title: 70’s Show

text: Sarja sijoittuu 1970-luvulle, Wisconsiniin kuuluvaan kuvitteelliseen pikkukaupunkiin nimeltä Point Place. Sarjan tapahtumista suuri osa tapahtuu Eric Formanin perheen kellarissa ja Point Placen ajanviettopaikoissa, kuten The Hub -kahvilassa.


title: 24 (7. tuotantokausi)

text:
24-televisiosarjan 7. tuotantokausi, tunnetaan myös nimellä päivä 7, oli määrä esittää käsikirjoittajien lakon jälkeen alkaen 13. tammikuuta 2008, mutta Yhdysvaltalainen FOX-kanava näytti tuotantokauden vasta tammikuussa 2009. Ennen 7.kauden esittämistä FOX esitti sarjasta kaksituntisen tv-elokuvan in 23.marraskuuta 2008. Kausi alkoi 11. tammikuuta 2009 ja päättyi 18. toukokuuta 2009. Kausi sai huomiota myös hiilineutraaliuden osalta, kun tuotantotiimi kykeni vähentämään tuotannosta aiheutunutta hiilijalanjälkeä 43 %:lla.
CTU:n lakkauttamisen vuoksi sarjan tapahtumat sijoittuvat Washington D.C:hen, missä Jack Bauer kohtaa tekoihinsa liittyvät syytteet oikeuden edessä. Bauerin päivä saa järkyttävän alun, kun entinen kollega, Tony Almeida (Carlos Bernard), palaa takaisin, vaikka terrorisalaliiton jäsen oli jättänyt hänet kuolemaan CTU:n sairasosastolle.


title: Islam Suomessa

text: Muslimien määrä ei kasva Suomessa ja muualla Euroopan unionissa, Norjassa ja Sveitsissä vain maahanmuuton myötä. Ennusteiden mukaan muslimien osuus kasvaa Euroopassa 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi vuoteen 2050 mennessä, vaikka maahanmuutto loppuisi kokonaan. Tämä johtuu siitä, että muslimit ovat keskimäärin eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Jos maahanmuutto puolestaan jatkuu nykyisen kaltaisena, eli turvapaikanhakijoita saapuu Eurooppaan jatkossakin yhtä paljon kuin vuosina 2014–2016 ja heidän uskonnollinen jakaumansa pysyy samanlaisena, niin muslimien osuus voi kasvaa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaistua nykyisestä.


title: Islam Suomessa

text: Toiseksi muslimien määrästä eri maahanmuuttajaryhmissä ei ole kyselytutkimuksia (2008). Poikkeuksena tästä ovat Suomen somalit. Muslimienemmistöisestä maasta tulevat henkilöt saattavat olla myös muiden uskontojen edustajia, kuten kristittyjä. Tutkija Tuomas Martikainen arvioi vuoden 2006 muslimien määrän olevan 40 000 henkilöä (Taulukko 2). Vuonna 2011 hän nosti arvion 50 000–60 000 henkilöön. Se vastaa noin yhtä prosenttia väestöstä. Vuonna 2015 Suomen islamilaisen neuvoston puheenjohtajana toimiva Anas Hajjar arvioi, että Suomessa on noin 65 000 muslimia.


title: Islam Suomessa

text: Islam on yksi Suomen vähemmistöuskonnoista. Muslimeja on asunut Suomessa pysyvästi 1800-luvulta lähtien. Ensimmäiset muslimit olivat tataareja, jotka muuttivat pääasiassa vuosien 1870 ja 1920 välillä. 1990-luvulta lähtien muslimien maahanmuutto on lisääntynyt ja monipuolistunut. Suomessa toimii muutamia kymmeniä islamilaisia yhdyskuntia, mutta niihin on liittynyt vain vähemmistö muslimeista. Nykyisin muslimeita asuu maassa arviolta 50 000–65 000 henkilöä.


title: Muslimi

text: Muslimien määrä Euroopassa kasvaa maahanmuuton vuoksi. Nykyisin määrä ei kasva Suomessa ja muualla Euroopan unionissa, Norjassa ja Sveitsissä vain maahanmuuton myötä. Ennusteiden mukaan muslimien osuus kasvaa Euroopassa 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi vuoteen 2050 mennessä, vaikka maahanmuutto loppuisi kokonaan. Tämä johtuu siitä, että muslimit ovat keskimäärin eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Jos maahanmuutto puolestaan jatkuu nykyisen kaltaisena, eli turvapaikanhakijoita saapuu Eurooppaan jatkossakin yhtä paljon kuin vuosina 2014–2016 ja heidän uskonnollinen jakaumansa pysyy samanlaisena, niin muslimien osuus voi kasvaa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaistua nykyisestä.


title: Eurabia

text: Pew Research Centerin vuonna 2017 julkaiseman raportin mukaan islaminuskoisten osuus Euroopan väestöstä todennäköisesti yli kaksinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä. Vaikka muslimien muutto Eurooppaan loppuisi kokonaan, heidän määränsä kasvaisi raportin mukaan silti 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi. Syynä on se, että muslimiperheet ovat keskimäärin muita eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Kohtuullisen maahanmuuton ennusteessa muslimien osuus eurooppalaisista kasvaisi 11,2 prosenttiin ja runsaan maahanmuuton ennusteessa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaiseen määrään nykyisestä. Jokaisessa ennusteessa muiden kuin muslimien absoluuttinen määrä Euroopassa vähenee. Voimakkainta muslimien määrän kasvu on Länsi- ja Pohjois-Euroopassa. Saksassa määrän ennustetaan nousevan kuudesta prosentista noin 20 prosenttiin ja Ruotsissa kahdeksasta prosentista 31 prosenttiin. Sen sijaan Baltiassa ja Itä-Euroopassa osuus ei juurikaan kasva edes runsaan maahanmuuton ennusteessa.


title: Uskonto Suomessa

text: 1980-luvun alussa Suomessa toimi vain yksi tataarien perustama islamilainen yhdyskunta, kun vuonna 2009 erilaisia rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia oli yhteensä 27 kappaletta. Viime vuosikymmeninä muslimeja on muuttanut Lähi-idästä, Afrikasta ja Aasiasta. Vielä 1990-luvun alussa Suomessa asui muutama tuhat muslimia. Tuomas Martikaisen tekemän maahanmuuttajien syntymämaahan pohjautuvan arvion mukaan Suomessa oli vuonna 2011 noin 50 000–60 000 muslimia. Siirtolaisinstituutin arvion mukaan Suomessa on 70 000 muslimia, mikä on noin 1,3 prosenttia väestöstä. Noin viidesosa Suomessa asuvista muslimeista on liittynyt islamilaisiin yhdyskuntiin.


title: Islam

text: "CIA World Factbook 2004:n" mukaan islam on maailman toiseksi suurin uskonto. Koko maailmassa arvioidaan olevan yli 1,3 miljardia muslimia. Noin 18 % muslimeista asuu arabimaissa, 20 % Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja noin 30 % Pakistanissa, Intiassa ja Bangladeshissa. Eniten yhden maan sisällä muslimeita on kuitenkin Indonesiassa, yli 200 miljoonaa, mikä vastaa yli 15:tä prosenttia maailman muslimeista. Myös Euroopassa, Venäjällä, Keski-Aasiassa ja Kiinassa on merkittävät muslimiyhteisöt.Suomessa muslimeja on asunut pysyvästi 1800-luvulta lähtien. Ensimmäiset muslimit olivat tataareja, jotka muuttivat pääasiassa vuosien 1870 ja 1920 välillä. Seuraavan kerran Suomeen saapui muita muslimeita kuin tataareja vasta 1960-luvulla. Vielä 1990-luvun alussa Suomessa asui muutama tuhat muslimia, mutta vuonna 2008 heitä oli arviolta yli 40 000 henkilöä.


title: Islam Suomessa

text: Viime vuosikymmeninä maahanmuutto Eurooppaan ja Suomeen on lisääntynyt. Perinteisesti Suomesta on lähdetty siirtolaiseksi muihin maihin, mutta 1980-luvulta lähtien maahanmuutto on ollut maastamuuttoa suurempaa. Vielä 1990-luvun alussa Suomessa asui muutama tuhat muslimia, mutta nykyään heitä on arviolta 50 000 – 65 000 henkilöä.


title: Uskonto Suomessa

text: Kristiina Kouros tutki vuonna 2007 islamilaisen perhelainsäädännön ja Suomen lain suhdetta haastattelemalla 75 muslimitaustaista henkilöä. Ääripäissä olivat islamilaisen lain ”puhtaat kannattajat”, joita oli yksi prosentti. Vastaavasti toisessa päässä ”puhtaita kieltäjiä” oli 20 prosenttia. Yleisesti ottaen muslimi-identiteetistä haluttiin pitää kiinni, mutta käytännön ratkaisuissa toimii Suomen lainsäädäntö. Toinen huomio tutkimuksessa oli, että sekä šaria että Suomen lainsäädäntö tunnettiin varsin heikosti. Tutkimuksen väite, että islamilainen perhelainsäädäntö muodostaa muslimin identiteetin kovan ytimen, ei saanut tukea vastaajilta. Vastauksissa oli viitteitä ajattelutavasta, jossa halutaan olla muslimeja, mutta hyväksytään eurooppalaisen asuinmaan arvot ja tavat. Tämä ei välttämättä ollut helppoa usealle vastaajalle.


title: Uskonto Suomessa

text: Uskonnottomuus ja uskonnollisiin yhteisöihin kuulumattomuus ovat yleistyneet 1923 säädetyn uskonnonvapauslain myötä. Uskontokuntiin kuulumattomia oli vuoden 2017 lopussa 26,3 prosenttia väestöstä eli noin 1 451 000 henkilöä. Lisäksi noin 45 000 suomalaista eli vajaa prosentti väestöstä kuuluu yhdistysmuotoisiin helluntaiseurakuntiin, jotka eivät ole rekisteröityneet uskonnollisiksi yhdyskunniksi. Muslimeja Suomessa on kaikkiaan noin 40 000 henkeä, mutta heillä on useita toisistaan riippumattomia yhdyskuntia ja yhdistyksiä, joita ei kaikkia ole rekisteröity.


title: Kanagawan sopimus

text: Kanagawan sopimus () eli Japanin–Yhdysvaltain ystävyyssopimus () solmittiin 31. maaliskuuta 1854 Yhdysvaltain edustajien ja Japanin välillä Kanagawassa. Se oli ensimmäinen Japanin ja ulkovaltojen välillä solmituista kansainvälisistä sopimuksista. Sopimus avasi japanilaiset Shimodan ja Hakodaten satamat kaupalle Yhdysvaltojen kanssa, takasi haaksirikkoutuneiden yhdysvaltalaisten merimiesten turvallisuuden Japanissa ja perusti pysyvän konsulaatin. Sopimus lopetti käytännössä Japanin yli 200 vuotta kestäneen eristäytymispolitiikan ("sakoku").


title: Kanagawan sopimus

text: Kanagawan sopimusta seurasi Ystävyyden ja kaupan sopimus vuonna 1858. Se salli ulkomaisten luovutusalueiden perustamisen, minimaaliset tuontiverot ulkomaalaisille tavaroille ja sen, etteivät Japanin lait koske ulkomaalaisia. Venäläiset, ranskalaiset ja britit neuvottelivat myöhemmin samankaltaiset sopimukset.


title: Japanin historia

text: 1840-luvulla länsivaltojen painostus lisääntyi. Yhdysvaltojen kiinnostus Tyynenmeren kauppaan oli maan länsirannikon asuttamisen myötä kasvanut, ja teollistuneet eurooppalaiset suurvallat etsivät uusia kohteita tuotteilleen. Länsivallat eivät enää hyväksyneet Japanin kieltäytymistä kansainvälisestä kaupasta. Vuonna 1853 Yhdysvaltain laivaston kommodori Matthew Perry saapui Uraganlahdelle vaatimaan kauppasuhteiden avaamista. Seuraavana vuonna hän palasi kahdeksan laivan voimin allekirjoittamaan Kanagawan sopimuksen, jossa Shimodan ja Hakodaten satamat avattiin kaupalle. Sitä seurasivat samantyyppiset sopimukset Yhdistyneen kuningaskunnan, Venäjän ja Alankomaiden kanssa. Ne eivät kuitenkaan tyydyttäneet Itä-Aasiassa toimivia kauppiaita, joten uusi Harrisin sopimus Japanin ja Yhdysvaltain välillä solmittiin vuonna 1858 ja sopimukset muiden länsivaltojen kanssa vielä samana vuonna. Näissä ”epätasa-arvoisissa sopimuksissa” ulkomaalaiset vapautettiin Japanin lainsäädännöstä ja uusia satamia avattiin liikenteelle. Voimankäytön uhka Japania kohtaan oli jatkuvasti läsnä.


title: Kanagawan prefektuuri

text:
Vuonna 1853 Yhdysvaltain laivaston kommodori Matthew Perry saapui Edon lahdelle ja vaati Japanin ja lännen välisten kauppayhteyksien avaamista. Hänen mukanaan olleita neljää sotalaivaa, Mississippiä, Plymouthia, Saratogaa ja Susquehannaa, kutsutaan Japanissa nimellä "kurofune", mustat laivat. Ulkomailta tulleen painostuksen seurauksena, Tokion lahden syvin satama, Jokohama, avattiin ulkomaankaupalle 1859 ja Japanin eristäytymisen kausi loppui.
Kanagawan talous nojaa hyvin pitkälti teollisuuden tuotantoon joka kattaa 26.6 % (1998) prefektuurin bruttokansantuotteesta. Suurimmat tuotantoalat, sähkö- ja elektroniikkatarvikkeet, kuljetuskalusto, sekä koneteollisuus kattavat yhteensä yli puolet koko prefektuurin tuotannosta. Toimittamansa tavaran kokonaisarvon perusteella Kanagawa on Japanin toiseksi tuotteliain prefektuuri, jääden toiseksi ainoastaan Aichin prefektuurille.


title: Kanagawan sopimus

text: Sopimus syntyi Yhdysvaltain painostuksesta: kommodori Matthew Perry oli saapunut sotalaivoineen ("kurofune") Tokionlahdelle edellisen vuoden heinäkuussa vaatimaan japanilaisten satamien avaamista ja palasi takaisin seuraavana vuonna antaakseen japanilaisille miettimisaikaa. Alun perin Perry kieltäytyi puhumasta japanilaisten virkamiesten kanssa ja vaati audienssia Japanin valtionpäämieheltä. Perryn vierailun aikaan Japanin hallitsija oli käytännössä shōgun Tokugawa Ieyoshi – Japanin keisarin ja ulkomaalaisten välinen tapaaminen ei tullut millään tavalla kyseeseen. Lopulta Perry neuvotteli sopimuksen shōgunin edustajien eikä keisarin kanssa.


title: Shimoda

text: Shimodalla oli tärkeä osa Japanin avautumisen historiassa 1850-luvulla, sillä se on toinen Kanagawan sopimuksella ulkomaanliikenteelle avatuista satamista. Kaupungissa solmittin vuonna 1855 Shimodan sopimus, joka avasi kaupankäynnin Japanin ja Venäjän välillä. Kaupunkioikeudet Shimoda sai vuonna 1971. Nykyisin se tunnetaan kuumien lähteiden ja uimarantojen takia tokiolaisten suosimana lomakaupunkina. Shimodaa palvelee Izukyū-rautateiden Izu-kyūkō-linja.


