title: Normannit

text: 1000-luvulle tultaessa normannihovi oli ilmeisen pitkälle unohtanut myös skandinaaviset tavat, joskin Vilhelm Valloittajan (1028–1087) vaiheita kuvaavassa Bayeux'n seinävaatteessa normanneilla esiintyy vielä viikinkityyppiseksi sanottu hiusmuoti. Normandia säilyi melko itsenäisenä aina siihen saakka, kunnes Ranskan kuningas Filip II Augustus (1165–1223) valloitti herttuakunnan vuonna 1204. Normanniherttuat kuitenkin vannoivat aina nimellistä uskollisuutta Ranskan kuninkaalle.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Talonpoikaislevottomuudet lisääntyivät Kustaa Vaasan hallintokaudella muun muassa lisääntyneen verorasituksen ja toisaalta hänen poikiensa valtakamppailun myötä. Talonpoikaislevottomuuksien huipentuma oli nuijasota vuosina 1596–1597. Se päättyi verisesti armeijan kukistaessa nuijin, keihäin ja jousin aseistetut pohjalaiset ja savolaiset talonpojat. Kapina suuntautui Suomessa valtaa käyttänyttä aatelia ja erityisesti Klaus Flemingiä vastaan. Kapinoitsijat hakivat apua Ruotsin kruunua tavoitelleelta Kaarle-herttualta. Kapinan syinä nykytutkimus pitää rappasodan sotarasitusta, taloudellista taantumaa ja linnaleirijärjestelmän aiheuttamia kärsimyksiä. Tutkijat ovat olleet erimielisiä siitä, miten suuri vaikutus Kaarle-herttuan harjoittamalla Klaus Flemingin vastaisella yllytyksellä oli nuijasodan syntyyn..


title: Helmikuun vallankumous (Ranska)

text: Koko Ranska eli nyt onnellisessa ilmapiirissä. Istutettiin vapauden puita ja Marseljeesia laulettiin. Myös porvaristo kannatti työpajoja, sillä ne tarjosivat heidän mielestään kaikille mahdollisuuden maan rakentamiseen.. Niissä kaikille työttömäksi ilmoittautuneelle tarjottiin työtä palkan ollessa kaksi frangia päivältä. Innostuneisuus hävisi kuukaudessa. Vallankumous ei tuonut ratkaisua Ranskan talousongelmiin vaan oli osaltaan pahentanut niitä. Levottomassa ilmapiirissä moni kansalainen nosti pankista talletuksensa, mikä heikensi pankkeja. Pankit yrittivät joko lainata lisää rahaa tai sen käytyä mahdottomaksi ne lopettivat maksunsa. Se johti Frangin arvon laskuun ja yritysten konkurssiaaltoon. Jo maaliskuussa moni kaipasi kuningaskuntaa.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Juhana III:n kuningaskaudella rajakahakat Käkisalmen läänin rajalla johtivat jälleen uuteen sotaan (1570–1595), joka tunnetaan pohjoismaisena viisikolmattavuotisena sotana. Pääosin kyse oli raa’asta, molemminpuolisesta sissisodasta. Alkuvaiheissa sodankäynti oli kuitenkin organisoitua ja vuosina 1573–1577 Suomen rintamalla elettiin aselevon aikaa. Vuosikymmenen puolessa välissä alkoivat kuitenkin talonpoikaiset kahinoinnit: karjalaiset hyökkäsivät Oulujärven ja Iijoen suunalle, Etelä-Suomesta lähdettiin Suomenlahden tuolle puolen. Vuosikymmenen taitteessa organisoitunut sodankäynti käynnistyi jälleen hyökkäyksellä Narvaan (1579) ja Käkisalmen valloituksella vuonna 1580. Narva vallattiin seuraavana vuonna, minkä jälkeiset neuvottelut johtivat vuoteen 1590 kestäneeseen välirauhaan. Välirauhasta huolimatta sissisota jatkui itärajan molemmin puolin, mikä johti Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan laajamittaiseen autioitumiseen 1580-luvulla. Pekka Vesaisen johdolla pohjalaiset tekivät kostoretkiä Vienan Karjalaan. Sota päättyi Täyssinän rauhansopimukseen vuonna 1595.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Ruotsin valtakunnassa Kaarle XII:n jälkeen säädyt ottivat vallan kuninkaalta vuosien 1719 ja 1720 hallitusmuodoissa ja itsevaltiuden aika muuttui säätyvallan ajaksi (”vapauden ajaksi”). Talous ja tiede kehittyivät tänä aikana, mutta toisaalta puolueiden valtapolitiikka aiheutti ongelmia. Ranska ja Venäjä saivat vaikutusvaltaa Ruotsissa rahoittamalla kilpailevia puolueita, joita kutsuttiin myssyiksi ja hatuiksi.


title: Terrorin aika

text: Terroriaallon taustalla olivat ulkoisen sodan ja sisäisten kapinoiden vallankumoushallinnolle muodostama uhka, minkä seurauksena maan johtajat päättivät ryhtyä käyttämään ankaria keinoja vallankumouksen vihollisiksi epäiltyjä kohtaan. Kesällä 1793 Ranskan joukot joutuivat perääntymään vallankumoussodassa kaikilla rintamilla ja viholliset – Itävalta, Preussi, Englanti, Espanja ja Sardinia – uhkasivat maata joka suunnalta. Vielä huolestuttavampi oli Vendéen kapinan ja muiden maakuntien kapinoiden muodostama sisäinen uhka, sillä kapinointi oli levinnyt suurimpaan osaan Ranskan departementeista ja kapinalliset hallitsivat monia suuria kaupunkeja. Myöhemmin on laskettu, että 84 prosenttia terrorin ajan uhreista tuomittiin juuri maaseudulla. Ylivoimaisesti yleisin kuolemantuomion peruste oli kapinallinen kiihotus.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Vaikka Kaarle XII onnistuikin yksi kerrallaan kukistamaan Tanskan, Venäjän hyökkäysarmeijan (Narvan taistelussa) ja Puolan, kärsivät ruotsalaiset lopulta ratkaisevan tappion venäläisille Pultavan taistelussa vuonna 1709. Kuningas pakeni tämän jälkeen Turkkiin ja valtakunta oli avoinna vihollisen hyökkäykselle. Viipuri vallattiin 1710 ja venäläiset miehittivät lopun Suomesta Pälkäneellä käydyn Kostianvirran taistelun, Pohjanmaalla käydyn Napuen taistelun ja Hangon edustalla käydyn Riilahden taistelun jälkeen vuoteen 1714 mennessä. Venäjän miehitysajasta 1714–1721 käytetään nimitystä isoviha. Miehitysaika oli tuhoisa Suomelle. Tuhansia ihmisiä tapettiin ja vielä useampia vietiin Venäjälle, lisäksi suuri osa maan virkamiehistä ja papistosta pakeni Ruotsiin. Suuri Pohjan sota ja samalla isoviha päättyi Ruotsin ja Venäjän väliseen Uudenkaupungin rauhaan 1721. Rauhansopimuksessa Venäjään liitettiin Inkerinmaa, Viro, Liivinmaa ja Käkisalmen lääni sekä Viipuri. Venäjään liitetystä Karjalasta käytetään usein nimitystä Vanha Suomi.


title: Mainio vallankumous

text: Vuoden 1688 vallankumous oli merkittävä siksi, että se mahdollisti Englannin nousun maailmantalouden ja -politiikan merkittävimmäksi valtioksi. Termi "finanssivallankumous" viittaa vuosien 1688–1720 uudistuksiin brittiläisessä rahajärjestelmässä. Tuolloin luotiin systeemi, missä kansallinen velka saattoi kasautua niin, että hallitus sai kulutusvoimaa ylitse verotustulojen. Tämä tuli tarpeellisena tuloksena laajoihin sotilaallisiin velvoitteisiin kuten esimerkiksi sotaan Ranskaa vastaan, vuosien 1688 ja 1815 välillä. Samaan aikaan liike-elämä, jonka tarkoitus oli kasvaa, vaati turvallisen maksujärjestelmän sekä vakaan luottojärjestelmän. Vallankumouksessa oli kolme peruselementtiä: vaihtosetelin käyttöönotto rahasiirroissa, yritysten osakekauppa, joka alkoi 1688 Lontoon pörssissä, sekä hallituksen julkaisemat ikuiset elinkorot jotka olivat vapaita maksun laiminlyöntiin liittyvästä riskistä.


title: Ranskan suuri vallankumous

text: Radikaalia äärilinjaa edustaneiden jakobiinien valtaannousu johti 1793–1794 terrorin ajaksi kutsuttuun diktatoriseen vaiheeseen, jolloin vallankumouksen vastustajia vainottiin ankarasti ja tuhansia ihmisiä teloitettiin giljotiinilla. Lähes diktaattorina hallinneen Maximilien Robespierren kukistamisen jälkeen seurasi 1795–1799 direktorion ajaksi kutsuttu vaihe, jolloin sekä kuningasmielisten että äärivasemmistolaisten valtaannousuyritykset tukahdutettiin. Vallankumouksen katsotaan päättyneen vuonna 1799, jolloin kenraali Napoleon Bonaparte nousi valtaan sotilasvallankaappauksella. Hän lakkautti tasavallan kruunauttaessaan itsensä keisariksi vuonna 1804. Napoleonin kukistumisen jälkeen vuosina 1814 ja 1815 alkoi restauraation aika, jolloin vallankumousta edeltänyt järjestys pyrittiin palauttamaan. Monet vallankumouksen vaikutuksista osoittautuivat kuitenkin peruuttamattomiksi.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Ruotsin vallan ajan alkuvaiheet liittyvät olennaisesti katolisen kirkon lähetystyöhön Suomessa. Pohjoinen Itämeren alue oli katolisen kirkon näkökulmasta pakanallista aluetta ja sen tavoitteena oli alueen käännyttäminen katolilaisuuteen. Käytännössä kirkon tavoitetta ajoivat alueen katolista uskoa tunnustaneet kuninkaat sekä ristiretkeläiset, jotka saivat kristinuskon nimissä valloittaa uusia alueita hallintaansa. Ristiretkiä Suomeen tekivät ainakin ruotsalaiset ja tanskalaiset, mahdollisesti myös saksalaiset ja norjalaiset. Myös ortodoksinen Novgorod kävi ajalle tyypillistä sotaretkin käytyä sotaa Suomen heimoja vastaan. Hämäläiset, tai yleisemmin länsisuomalaiset, olivat käyneet vähintään vuodesta 1042 lähes jatkuvasti sotaa Novgorodia ja Karjalan alueen itämerensuomalaisia kansoja, kuten vatjalaisia ja inkeroisia, vastaan. Nämä konfliktit vaikuttivat osaltaan ruotsalaisten mahdollisuuksiin valloittaa alueita Suomesta.


title: Seiska (lehti)

text: Sensaatiohakuinen 7 päivää keskittyy lähinnä julkisuuden henkilöiden haastatteluihin ja muun muassa maksaa vihjepalkkioita jutunaiheista. Juttujen keskeisinä aiheina ovat muun muassa häät, avioerot ja muut julkkisjuorut. Lehdessä on myös TV-Seiska-liite.TV-Seiskassa on elokuvaesittelyjä, TV- ja elokuvatähtien haastatteluja, TV-juoruja, ensi-illat, juonipaljastuksia, peli- ja urheiluesittelyjä, katsojamäärälistauksia sekä viikon TV-ohjelmat.


title: Slash (kirjallisuus)

text: Laura Mulveyn feministisen elokuvakritiikin mukaan audiovisuaalisen katsomisen nautinto on länsimaisessa yhteiskunnassa automaattisesti asemoitu niin, että mies on aktiivinen tekijä ja katsoja ja nainen on passiivinen kohde. Nainen on spektaakkeli, katsomisen kohde, jonka merkitys ei ole hänen naiseudessaan vaan hänen fetisistisen luonteen omaavassa spektaakkelissaan. Nainen spektaakkelina ei kuljeta elokuvan juonta mihinkään, vaan hänet on liitetty usein erillisiksi osioiksi juonen rinnalle. Naisen merkityksettömyys juonen kannalta voi johtaa jopa naisen siivoamiseen kokonaan pois elokuvasta tai televisiosarjasta. Tällöin jo kertomuksen perusasetelma tekee miesten välisten suhteiden pohdiskelun tuottavammaksi kuin miesten ja yleensä vain televisiosarjan yhdessä jaksossa tai elokuvassa rakastelukohtauksessa kerran esiintyvien naissivuhenkilöiden suhteiden pohdinta.


title: Kuumien käsien harha

text: Kuumien käsien harha tai heittoputki-vaikutus (engl. "Hot-hand fallacy") on psykologiassa esiintyvä kognitiivinen vinouma, jonka seurauksena päätöksentekijä virheellisesti uskoo viimeaikaisen menestyksen satunnaisessa tapahtumassa (esimerkiksi kolikonheitossa) johtavan parempaan menestykseen myöhemmissäkin yrityksissä. Esimerkiksi jos henkilö on arvannut vaihtoehdon "kruuna" kolme kertaa peräkkäin oikein, niin hän saattaa uskoa omaavansa "kuumat kädet" saadakseen neljännenkin kolikonheiton oikein. Tutkijat Gilovich, Vallone & Tversky (1985) tutkivat "kuumien käsien ilmiön" esiintymistä koripalloilijoiden keskuudessa. Heidän mukaansa koripalloilijat hahmottavat satunnaiset tapahtumat hieman virheellisesti, sillä pelaajien mukaan esimerkiksi "kruunan" tai "klaavan" esiintymistodennäköisyys kasvaa "heittoputken" seurauksena. Toisaalta Gilovich, Vallone & Tversky (1985) totesivat myös, että viimeaikainen menestys tarkkuutta ja taitoa vaativissa urheilusuorituksissa, kuten koripallon hyppyheitossa, saattaa muuttaa pelaajan ulkoista käyttäytymistä ja täten parantavan henkistä itseluottamusta ja väliaikaisesti lieventävän fyysistä uupumusta.


title: Tukahduttava vaikutus

text: Tukahduttava vaikutus, hyytävä vaikutus tai pelotevaikutus on oikeudellisia tai hallinnollisia toimenpiteitä, joilla on mielipiteenilmaisua rajoittavia vaikutuksia. Esteet voivat tulla julkiselta ja/tai yksityiseltä taholta ja niillä pyritään rajoittamaan sanavapautta. Ilmiö tekee hallaa toimittajien, älymystön ja aktivistien tekemälle työlle. Esimerkiksi epämääräiseksi europarlamentissa mielletty ehdotus "julkiseen yllytykseen terrorismiin" kriminalisoimiseksi tulkittiin sanavapautta tukahduttavaksi vähintään yhden europarlamentaarikon taholta. Myös muilla elämän osa-alueilla esiintyy tukahduttavaa vaikutusta. Muun muassa perusoikeusvirasto totesi homoseksuaalisuuden edistämisen tai levittämisen kieltämisen lamaannuttavan vapaata ilmaisua ja keskustelua.


title: Sinä

text: Sinä on persoonapronomini, joka viittaa henkilöön, jolle puhe kohdistetaan. Sana "sinä" on yksikön toista persoonaa vastaava pronomini. Yleensä suomen kielessä voidaan jättää subjektina olevat persoonapronominit pois lukuun ottamatta kolmansia persoonia, mikä onkin tavallisinta varsinkin kirjakielessä. Poikkeustapaus on silloin, kun halutaan saada sopiva sananpaino virkkeelle tai lauseelle.


title: Fanaattisuus

text: Fanaattisuus () on kiihkomielistä käyttäytymistä, jonkin asian kiihkomielistä puolustamista. Lievemmässä merkityksessä sanalla tarkoitetaan, että sillä kuvattu henkilö omistaa liikaa aikaa tai vaivaa tiettyyn toimintaan, kuten harrastukseen tai puhtauteen. Sana "fanaticism" tuli englannin kieleen kuvaamaan puritaanisia, jumalalliseen ilmoitukseen nojaavia lahkoja.


