääsihteeriksi.


title: Néstor Kirchner

text: Kun sotilasdiktatuuri kaatui 1983, Kirchner sai viran maakunnan hallinnosta. Hän oli lyhyen aikaa Río Gallegosin sosiaaliturvarahaston johdossa, mutta hänet erotettiin kuvernöörin kanssa syntyneen ristiriidan vuoksi. Tämä teki hänestä paikallisen kuuluisuuden ja pohjusti hänen poliittista uraansa.


title: Néstor Kirchner

text: Presidentti Menemin päätös asettua 1998 ehdolle toiselle kauden perustuslain "ad hoc" -tulkinnan perusteella kohtasi vahvaa vastustusta peronistienkin riveistä. Kirchner liittyi Menemin päävastustajan, Buenos Airesin kuvernöörin (presidenttinä 2002–2003) Eduardo Duhalden kannattajiin. Menem luopui ehdokkuudesta ja PJ nimitti ehdokkaakseen Duhalden, joka kuitenkin hävisi oppositiopuolue "Alianzan" Fernando de la Rúalle. Alianza sai myös enemmistön kongressiin ja eteni Santa Cruzissa, mutta Kirchner onnistui tulemaan valituksi kolmannelle kaudelle toukokuussa 1999 45,7 %:lla äänistä.


title: Néstor Kirchner

text: Kirchner liittyi jo nuorena nuorperonisteihin, jotka vastustivat vuodet 1966–1973 hallinnutta sotilasdiktatuuria. Kirchner opiskeli lakia "Universidad Nacional de La Platassa" ja valmistui 1976. Hän palasi Río Gallegosiin vaimonsa Cristina Fernándezin kanssa harjoittamaan lakia. Prikaatikenraali Jorge Videlan hallinnon aikana (1976–1981) hänet pidätettiin kerran.


title: Cristina Fernández de Kirchner

text: Fernández opiskeli lakia Universidad Nacional de La Platassa, jossa hän tapasi tulevan miehensä. He menivät naimisiin maaliskuussa 1975. Cristina Fernández aloitti poliittisen uransa Partido Justicialistan "Tendencia Revolucionaria" -ryhmässä 1970-luvulla. Hänet valittiin Patagonian Santa Cruzin maakunnan parlamenttiin 1989 ja uudelleen 1993. Vuonna 1995 hänet valittiin senaattiin Santa Cruzista ja 1997 edustajainhuoneeseen. Vuonna 2001 hänet valittiin uudelleen senaattiin. Lokakuun 2007 presidentinvaaleissa hän tuli valituksi virkaan.


title: Néstor Kirchner

text: Kirchner vastusti Menemin uusliberaaleja uudistuksia, mutta myös PJ:n ammattiyhdistysmallia. Hän toi 1990 julki vastustuksensa Menemin armahtaessa viimeisen sotilasjuntan johtajat. Kirchner järjesti 1994 ja 1998 lisäykset maakunnan perustuslakiin, jotka sallivat hänen tulla uudelleenvalituksi toistuvasti. Vuonna 1995 hänet valittiin helposti toiselle kaudelle 66,5 %:lla äänistä.


title: Néstor Kirchner

text: Kirchner päätyi talousromahduksen jälkeisen maan johtoon. (BKT 2001: 268,8 miljardia dollaria, vuonna 2003 129,6) Argentiina oli ennen vauraudeltaan Euroopan tasoa, mutta keskiluokka oli menettänyt varallisuutensa ja köyhimmät kärsivät nälkää. Maalla oli 178 miljardia Yhdysvaltain dollaria velkaa, ja valtion varat olivat lopussa. Kirchner yritti tehdä eroa edeltäjistään, vaikka olikin ollut seitsemän kertaa ehdokkaana samalla listalla kuin Menem. Hän erotti armeijasta kymmeniä ”likaisen sodan” aikaisia kenraaleja ja järjesti kahdelle tuomarille virkarikossyytteen. Korkeimpaan oikeuteen hän nimitti omia ehdokkaitaan. Ulkomailla Kirchner otettiin hyvin vastaan ja jopa Yhdysvallat katsoi hänen olevan ”oikealla tiellä”.