title: Mustat laivat

text: Uuteen yritykseen ryhtyi vuonna 1853 Matthew Perry. Hänellä oli mukanaan Yhdysvaltain presidentin Millard Fillmoren Japanin keisarille kirjoittama kirje, jossa Fillmore kehotti japanilaisia avaamaan vähintään yhden satamistaan ulkomaankaupalle, solmimaan diplomaattisuhteet ja kohtelemaan haaksirikkoutuneita yhdysvaltalaisia merimiehiä kunnioittavammin. Voimannäytön jälkeen Perry lähti suorittamaan tehtävää Kiinassa ja kertoi palaavansa uudelleen seuraavana vuonna. Japanilaiset päättivät suostua Perryn vaatimuksiin, ja maat solmivat 31. maaliskuuta 1854 ”Rauhan ja ystävyyden sopimuksen” eli Kanagawan sopimuksen.


title: Kanagawan prefektuuri

text: Kanagawan prefektuuri sijaitsee Japanin keskiosassa Tyynen valtameren rannalla. Sitä reunustavat pohjoisessa Tokio, jonka erottaa Kanagawasta osittain rajaa pitkin kulkeva Tama-joki, luoteessa Yamanashi ja lounaassa Shizuoka. Kanagawan keskus on pääosin tasankoa, vuoristojen sijaitessa prefektuurin länsiosassa. Itärannikolla "Miuran niemimaa" kurottautuu Tyynelle valtamerelle. "Ashino-kon" järvi on Japanin seitsemänneksi suurin. Kanagawan prefektuurin pinta-ala on 2 415,84 neliökilometriä, joka tekee siitä pinta-alaltaan Japanin kuudenneksi pienimmänän prefektuurin.


title: Sonnō jōi

text: Kun yhä suurempi määrä ulkomaisia laivoja vieraili Japanin vesillä 1800-luvun alussa, maan harjoittama eristäytymispolitiikka tuli kyseenalaiseksi. Tunnuslauseen "jōi"-osa muuttuikin reaktioksi Kanagawan sopimukseen, jossa Japani pakotettiin avautumaan ulkomaankaupalle vuonna 1853. Se, että bakufu oli kyvytön toimimaan ulkomaalaisia vastaan keisarillisen hovin toiveista huolimatta, osoitti Yoshida Shōinille ja muille Tokugawoja vastustaville, että filosofian "sonnō"-osa ei toteutunut ja että bakufu täytyi korvata hallinnolla, joka kykenisi paremmin toimimaan keisarille uskollisesti. Tunnuslause omaksuttiin kapinallisten Chōshūn ja Satsuman alueiden taisteluhuudoksi, ja keisarillinen hovi odotetusti suhtautui liikkeeseen myönteisesti. On tärkeää huomata, että retoriikasta huolimatta slogan ei koskaan ollut osa hallituksen eikä edes kapinallisten politiikkaa; erityisesti Satsumalla oli hyvin läheiset suhteet länsivaltoihin, joilta se osti aseita, ammuksia, laivoja ja muuta teknologiaa.


title: Keisarillisen Japanin laivasto

text: Tokugawa-shōgunaatin loppupuolella 1840-luvulla länsimaalaisten laivanrakennustekniikoiden tutkiminen pääsi uudestaan vauhtiin. Vuosina 1853 ja 1854 Yhdysvaltain laivaston kommodori Matthew Perry osoitti japanilaisille yhdysvaltalaisten höyrysotalaivojen mahtia ja vuonna 1854 sai avattua Japanin ulkomaankaupalla Kanagawan sopimuksella. Vuonna 1858 sitä seurasi ”epätasa-arvoinen ystävyys” ja kaupankäyntisopimus, joka myönsi ulkomaalaisille kauppiaille toimiluvan Japanissa ja minimaaliset tuontiverot ulkomaalaisille tuotteille.


title: Grímr Karvaposken saaga

text: "Grímr Karvaposken saaga" luetaan yleensä niin sanottuihin seikkailusaagoihin (saks. "Abenteuersagas"), jotka on katsottu muinaissaagoista nuorimmiksi. Pidetään kuitenkin todennäköisenä, että nuoremmasta iästään huolimatta "Grímr Karvaposken saaga" on pohjautunut ainakin osittain suulliselle perinteelle. Tarinat Grímr Karvaposkesta on keskiajan Islannissa todennäköisesti koettu tärkeiksi kertomuksiksi Islannin asuttaneiden sukujen esi-isistä. 1200-luvulta säilyneen mutta varhaisemmalle materiaalille perustuneen, Islannin asuttajista kertovan "Landnámabókin" mukaan monet merkittävät islantilaiset suvut katsoivat polveutuvansa Grímrin edustamista Hrafnistan miehistä. Myös "Grímr Karvaposken saaga" luettelee saagan lopussa Grímrin Islantiin suunnanneita ja siellä syntyneitä jälkeläisiä.


title: Grímr Karvaposken saaga

text:
Saagan alussa kerrotaan, että Grímr on saanut lisänimensä karvatuposta, joka oli kasvanut hänen toisessa poskessaan syntymästä saakka. Grímrin kihlattu on Lopthæna, joka kuitenkin katoaa juuri ennen sovittua hääpäivää. Samassa yhteydessä kerrotaan Lopthænan pahansuovasta äitipuolesta. Pian tämän jälkeen Hálogalandiin saapuu myös nälänhätä ja Grímr lähtee etsimää pyydettävää pohjoisesta. Hän suuntaa lautallaan kumppaniensa kanssa ensin Finnmarkiin ja sitten Gandvíkiin, mistä löytyy pyydettävää. Lahdella nousee kuitenkin kova myrsky ja miesten saalis katoaa.
Yöllä Grímr herää ja kohtaa kaksi peikkoämmää, jotka ovat särkemässä miesten alusta. Grímr ampuu toista peikoista isältään saamalla taikanuolella ja iskee toista kirveellä, mutta tämä pääsee vielä palaamaan kotiluolaan, missä peikkojen vanhemmat ovat. Ennen kuin surmaa nämäkin Grímr ehtii kuulla, että Lopthæna olisi jossain lähettyvillä.


title: Grímr Karvaposken saaga

text: "Grímr Karvaposken saaga" (isl. "Gríms saga loðinkinna") on keskiaikainen islantilainen saaga. Saaga sijoittuu aikaan ennen Islannin asuttamista ja luetaan siksi niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Se on yksi neljästä ”Hrafnistan miehistä” kertovasta saagasta (isl. "Hrafnistumannasögur"), joihin luetaan myös "Ketill Kojamon saaga", "Nuoli-Oddrin saaga" sekä "Án Jousentaivuttajan saaga". Kyseiset saagat kertovat Norjan Hrafnistasta (nyk. Nærøyn kuntaan kuuluva Ramsta Pohjois-Trøndelagin läänissä) keskiaikaisesta Hálogalandista lähtöisin olevan suvun neljän sukupolven miehistä. "Grímr Karvaposken saaga" kertoo Ketill Kojamon pojan Grímrin matkasta kauas pohjoiseen tämän kotiseutua vaivaavan nälänhädän seurauksena, ja miten tämä samalla matkalla löytää kadonneen morsiamensa, Lopthænan, joka on joutunut ilkeän äitipuolensa noituuden kohteeksi. Saaga on kirjoitettu 1300-luvulla, mutta sen varhaisimmat säilyneet käsikirjoitukset ovat 1400-luvulta. "Grímr Karvaposken saagan" osalta on tuotu esille myös sen mahdollinen yhteys toiseen muinaissaagaan "Hálfdan Branankasvatin saaga" ("Hálfdanar saga Brönufóstra"); näiden kahden saagan on katsottu juontuvan yhteisestä mutta nyt jo kadonneesta kirjallisesta lähteestä. "Grímr Karvaposken saaga" on ilmestynyt suomeksi muinaissaagojen kokoelmassa "Egill Yksikätinen" (Helsinki: Finn Lectura 2013).


title: Grímr Karvaposken saaga

text: "Grímr Karvaposken saagassa" mainittu Finnmark vastasi alueellisesti nykyistä Norjan Finnmarkin lääniä tai historiallista Ruijan maakuntaa. Saagoissa Finnmarkilla viitataan niin kutsuttujen Finnien asuinsijoihin. Finnit (isl. "Finnar") taas tarkoittavat saagoissa yleensä saamelaisia. Gandvíkin, jonne Grímr matkaa, on katsottu viittaavan Vienanmereen. Joissain yhteyksissä on myös esitetty, että sillä olisi voitu tarkoittaa Pohjanlahtea tai Jäämerta, mutta nämä tulkinnat eivät ole saaneet juurikaan kannatusta. Kirjaimellisesti nimi Gandvík tarkoittaa taika-, noita- tai hirviölahtea ja viitannee skandinaavien parissa mahdollisesti olleisiin uskomuksiin alueella elelleistä hirviöistä. Keskiajan islantilaisille Vienanmeri oli todennäköisesti kaukainen ja tuntematon paikka, mikä on saattanut vahvistaa mielikuvaa.


title: Grímr Karvaposken saaga

text: Muinaissaagoille tyypilliseen tapaan "Grímr Karvaposken saaga" sisältää kuitenkin myös selkeästi fiktiivisinä pidettyjä elementtejä ja kansansatumaisia piirteitä. Ruotsin suurvalta-aikana "Grímr Karvaposken saagaa" pidettiin näistä piirteistä huolimatta potentiaalisena lähteenä Ruotsin muinaisesta menneisyydestä. Monien islantilaisten muinaissaagojen katsottiin kuvaavan Ruotsin loisteliasta muinaista menneisyyttä, ja saagojen sisältöä saatettiin käyttää myös suurvaltaideologian vahvistamiseen ja propagandatarkoituksessa. "Grímr Karvaposken saagasta" kiinnostuttiin siitäkin huolimatta, että sen tapahtumat sijoittuvat pääosin Norjan länsiosiin. Osa saagan tapahtumista sijoittuu kuitenkin seuduille, joiden katsottiin olevan myös ruotsalaisten vaikutuspiirissä (Finnmark, "Gandvík"). Saagan viimeisessä luvussa mainitaan myös Grímr Karvaposken tyttären jälkeläisen muuttamisesta Keski-Ruotsiin Jämtlantiin (isl. "Jamtaland"). Ruotsalaiset eivät kuitenkaan enää ymmärtäneet saagojen kieltä, muinaisislantia, joten useita muinaissaagoja käännettiin. "Grímr Karvaposken saagan" latinankielinen käännös ilmestyi Ruotsissa vuonna 1697 teoksessa "Ketilli Hængii et Grimonis Hirsutigenæ patris et filii historia" (Upsala).


title: Grímr Karvaposken saaga

text:
Rantaan on ajautunut valas, jota Grímr miehineen ryhtyy paloittelemaan. Paikalle tulee toinen mies, joka vaatii valasta itselleen, minkä seurauksena miesten välille syntyy taistelu. Vain Grímr säilyy kaikista miehistä hengissä, mutta hänkin on pahasti haavoittunut. Paikalle tulee karmeannäköinen peikkoämmä, joka lupaa pelastaa ja parantaa Grímrin. Grímr joutuu kuitenkin sitä ennen suutelemaan hirvittävää peikkoämmää ja makaamaan tämän kanssa.
Aamulla Grímr löytää kuitenkin vierestään kauniin, Lopthænan näköisen naisen ja sängynpäädystä peikkoämmän nahan, jonka Grímr polttaa. Tämän jälkeen Lopthæna virkoaa; Grímr on vapauttanut Lopthænan siitä kirouksesta, jonka tämän äitipuoli on asettanut. Grímr lastaa nyt aluksensa täyteen saalista ja matkaa Lopthænan kanssa takaisin tämän isän luokse, missä äitipuoli vangitaan ja kivitetään.
Lopthæna ja Grímr menevät naimisiin. Saaga kertoo heillä olevan tyttären, Brynhildrin, ja pojan, Nuoli-Oddrin. Brynhildriä kosii eräs mies, jolle Brynhildr ei tahdo puolisoksi. Mies haastaa Grímrin kaksintaisteluun, mutta taistelussa Grímr seuralaisineen surmaa miehen ja tämän mukana olleet berserkit.
Saagan lopuksi kerrotaan Grímrin sisaren Hrafnhildrin ja tyttären Brynhildrin jälkeläisistä, joista osa lähtee myös Islantiin. Useita islantilaisia merkkimiehiä mainitaan heidän jälkeläisikseen.


title: Ketill Kojamon saaga

text: Ketill Kojamon saaga (isl. "Ketils saga hængs") on keskiaikainen islantilainen saaga. Saaga sijoittuu aikaan ennen Islannin asuttamista ja luetaan siksi niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Se on yksi neljästä ”Hrafnistan miehistä” kertovasta saagasta (isl. "Hrafnistumannasögur"), jotka kertovat Norjan Hrafnistasta (nyk. Nærøyn kuntaan kuuluva Ramsta Pohjois-Trøndelagin läänissä) keskiaikaisesta Hálogalandista lähtöisin olevan suvun neljän sukupolven miehistä ja joihin luetaan myös "Grímr Karvaposken saaga", "Nuoli-Oddrin saaga" sekä "Án Jousentaivuttajan saaga". "Ketill Kojamon saaga" kertoo Grímr Karvaposken isästä Ketillistä ja tämän monista voimannäytteistä ja urotöistä, kuten lohikäärmeen, peikkojen ja jättiläisten surmaamisesta, ja Ketillin matkoista pohjoiseen, missä hän kohtaa myös Finnmarkin asukkaita. Saaga on kirjoitettu todennäköisesti 1200-luvulla, mutta sen säilyneet pääkäsikirjoitukset ovat 1400-luvulta (AM 343a 4to, AM 471 4to). "Ketill Kojamon saaga" sisältää useita edda-mittaisia runoja ja runomuodossa olevaa dialogia. "Ketill Kojamon saagaa" ei ole suomennettu.


title: Ketill Kojamon saaga

text: Ketill on nyt kotona kolmen vuoden ajan. Hrafnhildr Brúnintytär saapuu Hrafnistaan, mutta Hallbjörn suhtautuu tähän vihamielisesti. Hrafnhildr jättää Ketillin kanssa saamansa pojan, Grímr Karvaposken, Ketillin luokse. Hallbjörn tahtoo Ketillin unohtavan Hrafnhildrin ja hankkii tälle vaimon, Sigríðrin. Nämä saavat tyttären, Hrafnhildrin. Sattuu niin, että eräs mies, Áli Uppdalakappi, tahtoo Hrafnhildrin puolisokseen, mutta Ketill kieltäytyy naittamasta tytärtään vastoin tämän tahtoa. Áli haastaa Ketillin kaksintaisteluun. Ketill suostuu ja surmaa Álin tässä taistelussa.


title: Lea Karvonen

text: Lea Karvosen nimen keksivät Tammen pääkielentarkastaja Taito Otava ja käännöskirjatoimittaja Jarl Hellemann vuonna 1948. Pyrkimyksenä oli kehittää mahdollisimman luonteva suomalainen nimi, joka ei yhdistyisi aiempiin suomennoskirjallisuuden tekijöihin. Alun perin salanimelle keksittiin myös miehinen vastine Leo Karvonen, joka olisi keskittynyt miehille suunnattuihin kirjoihin kuten seikkailukertomuksiin ja jännitysromaaneihin. Tälle ei kuitenkaan ilmennyt tarvetta, eikä Leo Karvosen nimeä käytetty kuin kerran, vuoden 1955 suomennoksessa Rolle Tillmanin dekkarista "Murha ilman ruumista". Sen sijaan Lea Karvonen otettiin nopeasti käyttöön. Ensimmäinen salanimeä hyödyntänyt julkaisu oli Eeva Joenpellon vuonna 1948 ilmestynyt Netta Muskett -käännös "Uusia polkuja". Kaikkiaan Netta Muskettin 61:stä käännetystä teoksesta 25 julkaistiin Lea Karvosen suomentajanimellä. Vastaavasti Enid Blytonin laajasta lastenkirjatuotannosta Lea Karvosen nimellä käännettiin yli kaksikymmentä. Joissakin tapauksissa kustantaja tarjosi ansioituneille kääntäjilleen salanimen suojissa tehtäviä Blytonin kaltaisia kevyitä välitöitä myös palkkioina, sillä käännöspalkkiot määritettiin liuskamäärän mukaan ja kevyttä tekstiä oli joutuisampaa kääntää.