title: Selvänäköisyys

text: Selvänäköisyys (, sanoista "clair" ’selvä’ ja "voyance" ’näkyvyys’) tarkoittaa paranormaalia kykyä, jonka haltija väittää voivansa saada tietoja esineistä tai tapahtumista käyttämättä aisteja tai johdonmukaista päättelyä. Selvänäkijä väittää voivansa nähdä tulevaa tai mennyttä. Selvänäkijä voi väittää näkevänsä myös omia henkioppaitaan, suojelusenkelinsä tai muita henkimaailman olentoja.


title: Psykoosi

text: Hämmentyneisyys on skitsofreenisen häiriön alusta saakka tavallista. Se liittyy usein uskomukseen, että jokapäiväiset tapahtumat sisältävät erityisiä, usein pahaenteisiä, juuri potilaalle tarkoitettuja merkityksiä. Tyypillisessä skitsofreenisessä ajattelun häiriössä kokonaisuuden kannalta merkityksettömät seikat, jotka tavallisesti torjutaan, hallitsevat mieltä tilanteen kannalta merkityksellisten ja asianmukaisten seikkojen sijasta. Näin potilaan ajattelusta tulee epämääräistä, outoa ja epäselvää ja hänen puheestaan joskus muille käsittämätöntä. Potilaan ajatuksenkulussa on yleisesti taukoja, ylimääräisiä seikkoja voi tunkeutua ajatusten väliin ja hän voi kokea, että jokin ulkopuolinen tekijä ottaa ajatuksia pois mielestä. Tunteet saattavat puuttua, ne voivat ailahdella tai olla tilanteeseen sopimattomia. Ailahtelevuus voi ilmetä vitkasteluna, outona kielteisyytenä tai täydellisenä pysähtymisenä. Myös katatonian esiintyminen on mahdollista.


title: Äänteellisesti motivoidut sanat

text:
Äänteellisesti motivoidut sanat (ekspressiivisanat) on yhteisnimitys sellaisille sanoille, joiden merkitys ja äänneasu ovat jollain tavoin yhteydessä toisiinsa. Äänteellisesti motivoitujen sanojen pääryhmät ovat
Sekä onomatopoeettisten että deskriptiivisten sanojen muodostus perustuu kunkin kielen äännejärjestelmään. Esimerkiksi suomessa koiran ääntelyä kutsutaan "haukkumiseksi", mutta englanniksi vastaava sana on "bark". Kumpikaan sanoista ei täysin pysty jäljittelemään koiran todellista ääntä, mutta siitä huolimatta molemmat koetaan sen ääntä jäljitteleväksi. Vastaavasti suomen kielessä erilaisia ääniä jäljitellään klusiilin ja lateraalin yhdistelmällä, joiden välissä on vokaali ("kilisee, kolisee, pärisee, pörisee"). Esimerkiksi englannin kielessä vastaavia ääniä jäljitellään toisenlaisilla äänteellisillä konventioilla.


title: Nostalgia

text: Nostalgia tarkoittaa menneen ikävöintiä, kaihoa ja haikeutta. Nostalgiaan liittyy usein menneen aikakauden ihannointia. Sananmukainen merkitys sanalle "nostalgia" on koti-ikävä, kotimaan kaipuu. Se on johdettu kreikan kielen sanoista "nostos", kotiinpaluu ja "algos", tuska.


title: Proomu

text: Proomu on tasapohjainen, raskaan tavaran kuljetukseen rakennettu laiva. Proomuja käytetään pääasiassa joki- ja kanavareiteillä. Useimmat proomut eivät ole omalla käyttövoimalla liikkuvia, vaan niitä liikutetaan joko hinaajalla työntämällä tai vetämällä. Kanavissa kulkevat proomut kamppailivat teollisen vallankumouksen alussa rautateiden kanssa arvolastien kuljetuksessa, mutta hävisivät nopeuden, kulujen ja reittien joustavuuden vuoksi. Nykyaikana proomuja käytetään irtotavaran kuljetukseen, sillä proomujen kustannukset ovat hyvin alhaiset. Proomuja käytetään myös hyvin painavien ja massiivisten kuormien kuljetuksessa. New Yorkissa proomuja käytetään jätteiden kuljetukseen niiden pienempien hiilidioksidipäästöjen vuoksi ja niillä pyritään vähentämään tieliikennettä.


title: Proomuemälaiva

text: LASH-proomu on suorakulmainen teräksinen tai lujitemuovinen laatikko, joka on 18,75 metriä pitkä, 9,50 m leveä ja 3,96 m korkea. Proomuissa on kaksoispohja ja kaksoisseinämä ainakin päädyissä. Teräsproomu, joka painaa 85 tonnia, voi kuljettaa noin 370 tonnin lastin. Kuljetuksen ajaksi proomut suljetaan kolmella luukulla ja proomuletka kiristetään vinssien avulla yhteen hinauksen ajaksi. Kun proomuja lastataan ruumaan neljään kerrokseen päällekkäin ja kannelle kahteen kerrokseen, mahtuu 260 metriä pitkään ja 32 m leveään proomuemälaivaan yli 80 proomua.


title: Työntöalus

text: Euroopassa Reinillä, Mainilla ja Tonavalla käytetään yleisesti Eurooppa-proomuja, joiden standardin loi vuonna 1970 Nautisch-Technische Kommission der Internationale Arbeitsgemeinschaft der Rheinschiffahrt. Proomujen pituus on 76,5 metriä ja leveys 11,0 tai 11,4 metriä. Proomussa voi kuljettaa 2,5 metrin syväyksellä 1 500–1 660 tonnia lastia. Työntöalus voi kuljettaa niitä enimmillään kuusi kappaletta kerrallaan, jolloin proomuja on kaksi rinnan ja kolme peräkkäin, kytkyeen pituus on noin 250 metriä. Alavirtaan kytkyeen muotona on usein kolme rinnan ja kaksi proomua peräkkäin, jolloin kytkyeen kokonaisleveys on 34,2 metriä. Kontteja Eurooppa-proomuun mahtuu 160–170 TEU.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: Pearlingtonissa, Mississippissä toimiva Gulf Coast Fabrication rakensi Marmac 300 -kansiproomun (CG No. 1063184) hinaajia ja lauttoja operoivalle McDonough Marine Serviceille vuonna 1998. Proomu oli valmistuessaan 88 metriä pitkä ja 30 metriä leveä syväyksen ollessa noin kuusi metriä. Proomu siirtyi uuteen käyttöön 2014, kun yhdysvaltalainen SpaceX hankki sen käyttöönsä rakettien laskeutumiskokeita varten. Proomun kantta jatkettiin pituussuunnassa 91-metriseksi ja leveyssuunnassa 52-metriseksi. Alus sai myös Thrustmasterin valmistaman ruoripotkurijärjestelmän. Proomu on miehittämätön ja sen ohjausjärjestelmä pystyy toimimaan itsenäisesti, mutta sitä voidaan myös ohjata toisesta lähistöllä olevasta aluksesta. ASDS:n kotisatama on tällä hetkellä Floridan Jacksonville.


title: Prometheus-leiri

text: Vuonna 2009 Ruotsissa perustettiin "Protus Sverige" -yhdistys eli Protus suomalaisen Prometheus-leirin tuen sisarjärjestöksi. Järjestöt perustuvat samoille periaatteille ja keskittyvät samoihin päiväteemoihin, mutta ruotsalaiset leirit ovat kestoltaan suomalaisia pidempiä ja niihin sisältyy myös useampia teemoja. Protus on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton järjestö, jota tukee "Människan"-säätiö. Protus järjestää Ruotsissa Protus-leirejä ("Protus Camps"), joilla nuoret pohtivat ihmisyyden olemusta eri näkökulmista kuten biologisena olentona, osana luontoa, tuntevina ja uskovina olentoina sekä sosiaalisten ryhmien ja yhteiskunnan jäseninä. Tavoitteena on myös lisätä nuorten itsetuntoa, iloa ja toisten kunnioitusta. Käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa rakkaus, ihmissuhteet, seksi, yksinäisyys, kuolema, suru, onni, usko, ystävyys, raha, päihteet ja mahdollisuudet. Leirin teemoja käsitellään keskustelun, ryhmätöiden ja leikin avulla. Jokainen leiripäivä on jaettu käytännön osaan, toimintaosaan, keskusteluosaan ja vapaa-aikaan.


title: Työntöalus

text: Työntöalus on kuljetusjärjestelmän osa, joka pyritään pitämään koko ajan liikenteessä. Se ottaa satamassa lastattavana olleen työntöproomun eteensä, vie sen määränpäähänsä ja jättää proomun satamaan purettavaksi lähtien itse kuljettamaan seuraavaa proomua. Hyvin yleinen on kolmen proomun järjestelmä, jossa työntäjän kuljettaessa yhtä proomua on kaksi proomua lastinkäsittelyssä linjan vastakkaisissa päissä. Näin kalliin, miehitetyn koneisto-osan satamassaoloaika jää lyhyeksi. Sataman rakenteetkin voivat olla yksinkertaisia, kun satamaan jäävän proomun lastinkäsittelyyn voi käyttää tavallista satamaa enemmän aikaa.


title: StarCraft (pelisarja)

text: StarCraftProtossit ovat erittäin voimakkaita humanoideja, joiden voimalla on valoisa ja pimeä puoli. Protossit syntyivät muinasen Xel'Naga -rodun vaikutuksesta. Xel'Naga tutki kaikenlaisia voimia ja onnistui kokeissaan luomaan Protossit ja antamaan heille kaksipuolisen voiman. Näin myös syntyivät heidän Templar- perinteet ja voimiensa seurauksena he jakaantuivat kahteen eri Templar- puolueeseen: itse Templareihin ja Pimeisiin Templareihin. Protossit luotiin Aiur- nimisellä planeetalla ja sen vuoksi se onkin heidän Kotimaailmansa. Heidän tärkein tehtävänsä on suojella Aiuria kaikilta mahdollisilta uhkaajilta. Aluksi sekä Templarit että Pimeät Templarit elivät rauhassa yhdessä, mutta sitten Pimeät Templarit tekivät jotain, mistä muut Templarit eivät pitäneet. Tämän seurauksena Templarien Konklaavi tuomitsi Pimeät Templarit karkotettavaksi Aiurista ja sen jälkeen Pimeät Templarit ja Templarit eivät olleet missään tekemisissä toistensa kanssa. Samalla Konklaavi asetti myös uusia lakeja ja perinteitä, jotka velvoittivat Templareita pysyttelemään erossa Pimeistä Templareista, sillä heidän pimeä voimansa oli uhka kaikelle. Mutta Pimeät Templarit perustivat oman yhteiskuntansa Shakuras-nimiselle planeetalle, josta he löysivät Xel'Naga- rodulle kuuluneen muinaisen temppelin. He päättivät jäädä Shakurasiin tutkimaan sitä.


title: DJ Proteus

text: Harri Andersson eli Proteus (s. 1977) on maailmanlaajuisesti tunnettu suomalainen DJ ja tuottaja. Hän soittaa raskasta konemusiikkia yhdistäen eri tyylilajeja, kuten hard NRG, industrial, industrial metal, hardcore, hardstyle, hard trance ja psytrance. Proteus on yksi Suomen menestyneimmistä DJ:istä. Hänet tunnetaan erityisesti energisistä lavaesiintymisistään. Hän on muun muassa voittanut arvostetun, Hard dance Awardseissa jaettavan "Best Hard Dance DJ" -tittelin vuosina 2004 ja 2005 ja ollut arvostetulla DJ Mag's Top 100 -listalla sijoilla 90 (2004) ja 93 (2005).


title: Uskonnoton aikuistumiskoulutus

text: Vuonna 2009 Ruotsissa perustettiin "Prometheus Sverige" -yhdistys eli Protus suomalaisen Prometheus-leirin tuen sisarjärjestöksi. Järjestöt perustuvat samoille periaatteille ja keskittyvät samoihin päiväteemoihin, mutta ruotsalaiset leirit ovat kestoltaan suomalaisia pidempiä ja niihin sisältyy myös useampia teemoja. Protus on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton järjestö, jota tukee Människan-säätiö. Protus järjestää Ruotsissa Prometheus-leirejä ("Protusläger"), joilla nuoret pohtivat ihmisyyden olemusta eri näkökulmista kuten biologisena olentona, osana luontoa, tuntevina ja uskovina olentoina sekä ryhmien ja yhteiskunnan jäseninä. Tavoitteena on myös lisätä nuorten itsetuntoa, iloa ja toisten kunnioitusta. Käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa rakkaus, ihmissuhteet, seksi, yksinäisyys, kuolema, suru, onni, usko, ystävyys, raha, päihteet ja mahdollisuudet. Leirin teemoja käsitellään keskustelun, ryhmätöiden ja leikin avulla. Jokainen leiripäivä on jaettu käytännön osaan, toimintaosaan, keskusteluosaan ja vapaa-aikaan.


title: Proteus (kuu)

text: Proteus on epäsäännöllisen muotoinen, halkaisijaltaan 436 x 416 x 402 km. Kuu on Neptunuksen toiseksi suurin kuu Tritonin jälkeen. Proteus löytyi myöhemmin kuin Nereid, koska se heijastaa auringonvaloa vain 6 % ja kiertää Neptunusta paljon lähempänä kuin Nereid, jolloin sen havaitseminen maasta käsin on vaikeampaa. Proteus on kraattereiden peittämä ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Se kiertää Neptunusta samaan suuntaan kuin Neptunus pyörii ja lähellä Neptunuksen päiväntasaajan tasoa. Proteusta pidetään lähes suurimpana mahdollisena kappaleena joka voi olla epäsäännöllisen muotoinen, ennen kuin kappaleen oma painovoima pakottaa sen pallonmuotoiseksi.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Uusklassinen arkkitehtuuri on arkkitehtuurin suuntaus, joka syntyi suurin piirtein 1700-luvun puolivälissä lähes yhtä aikaa Ranskassa, Saksassa ja Englannissa. Uusklassismi otti vaikutteensa suoraan antiikin Kreikan ja Rooman rakennustaiteesta sekä renessanssiajan palladiolaisesta arkkitehtuurista. Rönsyilevän barokki- ja rokokooarkkitehtuurin jälkeen uusklassismi pyrki takaisin "puhtaaseen" klassiseen arkkitehtuuriin, ja se palautti rakennuksiin yksinkertaiset ja suoraviivaiset muodot sekä antiikista tutut pylväsjärjestelmät. Sen nousuun vaikutti antiikin taiteen ja arkkitehtuurin kasvanut tuntemus, sekä varsinkin sisätilojen suunnittelussa Pompejissa tehdyt löydöt. Antiikista tuli tuolloin muoti-ilmiö kasvavien arkeologisten löytöjen ansiosta.


title: Kustavilaisuus

text: Kustavilaisuudella tai kustavilaisella tyylillä () tarkoitetaan ruotsalaista uusklassismia, joka vaikutti kuningas Kustaa III:n (hallitsi 1771–1792) ja hänen poikansa Kustaa IV Aadolfin (hallitsi 1796–1809) hallintokausilla. Kustavilainen tyyli, joka on nimetty kuningas Kustaa III:n mukaan, voidaan karkeasti jakaa kolmeen vaiheeseen: varhaiskustavilaiseen, kustavilaiseen ja myöhäiskustavilaiseen tyyliin. Tyylillä tarkoitetaan erityisesti arkkitehtuurityyliä, mutta myös sisustustyyliä.