title: Néstor Kirchner

text: Vuonna 1986 Kirchner oli Partido Justicialistan ehdokkaana Río Gallegosin kaupunginjohtajaksi. Hän voitti vaalin vain muutamilla sadoilla äänillä. Toisesta PJ:n edustajasta, Ricardo del Valista tuli kuvernööri, mikä jätti maakunnan tiukasti puolueen haltuun. Toimittuaan kaupunginjohtajana 1987–1991 hän asettui ehdokkaaksi kuvernöörinvirkaan, johon sai 61 % äänistä. Myös hänen vaimonsa oli jo maakunnan kongressin jäsen.


title: Néstor Kirchner

text: Vuoden 2003 vaaleihin melko tuntematon Kirchner lähti korostamalla vasemmistolaisuuttaan. Brasilian Luiz Inácio Lula da Silva kävi tukemassa häntä ensimmäisen kierroksen jälkeen. Entinen presidentti (1989–1999) Menem sai eniten ääniä ensimmäisellä kierroksella, mutta vain 24 % niitä, kaksi prosenttiyksikköä Kirchneriä enemmän. Hän oli kuitenkin erittäin epäsuosittu suurimman osan argentiinalaisia joukossa, ja gallupit lupasivat Kirchnerille toisella kierroksella 30–40 prosenttiyksikön voittoa. Menem luopui ehdokkuudestaan, ja Kirchner valittiin suoraan. Hän vannoi virkavalan 25. toukokuuta 2003 neljän vuoden kaudelle.


title: Néstor Kirchner

text: Kirchnerin ja katolisen kirkon välit olivat huonot. Hän erotti sotilaspiispa Antonio Baseotton, kun tämä oli sanonut, että aborttia kannattanut terveysministeri Ginés González García pitäisi ”heittää mereen”. Se oli sotilashallituksen käyttämä keino ihmisten kadottamiseksi. Kirchnerin ja kirkon sotaa käytiin kolmella rintamalla: abortin kannattaja Carmen Argibayn nimittämisestä korkeimpaan oikeuteen, suhteesta piquetero-liikkeeseen (työttömien mielenosoitus- ja tiesulkuliike) ja hallituksen ihmisoikeuspolitiikasta. Kirkko piti hallituksen sosiaalipolitiikkaa riittämättömänä. Vuonna 2004 La Platan arkkipiispa Héctor Aguer ilmaisi huolensa voimakeinojen käytöstä työttömien ja nuorten mielenosoitusta vastaan. Kirchner muistutti arkkipiispan käyttäneen 150 000 pesetaa Vatikaanin pankkiiri Francisco Javier Trusson takuiden maksamiseen hänen oikeudenkäyntinsä aikana.


title: Rudi Dutschke

text: Dutschke kuoli jouluaattona 1979 Århusissa Tanskassa hukkumalla kylpyammeeseensa saatuaan epileptisen kohtauksen. Hänen hautajaisiinsa Dahlemin hautausmaalla Länsi-Berliinissä 3. tammikuuta 1980 osallistui noin 6000 vierasta.


title: Rudi Dutschke

text: Alfred Willi Rudi Dutschke, kutsumanimenä Rudi, (7. maaliskuuta 1940 Schönefeld, Brandenburg, Saksa – 24. joulukuuta 1979 Århus, Tanska) oli saksalainen opiskelija-aktivisti, tutkija ja poliitikko.


title: Rudi Dutschke

text: Saksalainen 22-vuotias työmies Josef Bachmann yritti murhata hänet 11. huhtikuuta 1968 Länsi-Berliinissä osoitteessa Kurfürstendamm 141 sijainneen talon edustalla. Dutschkeen osui kolme laukausta, ja hän kärsi hengenvaarallisia aivovaurioita. Useita tunteja kestänyt leikkaus pelasti kuitenkin hänen henkensä.


title: Rudi Dutschke

text: Sävelmä esitettiin keväällä 1970 ensi kerran Suomessa Päivi Istalan ohjelmassa Ristivetoa, jossa hän esitteli sävelmän sisältäneen LP-levyn V I Lenin 1870 - 1970, joka oli juuri ilmestynyt. Laulaja Nina Hagenin epävirallisella levyjulkaisulla "Nina Hagen & The No Problem Orchestra In Concert" julkaistiin kappale ”Who Killed Rudi”, joka viittaa juuri Rudi Dutschkeen.