title: Karperö

text: Asutusnimen alkuosa on yhdistetty Pohjoismaissa keskiajalla esiintyvään sanaan "garp(er)", joka tarkoitti saksalaista kauppiasta, "karppia", ja jota käytettiin usein pilkkanimenä. Suomen kielessä muoto on "Karppi" ja se esiintyy mm. Vähässäkyrössä talonnimenä ja lisänimenä. On ilmeistä, että Vähänkyrön "Karpit" ja kylännimi "Karperö" sekä Karperössä esiintyvä kantatalonnimi "Karp" kuuluvat yhteen ja ovat lähtöisin kielirajan suomenkieliseltä puolelta. Karperön varhaisin alkuperä viitannee kuitenkin Saksaan, mitä tukee se, että kylässä on ollut myös "Beijar"-niminen kantatalo ja sen isäntänä (1606) "Matz Beijar" (baijerilainen).


title: Patrice Lumumba

text: Patrice Émery Lumumba (2. heinäkuuta 1925 – 17. tammikuuta 1961) oli afrikkalainen itsenäisyysjohtaja ja Kongon demokraattisen tasavallan ensimmäinen laillisilla vaaleilla valittu pääministeri heti sen jälkeen, kun maa oli hänen johdollaan saavuttanut itsenäisyyden Belgiasta kesäkuussa 1960. Vain kymmenen viikkoa myöhemmin Lumumban hallinto kaadettiin Kongon kriisissä. Hänet vangittiin ja murhattiin epäselvissä olosuhteissa tammikuussa 1961. Patrice Lumumbaa pidetään edelleen Kongossa ja muualla Afrikassa esikuvallisena hahmona ja kolonialismin vastaisen taistelun marttyyrinä.


title: Patrice Lumumba

text: Kolmeen viikkoon asiasta ei puhuttu mitään – vaikkakin huhut kiersivät nopeasti kaikkialle. Kun Lumumban kuolemasta sitten kerrottiin virallisesti Katangan radiossa, totuutta oli vääristelty siten, että Lumumban olivat muka murhanneet raivostuneet talonpojat hänen paettuaan virka-asunnostaan. Teloituksen jälkeen belgialaiset kaivoivat Lumumban ruumiin ylös haudastaan ja liuottivat hänen jäännöksensä rikkihapossa. Vain muutama hammas ja kallonpalanen, jotka otettiin talteen muistoksi tapahtumasta, jäivät jäljelle Kongon pääministeristä.


title: Patrice Lumumba

text: Jo samana iltana Lumumba kuljetettiin eräiden muiden vankien saattueessa viidakkoon. Saattue pysähtyi suuren puun juurelle, jossa oli kolme teloitusryhmää valmiina. Belgialainen työryhmä tuli johtopäätökseen, että teloituksen suorittivat katangalaiset, mutta belgialaiset olivat läsnä. Lumumba ja kaksi muuta kohtalotoveria Kongon hallituksesta, Mpolo ja Okito, asetettiin suuren puun eteen. Nämä kaksi kumppania surmattiin, koska heistä olisi ollut Lumumban mahdollisiksi seuraajiksi kiistämään Mobutun, Kasavubun ja Belgian tekemä vallanjakosopimus. Katangan presidentti Tshombe, kaksi hänen ministeriään ja neljä belgialaista upseeria olivat paikalla teloituksessa, jossa uhrit surmattiin yksitellen. Lumumban ruumis haudattiin teloituspaikan lähettyville. Belgialaisen tutkimuskomission raportin mukaan teloitus tapahtui suurella varmuudella 17. tammikuuta 1961 kello 19:40-19:43 välisenä aikana.


title: Patrice Lumumba

text: 17. tammikuuta 1961 tapahtuneella lennolla Elizabethvilleen Lumumbaa pahoinpideltiin edelleen. Hänet luovutettiin katangalaisille sotilaille, joita johti belgialainen komentaja, ja suljettiin Villa Brouween. Häntä hakattiin jatkuvasti, mihin ottivat osaa sekä belgialaiset että katangalaiset sotilaat. Samaan aikaan Moise Tshombe ja hänen hallintonsa miettivät, mitä tehdä Lumumballe.


title: Patrice Lumumba

text: Lokakuussa 1959 MNC:n johtohahmo Lumumba pidätettiin jälleen syynä siirtomaaherruuden vastaisten mielenosoitusten lietsominen Stanleyvillessä, missä kolmisenkymmentä ihmistä oli saanut surmansa. Mielenosoitukset oli järjestetty vastustamaan Belgian suunnitelmaa siirtää Kongon itsenäisyyttä viiden vuoden siirtymäkauden yli, koska kongolaiset pelkäsivät, että tätä käytettäisiin hyväksi muodostamaan maahan belgialaismyönteinen nukkehallitus. Hänet tuomittiin puolen vuoden vankeusrangaistukseen. Tarkoitushakuisesti oikeudenkäynnin alku 18. tammikuuta osui samalle päivälle, jolloin Brysselissä alkoivat pyöreän pöydän neuvottelut Kongon tulevaisuuden ratkaisemiseksi. Vaikka Lumumba olikin vankeudessa, hänen puolueensa MNC oli saanut vakuuttavan voiton joulukuun 1959 paikallisvaaleissa Kongossa. Lumumban vangitsemisesta raivostuneiden edustajien painostuksesta Lumumba vapautettiin, ja hänen sallittiin osallistua Brysselin kokoukseen. Konferenssi huipentui 27. tammikuuta Kongon itsenäisyysjulistukseen. Itsenäisyyspäiväksi päätettiin 30. kesäkuuta 1960, ja valtakunnalliset vaalit sovittiin pidettäviksi 11-25. toukokuuta. 31. toukokuuta 1960 oli selvää, että Lumumban MNC oli saanut vaalivoiton, ja hänelle myönnettiin lupa hallituksen muodostamiseen. 23. kesäkuuta Lumumba kokosi maan ensimmäisen hallituksen, jossa hänestä itsestään tuli maan ensimmäinen pääministeri 35-vuotiaana ja Joseph Kasavubusta sen presidentti. Kongon armeijan johtoon Lumumba nimitti puolueensa kuuluneen Joseph-Desiré Mobutun. Perustuslain mukaisesti 24. kesäkuuta 1960 hallitus läpäisi luottamuslauseäänestyksen, jonka Kongon ylähuone ja senaatti vahvistivat.


title: Patrice Lumumba

text: Lumumba vetosi YK:n joukkoihin, jotta nämä pelastaisivat hänet, mutta apu evättiin New Yorkista, koska hän oli vapaaehtoisesti jättänyt turvapaikkansa YK:n suojeluksessa. Lumumba siirrettiin ensin lentokoneella Leopoldvilleen, jossa hänet nähtiin vangittuna ja pahoinpideltynä lehtimiesten ja diplomaattien ollessa paikalla. Häntä nöyryytettiin lisää Mobutun huvilalla, jossa televisiokamerat ikuistivat, kuinka sotilaat hakkasivat laillista pääministeriä ja syöttivät hänelle hänen vanhan puheensa paperilla. Leopoldvillestä Lumumba lähetettiin Thysvillen kasarmeille 150 km:n päähän pääkaupungista.


title: Patrice Lumumba

text: Patrice Lumumba syntyi 2. heinäkuuta 1925 Onaluan kylässä Kasain maakunnassa silloisessa Belgian Kongossa vuonna 1925. Hän kuului pieneen Batetela-heimoon. Lumumba kävi protestanttisen lähetyssaarnaajien pitämän koulun. Hän muutti pääkaupunkiin Leopoldvilleen, jossa aloitti työt postitoimiston virkailijana. Hän kirjoitti runoja ja avusti kongolaisia lehtiä. Hän siirtyi seuraavaksi Stanleyvilleen edelleen postiin, mutta jatkoi kirjoittelua sanomalehtiin. Vuonna 1955 hänestä tuli vapaan valtion virkailijoiden ammattiliiton paikallinen puheenjohtaja. Tämä liitto ei ollut sidottu kumpaankaan kahdesta belgialaisten kontrolloimasta virallisesta keskusliitosta (jotka olivat sosialistinen ja katolinen). Hän liittyi myös Belgian Kongon liberaalipuolueeseen. 1956 hän otti osaa Belgian opintomatkaan siirtomaaministeriön kutsumana, jolta palattuaan hän joutui syytteeseen virassa tehdystä varojen kavalluksesta – ja tuomittiin vuoden vankeusrangaistukseen. Vankeusrangaistus radikalisoi Lumumban ja lokakuussa 1958 hän perusti oman puolueen – Kongon kansallisen liikkeen MNC:n () – jonka tarkoituksena oli ajaa Kongon itsenäisyyden ja yhtenäisyyden asiaa heimoristiriitojen vaivaamassa maassa. Puolueesta tuli Kongon ensimmäinen maanlaajuinen poliittinen liike.


title: Patrice Lumumba

text: Kun sotilaat Thysvillessä kapinoivat, Lumumballe täytyi löytää tiukemmin vartioitu paikka. Belgialaiset ehdottivat hänen siirtoaan Katangaan, jossa hänen vanha vihollisensa Moise Tshombe johti Kongosta Belgian tuella irrottautunutta maakuntaa. Myöhemmin asiaa tutkinut belgialainen työryhmä tuli seuraaviin johtopäätöksiin: Belgia halusi Lumumban vangittavaksi; heitä ei huolettanut Lumumban koskemattomuus tai hyvinvointi; belgialaisille oli kerrottu yksiselitteisesti, että Lumumba oli hengenvaarassa, jos hänet siirrettäisiin Katangaan, mutta he eivät tehneet asian hyväksi mitään.


title: Patrice Lumumba

text: Lumumban oltua pääministerin virassaan 67 päivää presidentti Joseph Kasavubu erotti hänet 5. syyskuuta 1960. Lumumba puolestaan yritti vastavetona siirtää Kasavubun syrjään, mutta turhaan. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n tukemat ja rahoittamat Mobutun joukot ottivat vallan käsiinsä 14. syyskuuta yhteisymmärryksessä presidentti Kasavubun kanssa, joka jäi hallituksen keulakuvaksi. Ilman armeijan tukea Lumumba joutui epäviralliseen kotiarestiin pääministerin virka-asuntoon. YK:n rauhanturvaajat huolehtivat virka-asunnon vartioinnista ja Lumumban turvallisuudesta. Seuraavaksi Lumumba teki kohtalokkaan virheen: hän päätti lähteä turvapaikastaan. Hänet salakuljetettiin ulos virka-asunnostaan erään diplomaatin autossa 27. marraskuuta. Lumumba aloitti pitkän ja vaikean matkan kohti Stanleyvilleä, joka oli hänen vankka tukialueensa. Mobutun joukot lähtivät perään. Päivien takaa-ajon jälkeen Lumumba saatiin kiinni ylittämiskelvottoman Sankuru-joen rannalla.


title: Patrice Lumumba

text: Vuodesta 1992 alkaen Lumumban perustaman liikkeen perintöön tukeutuvaa puoluetta MNC-L () on johtanut edesmenneen pääministerin poika François Lumumba. Heinäkuussa 2006 maassa pidettiin ensimmäiset vapaat vaalit sitten vuoden 1960. Patrice Lumumban nuorin poika, Patrice-Guy, joka syntyi puoli vuotta isänsä kuoleman jälkeen, oli sitoutumaton ehdokas vuoden 2006 presidentinvaaleissa, mutta hänen kannatuksensa oli 0,42 prosenttia kokonaisäänimäärästä .


title: Indonesia

text: Vaikka Indonesian perustuslain mukaan maassa on taattava uskonnonvapaus, virallisesti tunnustettuja uskontoja on vain kuusi: islam, protestanttisuus, katolisuus, hindulaisuus, buddhalaisuus ja kungfutselaisuus. Vaikka Indonesia ei ole islamilainen valtio, se on väkiluvultaan maailman suurin muslimienemmistöinen maa. Lähes 80 prosenttia indonesialaisista on vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan muslimeita. Väestöstä on kristittyjä 11 prosenttia, josta noin kaksi kolmasosaa protestantteja. Kaksi prosenttia on hindulaisia ja yksi prosentti buddhalaisia. Suurin osa indonesialaisista hinduista on balilaisia, ja suurin osa buddhalaisista kuuluu maan kiinalaisväestöön. Vaikka hindulaisuus ja buddhalaisuus ovat nykyisin vähemmistöuskontoja, niillä on ollut huomattava vaikutus maan kulttuuriin. Islam saapui Indonesiaan aluksi Pohjois-Sumatralle 1200-luvulla kauppiaiden välityksellä. Siitä tuli maan valtauskonto 1500-luvulla. Katolilaisuuden toivat maahan ensimmäiset portugalilaiset siirtomaavalloittajat ja lähetyssaarnaajat, ja protestanttisuus levisi pääosin alankomaalaisten kalvinistien ja luterilaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta siirtomaakaudella. Suuri osa indonesialaisista, kuten jaavalaiset "abanganit", Balin hindut ja kristityt dajakit, harjoittavat uskontoaan vähemmän puhdasoppisessa, synkretistisessä muodossa, johon on sekoittunut paikallisia tapoja ja uskomuksia.


title: Indonesian asevoimat

text: Indonesialla on Kaakkois-Aasian suurin laivasto. Se hallinnoi maailman laajinta saaristoa, joka sijaitsee strategisesti tärkeiden kulkureittien varrella. Saariston suojassa piilee edelleen merirosvoja: vuonna 2010 raportoitiin 40 alusten ryöstöä tai ryöstö-yritystä Indonesian vesillä. Suurvallat pitävät alueella laivastojaan turvaamassa kauppamerenkulkua. Kiina toimii aktiivisesti Etelä-Kiinan merellä.


title: Indonesia

text: Indonesian tasavalta eli Indonesia () on valtio Kaakkois-Aasiassa. Se koostuu 17 508 saaresta ja on maailman suurin saarivaltio. Suurimmat saaret ovat Sumatra, Jaava ja Sulawesi sekä Borneo. Indonesian väkiluku on yli 234 miljoonaa. Se on asukasluvultaan maailman neljänneksi suurin valtio ja suurin muslimienemmistöinen maa. Indonesia on valtiomuodoltaan tasavalta, jolla on vaaleilla valittu parlamentti ja presidentti. Maan pääkaupunki on Jakarta. Indonesialla on maarajaa kolmen valtion, Papua-Uuden-Guinean, Itä-Timorin ja Malesian, kanssa, sillä Uuden-Guinean ja Timorin saaret on jaettu kahden ja Borneo kolmen valtion kesken. Muita valtioita sen lähialueilla ovat Singapore, Filippiinit, Australia ja Intian Andamaanien ja Nikobaarien territorio.


title: Metsäkato Indonesiassa

text: Indonesian ympäristöministeri Rachmat Witoelar edustai presidentti Susilo Bambang Yudhoyonoa ilmastokokouksessa vuonna 2009. HS kysyi ympäristöministeriltä syyskuussa 2009: Mitä metsäkadolle on tehtävissä? ”Indonesian suurin ongelma on kurin puute. Kyllä täällä tiedetään, mikä on ympäristölle haitallista. Metsiä pitäisi ajatella enemmän hyvinvoinnin ja hiilensidonnan kannalta. Nyt vatsan täyttäminen menee saasteiden vähentämisen edelle.” Elokuussa 2009 säädettiin uusi ympäristölaki, joka ympäristöministerin mukaan lisää YVA-prosesseja, metsien ennallistamista ja antaa ministeriön tutkijoille poliisivaltuuksia. Ministerin mukaan kaivosyhtiöt toimivat rajoituksetta jopa luonnonsuojelualueilla. Uudelleen metsitys maksaisi 10 mrd. €.