title: Romaaninen tyyli

text: Romaaninen tyyli on 1800-luvun alussa annettu nimitys noin vuosina 1000–1250 Euroopassa vallinneelle arkkitehtuurille, joka muistutti muodoiltaan ja materiaalivalinnoiltaan antiikin roomalaisten rakennustaidetta. Nimitys tarkoitti alun perin ”väärennettyä roomalaista”. Romaaniselle tyylille ovat ominaisia pyöreämuotoiset holvikaaret (vertaa gotiikkaan suippoine kaarineen), paksut seinät, pienet ikkunat ja kirkkosalin keskilaivan tynnyriholvi. Holvauksen avulla voitiin rakentaa aikaisempaa isompia yhtenäisiä suuria tiloja, minkä vuoksi romaaninen tyyli on selkeimmillään suurissa kirkoissa ja linnansaleissa. Arkkitehtuurin lisäksi tyyliin lasketaan kuuluvaksi tietyn tyyppisiä freskoja, verhoiluja ja käsikirjoituksia.


title: Uusklassinen musiikki

text: Uusklassinen musiikki eli neoklassinen musiikki on 1900-luvun alussa syntynyt länsimaisen taidemusiikin tyylisuunta, jonka perustajana pidetään Igor Stravinskia. Uusklassisessa musiikissa pyrittiin eroon 1800-luvun saksalaisesta romantiikasta, erityisesti Wagnerin vaikutuksesta, ja haettiin vaikutteita klassismin ja erityisesti barokin musiikista. Stravinski kuvasi suhdettaan wagnerilaiseen romantiikkaan toteamalla: "Emme pääse mihinkään siitä, että wagnerilainen draama on pelkkää pöyhkeilyä." Uusklassiselle musiikille tyypillistä on pyrkimys objektiivisuuteen ja asiallisuuteen. Musiikki on usein tanssinomaista, ja siinä on barokkimusiikin innoittama selkeä rytmiikka.


title: Kirkkoarkkitehtuuri

text:
Romaaninen tyyli (noin 1000–1250) on 1800-luvun alussa annettu nimitys eurooppalaiselle arkkitehtuurille, joka muistutti roomalaisten rakennustaidetta muodoiltaan ja materiaalivalinnoiltaan, ja se tarkoitti alun perin väärennettyä roomalaista. Romaaniselle tyylille ovat ominaista pyöreämuotoiset holvikaaret (vertaa gotiikkaan suippoine kaarineen), paksut seinät, pienet ikkunat ja kirkkosalin keskilaivan tynnyriholvi. Romaaninen tyyli on selkeimmillään suurissa kirkoissa, sillä holvauksen avulla voitiin rakentaa aikaisempaa isompia yhtenäisiä suuria tiloja.
Romaanista tyylikautta seurasi goottilainen tyyli. Tyypillisiä piirteitä olivat korkeutta tavoittelevat kirkot, joissa pyörökaarien tilalla olivat suippokaaret koristeineen ja tornin huippuun asetettuine ristikukkasineen. Värilliset ikkunalasit lasimaalauksineen tulivat käyttöön.


title: Tyyli

text: Sana tyyli juontuu alun perin kirjoitus- tai piirustustikkua tarkoittavasta sanasta stylus. Roomalaisessa retoriikassa sillä kuvattiin jonkin aiheen esitystapaa ja tässä mielessä se omaksuttiin runouden, musiikin ja taiteen käsitteistöön. Keskiajalla "stilus" tarkoitti myös käytös- ja elämäntapoja, samalla tavalla kuin nykyisin puhutaan elämäntyylistä. Käsitettä alettiin soveltaa kuvataiteisiin 1500-luvulla Italiassa, jossa tyyli saattoi viitata taiteilijan persoonalliseen tekotapaan. Tyyli tarkoitti taiteilijan persoonallista, suurenmoista ja esimerkillistä ominaisuutta. Vastaava termi oli myös "maniera". Tämä käsitys tyylistä taiteilijan persoonallisena tekotapana, "käsialana" on monesti haluttu liittää nerouteen.


title: Kertaustyylit

text: Näitä tyylejä kutsutaan joskus myös yhteisnimikkeellä historismi, sillä kertaustyylit olivat hyvin historiatietoisia, ja niiden tyyli-ihanteet perustuivat aiempina aikakausina vallinneisiin tyylisuuntiin. Rinnakkain eklektistisesti esiintyvät esimerkiksi uusgotiikka, uusrenessanssi, uusbarokki ja uusrokokoo. Suomalaisessa arkkitehtuurissa uusbarokki ja -rokokoo jäivät marginaalisiksi tyylisuunniksi, mutta uusgotiikka ja -renessanssi olivat 1900-luvun alkuun saakka suosittuja rakennustyylejä uusklassismin rinnalla. Käytetty tyyli valittiin usein rakennustyypin perusteella, esimerkiksi pankki- ja hallintorakennuksissa suosittiin mahtailevaa uusrenessanssia, kun taas uusgotiikka oli 1800-luvun loppupuolen vallitseva tyyli kirkkoarkkitehtuurissa.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Esimerkiksi uusklassista olettamusta taloudellisten toimijoiden rationaalisuudesta on kritisoitu voimakkaasti eikä sen olla katsottu kuvaavan totuudenmukaisella tavalla inhimillistä psykologiaa. Esimerkiksi Thorstein Veblen kritisoi oppia pisteliääseen tyyliinsä toteamalla, että neoklassinen taloustiede olettaa henkilön olevan[A] lightning calculator of pleasures and pains, who oscillates like a homogeneous globule of desire of happiness under the impulse of stimuli that shift about the area, but leave him intact.Suurten korporaatioiden voidaan ehkä olettaa olevan lähempänä neoklassista ihannetta voittojen maksimoinnista, mutta tämä ei ole mitenkään välttämättä toivottava lopputulos laajempien sosiaalisten vaikutusten kannalta.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassisella taloustieteellä () tarkoitetaan ensisijaisesti yllä kuvattua mikrotalouden teoriaa, jossa yleisen tasapainon avulla aggregoidaan yksittäisten kuluttajien ja yritysten toiminta makrotasolle. Tämä teoria ei kuitenkaan tuota mitään yhtenäistä analyysikehikkoa makrotaloustieteen tarpeisiin.


title: Uusklassinen taloustiede

text: Uusklassinen taloustiede on termi, jolla kutsutaan taloustieteen nykyisin vallitsevaa koulukuntaa. Uusklassisessa analyysissa tarkastellaan yksilöiden preferenssien pohjalta tekemiä valintoja. Yleensä oletetaan, että yksilö tekee valintansa rationaalisuuden tai hyödynmaksimoinnin mukaisesti, käytettävissään olevan informaation pohjalta. Uusklassista taloustiedettä sanotaan myös marginalistiseksi koulukunnaksi tai ortodoksiseksi taloustieteeksi.


title: Minolainen kulttuuri

text: Minolainen kulttuuri ("kreetalainen kulttuuri") oli Kreetalla ja eräillä lähisaarilla Egeanmeren alueella Kreikassa pronssikaudella noin vuosina 3100–1100 eaa. vallinnut esihelleeninen eli kreikkalaisten tuloa edeltänyt kulttuuri. Se oli osa samaan aikaan eri puolilla Egeanmeren aluetta vaikuttaneita Egeanmeren kulttuureita, joihin luetaan myös Kykladien saarilla vallinnut kykladinen kulttuuri sekä Manner-Kreikan helladinen kulttuuri.


title: Minolainen uskonto

text: Minolainen uskonto eli Kreetalla pronssikaudella vallinneen minolaisen kulttuurin uskonto oli monijumalinen uskonto, jolla on paljon yhtymäkohtia muinaisen Lähi-idän uskontoihin. Esihistoriallisena uskontona sen mahdollisten kulttikäytäntöjen ja mytologian tutkimus perustuu pääasiassa arkeologisiin löytöihin, mukaan lukien minolaisen ajan taide (muun muassa kulttikuvat, votiivilahjat, sinettisormukset, korut, freskot ja sarkofagit). Myös lineaari B -teksteistä on ollut jonkin verran apua tutkimukselle. Monet minolaisen kulttuurin tavat ja uskonnolliset piirteet siirtyivät edelleen mykeneläiseen ja antiikin kreikkalaiseen uskontoon.


title: Egeanmeren kulttuurit

text: Minolainen kulttuuri kehittyi Egeanmeren etelälaidalla sijaitsevalla Kreetan saarella noin 3100 eaa. Kulttuuri tunnetaan ennen kaikkea suurista palatsikeskuksistaan, kuten Knossos, Faistos, Mália ja Káto Zákros. Palatsien rakentaminen alkoi noin 1950 eaa. Kulttuuri kävi laajaa kauppaa ja perusti eräänlaisia siirtokuntia myös Kreetan ulkopuolelle. Näistä tunnetuin on Akrotírin minolainen kaupunki Thíran saarella Santorínilla. Minolainen kulttuuri oli Euroopan ensimmäinen korkeakulttuuri, ja se kirjoitti tuntematonta minolaista kieltä käyttäen kreetalaisia hieroglyfejä sekä lineaari-A-kirjoitusta. Kulttuuri ja sen kieli eivät olleet indoeurooppalaisia.


title: Minolainen uskonto

text: Pronssikauden arkeologialle tyypillisesti suuri osa löydetystä aineistosta koostuu hautajäännöksistä. Minolaisessa kulttuurissa hautaus tapahtui yleensä ruumishautauksena; polttohautaus ei vaikuta olleen suosiossa pronssikauden Kreetalla.


title: Minolainen kulttuuri

text: Minolaisen taiteen merkittävimpiä löytöjä ovat palatseja ja muita rakennuksia koristaneet seinämaalaukset (mm. Knossoksen seinämaalaukset, Akrotírin seinämaalaukset), loisteliaat maljakot ja muu keramiikka, kulttiesineet, kuten rhytonit ja pienet käärmejumalatarpatsaat, sekä muut käsityöesineet, kuten korut (mm. Aíginan aarre, Málian Chrysólakkoksen mehiläisriipus). Faistoksesta on löydetty niin kutsuttu Faistoksen kiekko, jonka käyttötarkoitusta ei tunneta, ja jossa on molemmilla puolilla spiraalimaisesti tuntematonta kirjoitusta. Agía Triádan sarkofagi minolais-mykeneläiseltä ajalta yhdistelee kummankin kulttuurin vaikutteita. Minolainen keramiikka oli hyvin korkeatasoista. Savenvalajan pöydällä dreijalla valmistettiin suuria säilytysruukkuja eli pithoksia sekä maljakoita, jotka koristeltiin kauniisti.


title: Minolainen kieli

text: Minolainen kieli viittaa Kreetalla pronssikaudella vaikuttaneen minolaisen kulttuurin käyttämään kieleen (tai kieliin), jota kirjoitettiin kreetalaisilla hieroglyfeillä ja lineaari-A-kirjoituksella. Koska kumpaakaan kirjoitusjärjestelmää ei ole kyetty selvittämään, myös minolainen kieli on ainakin toistaiseksi tuntematon. Tutkijoilla on useita teorioita kielen sukulaisuudesta muihin kieliin. Kielestä esitetyt tulkinnat perustuvat ennen kaikkea lineaari-A:han, joka tunnetaan hieman paremmin.


title: Minolainen uskonto

text: Mykeneläisen ajan uskonnon kautta minolainen uskonto vaikutti edelleen antiikin Kreikan uskontoon. Muistumat minolaisesta uskonnosta eivät välittyneet antiikin kreikkalaiseen kulttuuriin minolaisten omalla kielellä eivätkä kirjoitettuna, vaan kreikan kielellä ja suullisen perimätiedon välityksellä. Näin minolaiset myyttiset teemat ovat ajan kuluessa muuttuneet epäselviksi osiksi kreikkalaista mytologiaa. Tunnetuin on kertomus Theseuksesta, Ariadnesta, kuningas Minoksen labyrintistä ja Minotauroksesta. Eräissä tapauksissa kulttipaikat pysyivät samoina pronssikaudelta antiikin ajalle siirryttäessä, ja kultissa tapahtui joitakin muutoksia niin, että muistuma minolaisesta jumaluudesta yhdistettiin antiikin kreikkalaisen uskonnon jumaluuteen.


title: Minolainen kulttuuri

text: Minolainen kulttuuri ja sitä välittömästi edeltäneet ja seuranneet ajat voidaan jakaa kausiin alla esitetyllä tavalla. Ajoitukset ovat osin kiistanalaisia, ja siksi niitä on useita erilaisia ja ne vaihtelevat eri lähteissä. Tässä on seurattu niin kutsuttua korkeaa kronologiaa, jossa osaa kausista on siirretty aikaisemmaksi vastaamaan Santorínin tulivuorenpurkauksen uutta ajoitusta noin ajalle 1627–1600 eaa., sillä sen tulee osua kauden LM IA lopulle. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä. Kirjainlyhenteitä käytetään englanninkielisessä ja tieteellisessä kirjallisuudessa: "EM", "Early Minoan" (varhaisminolainen kausi); "MM", "Middle Minoan" (keskiminolainen kausi); "LM", "Late Minoan" (myöhäisminolainen kausi).


title: Kreikan historia

text:
Minolainen ja mykeneläinen kulttuuri olivat koko Euroopan ensimmäiset korkeakulttuurit. Minolainen kulttuuri tunnetaan ennen kaikkea sen Kreetalle rakentamista suurista palatsikeskuksista, kuten Knossos, Faistos ja Mália (Mallia). Palatsien rakentaminen alkoi ensimmäisellä palatsikaudella noin 2000 eaa. ja kukoisti toisella palatsikaudella, joka alkoi noin 1750–1700 eaa. Minolainen kulttuuri tunsi kirjoitustaidon, ja käytti sekä kreetalaisia hieroglyfejä että lineaari-A-kirjoitusta. Kulttuuri ei kuitenkaan ollut indoeurooppalainen eikä kreikankielinen.
Mykeneläinen kulttuuri kehittyi Manner-Kreikan varhaisemmista varhais- ja keskihelladisista kulttuureista. Se oli Euroopan ensimmäinen kreikankielinen kulttuuri. Ensimmäiset kreikkaa puhuneet kansat saapuivat Manner-Kreikan alueelle noin 2000 eaa. Mykeneläisen kulttuurin huippukausi Manner-Kreikassa alkoi noin 1600 eaa. Se valtasi minolaisen kulttuurin ydinalueet Kreetalla noin 1450 eaa., ja syrjäytti näin minolaisen kulttuurin. Myös mykeneläiset rakensivat palatseja, joista tunnetuimpiin kuuluvat Mykene, Tiryns ja Pylos Peloponnesoksella. Myös loppuvaiheen Knossos oli mykeneläinen palatsi. Kulttuuri kirjoitti loppuvaiheessaan kreikkaa, ja käytti tähän minolaisiin esikuviin perustunutta lineaari-B-kirjoitusta.


title: Minolainen uskonto

text:
Minolaisissa palatsikomplekseissa on ollut joitakin kultille omistettuja tiloja. Marinatoksen mukaan palatsit saattoivat olla minolaisen uskonnon eräänlaisen teokraattisen vallan keskuksia. Palatsien keskusaukioilla on voitu harjoittaa erilaisia rituaaleja, kuten härkärituaaleja. Myöhäisminolaisella kaudella rakennuksissa alkoi esiintyä erillisiä huoneita, joissa oli jumalpatsas. Pyhäkköhuoneita on tunnistettu muun muassa Knossoksen ja Faistoksen palatseista.
Minolaisilla on ollut myös pyhiä puita. Taiteessa pyhät puut ovat yleensä viikuna- ja oliivipuita. Ne oli yleensä erotettu aitauksella erillisiksi pyhiksi alueiksi. Puut vaikuttavat sijainneen maaseudulla erillään palatseista ja muista pyhäköistä. Niitä ei kuitenkaan voida löytää helposti arkeologian menetelmin. Puiden juurella on mahdollisesti tanssittu ja harjoitettu muita seremonioita.