title: Rudi Dutschke

text: Murhayrityksen jälkeen Dutschken puhekyvyn ja muistin palaaminen kesti kuukausia. Vuodesta 1969 alkaen hän oleskeli Sveitsissä, sitten Italiassa ja Englannissa, josta hänet lopulta karkotettiin. Tämän jälkeen Dutschke muutti Tanskaan, jossa hän hoiti dosentuuria Aarhusin yliopistossa.


title: Rudi Dutschke

text: Seuraavina vuosina hän toimi edelleen Saksan vasemmistolaisessa liikkeessä kirjoittaen eri vasemmistolaisjulkaisuihin. Lisäksi hän toimi uuden puolueen perustamiseksi, joka yhdistäisi nousevan vihreän liikkeen ja hajanaisen vasemmiston pienpuolueet. Vuonna 1979 Dutschke tuli Bremenin vaaleissa Vihreän listan ("Die Grüne Liste") valituksi. Hän oli myös mukana perustamassa vihreää puoluetta ("Die Grünen").


title: Rudi Dutschke

text: Bachmannin motiivit eivät koskaan selvinneet täysin. Kotietsinnässä hänen luotaan löydettiin kuitenkin aineistoa, jonka vuoksi hänellä arveltiin olevan äärioikeistolainen tausta. Opiskelijat puolestaan pitivät syyllisenä Axel Springer AG -kustantamon lehdissään kuukausia jatkunutta Dutschken vastaista kirjoittelua. Vain muutamaa päivää ennen murhayritystä Springer-konsernin bulevardilehti Bild oli kutsunut Dutschkea ”valtakunnan viholliseksi nro 1” ja kehottanut pysäyttämään tämän ennen kuin olisi liian myöhäistä.


title: Rudi Dutschke

text: Nuoruutensa Dutschke vietti DDR:ssä eli Itä-Saksassa. Unkarin kansannousun (1956) myötä Dutschke kiinnostui politiikasta kannattaen demokraattista sosialismia, joka ottaa etäisyyttä sekä Neuvostoliittoon että Yhdysvaltoihin. Dutschken mukaan vanhat rakenteet ja mentaliteetit jatkuivat niin DDR:ssä kuin Saksan liittotasavallassakin huolimatta kotimaansa valtiollisesta antifasistisesta ideologiasta. 1957 hän vastusti julkisesti DDR:n militarisoitumista (myös kieltäytyen palvelemasta DDR:n kansanarmeijassa) ja kannatti matkustusvapautta.


title: Rudi Dutschke

text: Vuodesta 1972 alkaen Dutschke matkusti jälleen Saksaan. Hän pyrki keskusteluihin ammattiyhdistysliikkeen ja sosiaalidemokraattien kanssa. Vuonna 1973 hän piti ensimmäisen attentaatin jälkeisen julkisen puheensa Bonnissa järjestetyssä Vietnamin sodan vastaisessa mielenosoituksessa. Samana vuonna hän vieraili myös Itä-Berliinissä. Seuraavana päivänä hänet käännytettiin kuitenkin rajalta. Dutschke oli myöhemminkin yhteydessä DDR:n toisinajattelijoihin.


title: Rudi Dutschke

text: Vuonna 1968 Dutschke oli mukana järjestämässä kansainvälistä Vietnam-kongressia, johon osallistui Berliinissä tuhansia opiskelijoita. Kongressi päättyi suurimpaan siihenastiseen Vietnamin sodan vastaiseen mielenosoitukseen, jossa Dutschke vaati yhdysvaltalaisia sotilaita kieltäytymään sotatoimista.


title: Rudi Dutschke

text: Vuodesta 1958 alkaen Dutschke kävi taajaan Länsi-Berliinissä opiskellakseen siellä. Samanaikaisesti hän kirjoitti myös urheilureportaaseja. Dutschke loikkasi Itä-Saksasta länteen vuonna 1961 hiukan ennen Berliinin muurin rakentamista. Dutschke opiskeli sosiologiaa, kansatiedettä, filosofiaa ja historiaa Freie Universität -yliopistossa, jossa hän väitteli tohtoriksi 1973. Dutschken kiinnostuksen kohteina olivat aluksi Heideggerin ja Jean-Paul Sartren eksistentialismi, mutta jo pian myös marxilaisuus ja työväenliikkeen historia sekä Adornon, Horkheimerin ja Marcusen edustama "kriittinen teoria".