title: Indonesian ympäristöpolitiikka

text: Indonesiassa on 300 tulivuorta, joista 76 aktiivista. Maanjäristykset ja tulivuorenpurkaukset ja niihin liittyvät mutavyöryt ovat yleisiä. Sumatraa ja Jaavaa erottaa kapeat salmet mantereesta, siten että näille saarille on voinut levitä mantereen eläimiä ja kasveja muita saaria enemmän. Korkeat vuoret ja saaristo ovat edistäneet Indonesian runsaslajisen elinympäristön kehittymistä. Ilmasto vaihtelee korkeuserojen mukaan. Kuvaavaa on korkea lämpötila ja suuri kosteus. Indonesiassa asuu yli 360 eri kansaa ja heimoa. Kieliä ja murteita on noin 250. Jaavalla on tihein asutus.Vuodesta 2003 Indonesian laki säätää rahoittajat vastuuseen rahanpesusta, jos ne edistävät laittomia metsän hakkuita tai muita ympäristörikoksia. Alkuperäiskansojen maa-oikeudet on kirjattu Indonesian perustuslakiin. Suharton hallitus 1965-1998 ei piitannut maaoikeuksista. Maansa takaisin saaneet alkuperäiskansat istuttavat Chris Langin mukaan harvoin sellupuita, koska siitä saatavat tulot ovat pieniä.


title: Indonesian energiapolitiikka

text: Indonesian energiapolitiikka Indonesian energiapolitiikasta mukaan lukien energiantuotanto ja maan hallituksen, eduskunnan ja muiden sidosryhmien tapa energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot. Indonesia tuottaa öljyä, kivihiiltä ja maakaasua. Indonesialla on suuri uusiutuvan energian potentiaali, sillä saarilla on tuulta, aurinkoa, vettä ja geotermistä energiaa on runsaasti. Sademetsät ja turvekerrokset ovat huomattava hiilivarasto. Indonesia on geologisesti epävakaa.


title: Valtiokonttori

text: Valtiokonttori () on suomalainen keskusvirasto, joka toimii Suomen valtiovarainministeriön alaisuudessa. Valtiokonttori on valtion kassavirasto. Se tuottaa valtion sisäisiä talouteen ja henkilöstöön liittyviä konsernipalveluja, hoitaa valtion varoja, lainoja, kirjanpitoa ja tapaturmakorvauksia sekä myöntää kansalaisille sotilasvamma- ja rikosvahinkokorvauksia ja hallinnoi asuntolainojen takauksia ja korkotukia.


title: Indonesian energiapolitiikka

text: Indonesiassa on merkittävä Aasian öljyntuottaja ja viejä. Öljy on merkittävä vientituote. Öljyä on Sumatralla, Borneolla ja Jaavalla. Lisäksi Indonesia tuottaa maakaasua ja kivihiiltä. Kesäkuussa 1994 säädettiin laki, joka antoi ulkomaisille yrityksille ainakin väliaikaisesti oikeuden toimia itsenäisinä Indonesiassa.


title: Indonesia

text:
Indonesia on tasavalta, jossa on presidenttivaltainen järjestelmä. Pääministerin virkaa ei ole. Indonesia on yhtenäisvaltio, eli valta on keskittynyt keskushallitukselle. Sen jälkeen kun presidentti Suharto erosi vuonna 1998, maassa on tehty suuria poliittisia ja rakenteellisia uudistuksia. Lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovaltaa on uudistettu neljällä perustuslakiin vuosina 1999, 2000, 2001 ja 2002 tehdyllä lisäyksellä. Indonesian presidentti on maan valtionpäämies ja armeijan ylipäällikkö, ja hän johtaa sisä- ja ulkopolitiikkaa. Presidentti nimittää ministerineuvoston, jonka jäsenten ei tarvitse olla vaaleilla valittuja. Vuoden 2004 presidentinvaaleissa kansa valitsi presidentin ja varapresidentin ensimmäistä kertaa suoraan. Presidentti voi olla virassa enintään kaksi peräkkäistä viisivuotiskautta.
Indonesian korkein kansanedustajisto on Neuvoa-antava kansankokous (MPR). Sen päätehtävät ovat perustuslain tukeminen ja sen muuttaminen, presidentin nostaminen valtaan ja valtion politiikan laajojen suuntaviivojen määrittely. MPR:ssä on kaksi huonetta: kansanedustusneuvosto (DPR), jossa on 550 jäsentä, ja alueellisten edustajien neuvosto (DPD), jossa on 168 jäsentä. DPR hyväksyy lainsäädännön ja valvoo toimeenpanovaltaa; sen puolueisiin ryhmittyneet jäsenet valitaan viisivuotiskausiksi suhteellisella vaalitavalla. Uudistukset vuodesta 1998 lähtien ovat huomattavasti lisänneet DPR:n merkitystä hallinnossa. Uudistuksiin kuuluu täysi valta lainsäädännössä ilman toimeenpanevien elinten puuttumista, se että kaikki DPR:n jäsenet valitaan vaaleilla ja armeijan edustajille varatut paikat on poistettu, ja vain DPR:lle avoimet perusoikeudet. DPD on vuorostaan parlamentin uusi huone, joka huolehtii alueellisista kysymyksistä. Vuoden 2001 perustuslain lisäyksen mukaan DPD koostuu neljästä vaaleilla valitusta puolueeseen kuulumattomasta edustajasta jokaisesta 33 provinssista.


title: Intia

text: Intian valtauskonto on hindulaisuus. Toiseksi suurin uskontokunta Intiassa on islaminuskoiset, joita on maassa vuonna 2011 arviolta 172 200 000. Intiassa on näin ollen maailman toiseksi suurin muslimiväestö Indonesian jälkeen.


title: Suomen ympäristöministeriö

text: Suomen ympäristöministeriö () (YM) on hallintoelin, joka vastaa valtioneuvoston ja eduskunnan käsittelyyn tulevien ympäristö- ja asuntoasioiden valmistelusta. Vuoden 2013 lopussa ministeriössä työskenteli 236 vakinaista ja 47 määräaikaista virkamiestä. Ympäristöministeriön tavoitteena on ympäristövastuullinen ja osallisuutta tukeva yhteiskunta, monimuontoinen luonto sekä hyvinvointia edistävä elinympäristö. Ministeriö toimii kansallisesti ja kansainvälisessä yhteistyössä.


title: Suomen Ympäristökasvatuksen Seura

text:
FEE Suomen näkyvimmät toimintamuodot ovat FEE:n ympäristökasvatusohjelmat: Vihreä lippu -ympäristöohjelma kouluille ja päiväkodeille, Ympäristöreportterit kilpailu nuorille sekä Green Key -ohjelma majoitusalalle. Lisäksi keskeisiä toimintamuotoja ovat valtakunnalliset Ympäristökasvatuspäivät ja Ympäristökasvatus-lehti. FEE Suomi toimii ympäristökasvatustyötä tekevien luonto- ja ympäristöjärjestöjen edustajana ympäristökasvatusasioissa.
Ympäristökasvatuksen tavoitteena on yksilöiden ja yhteisöjen ympäristötietoisuuden lisääminen ja ympäristövastuullisen käyttäytymisen vahvistaminen. Tavoite on laaja ja toimijoita sen edistämiseen tarvitaan paljon. Ympäristökasvattajat ja ympäristökasvatustyötä tekevät organisaatiot toimivat yhteistyössä valtakunnallisesti, alueellisesti ja paikallisesti. Yhteistyölle on olemassa selkeä tarve päällekkäisen työn välttämiseksi sekä voimien, tietojen ja taitojen kokoamiseksi yhteen.
Ympäristökasvatuksen yhteistyö on kehittynyt viime vuosina merkittävästi ja uusia yhteistyöverkostoja on syntynyt valtakunnallisesti, alueellisesti ja paikallisesti.
FEE Suomi tukee monella tapaa yhteistyön kehittymistä eri tasoilla. FEE Suomi järjestää vuosittain syksyllä valtakunnalliset Ympäristökasvatuspäivät, jotka kokoavat yhteen alan toimijoita ja edistävät verkostoitumista. Keväisin ympäristökasvatuksen alueellisten verkostojen toimijoita kootaan yhteen. Lisäksi FEE Suomi koordinoi valtakunnallista ympäristökasvatustyötä tekevien järjestöjen yhteistyöfoorumia, Pyöreää pöytää. Paikallista yhteistyötä tukee FEE Suomen paikallisen ja alueellisen toiminnan ryhmä.


title: Jäte

text: Ympäristöministeriö vastaa valtakunnallisesta ympäristöpolitiikasta ja hallinnonalan ohjauksesta sekä strategisesta suunnittelusta. Ympäristöministeriö asettaa tavoitteet ympäristönsuojelulle, valmistelee ja kehittää ympäristölainsäädäntöä ja johtaa kansainvälistä yhteistyötä. Suomen ympäristökeskus (SYKE) tuottaa tietoa ja kehittää menetelmiä vesien-, ilman- ja maaperänsuojelun sekä jätehuollon ja kemikaalivalvonnan edistämiseksi. Lisäksi SYKE osallistuu asiantuntijana ympäristölainsäädännön valmisteluun. Alueelliset ympäristökeskukset toteuttavat ympäristönsuojelua ja vastaavat ympäristölainsäädännön valvonnasta alueellaan. Ne myös käsittelevät keskikokoisten tuotantolaitosten ja jätteenkäsittelyn ympäristöluvat sekä pilaantuneiden maiden kunnostusluvat. Ympäristölupavirastot käsittelevät suurten tuotantolaitosten ympäristöluvat ja vesilain mukaiset luvat. Kunnille kuuluu paikallinen vastuu ympäristönsuojelun edistämisestä ja valvonnasta. Ne käsittelevät myös pienten laitosten tarvitsemat ympäristöluvat.


title: Suomen ympäristöhallinto

text: Suomen ympäristöhallinto muodostuu ympäristöministeriöstä ja TEM:n hallinnonalalla toimivien alueellisten elinkeino,- liikenne- ja ympäristökeskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueista, aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueista, Suomen ympäristökeskuksesta sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta. Ympäristöministeriö ohjaa Metsähallitusta ja Metsäntutkimuslaitosta luonnonsuojeluasioissa. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa alueellisia ELY:jä sekä Suomen ympäristökeskusta vesivarojen käytön ja hoidon asioissa.


title: Kantere

text:
Kantere ry:n (Keski-Suomen kansanterveyden edistämiskeskus) tarkoituksena on koordinoida, kehittää ja arvioida maakunnallisia hyvinvointia ja terveyttä edistäviä toimintoja, tehostaa terveyden edistämisen toimijoiden (järjestöt, julkinen ja yksityinen sektori) verkostomaista yhteistyötä, ehkäistä kansansairauksia ja alueen muita terveysongelmia sekä kaventaa terveyseroja.
Tavoitteena on luoda Keski-Suomen maakuntaan hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen kestäviä rakenteita ja vahvistaa sektorirajat ylittävää terveyden edistämisen osaamista ja yhteistyötä.
Yhdistyksen toiminnalla tavoitellaan maakunnan väestön parempaa hyvinvointia ja vaikutetaan samalla alueen elinvoimaisuuteen ja menestymisedellytyksiin. Toiminnasta saatuja tuloksia hyödynnetään valtakunnallisesti.


title: Ympäristöpolitiikka

text: Suomen ympäristöhallintoon sisältyy ympäristöministeriö, Suomen ympäristökeskus ja alueelliset ympäristökeskukset. Suomen ympäristölainsäädäntöä uudistettiin Euroopan Unioniin liittymisen johdosta noin vuonna 2000 vastaamaan yhteisön lainsäädäntöä. Tavoitteena oli vähentää hajanaisuutta. Suomen ympäristölainsäädäntöön sisältyy muun muassa vesilaki, ilmansuojelulaki, maankäyttö- ja rakennuslaki, naapuruussuhdelaki, melulaki, ympäristövahinkolaki, öljyvahinkolaki, maa-aineslaki, kaivoslaki, ydinvastuulaki, jätelaki ja kemikaalilaki. Suomi on demokratia, jossa on lehdistö ja kansalaisliikkeet vaikuttavat ympäristöpolitiikkaan. Ympäristöpolitiikkaan vaikuttavia kansalaisyhdistyksiä on esimerkiksi Suomen luonnonsuojeluliitto.


title: Elämäntapaliitto

text: Elämäntapaliitto oli vuosina 1993-2011 toiminut, valtakunnallinen yhteistoiminta- ja kansalaisjärjestö, joka tavoitteena oli edistää terveyttä ja sosiaalista hyvinvointia päihdehaittoja ehkäisemällä. Liiton toiminnan lähtökohtana oli näkemys jonka mukaan päihdekysymysten yhteiskunnallisesta ratkaisuista riippuu hyvinvointimme tulevaisuus, sillä päihteiden aiheuttamat haitat koskevat kaikkia tavalla tai toisella. Ehkäisevä päihdetyön tavoitteet toteutuvat parhaiten, kun yhteiskunnassa on jokaiselle tarjolla hyvän elämän rakennusaineita, jotta päihteet eivät asetu niitä korvaamaan. Elämäntapaliitto pyrki suomalaisten alkoholinkäytön puolittamiseen vuoteen 2040 mennessä. Tupakkaan ja huumeisiin liittyen tavoiteltiin Suomea ja maailmaa missä riippuvuuksiin ajautuminen on mahdollisimman vaikeaa, ja jossa riippuvaisia ei syrjitä eikä heidän kustannuksellaan rikastuta. Elämäntapaliittoon kuului 26 varsinaista jäsenjärjestöä ja 39 yhteistyöjärjestöä.


title: Suomen luonnonsuojeluohjelmat

text: Suomen luonnonsuojeluohjelmat ovat Suomen valtion hankkeita, jotka pyrkivät suojelemaan luontoa ihmisen vaikutukselta. Ministeriöt julkaisivat marraskuussa 2007 toimintaohjelman, jonka tarkoituksena on vaalia Suomen biodiversiteettiä ja edistää kestävää kehitystä. Tiettyjä ekosysteemejä suojelevat ohjelmat ovat soiden suojeluohjelma, lintuvesien suojeluohjelma, harjujensuojeluohjelma, lehtojensuojeluohjelma, rantojensuojeluohjelma ja vanhojen metsien suojeluohjelma. Metso-ohjelman tarkoitus on suojella Etelä-Suomen metsien monimuotoisuutta.


title: Elinkeinoelämän valtuuskunta

text: Nykyään EVAn tavoitteena on edistää suomalaisen yhteiskunnan pitkän aikavälin menestystä, selvittää ja arvioida yrityksille ja yhteiskunnalle tärkeitä kehityssuuntia. Suomen rooli kansainvälisessä toimintaympäristössä ja suomalaisten hyvinvoinnin ja kilpailukyvyn kehittäminen ovat EVAn toiminnassa keskeisiä kysymyksiä. EVA julkaisee raportteja ja analyyseja sekä toimii verkostona ja keskustelun herättäjänä muun muassa järjestämällä EVA Forum -keskustelutilaisuuksia. EVAn johtajana on 1.8.2010 alkaen toiminut Matti Apunen Penttilän siirryttyä Keskuskauppakamarin toimitusjohtajaksi.