title: Maanjäristykset Suomessa

text: Suomessa tapahtuvat maanjäristykset keskittyvät Kainuun ja Etelä-Lapin seuduille Oulu–Kuusamo-linjalle. Puolet Suomen maanjäristyksistä tapahtuu Kuusamon-Suomussalmen tienoilla. Maanjäristyksiä esiintyy myös Pohjois-Lapissa, Ahvenanmaalla ja Keski-Suomessa.


title: Maanjäristys

text: Yli 90 prosenttia kaikista maanjäristyksiä syntyy mannerlaattojen reunoilla. Merkittävin maanjäristysalue seuraa niin sanottua Tyynenmeren tulirengasta, jonka alueella vapautuu 80 prosenttia kaikesta maanjäristyksissä vapautuvasta energiasta. Toinen merkittävä maanjäristysalue on Alppien–Himalajan orogeeninen vyöhyke, jonka maanjäristyksissä vapautuu 15 prosenttia maanjäristysenergiasta ja joka yhtyy Tyynenmeren tulirenkaaseen Malaijien saaristossa. Muita tektonisesti aktiivisia alueita ovat valtamerten keskiselänteet ja Iso hautavajoama. Suuria järistyksiä voi tapahtua kuitenkin myös mannerten sisäosissa.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksiä syntyy muun muassa mannerlaattojen liikkuessa toistensa suhteen sekä tulivuorenpurkausten, asteroiditörmäysten, maanvyöryjen ja luolaromahdusten takia. Ihmistoimintakin voi laukaista maanjäristyksiä. Maanjäristyksiä esiintyy eniten mannerlaattojen raja-alueilla, joissa on runsasta tulivuoritoimintaakin.


title: Maanjäristykset Suomessa

text: Suomi on seismisesti maailman rauhallisimpia alueita, eikä siellä ole historiallisena aikana tapahtunut laajaa tuhoa aiheuttavia järistyksiä. Yleensä järistysriskiä tietyn suuruisille järistyksille arvioidaan 475 vuoden aikajänteellä. Suomessa tapahtuu 475 vuoden sisään korkeintaan ehkä Mercallin asteikolla luokan V järistyksiä, jollaiset kykenevät rikkomaan ikkunoita.


title: Seismometri

text: Maanjäristyksen yhteydessä tapahtuva maanliike voi tapahtua kolmessa ulottuvuudessa, joten kaikkia kolmea heilumissuuntaa eli komponenttia pyritään mittaamaan yhtäaikaisesti. Laitteen tulee kyetä mittaamaan maanliikkeitä nanometriluokasta mikrometriluokkaan ja tarvittaessa vieläkin pienempiä ja suurempia heilahduksia, joten sen tulee olla erittäin herkkä.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksillä on voimaa aiheuttaa suuria geomorfologisia muutoksia. Maanjäristysten seurauksena maa voi liikkua siirrosalueilla, pinta nousta, laskea tai kallistua, pohjaveden virtaus muuttua, maaperä vettyä. Lisäksi maanjäristykset voivat aiheuttaa maanvyöryjä ja mutavyöryjä.


title: Maanjäristys

text: Tektoniset maanjäristykset tapahtuvat siirroksissa eli paikoissa, joissa kalliolohkot liukuvat toisiaan vasten. Kalliolohkojen välistä liikettä vastustaa niiden välinen kitka. Jos kitka lukitsee siirroksen, syntyy jännityskertymä. Jännitys jatkaa kasvamistaan, ja lopulta siirros murtuu ja siihen varastoitunut energia vapautuu maanjäristyksenä. Järistyksen voimakkuus riippuu siirrostason pinta-alasta sekä keskimääräisestä siirtymästä. Jännityksen purkautuminen alkaa järistyksen hyposentrumista eli "fokuksesta" eli "pesäkkeestä".


title: Maanjäristykset Suomessa

text: Aistein havaittavat maanjäristykset ovat Suomessa hyvin harvinaisia. Suomessa on tapahtunut pieniä järistyksiä, jotka ovat olleet alle 5 Richterin asteikolla. Pohjanmaalla tapahtui vuonna 1626 järistys, jonka takia Paltaniemen kuvakirkko eli Paltamon seurakunnan vanha kirkko jouduttiin rakentamaan uudelleen. Useita pieniä järistyksiä on tapahtunut Perämeren–Kuusamon seuduilla. Pieniä, vain laittein havaittavia järistyksiä mitataan kymmeniä joka vuosi.


title: Maanjäristys

text: Maanjäristyksiä ei pysty ennustamaan, jos sillä tarkoitetaan lyhyen ajanjakson, kuten vuoden sisällä tietyssä paikassa tapahtuman maanjäristyksen ajoittamista etukäteen. Ennakointi on kuitenkin mahdollista, jolloin esimerkiksi voidaan arvioida muutaman vuosikymmenen aikana tapahtuvaa järistystä. Tieteellisten ennustamismenetelmät perustuvat geofysikaalisten ilmiöiden seurantaan. Suuria maanjäristyksiä edeltää usein:


title: Maanvyöry

text: Maanvyöry on massaliikunto, jossa maa-aines ja kivet liikkuvat rinnettä alaspäin painovoiman vaikutuksesta. Massaliikunto tapahtuu, jos painovoima on suurempi kuin ainesta paikallaan pitävä kitka- tai koheesiovoima. Rinteen jyrkkyys, maamassan koostumus ja vetisyys ovat tärkeimpiä maanvyöryjen aiheuttajia. Lisäksi eroosio, maanrakentamisella aikaan saadut rinteen rasitukset ja rinteen alaosan vastavoimien häviäminen (esimerkiksi joen tai meren aaltojen aiheuttama eroosio) toimivat maanvyöryä lisäävänä tekijänä. Myös maanjäristykset tai liikenteen aiheuttama tärinä edistävät maanvyöryä.


title: Suomen Teollisuusliitto

text: Suomen Teollisuusliitto oli suomalainen vuonna 1920 perustettu talouspoliittinen järjestö, jonka tarkoituksena oli yhdistää maan teollisuudenharjoittajat sekä eri teollisuusalojen yhtymät edistämään yhteiskunnalle hyödyllistä tuotantoa ja valvomaan teollisuuden yhteisiä etuja. Liitto julkaisi vuodesta 1924 kaksikielistä aikakauslehteä Suomen Teollisuus — Finlands Industri. Suomen Teollisuusliitto yhdistyi vuonna 1975 Metsäteollisuuden Keskusliiton ja Teollisuudenharjoittajain Liiton kanssa uudeksi Teollisuuden Keskusliitoksi. Liiton toimitusjohtajana vuosina 1921–1940 toimi vuorineuvos Matti Viljanen ja 1971–1975 lakitieteen tohtori Olli Ikkala.


title: Suomen paperiteollisuus

text: Suomen paperiteollisuus on osa Suomen metsäteollisuutta, joka on ollut Suomen vientiteollisuuden kärkeä koko itsenäisen Suomen ajan. Suomen paperiteollisuus sai alkunsa jo 1600-luvulla, mutta alan varsinainen kasvu alkoi vasta 1860-luvulla, kun Venäjän tsaarin määräämät talouspoliittiset muutokset ja esimerkiksi kanavat ja rautatiet muuttivat Suomen taloutta. Itsenäisyyden alussa paperi, selluloosa ja puu toivat Suomelle ulkomaanvaluuttaa, jolla toteutettiin kone- ja laiteinvestointeja ja tehtiin teknologiansiirtoa Suomeen. Toisen maailmansodan jälkeen paperiteollisuuden merkitys kasvoi ja ala monipuolistui suomalaisen paperikoneita valmistavan teollisuuden noustessa kutistuvasta aseteollisuudesta. Paperin ja sellun myynti ulkomaille ohjasi Suomen markan kurssia, ts. devalvaatioita, markka-ajan loppuun. Paperin kulutus kääntyi laskuun Euroopassa vuonna 2006 ja tämän seurauksena Suomessakin on suljettu useita paperitehtaita vuodesta 2007 alkaen. Paperin vienti on silti yhä erittäin merkittävää Suomen taloudelle.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Teollistumisen kokonaiskehityksen kannalta 1840-luku, mutta erityisesti 1850–1870-luvut olivat ratkaisevia, koska tuolloin sekä Venäjän keskushallinto että suuriruhtinaskunnan omat virkamiehet alkoivat edistää teollista kehitystä, keisari Aleksanteri II:n käskystä. Merkittävä käännekohta Suomen teollistumisessa oli Krimin sodan jälkeen, vuonna 1856 käynnistetty talouden uudistusohjelma. Sen tarkoituksena oli korvata sodasta aiheutuneet tuhot Suomelle kauppaa ja merenkulkua edistämällä, mutta siihen oli myös sijoitettu finanssien ja teollisuuden uudistaminen. Tämän talouden uudistusohjelman myötä annettiin vuonna 1861 uusi metsäasetus, johon kuului sahauksen vapauttaminen ja höyrysahojen käyttö. Näin sahatavaran tuotanto ja vienti ulkomaille lisääntyi merkittävästi juuri 1860-luvun aikana. Sahatavaran vientiä seurasi puumassan, ja paperin vienti, joista tuli merkittäviä vientituotteita erityisesti Venäjälle. Merkantilistinen talousjärjestelmä purettiin ja se teki tilaa Länsi-Euroopassa syntyneelle liberalistiselle, sekä L.G.Haartmanin edistämälle kameralistiselle talousajattelulle. Vuonna 1879 Suomen suuriruhtinaskuntaan säädettiin täydellinen elinkeinovapaus, ammattikuntajärjestelmä oli purettu jo vuonna 1868. Yhtä merkittävä lainsäädännöllinen muutos oli työväestöön (ns. epäitsenäinen väestö) kohdistuneen laillisen suojelun järjestelmän purkaminen vuonna 1880. Uudet lait sallivat väestön vapaan muuton suuriruhtinaskunnassa ja määrittivät työsuhteen tasavertaiseksi työntekijän ja työnantajan väliseksi yksityiseksi sopimukseksi.


title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomessa elinkeinoelämän kehittämiseen kiinnitettiin huomiota ja kansallista kulttuuria ja identiteettiä pyrittiin vahvistamaan. Muun muassa elintarviketeollisuuden edustajat hakivat oppia messuilta Saksasta. Elintason nousuun vaikuttivat etenkin asunto-olojen kohentuminen ja kulutustavaroiden sarjatuotanto. Elintaso myös jakaantui tasaisemmin; 1920 eduskunta saattoi voimaan progressiivisen tuloverotuksen, jossa tosin oli 20 prosentin katto. Suomen bruttokansantuote nousi koko 1920-luvun ajan ja rahaa liikeni myös viihteeseen. Miljoonan myydyn äänilevyn raja rikottiin 1929 - samaan tulokseen yllettiin seuraavan kerran vasta 1960-luvulla.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Suomessa teollistuminen alkoi myöhemmin ja se toteutui vaatimattomampana kuin Länsi-Euroopassa, mutta toisaalta teollistuminen oli suhteellisen nopeaa. Ruotsin valtakauden lopussa suomalaisalueet olivat teollistuneet vielä varsin vaatimattomasti. Merkittävin teollisuuden haara oli tuolloin lähinnä Etelä-Suomeen syntynyt ruukkiteollisuus, esimerkiksi Pohjan pitäjän Fiskarissa. Sama kehitys jatkui aluksi Suomen suuriruhtinaskunnassakin, suomalaisvirkamiehistö edisti lähinnä maatalouden ja ruukkien toimintaa. Teollisen toiminnan ja käsityön välinen ero oli hämärä 1800-luvun alussa, niiden yhteenlaskettu työntekijä määrä oli vuonna 1815 11 700 henkeä. Varsinaisia tehdastyöläisiä oli vuonna 1820 3 500 henkeä. Suuriruhtinaskunnan hallinnon kielteisistä toimista riippumatta ja huolimatta suomalainen sahateollisuus alkoi kehittyä 1800-luvun alusta lähtien ”omia teitään”, koska puutavaran kysyntä Euroopassa oli suurta ja se kasvoi tasaisesti. Tekstiiliteollisuuden kehitys oli 1800-luvun alussa muuten varsin vaatimatonta, mutta Tampereella James Finlayson teki merkittävän päänavauksen perustaessaan kaupunkiin puuvillakehräämön vuonna 1828. Tehtaan syntyyn vaikutti kuitenkin myös valtiollinen tuki, nimeltään "Privilegium Tammerfors", jonka mukaan perustaja saattoi tuoda toiminnan alkuvaiheessa raaka-aineet ja koneet Tampereelle, ja viedä valmiit tuotteet maasta Venäjälle tullitta.


title: 1960-luku

text: 1960-luvun murrosaika vaikutti myös Suomessa, vuosikymmen oli osallistumisen ja kannanoton vuosikymmen. Suomi alkoi 1960-luvulla muuntua maatalousvaltaisesta maasta teollisuusmaaksi ja tämä käynnisti maaltapaon, muuttoliikkeen maaseudulta lähinnä Itä-Suomesta Etelä-Suomeen ja Ruotsiin. Maa- ja metsätalouden koneellistuminen vähensi työvoiman tarvetta. Rakennemuutosta vauhdittivat maatalouden ylituotanto-ongelman ratkaisemiseen tähdänneet ns. peltojen paketointi ja lehmien teurastuspalkkiot. Maaltamuuttajat sijoittuivat suurelta osin lähiöihin, joita alettiin rakentaa Etelä-Suomen suurkaupunkien liepeille; Ruotsiin muuttaneet sikäläisiin suurkaupunkeihin, etenkin Tukholman alueelle ja Göteborgiin. Muuttoliike Ruotsiin saavutti ensimmäisen huippunsa vuosikymmenen puolivälin tienoilla ja voimakkaimmillaan se oli aivan vuosikymmenen lopussa.