title: Karthago

text: Karthago (latinaksi myös "Carthago"; , "Qart-Ḥadašt") oli historiallinen kaupunki Pohjois-Afrikassa nykyisessä Tunisiassa. Karthagon perustivat Tyroksen kaupungista tulleet foinikialaiset 814 eaa. Kaupankäynnin ansiosta Karthagosta tuli 500-luvulla eaa. läntisen Välimeren alueen suurvalta, jolla oli laaja imperiumi siirtokuntineen. Karthago kävi kilpailevia Välimeren valtioita vastaan useita sotia. Roomalaiset löivät Karthagon puunilaissodissa, ja Karthago tuhottiin 146 eaa. kolmannen puunilaissodan jälkeen. Roomalaiset perustivat vuonna 122 eaa. Karthagon paikalle roomalaisen siirtokunnan. Seuraavan vuosituhannen aikana kaupunkia hallitsivat vandaalit, Bysantti ja arabit, ja lopulta se jäi Tunisin kaupungin alle.


title: Karthago

text: Nykyisin Karthago on Tunisin läheisyydessä sijaitseva huvilaesikaupunki. Sen alueella sijaitsee kuitenkin myös arkeologinen kaivausalue, jossa roomalaisaikaisen Karthagon keskeisimmät osat on kaivettu esiin. Asukkaita on 16 425 (arvio 1.7.2012, 2004: 15 922).


title: Puunilaissodat

text: Vuonna 264 eaa., Karthago oli suuri satamakaupunki, joka sijaitsi nykyisen Tunisian rannikolla. Foinikialaiset olivat perustaneet kaupungin 800-luvun puolivälissä eaa. Se oli voimakas kaupunkivaltio, suuri ja tuottoisa kaupan keskus. Karthagon maa-armeija koostui pääosin vierasmaalaisista palkkasotureista, mutta sen laivasto oli Välimeren voimakkaimpia ja koostui pelkästään syntyperäisistä karthagolaisista.


title: Karthago

text: Varhainen Karthagon kaupunki sijaitsi Tunisianlahteen työntyvällä nuolenpäänmuotoisella niemellä sijaitsevien Byrsa-kukkulan ja muiden kukkuloiden sekä meren välisellä alangolla. Etelässä oli Tunisjärvi. Sade oli epäsäännöllistä, ja makeaa vettä saatiin lähteistä ja kaivoista. Paikka soveltui hyvin asutukseen, ja foinikialaiset loivat libyalaisten kanssa hyvät kauppasuhteet. Sisiliaan oli meriteitse vain 140 kilometriä, ja Sardiniakin oli melko lyhyen laivamatkan päässä, mikä oli tärkeää kaupankäynnin kannalta. Kaksi vuosisataa perustamisensa jälkeen Karthagon kaupunki oli jo 55–60 hehtaaria laaja, yhtä suuri kuin Tyros. Kaupungin varhaishistoria on yhä paljolti hämärän peitossa.


title: Kholargos

text: Kholargos sijaitsi Ateenan länsi- tai luoteispuolella. Se sijoitetaan nykyisten Ílion pohjoisosan (Káto Liósia) ja Acharnéen eteläosan suuntaan. Nykyinen Cholargóksen kaupunki sijaitsee Ateenan koillispuolella kokonaan eri paikassa kuin antiikin aikainen demos, ja on ottanut nimen antiikin Kholargoksesta kotoisin olleen Perikleen kunniaksi.


title: Rome: Total War

text:
Karthago (voi pelata)
Karthagon armeijalla on hyvä sekoitus palkkasotureita, ratsuväkeä ja norsuja, mutta huonot jousiampujat. Karthago aloittaa nykyisen Tunisian alueella. Lisäksi Karthago omistaa osan nykyisen Espanjan aluetta, kolmasosan Sisiliaa sekä Sardinian.