title: Eläinten hyvinvointi

text: Eläinten hyvinvointia tutkii mm. Helsingin yliopiston Eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskus. Eläinten hyvinvoinnin valvontaa ohjataan eläinsuojelulailla maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira on keskeinen valvontaviranomainen. Eläinten hyvinvoinnin edistämistyötä tekee Eläinten hyvinvointikeskus (EHK), joka on Helsingin yliopiston, Eviran ja maa- ja metsätalousministeriön yhteinen kansallinen eläinten hyvinvoinnin asiantuntijaverkosto. MMM perusti 2009 Tuotantoeläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnan (ensimmäinen puheenjohtaja prof. Hannu Saloniemi) ja 2011 Seura- ja harraste-eläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnan (ensimmäinen puheenjohtaja OTK Risto Rydman). Neuvottelukunnan jäseninä on eläinten omistajia, tutkijoita, eläinsuojelujärjestöjä, kotieläintuottajien ja eläinharrastusjärjestöjen edustajia, kuluttajia ja viranomaisia.


title: Baccarat

text: Jos "pelaaja" voittaa, oikein arvanneille maksetaan panoksen verran takaisin. "Pankkiirin" voitosta saa 95% panoksestaan ja tasapelistä panoksensa yhdeksänkertaisena. "Pankkiirin" voitto on todennäköisin (45,8597% kahdeksan pakan baccaratissa), joten vaikka kasino ottaa voitosta 5% komission, se on silti pelaajalle paras valinta. "Pelaajan" voiton todennäköisyys on kahdeksalla pakalla 44,6247% ja tasapelin 9,5156%. Talon etu on "pankkiirin" vedossa 105,79%, "pelaajan" vedossa 123,51% ja tasapelissä 1435,96%. "Pankkiirin" ja "pelaajan" kohdalla talon edut ovat pienimpiä kaikista kasinopeleistä.


title: Nettikasino

text: Nettikasinot tarjoavat pelaajille erilaisia nettiversioita rahapeleistä, kuten kolikkopelejä, progressiivisia jättipottipelejä, pokeria, rulettia, baccaratia, Lottoa, kenoa, bingoa ja raaputusarpoja. Suurimmat nettikasinopelejä tekevät firmat ovat Net Entertainment, Microgaming, Realtime Gaming, Playtech, International Game Technology ja CryptoLogic. Monia peleistä voi kokeilla ilmaiseksi ennen kasinolle rekisteröitymistä.


title: Patrick Byskata

text: Patrick Byskata (s. 13. elokuuta 1990 Kokkola) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Kokkolan Pallo-Veikkoja. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja, mutta kykenee myös pelaamaan oikeana laitapuolustajana.


title: Morena Baccarin

text: Morena Silva de Vaz Setta Baccarin (s. 2. kesäkuuta 1979 Rio de Janeiro) on brasilialais-yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan tieteissarjoissa "Firefly", "Tähtiportti" ja "V". Hän on näytellyt myös vuonna 2011 alkaneessa televisiosarjassa "Isänmaan puolesta" ja elokuvissa kuten "Spy – vakoojan asussa" ja "Deadpool".


title: Kasino

text: Kivijalkakasinojen lisäksi 2010-luvulta lähtien kasinopelaajat ovat voineet pelata internetissä nettikasinojen yleistyessä. Nettikasino on online-sivusto, joka tarjoaa kasinoilta tutuiksi tulleiden kolikkopelien ja pöytäpelien nettiversioita, joita pelataan joko tietokonetta, muita pelaajia tai livejakajia vastaan. Markkinoilta löytyy lukuisia suomenkielisiä nettikasinoja. Kasinopelaamisen yleistyttyä on alettu kiinnittää entistä enemmän huomiota vastuullisen pelaamisen pelisääntöihin ja peliriippuvuuden ehkäisyyn.


title: Nettikasino

text: Bonusten kierrättäminen alkaa useimmilla netissä toimivilla kasinoilla heti kun pelaaja on lunastanut bonuksen, yleensä talletuksen jälkeen. Vuosien 2016 ja 2017 aikana on avautunut paljon nettikasinoita, joissa pelaaja pystyy kotiuttamaan oman talletuksen milloin tahansa. Tällaista bonusta kutsutaan nimellä "ei kiinnittyvä" bonus. Jos pelaaja voittaa pelatessaan omalla talletuksella, eikä hän aloita pelaamaan bonusrahaa, ei myöskään kierrätysvaatimus aktivoidu ja pelaaja pystyy nostamaan talletuksen ja voitot heti omalle tililleen. Jos pelaaja häviää oman talletuksen, alkaa kierrätysvaatimus ja pelaajan tulee täyttää se nettikasinon sääntöjen mukaisesti.


title: Nettikasino

text: Live-kasinot ovat nettikasinoiden sisällä toimivia kasinoita, jotka netin välityksellä lähettävät livekuvaa oikeista jakajista pelaajan tietokoneelle. Tällä hetkellä livepelit rajoittuvat yleisimpiin kasinopeleihin kuten Ruletti, Blackjack ja Baccarat.


title: Kulta-Jaska

text: Kulta-Jaska on Veikkauksen (aikaisemmin RAY:n) 10-linjainen videokiekkopeli. Pelin teemana on kullankaivuu Lapissa. Sitä voi pelata Veikkauksen Valtti-, Paletti-, Monipeli²- (jatkossa Värisuora-, Täyskäsi-) ja Mare-automaateissa Casino Helsingissä, Veikkauksen pelisaleissa (Pelaamo, Potti, Täyspotti) ja pelipisteissä (kaupoissa, huoltoasemilla, kioskeissa, kahviloissa ja ravintoloissa). Peli löytyy myös Veikkauksen netti- sekä mobiilikasinolta.


title: Nettikasino

text: Useimmilta nettikasinoilta löytyvät pelit:Kasinobonukset ovat nettikasinoiden tarjoamia bonuksia. Nettikasinot tarjoavat näitä bonuksia saadakseen uusia asiakkaita tai lisätäkseen vanhojen asiakkaiden pelaamista. Usein bonuksilla pelaajia myös pyritään houkuttelemaan erilaisten juhlapyhien, urheilutapahtumien tai muiden suosittujen tapahtumien ohessa. Esimerkiksi joulukuussa lähes kaikki nettikasinot julkaisevat oman joulukalenterinsa, joissa jaetaan erilaisia tarjouksia. Koska nämä bonukset ovat ilmaista rahaa kasinolta, joutuu pelaaja kierrättämään mahdolliset voittonsa kasinolla. Tämä estää sen, että pelaaja ei voi vain lunastaa bonusta ja nostaa rahojaan ulos.


title: Baccarat

text: Ian Flemingin alkuperäisessä "Casino Royale" -kirjassa James Bond pelasi chemin de fer -baccaratia. Vuoden 2006 uudessa elokuvasovituksessa peli kuitenkin vaihdettiin nykyisin suositummaksi texas hold 'emiksi.


title: Suggestopedia

text: Suggestologia tutkii suggestion vaikutusta ihmiseen. Suggestologian soveltamista opetukseen sanotaan suggestopediaksi. Suggestopedian peruskäsite on suggestio. Suggestio on osa kaikkea viestintää, sitä ei ole vain sanoissa vaan myös sanattomassa viestinnässä kuten äänessä, eleissä, ilmeissä, liikkeissä, väreissä, sisustuksessa ja kuvissa.


title: Suggestio

text: Suggestio on psykologiassa mikä tahansa yksinkertainen tai monimutkainen kommunikaation muoto, jonka tarkoituksena on saada kohdehenkilö kokemaan asioita tai toimimaan tietyllä tavalla. Se voi olla sanallista tai sitten ei. Se voi pyrkiä saamaan ihmisen toimimaan tahtonsa mukaisesti tai sen vastaisesti. Yleisiä, jokapäiväisiä suggestioita ovat mainokset.


title: Hypnoosi

text: Eräs mielenkiintoisimmista kognitiivisista suggestioista on ns. posthypnoottinen suggestio mikä tarkoittaa, että koehenkilölle voidaan antaa suggestio, jonka tarkoitus on toteutua tietyn merkin laukaisemana sen jälkeen kun koehenkilö on jälleen normaalissa valvetilassa. Tällöin koehenkilölle voidaan hypnoosin aikana sanoa, että kun olet jälleen normaalissa valvetilassa tämän istunnon jälkeen, tunnet voimakasta halua laittaa hatun päähäsi silloin kun otan silmälasini pois. Tähän voidaan lisätä vielä suggestio siitä, että koehenkilö ei muista, että hänelle on sanottu näin. Posthypnoottinen suggestio voi koskea myös itse hypnoosin siirtymistä tai siitä ”heräämistä”. Esimerkiksi seuraavasti: ”…kun otan silmälasit päästäni, niin siirryt välittömästi takaisin tähän hypnoositilaan, missä olet nyt, ja kun laitan lasit takaisin päähäni, niin heräät…”.


title: Suggestio

text: Puhekielessä suggestio sekoitetaan usein suggestiota edistäviin toimiin kuten sosiaalisiin paineisiin tai hypnoosiin.


title: Hypnoosi

text: Hypnoosiherkkyyttä arvioivat mittarit on suunniteltu pääsääntöisesti siten, että alussa annetaan helposti onnistuvia ideomotorisia suggestioita ja lopussa kognitiivisia suggestioita, jotka onnistuvat vain pienellä osalla ihmisistä. Herkkyysmittareiden normitiedoista (esim. Kallio & Ihamuotila, 1999) voi karkeasti todeta, että ideomotoriset suggestiot toimivat lähes 90 %:lla, vasteen inhibitio- tyyppiset suggestiot noin 30–50 %:lla ja kognitiiviset suggestiot noin 15–30 %:lla koehenkilöistä. Luvut vaihtelevat eri tutkimuksissa ja siksi tarkkojen prosenttilukujen antaminen on mahdotonta. Myös esimerkiksi visuaalisen hallusinaation voimakkuus vaihtelee eri ihmisten välillä siten, että osa näkee esimerkiksi "hallusinaatiokissan" ja todellisen kissan yhtä selvinä eikä aina kykene erottamaan niitä toisistaan kun taas toiset näkevät hallusinaation jossain määrin himmeänä tai epätarkkana. Hypnoosiherkkyys muodostaa suunnilleen normaalijakauman samalla lailla kuin esimerkiksi älykkyys eli suurin osa ihmisistä sijoittuu asteikon keskelle ja molempiin ääripäihin sijoittuu vain pieni osa ihmisistä.


title: Hypnoosi

text: Kognitiiviset suggestiot. Näillä pyritään vaikuttamaan koettuihin aistimuksiin, havaintoihin, ajattelun ja muistiin. Kognitiiviset suggestiot voivat saada aikaan hallusinaatioita ja muistimuutoksia. Hallusinaatiot voivat kohdistua mihin tahansa aistinpiiriin (näkö, kuulo, haju, maku jne.) ja ne voivat olla luonteeltaan negatiivisia (annetaan suggestio, että jotain todellista ärsykettä ei olekaan eli sitä ei aistita tai havaita) tai positiivisia (suggestio, että havaitaan tai aistitaan jotain, mitä todellisuudessa ei ole). Negatiivisesta hallusinaatiosta hyvä esimerkki on kiputuntemuksen lieveneminen tai häviäminen - ilmiö, jota hypnoosin historian alkuvaiheessa paljon hyödynnettiin jopa kirurgisten operaatioiden yhteydessä ennen kemiallisten anestesiamenetelmien keksimistä. Positiiviset hallusinaatiot, joita tutkimuksessa paljon käytetään, kohdistuvat usein näkö- tai kuuloaistiin. Esimerkiksi, ”…kun avaat silmäsi, niin näet pöydällä edessäsi punaisen pallon…” (jota ei todellisuudessa ole) tai sanotaan koehenkilölle, että hän saa kuulla jonkun tutun laulun (mitä todellisuudessa ei soiteta). Muistiin liittyviä suggestioita voidaan antaa samalla tavoin joko siten, että sanotaan koehenkilön unohtavan jonkin tapahtuman tai asian (vaikkapa oman nimensä) tai vastaavasti ”muistamaan” tapahtumia tai asioita, joita hänelle hypnoositilanteessa kerrotaan.


title: Suggestopedia

text: Lozanovin (1980) mukaan suggestopedian onnistumisen edellytyksiä ovat ilo, tiedostamattoman ja tiedostetun yhdistäminen sekä persoonallisuuden koko kapasiteetin hyödyntäminen. Suggestopedia on luova ja kehittävä oppimismenetelmä, jossa on kyse mielen voimavarojen käytöstä. Tarkoituksena on edesauttaa oppimista alitajunnan energiaa vapauttamalla ja ottamalla mielen voimavarat käyttöön. Mielen huomio kiinnittyy itsestä pois, jolloin mahdolliset oppimisen esteet autetaan voittamaan. Suggestioiden käyttö tapahtuu harhauttamalla siten, että oppilaan huomio kiinnittyy muuhun kuin oppimisprosessiin ja oppiminen tapahtuu huomaamatta. Opiskelijat rentoutetaan ja opiskelusta pyritään tekemään miellyttävä asia. Suggestopediassa korostetaan oppimisen helppoutta, nopeutta ja tehokkuutta.


title: Suggestopedinen kielenopetus

text: Lozanovin (1980) mukaan suggestopedian onnistumisen edellytyksiä ovat ilo, tiedostamattoman ja tiedostetun yhdistäminen sekä persoonallisuuden koko kapasiteetin hyödyntäminen. Suggestopedia on kannattajiensa mukaan luova ja kehittävä oppimismenetelmä, jossa on kyse mielen voimavarojen käytöstä. Tarkoituksena on edesauttaa oppimista alitajunnan energiaa vapauttamalla ja ottamalla mielen voimavarat käyttöön. Mielen huomio kiinnittyy itsestä pois, jolloin mahdolliset oppimisen esteet autetaan voittamaan. Suggestioiden käyttö tapahtuu harhauttamalla siten, että oppilaan huomio kiinnittyy muuhun kuin oppimisprosessiin ja oppiminen tapahtuu huomaamatta. Opiskelijat rentoutetaan ja opiskelusta pyritään tekemään miellyttävä asia. Suggestopediassa korostetaan oppimisen helppoutta, nopeutta ja tehokkuutta.


title: Motivaatioteoriat

text: Motivaatio on hyvin monisyinen ilmiö, eikä sen tutkiminen ole helppoa, koska ihmiset eivät useinkaan ole tietoisia käyttäytymisensä syistä. Usein käsitetään, että motivaatio on yksilökohtaista ja jollakin on sitä enemmän kuin toisilla. Uraansa aloittavat esimiehet leimaavat työntekijöitä usein laiskoiksi, jos he eivät ole motivoituneita. Kuitenkin sama laiska työntekijä voi vapaa-aikanaan käyttää runsaasti aikaa omiin harrastuksiinsa ja olla monessa toiminnassa mukana. Ihmisiä leimataan usein laiskoiksi, koska työ ei ole heidän arvoasteikkonsa yläpäässä. Motivaatio on tilanteen ja yksilön vuorovaikutusta, johon vaikuttavat lukuisat tekijät ja jokaisen yksilön henkilökohtaiset tarpeet. Esimerkiksi työntekijä saattaa jättää usein lukematta tärkeät esimiehen lähettämät tiedotukset tai lukee niitä vain muutaman minuutin päivästä. Samalla hän mahdollisesti kokee lukemisen raskaaksi ja epämiellyttäväksi, mutta kotiin päästyään käyttää koko iltapäivän novellien ja sanomalehtien lukemiseen. Motivaatio vaihtelee yksilöllisesti ja tilannesidonnaisesti.


title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.