title: Ammattikasvatuksen historia Suomessa

text: 1840–1880 oli perinteisen käsityöläisyyden elpymisen aikaa. Talouden vapauttaminen lisäsi maaseudun käsityön ja teollisuuden merkitystä. Maaseudun omavaraisuus ja epämuodollisen oppimisperinteen jakaminen oli kuitenkin käsityössä ja teollisuudessa vallitsevaa. 1880–1910 teollisuus-Suomen ohjelma voimistui. Suomeen alettiin rakentaa teollista infrasstruktuuria. Rauta- ja maanteiden, vesivoiman sekä sähköistämisen rakentamiseen tarvittiin ammattitaitoista työvoimaa. Töitä alettiin ammatillistaa sekä työnjaollisia hierarkioita oikeuttaa koulutuksella.1900-luvun alussa maatalouden modernisointiin kuului isäntien ja emäntien koulutusta ja työtehovalistusta. Tällöin perustettiin myös komiteoita suunnittelemaan ammattikasvatusta, koska tarvittiin lisää ammattimiehiä. Lisäksi tyttöjen ammattikoulutuksesta käytiin keskustelua. 1910-luvulla perustettiin myös ensimmäiset teknilliset opistot Suomeen.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Teollistuminen alkoi kohottaa suomalaisten elintasoa: vuosina 1870–1910 reaalitulot ja kansantulo kaksinkertaistuivat. Vuosina 1870–1890 bruttokansantuotteen kasvu oli 20–25 % kymmenvuotiskausilla, ja se kohosi voimakkaasti vuosina 1890–1910. Lopulta talouskasvu kiihtyi ensimmäisen maailmansodankin aikana vuosina 1914–1917. Teollisuuden kasvuvauhti oli 1910-luvulla viisinkertainen maatalouteen verrattuna. Samalla palkkaerot maataloustyön ja teollisuustyön välillä kasvoivat, teollisuustyöväestön eduksi. 1800-luvun loppuun mennessä keskiverto kaupunkityöläiselle elintason nousu merkitsi siirtymistä jatkuvasta puutteesta vaatimattomaan toimeentuloon. Ammattitaitoisen (teollisuus)työntekijän elintaso kohosi selvemmin, taso oli tyydyttävä tuon ajan mitta-asteikossa. Suhteellisesti voimakkaimman elintason nousun työväestössä saavuttivat maatalouden maalaispiian tehtävistä kaupunkityöväestöön siirtyneet nuoret naiset, mutta toisaalta naisten palkkataso oli 60 prosenttia miesten palkkatasosta. Suomalaisten yleinen tulotaso oli keskitasoa Euroopassa, se oli alhaisempi kuin Länsi-Euroopassa, mutta korkeampi kuin Itä-Euroopassa.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Tekstiiliteollisuuden kasvu kiihtyi 1840-luvulla, ja se jatkui voimakkaana 1850–1870-luvuilla. Tampereen kaupungista kehkeytyi Suomen suuriruhtinaskunnan teollistumisen merkittävin keskus, jossa erityisesti puuvilla- ja pellavateollisuus kehittyivät nopeasti. Tuotteiden suuri kysyntä perustui pääasiassa Venäjän kasvaviin sisämarkkinoihin, emämaassa ei juurikaan ollut tamperelaisten kanssa kilpailuun kyennyttä puuvillan jalostusta. Tekstiiliteollisuudella oli lisäksi merkittäviä sosiaalisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia, koska se kohotti naisen merkitystä työelämässä. Tampereen tehtaitten työntekijöistä jopa ⅔ oli nuoria maalta muuttaneita naisia. Lainsäädännöllisesti naisista tehtiin täysvaltaisia kansalaisia vuonna 1864. 1840-luvulla tekstiiliteollisuutta oli syntynyt myös Turkuun ja Forssaan, sekä vuonna 1892 Hyvinkäälle, mutta tehtaat eivät kyenneet horjuttamaan Tampereen valta-asemaa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomessa 1960-lukua leimasivat suuret murrokset, joiden vaikutus erottuu edelleen suomalaisessa yhteiskunnassa. Suomi kehittyi sodanjälkeisen ajan maatalousvaltaisesta yhteiskunnasta teollisuusmaaksi. Elintaso nousi, mutta samalla maaseutu alkoi taantua, kun teollisuus keskittyi etelään. 1960-luvulla koettiin voimakas muuttoaalto maaseudulta, lähinnä Itä-Suomesta tai Lapista Etelä-Suomeen tai Ruotsiin. Suomen väkiluku 1960-luvulla oli noin neljä ja puoli miljoonaa.


title: Syyrian sisällissodan tapahtumat 2012

text: Arabiliiton tarkkailijat keskeyttivät työnsä jatkuvan väkivallan takia 28. tammikuuta. Helmikuussa 2012 kokoontui keskustelemaan mahdollisesta Syyria-päätöslauselmasta. Ennen kokousta Venäjä sanoi, että sopu turvallisuusneuvostossa Syyrian suhteen oli mahdollinen ja välttämätön. Lopullisessa äänestyksessä illalla 4. helmikuuta 2012 Venäjä ja Kiina estivät veto-oikeudellaan Syyria-päätöslauselman. Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton sanoi, että sotilaallinen väliintulo oli pois suljettua Syyriassa. YK:n Yleiskokous oli muotoillut päätöslauselman, ja siinä muun muassa vaadittiin Bašar al-Assadin eroa.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text:
Syyrian kansannousu alkoi Tunisian ja Egyptin esimerkkien innoittamana. Länsimaat tuomitsivat kapinan alussa Syyrian hallituksen käyttämät voimatoimet. Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt syyttivät molempia sodan osapuolia erilaisista ihmisoikeusrikoksista.
Arabiliitto yritti 2011 tuloksetta sovitella sotaa, samoin kuin myöhemmin YK. Nämä tahot kallistuivat enemmän kapinallisten puolelle.
Eri kapinallistahoja ovat tukeneet lähinnä arabimaat, Turkki ja länsimaat. Assadin johtamaa hallitusta ovat tukeneet näkyvimmin Iran, Venäjä ja Hizbollah-järjestö ja myös Kiina. Isis-järjestöä ei ole virallisesti tukenut yksikään ulkomaa.
Syyrian sisällissota on aiheuttanut levottomuuksia Libanonissa ja edistänyt niitä Irakissa. Pakolaisongelma on näkynyt eniten arabimaissa, mutta myös Euroopassa. Syyriaan on lähtenyt länsimaistakin taistelemaan lähinnä islaminuskoisia kapinallisten riveihin. Länsi aloitti vuonna 2014 Isisin vastaiset ilmaiskut, Venäjä 2015 ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan.


title: Syyria ja joukkotuhoaseet

text: Syyria kuuluu ydinsulkusopimuksen alaisuuteen ja sillä on ydinvoimaohjelma siviilitarkoituksiin. 5.–6. syyskuuta 2007 Israel käynnisti Operaatio Orchardisi nimetyn hyökkäyksen ja yksipuolisesti pommitti aluetta Syyriassa, jossa se uskoi olevan työmaa tarkoituksena kehittää aseita. Syyrian presidentti Bashar al-Assad sanoi, että keskusteltu työmaa oli vain "sotilastyömaa työn alla" ja että Syyrian tavoite on ydinvoimavapaa Lähi-itä. IAEN:n kenraalijohtaja ElBaradei sanoi, "että siellä oli uraania, mutta se ei tarkoita että siellä oli reaktori". Syyria on sanonut, että se tulee vapaaehtoisesti tekemään yhteistyötä IAEA:n kanssa, jos ei ole "sen sotilaspaikkojen paljastumisen hinta tai aiheuta uhkaa kansalliselle turvallisuudelle."


title: Syyria

text: Syyria on semipresidentiaalinen tasavalta. Se on virallisesti demokraattinen, mutta sitä hallitsee totalitaarinen arabisosialistisen Baath-puolueen hallinto vuoden 1963 kaappauksen jälkeen. Puolueella on 2/3 enemmistö 250 paikan parlamentissa, josta loppu on jaettu riippumattomien ehdokkaiden kesken. Maa oli poikkeustilalainsäädännön alainen vuodesta 1963 kevääseen 2011. Israel on miehittänyt Syyrialle kuuluvia Golanin kukkuloita vuodesta 1967, ja maiden välit ovat muutenkin hyvin kireät. Libanon oli käytännössä pitkään Syyrian miehittämä ja maassa oli parikymmentä tuhatta Syyrian sotilasta. Keväällä 2005 Syyria vetäytyi Libanonista.


title: Operaatio Orchard

text:
Mikään arabihallitus Syyriaa lukuun ottamatta ei ole virallisesti kommentoinut syyskuun 6. päivän tapahtumaa.
Egyptiläinen viikkojulkaisu "Al-Ahram" kommentoi "arabimaailman synkronisoidusta hiljaisuudesta." Ei Israelin eikä Syyrian hallitus ole tarjonnut yksityiskohtaista kuvailua siitä mitä tapahtui. Ulkopuoliset asiantuntijat ja mediakommentaattorit ovat täyttäneet datatyhjiön tarjoamalla heidän monipuolisen tulkinnan siitä, mitä tarkalleen tapahtui tuona yönä.
Jopa iranilaiset viranomaiset ovat olleet kommentoimasta Israelin iskua tai Syyrian reaktiota.
Yhdysvaltojen puolustusministeri Robert Gatesiltä kysyttiin oliko Pohjois-Korea auttamassa Syyriaa ydinalueella, mutta hän
vastasi vain, että "me olemme tarkkailemassa pohjoiskorealaisia hyvin varovaisesti. Me katselemma syyrialaisia hyvin varovasti".
DPRK hallitus tuomitsi vahvasti Israelin toimet: "Tämä on hyvin vaarallinen provokaatio, joka mielivaltaisesti vahingoittaa Syyrian suvereeniteettia ja vakavasti häiritsee seudun rauhaa ja turvallisuutta."


title: Syyria

text:
Syyrian valtio on virallisesti maallinen, eikä ota kantaa uskonnollisiin asioihin. Virallisesti Baath-puolue ajaa yleisarabialaista identiteettiä, mutta käytännössä etniset, uskonnolliset ja alueelliset ryhmittymät ovat tärkeitä.
Kesäkuussa 2018 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR raportoi ulkomailla olleiden, rekisteröityneiden syyrialaispakolaisten määräksi 5,624 miljoonaa. Pakolaisten valtaenemmistö oli Syyrian lähimaissa: Turkissa (3,562 miljoonaa), Libanonissa (0,982 milj.), Jordaniassa (0,666 milj.), Irakissa (0,250 milj.) ja Egyptissä (0,129 milj.). Läheskään kaikki ulkomaille muuttaneista noin yhdeksästä miljoonasta syyrialaisesta eivät kuitenkaan ole rekisteröityneet pakolaisiksi. Uutisissa on raportoitu esimerkiksi Jordanian yhteensä noin 1,3 miljoonasta syyrialaista pakolaista. Saudi-Arabia on puolestaan kertonut ottaneensa vastaan 2,5 miljoonaa paennutta syyrialaista, mutta tulijoita ei rekisteröidä, eikä kohdella pakolaisina tai sijoiteta pakolaisleireille "heidän ihmisarvonsa ja turvallisuutensa vuoksi". Toisaalta on syytä todeta, etteivät Syyrian naapurina tai Persianlahden arabimaista useat (kuten Jordania, Kuwait, Saudi-Arabia, Yhdistyneet arabiemiraatit, Bahrain, Oman) ole allekirjoittaneet kansainvälistä vuoden 1951 pakolaissopimusta. Pakolaissopimus tyypillisesti turvaisi maahantulleille pakolaisille mahdollisuuden vastaanottajamaan kansalaisuuteen jonkun määräajan kuluessa ja kieltäisi pakolaisten palauttamisen turvattomiin oloihin. Ilman pakolaisasemaa, viisumia tai kansalaisuutta, esimerkiksi Saudi-Arabiaan tulijoita voidaan paikallisen lainsäädännön nojalla estää vaihtamasta työpaikkaa toiseen.


title: Shayratin ohjusisku

text: Iskun jälkeen Syyrian hallitus kiisti vielä samana päivänä käyttäneensä mitään kemiallista tai muuten myrkyllistä ainetta. Bašar al-Assad väitti myöhemmin tapauksen olleen huijaus, jolla oikeutettiin Yhdysvaltojen tekemä ohjusisku. Syyria ei heti aluksi myöntänyt minkäänlaista ilmaiskua. Venäjän mukaan Syyrian ilmavoimat olivat tehneet ilmaiskun kapinallisten suurta ammusvarastoa vastaan Khan Sheikhounin itälaitamilla kello 23:30–00.30 Suomen aikaa. Venäjän mukaan varaston lähistöllä oli myös rakennuksia, joissa valmistettiin ammuksia kemiallisten aseiden käyttöä varten. Venäjän ilmoittama kellonaika ilmaiskulle poikkeaa muista tiedoista usealla tunnilla, mutta eron syytä ei selitetty tarkemmin. Yhdysvaltojen tiedustelupalvelun mukaan Syyria teki ilmaiskun kapinallisten Haman pohjoispuolella toteuttaman hyökkäyksen takia. Yhdysvaltojen mukaan sen tutkat havaitsivat Syyrian ilmavoimien Su-22 -lentokoneiden lähteneen Shayratinin tukikohdasta ja lentäneen kahteen kertaan Khan Sheikhounin yli kello 05.37 ja 05.46 Suomen aikaa. Myös YK:n tutkijoiden mukaan kemiallisen iskun toteutti Syyrian ilmavoimat.


title: Syyria

text: Maaliskuussa 2011 Etelä-Syyriassa sijaitsevassa Daraan kaupungissa syttyi arabikevään innoittamia mielenosoituksia. Armeija aloitti mielenosoitusten murskaamisen huhtikuussa 2011. Mielenosoitusten tukahduttaminen ei kuitenkaan onnistunut, vaan levottomuudet levisivät muualle maahan. Hallinnon vastustajat alkoivat muodostaa omia aseellisia ryhmiään ja hyökätä turvallisuusjoukkoja vastaan ja tilanne kiihtyi nopeasti sisällissodaksi. Sotaan on sotkeutunut myös useita ulkopuolisia tahoja. Venäjä, Libanonin Hizbollah ja Iran ovat tukeneet Bašar al-Assadin hallintoa, kun taas hallinnon vastaiset kapinallisryhmät ovat saaneet tukea muun muassa Yhdysvalloilta, Ranskalta ja Britanniasta, sekä Turkista ja Saudi-Arabiasta. Israel on tehnyt Syyriaan ilmaiskuja, joita on tähdätty etenkin Irania ja Hizbollahia vastaan. Sekasorrosta ovat hyötyneet jihadistiryhmät kuten al-Qaida ja Isis. Sodan kuluessa Assadin hallinto on saanut takaisin suuria osia sen kapinallisille aluksi menettämistä alueista. Kapinallisten suurin tukikohta on Idlibin maakunta. Kurdien Syyrian demokraattiset voimat eli SDF hallitsee puolestaan alueita Eufratista itään.


title: Ihmisoikeudet Syyriassa

text:
YK:n mukaan ihmisoikeuksiin sisältyy muun muassa sananvapaus, liikkumisoikeus, uskonnonvapaus ja poliittinen vapaus. Syyriassa oli poikkeustila 1963-2011, jolloin
turvallisuusjoukoilla oli laajennetut pidätysoikeudet. Tiedonvälitystä ja kokokoontumisa valvottiin ja poliittisia vankeja otettiin satoja vuosittain.
Pidätettyjä myös kidutettiin. Ihmisoikeuksien puolustajia uhkailtiin ja pidätettiin. Syyriassa vähemmistöjä sorretaan ja monilta kiistetään muiden kanssa tasaveroiset sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet.. Syyrian hallitus lakkautti virallisesti poikkeustilan virallisesti vuonna 2011, mutta tällä ei ollut käytännön merkitystä. Samaan aikaan muutenkin käynnistyvä sota pahensi ihmisoikeustilanteen monilla alueilla erittäin huonoksi, mm. kapinalliskapunkeja oli kesällä 2011 nälkäsaarrossa.


title: Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013

text: Vuoden 2013 lopuilla Syyrian armeija sai monin paikoin pienehköjä voittoja hajallaan olevista aseistautuneista kapinallisista. Mutta yleinen sotatilanne oli syyskuussa 2013 edelleen hallituksenkin mukaan tasapeli. Kun hallitus oli aiemmin pyrkinyt koko maan valvontaan, se pyrki nyt suojaamaan ydinalueensa ja valtaamaan kapinallisilta alueita takaisin hyökäten ensin tärkeimpiin kohteisin muun muassa Aleppon lentokentälle. Syyskuun puolivälissä arvioitiin, että noin puolet kapinallisista oli kovan linjan islamilaisia. Pohjois-Syyriassa oli noussut muun muassa Al-Qaidaan kytköksissä oleva Irakin ja Syyrian islamilainen valtio Isis. Raqqan vallannut ääri-islamilainen järjestö Ahrar al-Sham kukisti maltillisen opposition kovin ottein ja pyrki luomaan alueelleen islamilaista valtiota. Syyrian oppositiokoalitio tuomitsi Isis-järjestön toiminnan vallankumousta vastaan ja piittaamattomuuden syyrilaisten hengestä.


title: Meijeri

text: Meijeri on maitoa käsittelevä ja jalostava tuotantolaitos. Eri meijerit ovat yleensä erikoistuneet eri tuotteisiin, esimerkiksi juustomeijereissä valmistetaan juustoja. Suomessa meijereitä on muun muassa Valiolla ja Arlalla.