title: Tunisia

text: Karthagon rauniot ovat yhä turistikohteena kiinnostavat. Maassa on kaikkiaan kahdeksan Unescon maailmanperintökohdetta: Dougga, El Jemin amfiteatteri, Ichkeulin kansallispuisto, Kairouan, Karthagon rauniot, Kerkuanen puunilaiskaupunki ja sen nekropoli, Soussen medina ja Tunisin medina.


title: Akropolis (Ateena)

text: Akropolis sijaitsee Attikan tasangon keskellä antiikin aikaisen ja nykyisen Ateenan kaupungin keskustassa. Kukkula kohoaa noin 90 metriä ympäröivää tasankoa korkeammalle ja noin 156 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja se hallitsee edelleen kaupungin maisemia. Kukkulan länsipuolella sijaitsee matalampi Areiopagin kukkula ja luoteispuolella Agoran alue. Antiikin Ateenan alakaupunki sijaitsi kukkulan ympärillä erityisesti sen pohjois- ja itäpuolella. Pohjoispuolella sijaitsee nykyisin Monastirákin kaupunginosa, itä- ja koillispuolella Plákan vanha kaupunki. Akropoliin ympäristö muodostaa nykyisin siitä nimensä saaneen Akrópolin kaupunginosan, jossa on muun muassa Akrópolin metroasema.


title: Kalampáka

text: Kalampáka sijaitsee Thessalian luoteisosassa. Nykyinen Kalampákan kunta muodostui, kun Kalampáka, Aspropótamos, Chásia, Kastaniá, Kleinó, Malakási, Tymfaía ja Vasilikí yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta tunnetaan ennen kaikkea sen alueella sijaitsevasta Meteoran luonto- ja luostarialueesta, joka on Unescon maailmanperintökohde.


title: Karthaia

text:
Karthaia kukoisti arkaaiselta kaudelta 500-luvulta eaa. lähtien. Varhaisella klassisella kaudella se oli osa Keoksen tetrapolista eli neljän kaupungin liittoa, johon kuuluivat sen lisäksi myös Iulis, Koressia ja Poieessa. Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Karthaia oli liittänyt itseensä Poieessan ja Iulis Koressian, joten kaupunkeja oli vain kaksi.
Karthaia tunnettiin antiikin aikana monumentaalisesta arkkitehtuuristaan, linnoitteistaan ja hopearahoistaan. Kaupungin, samoin kuin koko saaren, asukkaat olivat joonialaisia. Persialaissodissa kaupungin asukkaat taistelivat kreikkalaisten puolella ja osallistuivat muun muassa Artemisionin ja Salamiin taisteluihin.


title: Englannin kieli

text: Englanti kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisten kielten läntiseen haaraan. Se kehittyi Britanniaan 400-luvulla tulleiden anglosaksien puhumista kielistä. Myös latina, kreikka, kelttiläiset kielet, muinaisnorja ja etenkin 1000-luvun normannivalloittajien muinaisranska ovat vaikuttaneet englantiin.


title: Englannin kieli

text:
Englanti kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisten kielten läntiseen haaraan.
Samaan haaraan kuuluvat nykykielistä muun muassa skotti, friisi, saksa, hollanti ja afrikaans. Nykyenglanti pohjautuu muinaisenglantiin, joka oli hyvin läheistä sukua muinaisfriisille; englanti ja friisi luokitellaankin yhteiseen anglofriisiläisten kielten haaraan. Englannin tavoin myös skotti pohjautuu muinaisenglantiin. Muinaisenglantia seurannut ja nykyenglantia edeltänyt kielimuoto tunnetaan nimellä keskienglanti.


title: Germaaniset kielet

text: Länsigermaanisten kielten ryhmään kuuluvat pohjanmerengermaaniset alasaksa, englanti, skotti, friisi (jakautuu edelleen länsi-, itä- ja pohjoisfriisiin), hollanti, limburgin kieli ja afrikaans sekä mannergermaaniset saksa ja jiddiš. Lisäksi omiksi kielikseen voidaan erottaa baijerin kieli, kölschin kieli ja luxemburgin kieli. Wymysorys on uhanalainen yläsaksilainen kieli.