title: Perikles

text: Perikles (, n. 495 – 429 eaa.) oli antiikin ateenalainen poliitikko. Periklestä pidetään Ateenan suuruuden ajan huomattavimpana valtiomiehenä ja niin sanotun demokraattisen puolueen johtajana. Hän pani alulle suuren rakennusohjelman, johon kuului muun muassa suurin osa Akropoliin rakennuksista. Hänet tunnetaan suosittuna johtajana, loistavana puhujana ja suurena demokratian kannattajana.


title: Perikles

text: Perikles yritti päästä kansan suosioon rakennusohjelmillaan, jotka rahoitettiin julkisilla varoilla. Lopulta Perikles sai Kimonin tuomituksi maanpakoon. Mutta kun kansa Tanagran tappion jälkeen toivoi Kimonia takaisin, Perikles itse ehdotti hänen kutsumistaan. Kun Kimon kuitenkin kuoli vain vähän myöhemmän, Perikleellä ei enää ollut vakavia kilpailijoita. Kansanvalta alkoi suuresti kehittyä. Solonin lakeja uudistettiin. Areiopagilta poistettiin oikeus kumota kansankokouksen päätöksiä. Perikles saattoi hyväksytyksi päätöksen, että niiden kansalaisten, jotka rupesivat jäseniksi yleisiin tuomioistuimiin, piti saada palkkaa, aluksi yksi oboli päivältä, mutta myöhemmin sitä suurennettiin. Mahdollisesti jo tähän aikaan ruvettiin maksamaan päiväpalkkaa kansalaisille, jotka ottivat osaa kansankokoukseen. Aikaisemmin siitä ei ollut maksettu palkkiota, minkä vuoksi köyhät kansalaiset, joiden täytyi elää jokapäiväisellä työllään, eivät aina voineetkaan niihin osallistua. Täten kehittyvän kansanvallan aikana Ateena vaurastui suuresti. Sen laivasto hallitsi kaikkia Kreikan vesiä, ja Vähän-Aasian rannikkokaupungit ja Eganmeren saaret olivat sen nöyriä liittolaisia. Mahtaillakseen kansankokous päätti Perikleen neuvosta käyttää Ateenan kaunistamiseen sotarahaston, jonka liittolaiset olivat yhdessä koonneet ja joka oli ollut sijoitettuna Delos-saareen, mutta sittemmin siirretty Ateenaan. Kun Perikles lausui, että Ateena kyllä ymmärsi suojella liittolaisia ja että heidän siis ei tarvinnut vaatia mitään tiliä sotarahaston käyttämisestä, tähän suostuttiin helposti eikä päätöksen oikeutusta epäilty. Näillä varoilla tehtiin suuria rakennustöitä, joita ovat nykyaikaan saakka jatkuvasti herättäneet ihmetystä, ja taiteille alkoi nyt kukoistusaika.


title: Perikles

text: Perikles ja hänen ystävänsä Efialtes tekivät vuonna 461 eaa. vallankaappauksen, jossa areiopagin neuvoston valta siirrettiin bulelle, ekklesialle ja oikeusistuimille. Tällöin Perikleen poliittinen vastustaja Kimon oli 4000 hopliitin kanssa Spartassa, joka parhaillaan kävi kolmatta Messenian sotaa. Efialtes sai kuitenkin surmansa mellakoissa, ja Kimon karkotettiin Ateenasta ostrakismoksella. Tämän jälkeen Perikles hallitsi Ateenaa 30 vuotta. Perikles valittiin joka vuosi laillisesti strategokseksi. Perikles havitteli Ateenalle suurvalta-asemaa Egeanmeren alueella.


title: Perikles

text: Perikleen tärkein poliittinen vastustaja oli aluksi Kimon, joka oli tullut suosituksi ruokkimalla ja avustamalla omilla varoillaan huono-osaisimpia ateenalaisia. Perikleen nuoruudessa Ateenan kansa suhtautui häneen epäilevästi, sillä monen mielestä oli hänellä sekä samanlainen miellyttävä ääni ja viehätysvoima kuin tyranni Peisistratoksella oli ollut. Siksi hän ei pitkään aikaan osallistunutkaan politiikkaan, koska hän pelkäsi, että häntä pidettäisiin vaarallisena ja että hänet ajettaisiin maanpakoon. Sodassa hän kuitenkin oli urhollinen ja pelkäämätön. Kun sitten Themistokles karkoitettiin ja Kimon oli sodan vuoksi poissa kotimaastaan, Perikles alkoi ajaa suuren kansanjoukon ja köyhien asiaa. Hän muutti heti koko elintapansa. Hän ei osallistunut kutsuille eikä seuraelämään eikä poistunut kotoaan Kansalle hän näyttäytyi vain kaukaa, eikä hän puhunut kaikista asioista vaan ainoastaan kaikkein tärkeimmistä. Kun hän aina tarkkaan mietti esitelmänsä ja esitystavassaan osoitti ylevyyttä ja jaloutta, niin hänen aina tyynesti ja kiihkottomasti esitettyjen puheittensa vaikutus oli mahtava. Historioitsija Thukydides kirjoittikin: "Totisesti, hän johti Ateenan kansaa enemmin kuin se häntä siten, että ottamalla voimansa sopivista lähteistä hän ei puhunut vain miellyttääkseen, vaan osasi myös sydämellisesti vastustaa. Milloin hän huomasi kansan olevan täynnä kopeutta, hän saattoi sen sanoillaan pelon valtaan; mutta milloin kansa osoitti arkuutta, hän virkisti sitä rohkeudella ja voimalla." Perikleelle annettiinkin liikanimi "olympolainen", ja hänen sanottiin kantavan kielellään ukonnuolta ja ukkosta.


title: Perikles

text: Plutarkhos kirjoitti Perikleen elämäkerran noin 500 vuotta tämän kuoleman jälkeen. Se on osa hänen teostaan "Kuuluisien miesten elämäkertoja". Perikles on myös tärkeä henkilö Thukydideen "Peloponnesolaissodassa". Thukydideen teoksessa on myös muutama Perikleen pitämä puhe, tunnetuimpana Perikleen hautajaispuhe peloponnesolaissodan ensimmäiseltä vuodelta.


title: Perikles

text: Peloponnesolaissodan alkaessa Perikles sai ateenalaiset suostuteluiksi seuraamaan hänen laatimaansa strategiaa. Sen mukaan ateenalaiset suojautuisivat kaupunkinsa muurien sisälle. Ateenalla oli tuolloin kreikkalaisen maailman vahvin laivasto. Ateenan vihollisella Spartalla taas oli ylivoimainen armeija, mutta se ei pystyisi tuottamaan Ateenalle suurta vahinkoa, koska Ateenan mahti perustui kaupankäyntiin. Sodan alkuvuosina Ateenaan iski rutto, joka tappoi noin kolmasosan kaupungin asukkaista, myös Perikleen kaksi poikaa. Perikles oli kuitenkinn saanut pojan myös Ateenan ulkopuolelta kaupunkiin muuttaneen rakastajattarensa kanssa, ja hän sai hankituksi tälle pojalleen Ateenan kansalaisuuden niin, että hänestä tuli Perikleen uusi perillinen. Ennen kuolemaansa Perikles kärsi poliittisen tappion, kun aktiivisempaa sodankäyntiä kannattaneet saivat tahtonsa läpi ja syrjäyttivät Perikleen. Lopulta Perikles itsekin kuoli ruttoon.


title: Antiikin Ateena

text: Perikles, ateenalainen kenraali, poliitikko ja puhuja, erottuu aikansa muiden ateenalaisten suurmiesten joukosta. Hän nousi "strategokseksi" vuonna 445 eaa. ja toimi virassa kuolemaansa 429 eaa. saakka, aina Ateenan kansankokouksen uudelleen valitsemana. Perikles suosi taiteita ja kirjallisuutta ja antoi Ateenalle kukoistuksen, joka ei ole palannut kaupungin historian aikana myöhemmin. Hän toteutti suuren joukon julkisia rakennushankkeita ja pyrki parantamaan kansalaisten elämää. Tämän vuoksi Perikleen aikaa on kutsuttu Ateenan kultakaudeksi. Meriliiton jäsenten maksamilla veroilla oli suuri merkitys tämän vaurauden luomisessa.


title: Pydnan taistelu

text: Triumfin jälkeen Perseus karkotettiin perheineen italialaiseen Alba Fucensin vuoristokylään, jossa hän joutui elämään huonoissa olosuhteissa, kunnes kuoli vuonna 165 eaa. tai 162 eaa. Perseus jäi viimeiseksi antigonidien suvun hallitsijaksi. Makedonia jaettiin neljään tasavaltaan, jotka eivät saaneet käydä kauppaa toistensa kanssa. Paikalliset hallintomiehet vietiin Roomaan. Roomalaiset kukistivat myös Illyrian viimeisen kuninkaan Gentiuksen, joka oli ollut Perseuksen liittolainen. Lisäksi he rankaisivat Akhaian liittoa viemällä satoja johtomiehiä vankeuteen Italiaan. Heidän joukossaan oli kreikkalainen historioitsija Polybios.


title: Khrysippos

text: Khrysippos kuoli 143. olympiadin (208–204 eaa.) aikana 73-vuotiaana. Diogenes Laertios kertoo hänen kuolemastaan kaksi erilaista tarinaa. Ensimmäisen kertomuksen mukaan Khrysippos olisi joutunut pyörryksiin juotuaan eräässä juhlassa laimentamatonta viiniä ja kuollut pian sen jälkeen. Toisen tarinan mukaan hän olisi kuollut nauruun juotettuaan aasilleen viiniä ja katseltuaan tämän juopunutta yritystä syödä viikunoita. Tarinoiden todenperäisyyttä ei ole kyetty varmentamaan.


title: Olympias

text: Aleksanteri Suuri kuoli Babylonissa vuonna 323 eaa. Tämän jälkeen alkoi diadokkien valtataistelu. Aleksanterin velipuoli Filippos III ja hänen vastasyntynyt poikansa Aleksanteri IV valittiin kuninkaiksi ja heidän holhoojakseen Perdikkas. Aleksanterin Makedoniaa hallitsemaan jättämä Antipatros lupasi Perdikkaalle tyttärensä Nikaian, mutta Olympias lupasi hänelle oman tyttärensä Kleopatran, Aleksanteri Suuren sisaren. Antipatros vihastui tästä ja kukisti Perdikkaan ensimmäisessä diadokkisodassa, mutta hän kuoli pian sodan päätyttyä (319 eaa.). Antipatroksen seuraaja Polyperkhon joutui pakenemaan Antipatroksen poikaa Kassandrosta Epeirokseen. Mukanaan Polyperkhonilla oli Aleksanteri IV. Olympias liittoutui Polyperkhonin kanssa; ennen tätä hän ei ollut asettunut kenenkään puolelle. Olympias lähti serkkunsa Aiakidaan armeijan kanssa Polyperkhonia vastaan, ja yhdessä he hyökkäsivät Makedoniaa ja Kassandrosta vastaan vuonna 317 eaa. Kun Olympias sai käsiinsä Filippos III:n, hän antoi teloittaa tämän. Olympias jäi kuitenkin saarrokseen Pydnan kaupunkiin. Vaikka Aiakidas ja Polyperkhon yrittivät auttaa, oli hänen antauduttava Kassandrokselle.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhun tunnusomainen ulkoinen piirre ovat sen mustat silmänympärykset, jotka saavat eläimen näyttämään kuin sillä olisi ”rosvonaamio”. Pesukarhulla on tuuhea harmaa häntä, jossa on 4–10 mustaa raitaa. Pesukarhun turkki on harmaa, ruskea tai musta, riippuen hieman asuinympäristöstä. Turkki on varsin pitkäkarvainen. Etukäpälien kämmenet ovat erittäin herkät, ja pesukarhu käyttää käsiensä tuntoherkkyyttä etsiessään ravintoa. Käpälien tuntoherkkyys on hyvä lämpötilasta riippumatta. Etu- ja takakäpälissä on viisi varvasta. Aikuinen pesukarhu painaa asuinpaikasta riippuen noin 5,5–9,5 kg. Urokset painavat yleensä noin 10–30 % enemmän kuin naaraat. Pesukarhun ruumiin pituus vaihtelee noin 60 cm:stä 95 cm:iin, ja sen säkäkorkeus on noin 30 cm. Häntä on noin 19–40 cm pitkä. Pesukarhun kuulo ja pimeänäkö ovat erityisen herkät. Pesukarhun haju- ja makuaisti sen sijaan ovat suhteellisen heikot.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhun kävely näyttää hieman kömpelöltä ja huojuvalta, mutta silti se voi saavuttaa jopa 25 km/h nopeuden. Pesukarhut ovat taitavia kiipeilijöitä, eivätkä hätkähdä suuriakaan pudotuksia. Tämän lisäksi pesukarhut ovat taitavia uimaan, vaikkakaan eivät tätä tee kovin mielellään, sillä vettä läpäisevä turkki tulee uidessa painavaksi. Pesukarhut liikkuvat vain juuri niin paljon, kuin niiden tarvitsee liikkua saadakseen tarvitsemansa ravinto. Yhden yön aikana pesukarhu voi kulkea niinkin vähän kuin vain 0,75–2,5 km. Kesällä emot liikkuvat enemmän aktiivisten poikastensa perässä.


title: Pesukarhu

text: Koska pesukarhut elävät usein aivan ihmisten välittömässä läheisyydessä ja ovat erittäin uteliaita, ne voivat aiheuttaa aineellista vahinkoa tuhoamalla puutarhoja, kaatamalla roska-astioita tai pesiytymällä rakennuksiin. Erityisen suurta tuhoa pesukarhut voivat aiheuttaa maatiloilla, joissa ne voivat syödä osan sadosta. Ne levittävät myös tauteja, kuten vesikauhua ja myyräekinokokkia. Kaupungeissa, joissa asuu paljon pesukarhuja, ihmiset ovat oppineet lukitsemaan roska-astiat ja välttämään jättämästä mitään ruokaa pesukarhujen saataville.


title: Pesukarhu

text: Huhtikuun 12. päivänä vuonna 1934 Hessenissä Ederseellä lintutarhuri Rolf Haag käski päästää Saksan luontoon kaksi paria pesukarhuja "rikastuttaakseen kotimaista eläimistöä". Tällä hetkellä Saksassa on arviolta 300 000-500 000 pesukarhua. Syy lajin menestykseen on luontaisten vihollisten puute ja pesukarhun kaikkiruokaisuus. Kasselin kaupungissa on arviolta 100 pesukarhua 100 hehtaarilla, mikä vastaa pesukarhujen keskimääräistä esiintymistiheyttä Pohjois-Amerikan suurissa kaupungeissa (125 pesukarhua / km2) Pohjois-Amerikassa on havaittu suurimmat tiheydet 333 pesukarhua neilökilometrillä.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhua on laillista pitää lemmikkieläimenä joissain Yhdysvaltain osavaltioissa. Pesukarhut ovat vaikeita kesyttää ja ne ovat erittäin aktiivisia ja uteliaita, joten ne voivat aiheuttaa jatkuvaa tuhoa kotona. Vaikka pesukarhut ovat yöeläjiä, ne voidaan totuttaa olemaan valveilla päivisin ja nukkumaan öisin. Lemmikkinä ne voivat tulla ylipainoisiksi liikunnan puutteen ja huonon ruokavalion vuoksi. Kesytetyt pesukarhut, jotka päästetään vapaaksi, eivät yleensä sopeudu elämään luonnossa.