title: Diplom-Is

text: Diplom-Is on norjalainen Tine-meijerin omistama jäätelötehdas. Sillä on tytäryhtiöt myös Tanskassa ja Ruotsissa. Diplom-Is perustettiin Oslossa vuonna 1930 erään meijerin oheen. Tehtaissa valmistetaan jäätelöä, mehujäätä, sorbettia ja muita pakastejälkiruokia. Omien tuotteiden lisäksi valmistetaan myös Mövenpickin, Mars Ice Creamsin ja Nestlén jäätelöitä. Vuonna 2006 valmistettiin yhteensä 47,9 miljoonaa litraa jäätelöä. Samana vuonna työntekijöitä oli 702 ja liikevaihto oli 1,249 miljoonaa kruunua. Norjassa markkinaosuus on 56,4%. Norjassa tehtaan ovat sijoittuneet Brevikiin ja Gjelleråseniin Oslon lähelle. Lisäksi yksi tehdas sijaitsee Ruotsissa Sävedalenissa Göteborgin lähellä.


title: Miele

text: Miele valmistaa muun muassa astianpesukoneita, pyykinpesukoneita, pölynimureita, kahviautomaatteja ja kylmälaitteita yksityiseen käyttöön ja ammattilaisille. Mielen palveluksessa on noin 16 500 työntekijää eri puolilla maailmaa, joista yli 11 000 Saksassa. Suomessa työntekijöitä on noin 50 henkilöä (2009). Yrityksen liikevaihto tilikaudella 2009/2010 oli 2,83 miljardia euroa. Miele on aina ollut perheomisteinen. Sen omistavat nyt jo neljännessä sukupolvessa Mielen ja Zinkannin perheet (noin 51 %:n ja 49 %:n osuuksilla).


title: Meijerikoulu

text: Meijerikoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka koulutti voinvalmistajia meijereihin. Voista tuli 1800-luvun loppupuolella Suomelle hyvin menestyvä vientituote, joka perinteisesti valmistettiin maatiloilla vaihtelevissa oloissa. Laadun varmistamiseksi ja parantamiseksi Suomeen alettiin perustaa meijereitä tuottamaan voita suurempina erinä valvotuissa prosesseissa.


title: Meijeri

text: Karjanhoidon kehittyminen lypsykarjavaltaiseksi edellytti maidon käsittelyn modernisointia. Maidosta valmistettiin myytäväksi lähinnä voita, mutta vanhat menetelmät olivat sekä hankalia että tuottivat huonosti säilyvää voita. Ratkaisuksi tuli meijerit, joita syntyi ensimmäisten joukossa Tanskaan. Sieltä saapuneet ammattimiehet toivat osaamisensa Suomeen.


title: Meira

text: Meira valmistaa ja markkinoi kahvi- ja maustamistuotteita niin vähittäiskauppa- kuin foodservice-sektorille. Sen omistaa italialainen Massimo Zanetti Beverage Group, joka on Euroopan suurimpia kahvialan yrityksiä. Meiralla on tytäryhtiö Virossa: Meira Eesti OÜ. Meira vie Meiran ja Massimo Zanetti Beverage Groupin valmistamia tuotteita pääasiassa Baltian maihin ja konsernin tuotteita Tanskaan.


title: Kiinan maitojauheskandaali

text: Viranomaiset tutkivat 109 meijeriä. Melamiinia löytyi 22 meijerin tuotteista. Kiinassa on yli 1 600 maidontuottajaa. Tuotteita veti pois myynnistä myös maan suurin meijeri Mengniu ja Pekingin olympialaisia sponsoroinut Sisä-Mongolian Yili. Tuotteita oli viety myös Aasiaan ja Afrikkaan. Havaitut kolme kuolemantapausta liittyvät Sanlu-meijeriin Hebeissä, josta uusiseelantilainen Fonterra omistaa osan. Arla Foods tekee yhteistyötä suurimman meijerin Mengniun kanssa ja joutui keskeyttämään tuotantonsa skandaalin takia. Arlan Kiinassa valmistamat tuotteet myydään Kiinassa.


title: Maitotuote

text: Maitotuotteet valmistetaan raakamaidosta. Maitotuotteita ovat esimerkiksi maidot, kermat, juustot, jäätelöt, viilit, jogurtit, piimät ja voi. Maitotuotteita valmistavat erityiset maidonkäsittelylaitokset, meijerit, joissa valmiit tuotteet myös pakataan.


title: Mauser

text: Mauser Waffenfabrik, yleisesti tunnettu nimellä Mauser on saksalainen asetehdas, joka toimii Oberndorff am Neckarissa. Yrityksen täydellinen nimi on nykyisin "Mauser-Werke Oberndorf Waffensysteme GmbH". Yritys on valmistanut lukuisia kivääreitä ja pistooleja Saksan armeijan käyttöön, mutta myös tavalliseen siviilikäyttöön 1800- ja 1900-luvuilla. Useissa maissa on valmistettu tehtaan aseita myös lisensseillä. Mauser valmistaa nykyisin erityisesti aseita urheilukäyttöön.


title: Voi

text: Nykyisin lähes kaikki meijerituotteet tehdään pastöroiduista raaka-aineista haitallisten bakteerien ja muiden patogeenien välttämiseksi. Pastöroidusta tuoreesta kermasta valmistettua voita kutsutaan imelävoiksi. Imelävoin tuotanto tuli tavalliseksi vasta 1800-luvulla kun teollinen jäähdytys ja separointikoneet kehittyivät. Pastöroimattomasta kermasta valmistettua voita ei enää valmisteta teollisesti vaan kaikki valmistus on joko kotitarvevalmistusta tai pienmeijeritoimintaa.


title: Funktioteoria

text: Funktioteoria eli kompleksianalyysi tutkii analyyttisiä funktioita, integrointia ja kuvauksia kompleksitasossa. Funktioteoria keskittyy derivoituvien (differentioituvien) kompleksimuuttujan funktioiden (analyyttisten eli holomorfisten funktioiden) tutkimiseen. Analyyttisten funktioiden teoria perustuu ratkaisevasti kompleksiseen integrointiin, joka huipentuu "residylaskentaan" (ranskaksi "calcul des résidus", "jäännöslaskenta").


title: Funktionaalianalyysi

text: Funktionaalianalyysi on matematiikan, erityisesti matemaattisen analyysin, osa-alue, joka tutkii funktioavaruuksia. Funktionaalianalyysi sai alkunsa erilaisten muunnosten, kuten Fourier'n muunnoksen, tutkimisesta sekä differentiaali- ja integraaliyhtälöiden ratkaisujen tutkimisesta. Termi funktionaali on peräisin variaatiolaskennasta, ja tarkoittaa funktiota, joka saa argumenttinaan toisia funktioita. Käsitettä käytti ensimmäisinä laajemmalti Vito Volterra ja Stefan Banach.


title: Materiaalitiede

text: Materiaalitiede tutkii aineen fysikaalista rakennetta mm. röntgendiffraktiolla (kiteisyys ja amorfisuus), elektronimikroskopioilla (kidevirheet, kiteisyys, raerajat, erkaumat) ja atomivoimamikroskoopeilla (pinnan rakenne). Kemiallista koostumusta tutkitaan erilaisilla optisilla ja spektroskooppisilla menetelmillä (kuten atomiabsorptio-, röntgenfluoresenssi ja massaspektrometria). Sähköisistä ominaisuuksista tärkeimpiä ovat johtavuus (resistiivisyys), dielektrisyysvakio, energiavyöt, tai suprajohtavuus. Optisista ominaisuuksista mielenkiintoisia ovat mm. transmissio, absorptio, heijastavuus tai kahtaistaittavuus. Materiaalitiede kattaa myös aineen termiset ominaisuudet (lämmönjohtavuus, ominaislämpökapasiteetti, faasimuutoslämpötilat), magneettiset ominaisuudet (paramagneettisuus, ferromagneettisuus, diamagneettisuus), ja mekaaniset ominaisuudet (puristuslujuus, kimmokerroin, kovuus). Mekaanisia ominaisuuksia tutkitaan erilaisilla veto-, puristus- ja taivutuskokeilla.


title: Tiiviin aineen fysiikka

text: Tiiviin aineen fysiikka eli kondensoituneen aineen fysiikka () käsittelee aineen makroskooppisia ominaisuuksia. Erityisesti se tutkii mitä tapahtuu kun suuri määrä hiukkasia "tiivistyy" yhteen olomuotoon. Olomuoto riippuu hiukkasten välisten vuorovaikutusten suuruudesta ja ominaisuuksista sekä ulkoisista olosuhteista kuten lämpötilasta tai paineesta. Tutuimpia tiiviin aineen muotoja ovat kiinteät ja nestemäiset aineen olomuodot.


title: Kulkeutuminen

text: Kulkeutuminen on aineen liikettä toisen aineen mukana. Ympäristötieteissä tutkitaan etenkin saasteiden kulkeutumista veden ja ilman mukana. Kulkeutumisessa vaikuttaa aineen oman kemiallisen muuttumisen lisäksi neljä fysikaalista prosessia:Aineiden kulkeutumista ilmakehässä ennustetaan ja tutkitaan numeerisella mallilla. Se yhdistää tietoa ilman virtauksista tietoihin aineiden käyttäytymisestä. Sen lisäksi, että tuuli kuljettaa aineita paikasta toiseen, ne muuttuvat toisiksi aineiksi reagoidessaan keskenään tai mahdollisten pilvipisaroiden kanssa. Sade huuhtoo aineita alas (märkälaskeuma), ja hiukkaset putoavat painovoiman vaikutuksesta (kuivalaskeuma), mikä kiihtyy, jos hiukkaset takertuvat toisiinsa ja kasvavat isommiksi.


title: Fysiikka

text: Fysiikka (, "fysis" eli luonto) on ainetta, energiaa ja perusluonteisia luonnonlakeja tutkiva tiede. Fysiikka pyrkii löytämään luonnosta lainalaisuuksia, joita voidaan kuvata matemaattisesti ja koetella kokeellisesti. Fysiikka on luonnontiede, joka tutkii kaikkeutta käsitellen aineen, energian, avaruuden ja ajan käyttäytymistä, perusvuorovaikutuksia ja näiden muodostamia kokonaisuuksia. Tämän vuoksi fysiikkaa voidaan pitää perustavanlaatuisena tieteenä, johon muun muassa kemian, maatieteiden, biologian ja muiden luonnontieteiden ”ydintietämys” pohjautuu. Fysiikan tutkijoita nimitetään fyysikoiksi.


title: Tiiviin aineen fysiikan tutkimus Suomessa

text: Teknillisessä korkeakoulussa fysiikan laboratorio tutkii kokeellista ja laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa. Sen kylmälaboratorio tutkii nanoelektroniikkaa ja matalien lämpötilojen teoreettista ja kokeellista fysiikkaa ja onkin saavuttanut tässä merkittäviä tuloksia: laboratoriossa on päästy hyvin lähelle absoluuttista nollapistettä. TKK:n Optiikka ja molekyylimateriaalit -laboratoriossa tutkitaan muun muassa supramolekyylejä ja itseorganisoitumista.


title: Spektroskopia

text: Spektroskopiassa tutkittava kohde usein säteilee, absorboi (imee) tai heijastaa saamaansa säteilyä. Kohteeseen saapuva säteily aiheuttaa, tai kohteessa itsessään tapahtuu muutoksia, jotka näkyvät spektrissä. Nämä muutokset ovat esimerkiksi elektronien ja kemiallisten sidosten siirtymiä. Aine joko varaa energiaa (absorptio) tai luovuttaa sitä (emissio). Tutkittavasta aineesta heijastuneesta (kiinteät näytteet), aineen läpi päässeestä (nestemäiset, liukoiset sekä kaasumaiset näytteet) tai aineen tuottamasta säteilystä (esimerkiksi auringon spektri) pystytään spektroskopian menetelmillä päättelemään hyvin paljon tutkittavan aineen ominaisuuksista. Muun muassa tutkittavan kohteen alkuainekoostumus saadaan spektroskooppisilla menetelmillä selville. Spektroskopian suuri erottelukyky perustuu siihen, että absorptio ja emissio usein liittyvät materiaalin rakenteessa tapahtuviin resonanssi-ilmiöihin, jotka voivat olla taajuuden suhteen hyvin selektiivisiä ja eri aineille luonteenomaisia.


title: Biologinen funktio

text: Biologinen funktio viittaa elävien systeemien ja niiden osien erilaisiin toimintoihin, kapasiteetteihin ja päämääriin. Biologian filosofiassa näkemykset funktioista voidaan jakaa kahteen päätyyppiin. Ensimmäisen näkemyksen mukaan funktiot ovat jotain sellaista, jota luonnonvalinta on suosinut evolutiivisessa historiassa. Esimerkiksi lintujen höyhenet kehittyivät aikoinaan lämmönsäätelyä, eivät lentämistä varten. Täten lämmönsäätelyä voidaan pitää höyhenten evolutiivisena funktiona. Toisaalta funktioita voidaan tarkastella irrallaan niiden historiallisesta valintakontekstista. Tällöin on mahdollista puhua siitä, että esimerkiksi höyhenten (nykyinen) funktio on myös auttaa lentämisessä.


title: Massaspektrometria

text: Ionisaattorissa tapahtuvassa ionisaatiossa näytteeseen tuodaan eri tavoin energiaa, jotta se saadaan muuntumaan kaasuksi ja/tai ionisoitumaan. Siksi tutkittavat aineet voivat ionisaatiossa pilkkoutua pienemmiksi osasiksi, eli fragmentoitua. Tutkittavasta aineesta riippuen tähän voidaan pyrkiä tai tätä vältetään. Tarkoituksenmukainen fragmentaatio kuitenkin yleensä tapahtuu omassa vaiheessaan erilaisin menetelmin kuin ionisaatio. Ionisaatiomenetelmä valitaan tutkittavan näytteen mukaan. Ionisaattoreihin, jotka toimivat jatkuvalla näytesyötöllä, voidaan usein yhdistää erilaisia puhdistimia tai erottimia helpottamaan ja automatisoimaan analyysiä. Joihinkin voidaan esim. liittää kromatografi, joka erottaa näytteen eri osiin (fraktioihin) näytteessä olevien molekyylien kemiallisten ominaisuuksien avulla.


title: BMW 700

text: BMW 700 (E107) on takamoottorinen auto, jota valmistettiin vuosina 1959–1965. Sen muotoilu perustui aiempaan BMW 600 -malliin. BMW 700 -autoa valmistettiin 188 211 yksilöä. Malli oli pienikokoinen neljän hengen auto, sen kaksisylinterinen bokserimoottori sijaitsi takana ja iskutilavuus oli 697 kuutiosenttimetriä. Tehoa auton eri malleissa oli 22–30 kW (30–40 hv), RS-kilpaversiossa 52 kW. Moottori perustui vuonna 1921 esiteltyyn moottoripyörän moottoriin.


title: Tatra T81

text: Moottorin takana oli mekaanisesti toimiva kaksilevyinen kuiva kytkin, josta voima välittyi neliportaiseen synkronoimattomaan vaihteistoon, joka oli osa auton kantavaa rakennetta. Vaihteistoon oli integroitu myös kaksiportainen alennusvaihde. Vaihteiston takapää oli kytketty runkorakenteena toimineeseen keskusputkirunkoon, jonka sisällä kulki voimansiirtoakseli takana olleelle telille. Telin molemmat akselit olivat vetäviä. Taka-akseleilla oli heilurityyppinen erillisjousitus ja ne oli jousitettu pitkittäisin puolielliptisin lehtijousin, joiden etupäät oli kytketty etummaiseen ja takapäät taimmaiseen akseliin. Lehtijouset oli kiinnitetty keskeltä runkorakenteeseen ja toimivat samalla telin keinuvipuina. Etuakselilla oli päällekkäinen kolmiotuenta ja kierrejouset.


title: DKW

text: DKW-autoja valmistettiin vuosina 1928–1966. Niissä oli aina venttiilitön kaksitahtimoottori ja vuodesta 1931 alkaen yhtiö oli edelläkävijä etuvetoisissa autoissa joissa oli poikittain asennettu moottori. Tunnetuimmat autonsa, mallinimiltään F1–F8, DKW teki toisen maailmansodan jälkeen; näissä oli etuveto ja poikittain asennettu kaksisylinterinen moottori. Näissä malleissa oli myös epätavallinen järjestely jossa tasavirtalaturi toimi myös starttimoottorina ja oli kytketty suoraan kampiakseliin; järjestelmää kutsuttiin nimellä "Dynastart". DKW valmisti myös vähemmän tunnetun sarjan takavetoisia autoja ("Schwebeklasse" ja "Sonderklasse") joissa oli V4-kaksitahtimoottori. Näissä moottoreissa oli kaksi ylimääräistä sylinteriä jotka toimivat huuhtelupumppuna, joten moottorit muistuttivat ulkoisesti V6-moottoria ilman sytytystulppia etumaisessa sylinteriparissa.


title: Tatra T13

text: Moottorin takana oli kuiva nelilevyinen kytkin, joka välitti voiman neliportaiseen vaihteistoon. Vaihteisto oli kiinnitetty takapäästään keskusputkirunkoon, jonka sisällä kulki voimansiirtoakseli. Runkoputken takapäässä oli vetopyörästö, johon oli rakennettu heilurityyppinen erillisjousitus. Taka-akseli oli jousitettu poikittain asennetun, puolielliptisen lehtijousen avulla, joka oli kiinnitetty keskeltä vetopyörästön runkoon ja päistään jarrukilpiin. Auton moottori makasi jäykällä etuakselilla olleen poikittaisen lehtijousen päällä. Näin ollen myös moottori ja vaihteisto toimivat osana kantavaa rakennetta. Rakenne oli erittäin jäykkä ja toimi erinomaisesti hankalissa maasto-olosuhteissa.


title: Tatra 87

text: 1940-luvun lopulla auton keulaa muutettiin pyöreämmäksi ja etuvalot upotettiin kokonaan lokasuojiin. Vakiomallissa oli edelleen kolme etuvaloa, mutta myös muutamia kahdella etuvalolla varustettuja yksilöitä valmistettiin. 1950-luvun alussa, kun mallin elinkaari oli jo tulossa tiensä päähän, valmistettiin muutamia yksilöitä, jotka oli varustettu T603-moottorilla. Tämä sama moottori oli käytössä seuraajamalli . Sodan jälkeen valmistetut yksilöt toimitettiin pääasiassa poliitikoille ja merkittäville valtionyritysten johtajille.


title: Tatra 11

text: Moottorin takana oli kuiva kolmilevyinen kytkin, joka välitti voiman neliportaiseen vaihteistoon. Vaihteisto oli kiinnitetty takapäästään runkoputkeen, jonka sisällä kulki voimansiirtoakseli. Runkoputken takapäässä oli vetopyörästö, johon oli rakennettu heilurityyppinen erillisjousitus. Taka-akseli oli jousitettu poikittain asennetulla, puolielliptisellä lehtijousella, joka oli kiinnitetty keskeltä vetopyörästön runkoon ja päistään jarrukilpiin. Auton moottori makasi jäykällä etuakselilla olleen poikittaisen lehtijousen päällä. Näin ollen myös moottori ja vaihteisto toimivat osana kantavaa rakennetta. Tatra T11:n runkoratkaisu on nimeltään keskusputkirunko, mutta sitä kutsutaan myös Tatra-rungoksi. Rakenne oli erittäin vääntöjäykkä mutta samalla kevyt.


title: Austin 7

text: Auton runko oli "A"-kirjaimen mallinen, moottori ja vaihteistopaketti oli asennettu runkoaisojen väliin. Takana jäykkä taka-akseli oli jousitettu molemmin puolin pituussuuntaisesti asennettujen, puolielliptisten lehtijousien avulla. Jäykkä etuakseli oli jousitettu yhdellä poikittain asennetulla puolielliptisellä lehtijousella. Alkupään tuotantomalleissa ei ollut heilahduksenvaimentimia. Joka pyörällä oli mekaaniset jarrut, etujarruja hoidettiin käsijarrulla ja takajarruja polkimella. Jarrut muutettiin yhdellä polkimella toimiviksi vuonna 1930. Ohjausvaihde oli matopyörätyyppinen.


title: Takaveto

text: Takaveto oli 1920-luvulta lähtien henkilöautojen vetotapa, mutta 70-luvun lopulta lähtien etupyöräveto on noussut yleisimmäksi vetotavaksi eurooppalaisissa ja aasialaisissa autoissa halpuuden, keveyden ja yksinkertaisempien ajo-ominaisuuksiensa ansiosta. Nykyään takavetoa käyttää enää harva autovalmistaja tavallisissa henkilöautomalleissa amerikkalaisia valmistajia lukuun ottamatta. Nykyisistä henkilöautoista valmistavista yrityksistä tunnetusti eniten käyttävät takavetoa BMW ja Mercedes-Benz. Etumoottorisissa autoissa voima välitetään moottorilta takapyörille yleensä kardaaniakselilla, keski- ja takamoottorisissa autoissa ei välttämättä ole tarvetta erilliselle kardaaniakselille kun moottori on luonnostaan lähellä taka-akselia, jolloin erillistä voimansiirtoa moottorilta akselille ei tarvita. Etumoottorisissa takavetoisissa autoissa moottori on lähestulkoon poikkeuksetta asennettu pitkittäin, koska tällöin voima voidaan välittää suoraan kardaaniakselilla tasauspyörästöön eikä erillistä kulmavaihdetta tarvita.


title: Amédée Bollée fils

text: Vuonna 1889 aloitettiin tutkimustyö polttomoottorien parissa ja ensimmäiset sarjana valmistuneet polttomoottoriajoneuvot ajoittuvat vuoden 1895 vaiheille. Korimallina oli nelipaikkainen Vis-à-vis, jonka kaksisylinterinen moottori antoi tehoa 6 hevosvoimaa ja voimansiirto vetävälle taka-akselille tapahtui hihnan välittämänä. Yksi tällainen ajoneuvo otti osaa vuonna 1896 ajettuun Pariisi–Marseille–Pariisi-kilpailuun. Vuonna 1898 virtaviivaisella korilla varustettu malli otti 3. sijan Pariisi–Amsterdam-kilpailussa. Vuonna 1899 esiteltiin 20 hv:n nelisylinterisellä, 6300 cm³: n moottorilla varustettu kilpa-auto. Sarjatuotantomalleina olivat 10 hv:n kaksisylinterinen- ja 12 hv:n nelisylinterinen malli. Vuodesta 1904 lähtien nelisylinterinen moottori oli sijoitettu auton keulalle pystyasentoon ja jäähdyttimen pyöreä muoto oli samankaltainen kuin Delaunay-Belleville -autoissa. Vuosien 1907–1914 välisenä aikana valmistettiin mallia "Type E". Tämän 6333 cm³:n moottorilla varustetun mallin hintataso oli samaa luokkaa Rolls-Royce Silver Ghostin kanssa ja niitä valmistettiin 200 kappaletta. Vuonna 1912 esiteltiin 4000 cm³:n moottorilla varustettu "Type F".


title: Lancia

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tehdas valmisti kuorma-autoja armeijalle. Vuonna 1922 esiteltiin edistyksellinen automalli Lambda, jossa oli maailman ensimmäinen itsekantava kori ja erillisjousitus etupäässä. Auto oli varsin menestyksellinen, ja sitä valmistettiin vuoteen 1931 asti n. 13 000 kpl. Vincenzo Lancia kuoli vuonna 1937 eikä kerennyt näkemään Aprilia-mallia, joka oli muotoiltu aerodynaamiseksi Torinon teknillisen koulun tuulitunnelissa. Gianni (Vincenzon poika) alkoi johtamaan yritystä. Vuonna 1950 Torinon Motorshow’ssa esiteltiin Aurelia, jossa oli siihen aikaan erikoinen rakenne: moottori edessä, vaihdelaatikko, kytkin ja tasauspyörästö takana. Aurelia oli myös maailman ensimmäinen tuotantoauto, jossa oli V6-moottori.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Ortodoksisessa kirkossa kutsutaan Karjalan valistajiksi Venäjän Karjalassa, Lapissa, Inkerissä, Vepsässä ja Äänisjoen ja Vienanjoen alajuoksulla vaikuttaneita lähetyssaarnaajia, luostarien perustajia, erämaakilvoittelijoita ja esimerkillisiä paikallisia ihmisiä. Valistustyössä oli ortodoksisen uskon levittämisen lisäksi tavoitteena myös juurruttaa maallista valtaa ja viedä tsaarin poliittisia valtapyrkimyksiä eteenpäin. Työn tuloksina syntyi Karjalaan useita luostareita, kirkkoja ja tšasounoita. Perimätiedon mukaan Valamon luostari perustettiin 1100-luvulla tai viimeistään 1300-luvulla, Konevitsan luostari vuonna 1393 ja Petsamon luostari 1500-luvulla.


title: Pyhän Katariinan luostari

text: Pyhän Katariinan ortodoksinen luostari eli Siinain luostari sijaitsee Siinailla luoksepääsemättömän rotkon suulla, Siinainvuoren juurella. Munkit ovat kilvoitelleet paikalla jo 1 700 vuotta, joten luostaria pidätään vanhimpana, jatkuvasti asuttuna olleena kristillisenä luostarina. Luostari on Siinain autonomisen ortodoksisen kirkon keskuspaikka ja luostarin igumeni on Siinain kirkon päämies. Luostari on UNESCOn maailmanperintöluettelossa.


title: Pyhän Katariinan luostari

text: Siinain Pyhän Katariinan luostari on kreikkalais-ortodoksinen luostari, toisin kuin Egyptin useimmat luostarit, jotka kuuluvat koptilais-ortodoksiseen kirkkoon. Luostari muodostaa maailman pienimmän kristillisen kirkkokunnan, joka on täysin itsenäinen eikä näin ollen ole riippuvainen muista ortodoksisista kirkkokunnista. Sen johdossa on neljän arkkimandriitan synodin valitsema luostarin johtaja eli igumeni, joka on samalla Siinain vuoren arkkipiispa. Hän edustaa kirkkoaan idän kirkkojen kirkolliskokouksissa. Arkkipiispan nimityksen vahvistaa Jerusalemin patriarkka.


title: Troitse-Sergijevin luostari

text:
Troitse-Sergijevin luostari tai "Troitse-Sergijevin lavra" (, ) on luostarialue Venäjällä Sergijev Posadissa, 70 kilometriä Moskovasta koilliseen. Se on nykyisin Venäjän ortodoksisen kirkon tärkeimpiä keskuksia.
Luostarialue on UNESCOn maailmanperintöluetteloon kuuluva kulttuurikohde vuodesta 1993.


title: Pyhän Kolminaisuuden luostari (Venäjä)

text: Aleksanteri Syväriläisen ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden luostari sijaitsee 24 kilometrin päässä Lotinapellon kaupungista Leningradin alueella. Pyhittäjä Aleksanteri Syväriläisen luostari perustettiin vuonna 1506. 500-vuotisen olemassaolonsa aikana luostari on saanut kokea monta onnettomuutta, joista pahin lienee ollut vuonna 1917 tapahtunut vallankumouksen ja ateismin aiheuttama hävitys.


title: Suomen ortodoksinen kirkkomuseo

text: Luostareista ja seurakunnista evakuoitu esineistö muodostaa länsimaiden merkittävimpiin kuuluvan ikonien, kirkollisten esineiden ja tekstiilien kokoelman. Kokoelmien esineet ovat pääosin peräisin 1700–1800-luvuilta. Kokoelmien helmiä ovat muun muassa Venäjän hallitsijoiden luostareille ”tuliaisina” tuomat lahjat, Konevitsan luostarin perustajalle, pyhittäjä Arsenille kuuluneet rintaristi ja puinen kousa 1300–1400-luvulta sekä 1100-luvulle ajoitetut gruusialais-bysanttilaiset soluemaliminiatyyrit. Oman kokonaisuuden muodostavat kirkkoslaavin- ja venäjänkieliset harvinaiskirjat, joiden joukosta löytyy sekä painettuja että käsin kirjoitettuja ja -kuvitettuja teoksia. Museossa on laaja valokuvakokoelma sekä rakennuspiirustus- ja karttakokoelma. Kokoelmat ovat karttuneet vuosien saatossa lahjoituksin, talletuksin ja museon omin ostoin.


title: Heinävesi

text: Nykyisin luostarissa valmistetaan tuohuksia, ortodoksisen kirkon kynttilöitä. Siitä luostari saa puolet elannostaan. Matkailu on myös hyvin tärkeä elinkeino. Luostarissa vierailee noin 20 000–30 000 kävijää kesässä eli noin saman verran kuin Kerimäen puukirkossa. Vuonna 2006 luostari juhli 60-vuotista oloaan Heinäveden Palokissa, ja keräsi poikkeuksellisen paljon vierailijoita. Maatalouden luostari lopetti 2003–2004, jolloin eläimet myytiin ja pellot vuokrattiin. Luostarin hautausmaan yhteydessä on Jumalanäidille pyhitetty tsasouna, ja luostarilla on toinen tsasouna Koskijärven rannalla. Luostarin nykyinen johtaja, igumenia, on äiti Marina. Sisaria on nykyisin noin kymmenen.


title: Bysantin kirkko

text: Bysanttilainen hengellinen elämä, teologia ja taide, kuten ikonimaalaus, ovat säilyneet edelleen ortodoksisen maailman luostareissa.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Keskiajan kuluessa sääntökunta levisi eri puolille Eurooppaa. Luostareita syntyi Skandinavian ohella Italiaan, Baijeriin, Reininmaalle sekä Alankomaihin. Vuoden 1500 tienoilla luostareita oli yhteensä 27. Kussakin luostarissa piti asua korkeintaan 60 nunnaa. Jumalanpalveluksissa avustavia diakoneja, jotka saivat olla myös pappeja, oli neljä. Ruumiilliset työt kuuluivat maallikkoveljille, joita sai olla korkeintaan kahdeksan. Pappismunkkeja oli kolmetoista. Luostarin johdossa olivat abbedissa ja kenraalikonfessori.


title: Uskonpuhdistus

text: Nykypäivän kristityistä 1,1 miljardia on katolisia, 225 miljoonaa ortodokseja ja 77 miljoonaa anglikaaneja. Reformoidun kirkon jäseniä on noin 75 miljoonaa. Luterilaisiin kirkkoihin kuuluvia on maailmanlaajuisesti noin 72 miljoonaa. Euroopassa luterilaisiin kirkkoihin kuuluu noin 36 miljoonaa jäsentä. Pohjoismaat ja Saksa ovat luterilaisuuden vankinta kannatusaluetta. Saksassa on eniten luterilaisia, noin 12 miljoonaa. Seuraavaksi eniten luterilaisia on Ruotsissa (6,5), Etiopiassa (6,4), Tansaniassa (5,8), Indonesiassa (5,8) ja Tanskassa (4,4 miljoonaa). Luterilaisuus on valtionkirkko Islannissa ja Tanskassa.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonin tauti () on parantumaton ja etenevä neurologinen sairaus, jonka motoriset perusoireet ovat lepovapina, lihasjäykkyys, liikkeiden hitaus ja hankaloitunut kävely. Myös dementia, masennus ja ahdistus ovat yleisiä. Taudin motoriset oireet johtuvat keskiaivojen mustatumakkeen dopamiinia tuottavien hermosolujen tuhoutumisesta. Hermosolujen tuhoutumisen syytä ei tunneta tarkkaan, mutta tiedetään, että siihen liittyy Lewyn kappaleiksi kutsuttujen proteiinirakenteiden kertyminen hermosoluihin. Parkinsonin tautia ei pystytä parantamaan, mutta sen oireita voidaan lieventää lääkehoidolla.