title: Pesukarhu

text: Eläin liikkuu pääosin öisin. Päivisin se nukkuu pesässään piilossa vihollisilta. Talvella pesukarhut eivät vaivu horrokseen, mutta erityisen kylminä talvina ne voivat nukkua pitkiä aikoja vetäytyen pesäänsä. Tänä aikana elintoiminnot ovat normaalit ja pesukarhu voikin menettää jopa 50 % painostaan.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhu voi saavuttaa luonnossa 12 vuoden iän. Tämä ei kuitenkaan ole yleistä, sillä monet vaarat uhkaavat pesukarhuja jo niiden ensihetkistä lähtien. Niinpä useimmat pesukarhut kuolevat jo alle kahden vuoden iässä joko aliravitsemukseen tai yleisimpään kuolinsyyhyn eli ihmisen toimintaan. Pesukarhuja metsästetään ansoin ja ampuen, ja niitä jää runsaasti liikenteessä autojen alle. Jos pesukarhu selviää hengissä parista ensimmäisestä, kriittisestä elinvuodestaan, se elää keskimäärin 4–5 vuotta. Vankeudessa pesukarhu on elänyt 21-vuotiaaksi.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhujen paritteluaika on tammikuun lopulta helmikuun alkuun. Uros parittelee kahden tai kolmen naaraan kanssa. Pesukarhu synnyttää yleensä onttoon puuhun. Pentuja syntyy huhtikuussa 3–7 kappaletta 63–65 vuorokauden kantoajan jälkeen. Syntyessään pennut painavat n. 70 g ja ovat 15 cm:n pituisia. Niitä peittää vain haaleat haivenet, mutta niillä on jo tumma naamio. Korvat avautuvat noin 13 vuorokauden kuluttua, mutta silmät vasta noin 20 vuorokauden päästä. Ensimmäisillä syöttökerroilla emo makaa pitkällään, mutta myöhemmin se istuu imetyksen aikana. Pesukarhun maidossa on erittäin alhainen rasva- ja proteiinipitoisuus. Noin 60 vuorokauden kuluttua pennut alkavat syödä kiinteää ravintoa. Pennut tekevät ensimmäisiä retkiään pesän ulkopuolelle 6–9 viikon ikäisinä. Tällöin emo siirtää pesän toisinaan maahan, koska pentujen alkaessa liikkua pesänsä ulkopuolella on aina vaara, että ne tippuvat puusta. Pennut seuraavat emoaan, mikä pitää poikueen koossa. Syksyllä, noin 4 kuukauden ikäisinä pennut ovat kokonaan vieroittuneet emostaan ja voivat perustaa oman reviirinsä. Naarat tulevat sukukypsiksi yhden ja urokset kahden vuoden kuluttua.


title: Pesukarhu

text: Yöllä liikkuessaan pesukarhut syövät miltei kaikkea mahdollista, mitä löytävät. Niiden ruokavalioon kuuluvat esimerkiksi marjat, hyönteiset, kuten lihavat heinäsirkat ja kovakuoriaiset, sekä muut pienet eläimet. Uusimmat tutkimukset ovat osoittaneet, että pesukarhut syövät linnunmunia ja -poikasia vain poikkeustapauksissa. Vesistä pesukarhu pyydystää kaloja, rapuja ja ostereita, jotka se osaa avata taitavasti. Maissipelloilla pesukarhut syövät nuoria, pehmeitä maissintähkiä. Puutarhoista maistuvat kaikki hedelmät, ja pesukarhut osaavat valita hedelmistä vain parhaat ja kypsimmät. Ihmisten lähipiirissä ne tonkivat roskiksia ja kaatopaikoilta löytyviä ruoanjätteitä. Näissä puuhissaan ne usein häiritsevät ihmisiä kumotessaan öisin kovalla kolinalla jäteastioita ja tunkeutuessaan rakennuksiin pöyhimään jokaisen nurkan ja komeron, johon vain suinkin pääsevät. Näissä askareissa niille on kovasti hyötyä tarttumakykyisistä etukäpälistään.


title: Supikoira

text: Supikoiran kokonaispituus on noin 65–100 senttimetriä, josta vartalon osuus on 45–70 senttimetriä ja hännän 20–30 senttimetriä. Supikoiran säkäkorkeus on 20–30 senttimetriä. Eläin painaa 5–10 kilogrammaa, ja on painavimmillaan syksyllä ennen talviunen alkamista. Turkistarhoilla kasvatetut supikoirat voivat kasvaa yli 10 kilogramman painoisiksi ja poiketa väritykseltään luonnonvaraisista yksilöistä. Pitkä ja tuuhea mustan-, ruskean-, harmaan- ja valkoisenkirjava turkki saa sen näyttämään todellista kokoaan suuremmalta. Turkki on paksuin syksyllä ja talvella, ja sen pohjavilla on hyvin tiheää. Nuoret yksilöt ovat lyhytkarvaisempia ja ruskeampia kuin aikuiset. Supikoiran korvat ovat pyöreäkärkiset, lyhyt ja terävä kuono on valkoinen ja silmänympärykset, posket, jalat ja vatsa mustat. Kaukaa katsottuna supikoiran vartalo voi näyttää poikkiraitaiselta. Pää on suhteellisen pieni, raajat ovat ohuet ja lyhyet. Supikoira muistuttaa ulkonäöltään puolikarhuihin kuuluvaa pesukarhua eli supia, mistä se on saanut suomen- ja englanninkieliset nimensäkin. Myös supikoiran tieteellinen lajinimi "procyonoides" viittaa pesukarhuihin ("Procyon").


Mitannin indoarjalainen superstraattikieli on muinaisessa Mitannin valtakunnassa puhuttu kieli, joka uusimpien tietojen mukaan kuuluu indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen ryhmään. Nimeä "arjalainen mitanni" käytetään sekaannusten välttämiseksi, sillä Mitannin pää- ja viralliset kielet olivat mitannin kieli ja hurrilaisten kieli.


title: Indoiranilaiset kielet

text: Indoiranilaisten kielten eriytyminen lienee tapahtunut 3. vuosituhannella eaa. Vanhimmat indoiranilaiset kielet ovat muinaisindoarja eli Veda-sanskrit, itäiranilainen avesta ja lounaisiranilainen muinaispersia. Mitannin alueelta on löytynyt jälkiä indoarjalaisesta superstraattikielestä.


title: Mitannin indoarjalainen superstraattikieli

text: Heettiläisten kuninkaan Suppiluliuma I:n ja Mitannin kuninkaan Mativatsan välisessä sopimuksessa noin vuodelta 1380 eaa. mainitaan jumalien nimiä, jotka ovat selvästi indoarjalaisia, kuten Mithra, Varuna, Indra ja Nasatja (Ashvinou). Kikkulin tekstissä, jossa puhutaan hevosten hoidosta, mainitaan sanat "aika" (sanskriitiksi: "eka", yksi), "tera" (sanskritiksi: "tri", kolme), "panza" ("pancha", viisi), "satta" ("sapta", seitsemän), "na" ("nava", yhdeksän) ja "vartana" ("vartana", ympyrä). Numeraali "aika" (yksi) on erityisen tärkeä indikaattori siitä, että Mitannin arjalainen kieli oli lähempänä indoarjalaisia kieliä kuin muita arjalaisia kieliä.


title: Mitanni

text: Mitanni (Hanigalbat) oli muinainen suurvalta Lähi-idässä Syyriassa. Tämä Khabur-joen latvoilla sijaitseva valtio oli olemassa noin 1500–1360 eaa. ja sen pääkaupunki oli Washukanni. Mitannin perustivat hurrilaiset, jotka levittäytyivät kolmannella ja toisella vuosituhannella Lähi-itään. Hurrilaisia johti noin 1700-1600 eaa. alueelle saapunut indoeurooppalainen sotilasaateli. He puhuivat indoarjalaista substraattikieltä, jonka on oletettu olevan sukua nykyisille indoarjalaisille kielille. Mitanni soti muiden suurvaltojen, muun muassa Egyptin, heettiläisten ja Assyrian kanssa. Niin sanotulla Amarna-kaudella Egypti piti yllä diplomaattisuhteita Mitanniinkin. Sen tuhoksi koituivat vallanperimysriidat. Niiden takia Mitanni oli altis Assyrian hyökkäyksille, joka kukisti vähitellen Mitannin vuodesta 1350 eaa. alkaen. Mitannin väestö muuttui, kun noin 1000 eaa. aramealaiset tunkeutuivat maahan.


title: Kikkuli

text: Kikkuli oli Mitannissa asunut hevoskasvattaja ja -kouluttaja heettiläisten Uuden kungaskunnan aikana noin 1400 eaa. pronssikaudella. Hänen etninen taustansa on voinut olla hurrilainen, koska suurin osa Mitannin asukkaista olivat hurrilaisia. Toisaalta, hän on myös voinut olla indoiranilainen, sillä Mitannin johtava eliitti oli pohjoisesta tullutta Indoarjalaisen migraation väkeä. Heidän hevosenkasvatusopit ja sotavaunujen käytön strategiat nostivat Mitannin alueen suurvaltojen joukkoon. Hänen kirjoittama hevosen hoito-opas on säilynyt nykypäiviin asti heettinkielisinä kopioina. Teksti on merkittävä, koska se kuvaa hyvin yksityiskohtaisesti mitannilaista sotavaunuihin tarkoitettujen hevosten kasvatusta ja koska se on ollut laaja ja sanastoltaan merkittävä teksti indoeuroppalaisessa kielitieteessä. Tekstissä hän esittelee itsensä arvonimellä ""Mitannin maan mestari hevoskouluttaja"" ("A-AŠ-ŠU-UŠ-ŠA-AN-NI ŠA" KUR "MI-IT-TA-AN-NI", missä "assussanni" muistuttaa sanskriitin sanaa "").


title: Mitanni

text:
Indoeurooppalaisia hurrilaisia saapui Khaburin ja Belikhin alueelle noin
1800–1600 eaa. He perustivat oman valtion ja pääkaupungin, "Washukkanin". Hurrilaisen yläluokan vallan alla oli seemiläisiä amorilaisia. Indoeurooppalais-seemiläinen Mitanni soti mm. Egyptin kanssa 1400-luvulla eaa. ja myöhemmin teki sen kanssa sopimuksen heettiläisiä vastaan. Valtakunta ei koskaan ollut Lähi-idän vahvin, mutta ajoittain yksi suurvalloista. Mitannin historiasta ei ole löydetty omia lähteitä, vaan kaikki tiedot siitä perustuvat sen vihollisten ja kauppakumppanien tietoihin. Assyrialaiset kukistivat Mitannin ensin ryöstämällä Washukannin 1360 eaa., ja myöhemmin lopullisesti noin 1200 eaa.


title: Marjane Satrapi

text: Marjane Satrapi () (s. 22. marraskuuta 1969 Rašt, Iran) on iranilainen sarjakuvantekijä ja kuvittaja, joka asuu ja työskentelee Ranskassa. Hän eli lapsuutensa Teheranissa vauraassa ja länsimaalaistuneessa perheessä. Töissään Satrapi on käsitellyt lähinnä omaa perhettään sekä yleisemmin Iranin lähihistoriaa ja kulttuuria. Yksi hänen töidensä keskeisistä teemoista on vapaamielisten iranilaisten yhteentörmäily perinteiden ja uskonnollisten vallanpitäjien kanssa.


title: Mitanni

text: Vuonna 1420 eaa. Egyptin kuningas Thutmosis IV alkoi ylläpitää hyviä suhteita Mitanniin Shuttarna II:n aikana. Kirjeitä, lahjoja ja lahjankyselykirjeitä vaihdettiin. Mitannin kuningas Artatama suostui vasta faarao Thutmosis IV:n seitsemänteen pyyntöön ja lähetti hänelle tyttärensä puolisoksi heettiläisiä vastaan solmitun liiton takeeksi. Liitto takasi kolmen sukupolven ajan Egyptin ja Mitannin hyvät välit. Vastalahjaksi Amenofis III:n kymmenentenä hallitusvuonna Mitannin kuninkaan Shutarna II:n tytär Keluhepa matkusti valtavan saattueen kanssa Egyptiin vieden mukanaan runsaat lahjat.


title: Nicaragualainen viittomakieli

text: Nicaragualainen viittomakieli (lyhenne ISN, "Idioma de Señas de Nicaragua" tai "Idioma de Signos Nicaragüense") on kuurojen lasten spontaanisti kehittämä kieli, joka luotiin eräissä Länsi-Nicaraguan kouluissa 1970- ja 1980-luvulla. Kielitieteilijöille ISN on erityinen kiinnostuksen kohde, sillä näin he voivat tutkia uuden kielen syntymistä itse paikalla. Kielitieteilijät kiistelevät kuitenkin vielä joistain kysymyksistä ISN:ään liittyen, muun muassa sen säilymisestä tulevaisuudessa muiden viittomakielten vaikutuksen alaisena.


title: Ҋ

text: Ҋ on kyrillinen kirjain. Se on kiltinänsaamen aakkosten neljästoista kirjain. Sen pohjana on kyrillinen и, johon on lisätty lyhyysmerkki ja häntä.


title: Aristoteles

text: Tämän seurauksena Aristoteles joutui lähtemään maanpakoon. Useiden antiikin lähteiden mukaan hän olisi sanonut edeltäjiensä kohtaloihin viitaten, että hän ei anna ateenalaisille kolmatta mahdollisuutta rikkoa filosofiaa vastaan, ja pakeni ennen oikeudenkäyntiä. Aristoteles muutti vuoden 322 eaa. alkupuolella maaseutuasunnolleen Khalkikseen Euboiaan. Hän kuoli siellä vielä saman vuoden elokuun alussa noin 63 vuoden ikäisenä pitkän sairauden murtamana. Joidenkin kertomusten mukaan hän olisi tehnyt itsemurhan joko jumalanpilkkasyytteiden vuoksi tai koska ei osannut selittää vuorovesi-ilmiötä, mutta kumpikaan ei todennäköisesti pidä paikkaansa. Hänen ruumiinsa kuljetettiin Stageiraan, ja hänen muistokseen järjestettiin vuosittaiset juhlat.


title: Aristoteles

text: Aristoteles syntyi vuonna 384 eaa. Stageirassa, joka kuului Khalkidiken joonialaisiin siirtokuntiin. Hänen isänsä Nikomakhos oli Makedonian kuninkaan Amyntas III lääkäri ja ystävä sekä useiden luonnontieteellisten teosten kirjoittaja. On uskottu, että lääkärin toimi oli ollut Aristoteleen esi-isien hoidossa useiden Makedonian kuninkaiden aikana. Hänen äitinsä Faistis oli khalkidikelaista sukua. Aristoteles sai todennäköisesti vaikutteita isältään ja oli näin ollen tottunut luonnonilmiöiden tarkasteluun jo ennen kuin aloitti laajat opintonsa. Isä kuoli ennen kuin Aristoteles oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta, ja hänet uskottiin erään Proksenoksen suojelukseen. Vuonna 367 eaa., täytettyään seitsemäntoista, Aristoteles muutti Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiassa. Platon oli tuolloin Sisiliassa. Platonin palattua Ateenaan vuonna 365 eaa. Aristoteleesta tuli hänen oppilaansa.


title: Aristoteles

text: Joka tapauksessa Aristoteles yhdistettiin ateenalaisten mielissä Aleksanteriin, ja häntä pidettiin Makedonian edustajana. Hänellä oli hyvät suhteet muun muassa Makedonian varakuninkaaseen Antipatrokseen. Kun Aleksanteri kuoli, puhkesi levottomuuksia, ja Aristoteles joutui muiden makedonialaisten kanssa epäsuosioon. Häntä vastaan ei ollut kuitenkaan helppo nostaa syytteitä pelkästään poliittisin perustein. Lopulta Aristotelesta alettiin syyttää Anaksagoraan ja Sokrateen tavoin jumalattomuudesta, ja perusteet olivat vieläkin vähäisemmät: hierofantti Eurymedonin kirjoittaman syytteen mukaan hän oli kirjoittanut tietyn tyyppisen hymnin, "paiaanin", apelleen Hermiaalle. Paiaaneja sai kuitenkin kirjoittaa vain Apollonille. Myös joitakin Aristoteleen opetuksia käytettiin häntä vastaan.