title: Arterioloskleroosi

text: Arterioloskleroosi on kohonneen verenpaineen aiheuttama pienten valtimoiden sairaus, joka aiheuttaa niiden seinämien paksuuntumista. Sairaus voidaan jakaa kahteen alaluokkaan. Hyaliinisessa arterioloskleroosissa, joka syntyy vasteena lievälle tai keskivaikealle kohoneelle verenpaineelle, tilanne johtaa verisuonen sisäosien hypertrofiaan ja sisäpinnan sidekudostumiseen. Valtimon seinämä kasvaa tällöin lähinnä soluttomasti. Hyperplastisessa arterioloskleroosissa, joka syntyy vaikean verenpainetaudin seurauksena, kyse on lähes yksinomaan hypertrofiasta. Kummassakin tapauksessa verenkierto valtimon läpi heikkenee sen aukon kaventuessa seinämän paksuuntumisen seurauksena.


title: Oreksiinit

text: Tavallinen oreksiinineuronien tuhoutumisen aiheuttama sairaus on narkolepsia, jossa henkilö vaipuu uneen epäsopivalla hetkellä. Tyypillisesti uni siirtyy REM-vaiheeseen heti nukahtamisen alussa, minkä lisäksi potilailla esiintyy usein REM-off järjestelmän toimimattomuuden vuoksi hallusinaatioita sekä nukahtamisen että heräämisen aikana, todentuntuisia unia ja unihalvauksia hereillä ollessa ilman, että henkilö kärsisi erityisesti univajeesta. Yllättävästi narkolepsia ei ilmene pelkästään nukahteluna päiväsaikaan vaan myös yöunen katkonaisuutena, minkä uskotaan johtuvan uni-valvetilaa säätelevän kiikkusysteemin epävakaudesta. Tautiin liittyy hyvin usein myös katapleksisia kohtauksia, jossa henkilön lihasjänteys katoaa äkillisesti joko kokonaan tai osittain. Tällainen lihasten atonia ilmenee varsinkin voimakkaan tunnereaktion yhteydessä.


title: Fasioskapulohumeraalinen lihasdystrofia

text:
Sairauden ensioireet ilmaantuvat lapsuudessa tai varhaisessa aikuisiässä. Lapaluiden siirrotus (”enkelinsiivet”) on yleensä ensimmäinen oire, ja sen seurauksena olkavarsien nosto olka-hartiatason yläpuolelle vaikeutuu. Lihasheikkoutta yläraajojen rintakehän lihaksissa ei varsinaisesti siis esiinny. Lihasheikkous painottuu lähinnä kasvojen lihaksiin, erityisesti silmäluomiin ja huuliin. Silmien sulkeminen jää usein epätäydelliseksi, ja osa potilaista ei pysty koskaan viheltämään. Mikäli sairaus alkaa lapsuudessa, voi osalle potilaista ilmaantua liitännäisoireina kuulohäiriö ja verkkokalvon rappeutuminen. Yleensä sairaus on hyvänlaatuinen ja hitaasti etenevä eikä vaikuta eliniän pituuteen. Sairauteen ei yleensä liity hengitysvajetta.
Sairaus periytyy autosomeissa vallitsevasti. Taudin kliininen kuva on tyypillinen ja johtaa usein oikeaan diagnoosiin. Varmentavia tutkimuksia ja lisätutkimuksia ovat DNA-analyysi, ENMG, seerumin kreatiinikinaasin määritys ja EKG. Fysioterapia on olennainen osa hoitoa ja seurantaa. Lapaluiden asentoa voidaan tarvittaessa korjata kirurgisesti.


title: Adrenoleukodystrofia

text: Adrenoleukodystrofia eli ALD, myös Addison–Schilderin tauti, on klassisessa muodossaan vaikea etenevä aivojen valkean aineen perinnöllinen sairaus, joka klassisessa muodossaan tunnetaan myös nimellä Lorenzon tauti. Se johtaa hermosoluhaarojen demyelinisaatioon etenkin aivojen takaosien aksonien myeliinitupissa ALD johtaa vuosi vuodelta vaikeutuvaan neurologiseen taudinkuvaan. Virheellinen geeni sijaitsee X-kromosomin pitkässä haarassa kohdassa q28. Virheen vuoksi menetetään eräs entsyymi, joka puolestaan johtaa hyvin pitkäketjuisten rasvahappojen (, VLCFA) kertymiseen sekä veriplasmaan että solujen sisään. ALD rappeuttaa aivot ja yleensä tämä sairaus johtaa kuolemaan. Tautiin kuuluu Addisonin taudin ja Schilderin taudin piirteitä, minkä vuoksi se on nimetty myös Paul Ferdinand Schilderin ja Thomas Addisonin mukaan. Usein potilaat ovat kehitysvammaisia.


title: Hyperoksaluria

text: Hyperoksaluria on koiran kuolemaan johtava aineenvaihduntasairaus, jonka aiheuttaa resessiivisesti periytyvä geenimutaatio. Mutaatio aiheuttaa AGT-entsyymiin häiriön, joka johtaa oksalaatin kertymisen elimistöön. Munuaisiin kertyvät oksalaattikiteet johtavat munuaisten toimintavajaukseen. Sairautta esiintyy coton de tuléarilla ja tiibetinspanielilla. Sen aiheuttavalle geenimutaatiolle on kehitetty DNA-testi. Hyperoksaluriaa on todettu harvinaisena myös ihmisillä.


title: Glaukooma

text: Glaukooma (vanha nimitys viherkaihi) on silmän sairaus, jossa liian korkea silmänpaine (silmänpainetauti) tai näköhermon heikko verenkierto (normaalipaineinen eli matalapaineglaukooma) aiheuttaa silmänpohjan papillan eli näköhermon nystyn kovertumisena ilmenevän näköhermovaurion ja siihen liittyvää etenevää näkökentän sumenemista ja hämärtymistä. Glaukoomalla on paljon riskitekijöitä, joista merkittävimpiä ovat kohonnut silmänpaine, ikä, sukurasitus, eksfoliaatio-oireyhtymä eli mykiön hilseytystauti ja likitaittoisuus. Glaukooma saattaa johtaa sokeuteen.


title: Gastroenteriitti

text: Gastroenteriitti (myös maha-suolitulehdus ja mahan ja ohutsuolen tulehdus) on ruoansulatuskanavan tulehdus, josta seuraa akuutti ripuli. Vaikka tulehdus yleensä johtuu virustartunnasta, myös bakteerit tai niiden toksiinit, loiset tai jonkin ruoan tai lääkkeen haittavaikutukset voivat aiheuttaa tulehduksen. Gastroenteriitin puutteelliseen hoitoon kuolee vuosittain ympäri maailman 5–8 miljoonaa ihmistä. Sen lisäksi se on alle viisivuotiaiden lasten ja vauvojen yleisin kuolinsyy.


title: Rabdomyolyysi

text: Lihaskudoksen äkillinen vaurio eli rabdomyolyysi on äkillinen lihastauti, joka hoitamattomana voi aiheuttaa vakavan munuaisvaurion tai lihasten kuolion. Lihasvaurio johtuu yleensä pitkäaikaisesta painevaikutuksesta, kuten makaamisesta kovalla alustalla, jossa raajojen, pakaroiden tai selän hermot jäävät puristuksiin ja lihaskudos alkaa tuhoutua. Oireina lihakset turpoavat ja niissä on särkyä. Sairastuneelle nousee kuume, ja nestehäiriö aiheuttaa sekavuutta. Myös statiinilääkkeet voivat aiheuttaa samantapaisen lievän tilan. Joillakin voi olla perinnöllinen taipumus sairastua tautiin helpommin.


title: Amenorrea

text: Jo alkaneiden kuukautisten poisjäännin tavallisin syy on toiminnallinen häiriö, mikäli raskauden mahdollisuus on jo poissuljettu. Joskus syynä voi olla munasarjojen toiminnan ennenaikainen loppuminen tai jokin elimellinen vika. Elimellisiä syitä voivat olla esimerkiksi kohtuontelon umpeenkasvaminen vaikean tulehduksen jälkeen, munasarjojen kasvain tai muu sairaus, munasarjoihin kohdistunut sädehoito, sytostaattihoito, aivolisäkkeen tai lisämunuaisen kasvain. Toiminnallisia syitä ovat esimerkiksi liiallinen laihduttaminen tai urheilu, syömishäiriöt, stressi ja suuria estrogeenimääriä sisältävien ns. vanhempien ehkäisytablettien käytön lopettaminen.Kuukautisten puuttumisen syytä selvitettäessä määritetään verestä usein eri hormonien pitoisuuksia, jotta saadaan tietoa missä elimessä häiriö on. Lisäksi voidaan käyttää erilaisia kuvantamismenetelmiä sekä aivojen että sukurauhasten rakenteen selvittämiseksi. Hoidolla pyritään mahdollisuuksien mukaan vaikuttamaan alkuperäiseen syyhyn, esimerkiksi poistamalla kasvain, korjaamalla anatominen poikkeavuus tai ohjaamalla ravitsemuksellisissa asioissa. Monia häiriöitä voidaan hoitaa antamalla hormonihoitoa.


title: Ska punk

text: Ska punk on punk-musiikkityylin alalaji. Se on sekoitus jamaikalaisia ska-rytmejä ja punk rockia. Ska punkin tunnistaa muusta punkista lähinnä ska- ja reggaemusiikissakin käytetystä kitaran takapotkusta ja soittimien laajasta kirjosta. Kappaleet ovat usein iloisia, ja niissä on nopea tempo. Ska punkissa normaalien rumpujen, kitaran, basson ja laulun vierellä kuullaan mm. monia puhallinsoittimia, joista tutuimpana trumpetti, saksofoni ja pasuuna. Käytössä on myös erilaisia kansallissoittimia guirosta mandoliiniin.


title: Oi!

text: Tyypillisinä piirteinä voidaan pitää ska-musiikista vaikutteita ottaneita, matalalta soitettuja, mollissa kulkevia bassokuvioita ja rytmisiä rumpuja. Sanoitukset liikkuvat arkipäivän ongelmien, oluenjuonnin ja jalkapallon maailmassa.


title: Sävelasteikko

text: Sävelasteikko eli skaala tarkoittaa peräkkäisten sävelkorkeuksien sarjaa, rajattua säveljoukkoa, jonka varaan musiikki rakentuu. Eri kulttuureissa on eri aikoina ollut monia erilaisia sävelasteikoita. Nykyisin länsimaisessa musiikissa ovat tärkeimmässä asemassa diatoninen, pentatoninen ja kromaattinen asteikko.


title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Laulusävelmillä tarkoitetaan kansanlauluihin kuuluvia lyyrisiä ja loppusointuun riimitettyjä laulelmia, joiden käyttö alkoi Suomen länsiosassa olla yleistä 1800-luvun alkupuolella. Laulut ovat sisällykseltään lyyrisiä, ja niitä lauletaan säepareittain. Ensimmäisessä säeparissa esitettiin tai tulkittiin luonnonkuva, mietelmä tai jonkinlainen yleinen havainto, ja tähän vastattiin jälkimmäisessä parissa tunnelman tai toteaman muodossa. Sävelmä on tavallisesti nelisäkeinen parillinen lauseke, jota nimitetään rekirytmiksi. Sävelmää toistetaan säepareja kertaamalla ja toistamalla riimikohtia säkeistöluvun mukaan. Riimitetyissä lauluissa on jo selkeää ulkomaalaista vaikutetta, muun muassa saksalaisia balladeja sekä ruotsalaisia piiri- ja leikkilauluja.


title: Sarka

text: Sarka-sana tarkoittaa kaistaletta, suikaletta ja palstaa. Sarka on sarkajaon tapauksessa ja muissakin yhteyksissä tarkoittanut pellonkaistaletta, peltopalstaa. Sarka tarkoittaa myös sarkakangasta, jota valmistettiin pitkähköinä suikaleina. Sanalla on myös vertauskuvallisia merkityksiä, kuten "työsarka" tai "elämän sarka". Sanan alkuperäinen merkitys on jokin, joka on särjetty, esimerkiksi haarautuva tie tai oksa. Samasta lähteestä ovat peräisin esimerkiksi sanat "särkeä", "sakara", "sahra" ja "sarake".


title: Ska (täsmennyssivu)

text: Ska tai SKA voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Snap (musiikki)

text: Snap on hip hopin tyylisuunta, joka syntyi Atlantassa, Georgiassa. Snap-kappaleet ovat tyyliltään pelkistettyjä, ja niiden taustaraitojen tyypilliset elementit ovat hi-hat, bassolinja, sormiennapsuttelusample, Roland TR-808 -rumpukoneen bassorumpu ja yksinkertainen toistuva päämelodia. Tempo on yleensä suhteellisen hidas, noin 70–75 bpm. Snap-musiikille ominaista on myös kappaleissa toistuva ”jankuttaminen”: kertosäkeessä kappaleen nimeä saatetaan toistaa useaan kertaan.


title: Musiikki

text: Musiikissa on useita ulottuvuuksia, kuten ääni (sävel tai rytmimusiikissa myös hälyääni), rytmi, dynamiikka ja rakenne. Musiikissa voi olla peräkkäin vaihtuvista sävelkorkeuksista muodostuva melodia. Musiikki voi olla pelkin soittimin tuotettua (ilman laulajaa) jolloin sitä kutsutaan instrumentaaliseksi musiikiksi. Musiikki voi olla myös soittimetonta eli ihmisen pelkällä kehollaan tuottamaa, kuten kuorolaulua, a cappella -laulua tai vihellystä. Musiikki etenee aina ajassa ja sillä on tempo eli etenemisnopeus, mutta musiikissa ei välttämättä ole eksplisiittistä rytmisoittimin tai säestyksellä tuotettua rytmiä. Musiikille ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää. Mikä tahansa ääni voi olla musiikkia jos äänen tuottaja on sen sellaiseksi tarkoittanut tai kuulija sen sellaiseksi mieltää. Myös hiljaisuus voidaan tulkita tai tarkoittaa musiikiksi. Populaarimusiikissa on tavallisesti eksplisittinen rummuin tai säestyksellä tuotettu rytmi.


title: Korvamato

text:
Korvamato tarkoittaa musiikkikappaletta tai sävelmää, joka toistuu mielessä vastoin tahtoa, pakonomaisesti ja jota on vaikeaa lakata ajattelemasta. Sana on käännöslaina, ja sen alkuperä on saksan kielessä, jossa käytetään nimitystä "Ohrwurm". Suomessa ilmiö tunnetaan yleisemmin nimellä "musiikin soiminen päässä".
Virallisesti ilmiö on "tahdosta riippumatonta musiikin kuuntelua".
Ilmiön tieteellinen tutkimus on alkutekijöissään, eikä siitä ole julkaistu paljonkaan tieteellisiä artikkeleita. Kognitiivisen psykologian näkökulmasta ilmiö liittyy ihmisen muistijärjestelmän toimintaan. Musiikkikatkelman toistuminen muistuttaa laajemmin tutkittua musiikinkuvittelua, jossa musiikillisten mielikuvien oletetaan muistuttavan monin tavoin normaalia havaintoa. Tästä näkökulmasta suurin arvoitus on minkä takia mato iskee, toisin sanoen melodian toistuminen ylipäänsä alkaa.