title: Aristoteles

text: Platonin kuoltua vuonna 347 eaa. Akatemian peri Platonin veljenpoika Speusippos ja hänen jälkeensä Ksenokrates. On ajateltu, että Platonin mielestä Aristoteles ei ollut tarpeeksi dialektinen Akatemian johtoon vaan enemmän luennoitsijatyyppiä. Aristoteles siirtyi Vähässä-Aasiassa sijainneen Atarneuksen tyrannin Hermiaan hoviin ja nai Pythiaan, joka oli Hermiaan sisarentytär ja adoptoitu tytär. Vuonna 344 eaa. Hermias murhattiin, ja Aristoteles lähti hänen perheensä kanssa Mytileneen Lesbokselle, missä hän suoritti biologisia tutkimuksia. Myöhemmin Aristoteles pystytti Hermiaalle patsaan Delfoihin.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaos kuoli vuonna 399 eaa. Diodoroksen mukaan Arkhelaoksen rakastaja Krateros tappoi hänet vahingossa metsästysretken aikana. Aristoteleen mukaan Krateros oli mukana salajuonessa, jonka tarkoitus oli tappaa kuningas. Aristoteles on ajallisesti lähempänä tapahtumaa, joten hänen versionsa on luultavasti oikea. Arkhelaosta seurasi kuninkaan hänen poikansa Orestes.


title: Pythias (Aristoteles)

text: Pythias (noin 362 eaa. – 335 eaa.) oli Atarneuksen tyranni Hermiaan adoptiotytär ja Aristoteleen ensimmäinen vaimo. Pythias kuoli Ateenassa jo ennen Aristotelesta. Tämä tiedetään Aristoteleen testamentista, joka esittää hänen toiveekseen, että hänen vaimonsa luut haudattaisiin yhdessä hänen kanssaan.


title: Aristoteles

text: Aristoteleen teosten historia hänen kuolemansa ja ensimmäisen vuosisadan välillä on osittain epäselvä. Hän jätti laajan kirjastonsa ja käsikirjoituksensa Theofrastokselle, josta tuli hänen seuraajansa Lykeionin johdossa, ja myöhemmin ne piilotettiin takavarikoinnin tai tuhoamisen pelossa. Kerrotaan kuitenkin myös, että jossain vaiheessa Aristoteleen koko kirjasto olisi päätynyt Aleksandrian kirjastoon. Teokset löydettiin uudestaan 70-luvulla eaa. Alkuun teokset kokosi Tyrannion. Andronikos Rhodoslainen toimitti ja julkaisi teoksista kootut laitokset, edellä luetellun niin kutsutun "Corpus Aristotelicumin", vuosina 40–20 eaa. Väliaikanakaan Aristoteleen teokset ovat tuskin olleet kokonaisuudessaan kadoksissa peripateettiselta koululta. Andronikoksen kokoama "Corpus" oli käytössä koulussa ensimmäisinä vuosisatoina ajanlaskun alun jälkeen.


title: Olympic Air

text: Onnettomuus vuonna 1973 muutti lentoyhtiön nousukurssin. Aristoteles Onassiksen poika, Alexander, kuoli lento-onnettomuudessa. Onnettomuudella oli suuri vaikutus kreikkalaisten ihmisten lentohaluihin. Vuodesta 1973 alkoi lentoyhtiön laskukurssi, ja Onassis myi kaikki osakkeensa lentoyhtiöstä. Vuonna 1977 lentoyhtiö joutui lopettamaan Australian ja Kanadan reittinsä. 1980-luvulla lentoyhtiö oli suurissa taloudellisissa vaikeuksissa mutta pystyi silti avaamaan uudelleen reittinsä Australiaan ja Kanadaan.


title: Hermes Eksorsisti

text: Pyhä Hermes Eksorsisti, toiselta nimeltä myös Rooman Hermes (kuollut n. 270) oli pappi, eksorsisti ja marttyyri keisari Aurelianinuksen vainoissa (270-275). Jotkut sanovat pyhimyksen kuolleen armeijan luona Tonavan varrella, kun taas toisten mielestä hän kuoli Bolognassa. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 31. joulukuuta. On mahdollista, että hän on identtinen Bononian Hermaksen kanssa. Pyhimys on kuvattu esimerkiksi miehenä hevosen selässä ajamassa pahaa henkeä naisesta tai miehenä ajamassa pahaa henkeä pois lapsesta.


title: Aristoteles

text: Aristoteleen elämän loppupuolella hänen ja Aleksanterin välit kiristyivät. Aristoteles oli esitellyt kuninkaalle sukulaisensa Kallistheneen, joka kuitenkin joutui pian epäsuosioon. Lopulta Kallistheneen epäiltiin syyllistyneen salaliittoon kuningasta vastaan, ja hänet syötettiin leijonille. Aleksanteri ei koskaan osoittanut suoranaista vihamielisyyttä entistä opettajaansa kohtaan, mutta heidän sydämelliset välinsä eivät palanneet ennalleen.


title: PowerPark

text: PowerPark alkoi muotoutua vuonna 2000, kun Mika Salon nimeä kantava ulkokarting-rata avattiin Lapuanjoen varteen Alahärmän Pirin alueelle. PowerParkin on perustanut alahärmäläinen teollisuusneuvos Jorma Lillbacka. Talouselämä-lehden arvioiden mukaan Lillbacka on sijoittanut monitoimipuistoon sen perustamisesta lähtien 100–200 miljoonaa euroa.


title: Lillbacka Powerco

text: Lillbacka Powerco Oy on suomalainen hydraulisia letkuliitinpuristimia valmistava yritys ja omistaa Kauhavan Alahärmässä sijaitsevan PowerPark-monitoimipuiston. Yrityksen toimitusjohtaja on Pekka Lillbacka ja hallituksen puheenjohtajana toimii teollisuusneuvos Jorma Lillbacka. Yritys perustettiin vuonna 1969 nimellä Lillbackan Konepaja. Lillbacka Powercon kotipaikka on Kauhavan Alahärmä.


title: PowerPark

text: PowerPark on Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä sijaitseva monitoimipuisto, jonka yhtenä osana on huvipuisto. PowerParkiin kuuluu liikekeskus, hotelli, kaksi leirintäaluetta mökkeineen, ravirata, Euroopan suurin kartinghalli, Mika Salon suunnittelema Mika Salo Circuit ulkokarting-rata, ratsastuskeskus sekä elokuvateatteri. Huvipuistolaitteisiin kuuluvat muun muassa Suomen suurin puuvuoristorata, Suomen korkein maailmanpyörä ja 400 metriä pitkä vesivuoristorata.


title: PowerPark

text: UIT – Hakaniemen Musiikkiteatteri ja PowerPark solmivat yhteistyösopimuksen keväällä 2012. Tarkoituksena on tuottaa musiikkiteatteriesityksiä PowerParkiin. Yhteistyö alkoi Ilon palasia – PowerPark Remix -esityksellä ja se nähtiin Palacen lavalla 6.–16. kesäkuuta 2012. Yhteistyön on määrä jatkua tulevina vuosina suuremmassa mittakaavassa.. Kaudella 2013 katsomo on nouseva.


title: PowerPark

text:
Nordig King voittajat
PowerParkissa aloitettiin kesällä 2010 neljä hehtaaria käsittävän vesilaitealueen rakennustyöt, ja rakentamisen arvioidaan kestävän vuoteen 2013 saakka. Vesilaitealue rakentuu osaksi huvipuistoa ja se käsittää useamman vesilaitteen, jotka yhdistyvät yhdeksi kokonaisuudeksi. Sen rakentamista voi seurata webkameran välityksellä virtuaalisesti monitoimipuiston internetsivujen kautta.
PowerParkin eteläiseen osaan suunnitellaan tuulivoimapuistoa sekä kymmenkerroksista hotellia Lapuanjoen ja leirintäalueen väliin.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text: UIT – Hakaniemen Musiikkiteatteri ja monitoimipuisto PowerPark solmivat yhteistyösopimuksen keväällä 2012, jonka tarkoituksena on tuottaa musiikkiteatteriesityksiä PowerParkiin. Yhteistyö alkoi Ilon palasia – PowerPark Remix -esityksellä vuonna 2012. Yhteistyö jatkuu kesällä 2013, kun Ilometritehdas-revyy siirretään koneistoineen PowerParkiin, Kauhavalle. Ilometritehdas PowerPark Remixiä esitetään PowerParkin Palace-hallissa 6.–16.6.2013.


title: PowerPark

text: Ensimmäinen kansainvälinen ravitapahtuma PowerParkin raviradalla järjestetään juhannuksena 24-25.6.2016. Nordig King -nimeä kantava kilpailu on kaksiosainen. Kylmäveriset kohtaavat Härmän PowerParkin raviradalla ensi kertaa juhannusaattona ja toisen kerran juhannuspäivänä. Voittajalle jaettava kylmäveristen ykköspalkinto on 50 000 euroa. Vuonna 2018 kilpailu muuttui kutsukilpailuksi.


title: PowerPark

text: Powerpark julkaisi vuonna 2015 Tamperelaisen Kyy Gamesin kehittämän Trulon – The Shadow Engine roolipelin. Trulonin luoja Johan Lillbacka on yhdistänyt fantasiamaailmaansa hyvän ja pahan kamppailua, taikuutta ja steampunk-genreä. Peli on saanut hyvän vastaanoton ulkomaisessa pelimediassa. Johan Lillbacka kirjoittaa yhdessä Yhdysvaltalaisen Sci-Fi ja Fantasiakirjailija Jak Koken kanssa Truloniin perustuvan romaanin. Ensimmäinen romaani julkaistaan 2015 e-kirjana Suomeksi ja Englanniksi. Vesilaitealueelle on rakennettu ulkoilmateatteri, jossa esitetään fantasiamaailmaan pohjautuvaa teatteriesitystä koko kesäkauden ajan 2015. Esityksen tuottaa Markku Anttila, joka on tuottanut aiemmin ohjelmaa esimerkiksi Muumimaailmaan.


title: PowerPark

text: Monitoimipuiston rakennuksia koristaa Italialaisen Piero Signorin maalaukset. Hän aloitti työt PowerParkin alueella vuonna 1999, jolloin toteutui sarjan realistisia maalauksia ja opastetauluja Park Hotel Härmälle. Vuoteen 2012 mennessä Piero Signorin on maalannut 51 suurempaa maalausta sekä 78 pienempää taulua ja kylttiä PowerParkin eri rakennuksiin.


title: PowerPark

text: Vuonna 2015 PowerParkilla oli kävijöitä 450 000. Lähellä sijaitsevia kaupunkeja ovat Pietarsaari, Kokkola, Seinäjoki, Lapua ja Vaasa. Lisäksi PowerPark on Oulussa asuville lähin huvipuisto. Vuonna 2017 avattiin Härmän rautatieasema, jonka kautta on huvipuistoon mahdollista tulla junalla.


title: William Shakespeare

text: William Shakespeare (kastettu 26. huhtikuuta 1564 Stratford-upon-Avon, Warwickshire – 3. toukokuuta 1616 Stratford-upon-Avon, Warwickshire) oli englantilainen näytelmäkirjailija ja runoilija. Hänen katsotaan olevan historian merkittävimpiä kirjailijoita ja aikansa etevimpiä englannin kielen taitajia. Shakespeare kirjoitti useita näytelmiä, niin tragedioita kuin komedioitakin, sonetteja ja runoja. Shakespeare kirjoitti teoksensa vuosina 1585–1613, mutta näytelmien kirjoitusjärjestystä ei tiedetä varmasti.


title: William Shakespeare

text: Williamin isä oli menestyvä hansikaskauppias ja raatimies, äiti vanhaa vaurasta sukua. Molemmat vanhemmat olivat todennäköisesti lukutaidottomia – vaikka isä toimi korkeimmillaan Stratfordin pormestarina, hän kirjoitti nimensä aina puumerkillä. Williamin uskonnosta on kahdenlaista käsitystä: hän eli protestanttina, mutta jotkut esittävät hänen olleen taustaltaan ja omalta uskoltaan katolinen. Esimerkiksi elämäkerturi Anthony Holden on arvellut Williamin isää katoliseksi tämän talon kattorakenteista vuonna 1757 löytyneen testamentin perusteella. John Shakespeare olisi luultavasti pyrkinyt salaamaan asian, ja ajan katolisten vaino saattoi olla osasyy hänen elämänsä loppupuolen talousongelmiin.


title: Yhdistynyt kuningaskunta

text: Elisabet I:n ajan kuuluisin brittiläinen hahmo oli William Shakespeare, jota pidetään eräänä kaikkien aikojen merkittävimmistä kirjailijoista ja etevimmistä englannin kielen taitajista. Shakespearen kirjallinen tuotanto on laajaa sisältäen näytelmiä, sonetteja ja runoja. Erityisen tunnettu hän on juuri näytelmistään, joista kuuluisimpia ovat "Kesäyön uni", "Romeo ja Julia", "Hamlet" ja "Othello"


title: Rakastunut Shakespeare

text: Näytelmän "Romeo ja Ethel, merirosvon tytär" esiintymiskokeessa nuori William Shakespeare (Joseph Fiennes) ihailee uuden näyttelijän, Thomas Kentin, taitoja. Tämä kuitenkin karkaa nopeasti. Shakespeare tapaa Viola de Lessepsin (Gwyneth Paltrow), joka asuu Kentin kanssa samassa talossa, ja rakastuu tähän. Viola antaa Williamille innoituksen kirjoittaa jälleen.


title: William Shakespeare

text: Vuonna 1594 Shakespeare liittyi "The Lord Chamberlain's Men" -näyttelijäseurueeseen, jonka pysyvä jäsen ja osaomistaja hänestä tuli. Seurue esiintyi kuningatar Elisabet I:lle joulukuussa 1594. Shakespeare asui todennäköisesti vuokralla 1590-luvun puolivälissä Bishopsgaten alueen St Helenin seurakunnassa, ja kunnes hänellä oli varaa ostaa Stratfordista uuden talon perheelleen vuonna 1597. Hänen poikansa Hamnet kuoli 11-vuotiaana vuonna 1596. Vuonna 1599 Lontooseen rakennettiin Globe-teatteri, jonka vakituinen dramaturgi, näyttelijä ja osakkeenomistaja Shakespeare oli. Hän muutti asumaan Lontoon Southwarkiin. Kuningatar Elisabet I:n kuoleman jälkeen 1603 kuningas Jaakko I otti Shakespearen näyttelijäseurueen suojelukseensa, ja se nimettiin "The King's Meniksi".


title: William Shakespeare

text: William oli John Shakespearen ja Mary Ardenin kahdeksasta lapsesta kolmas. Hänellä oli neljä siskoa ja kolme veljeä. William oli lapsista ensimmäinen joka selviytyi yli lapsuusiän, vaikka pian Williamin synnyttyä Stratfordiin saapui ruttoepidemia, joka vei joka seitsemännen asukkaan kaupungissa.


title: William Shakespeare

text: Shakespearen tragedinen kausi kesti noin vuodet 1600–1608. Siihen kuuluvat maineikkaimmat tragediat "Othello", "Macbeth", "Hamlet" ja "Kuningas Lear". Viimeisenä kautenaan Shakespeare siirtyi romansseihin ja tragikomedioihin, kuten "Talvinen tarina" ja "Myrsky". Myöhäiskauden romanttiset näytelmät sisältävät usein onnellisen lopun, sekä taikuutta ja muita fantasiaelementtejä. Rajanveto kausien välillä on kuitenkin epätarkka ja muitakin luokittelutapoja on esitetty.