title: Kingsglaive: Final Fantasy XV

text: Kingsglaive: Final Fantasy XV on Square Enixin vuonna 2016 julkaistu CGI-animaatioelokuva, jonka on ohjannut Takeshi Nozue ja tuottanut "Final Fantasy XV:n" ohjaaja Hajime Tabata. Elokuva kertoo "Final Fantasy XV:n" päähenkilön Noctis Lucis Caelumin isästä, kuningas Regis Lucis Caelum CXIII:stä, ja tämän kamppailusta Lucisin kuningaskunnan sisällä Final Fantasy XV:n tapahtumien aikana. Tieto elokuvasta julkaistiin 30. maaliskuuta 2016 ja elokuva sai ensi-iltansa 7. heinäkuuta 2016 "Final Fantasy XV:n" kunniaksi, joka julkaistaan saman vuoden marraskuussa. Elokuva tuli saataville Blu-rayna esimerkiksi "Final Fantasy XV:n" Deluxe-version mukana.


title: Final Fantasy XV

text: "Final Fantasy XV":n kehitys alkoi samoihin aikoihin kuin "Final Fantasy XIII":n, ja alun perin se piti julkaista PlayStation 3:lle. Pelin kehitys oli kuitenkin hidasta ja vuoden 2012 aikana luultiin, että pelin kehitys olisi hiljalleen peruutettu, tai että sitä oltaisiin siirtämässä kahdeksannen sukupolven konsoleille. Vuoden 2013 E3-messuilla Square Enix paljasti, että pelin nimi on muutettu "Final Fantasy XV":ksi ja peli tullaan julkaisemaan PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. Samalla myös tiedotettiin, että peli ei enää käytä "Final Fantasy XIII":ssä käytettyä Crystal Tools -moottoria, vaan pelille kehitetään oma moottorinsa.


title: Kingsglaive: Final Fantasy XV

text:
Lopputekstien jälkeisessä kohtauksessa Noctisin ja hänen tovereidensa auto hajoaa kesken matkan Altissiaan, johtaen "Final Fantasy XV:n" tapahtumiin.
Elokuvan ohjasi Takeshi Nozue, joka viimeksi toimi apuohjaajana Square Enixin viime CGI-elokuvassa "". "Final Fantasy XV:n" ohjaaja Hajime Tabata toimii elokuvan tuottajana.


title: Final Fantasy Type-0

text: Final Fantasy Type-0 (ennen nimellä Final Fantasy Agito XIII), on Square Enixin kehittämä ja julkaisema toimintaroolipeli. Peli on osa Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII-projektia. Peli käyttää samaa mytologiaa kuin Final Fantasy XIII ja sen jatko-osat, mutta muuten pelit eivät liity toisiinsa. Square Enix julkaisi pelin alun perin vuonna 2011 PlayStation Portablelle ja vain Japanissa. Fanien pyynnöstä pelistä tehtiin HD-version PlayStation 4:lle vuonna 2015.


title: Final Fantasy Crystal Chronicles

text: Final Fantasy Crystal Chronicles () on Square Enixin kehittämä tietokoneroolipeli Nintendo GameCubelle, ja se on ensimmäinen Squaren kehittämä peli Nintendon konsolille sitten vuoden 1996, jolloin Square julkaisi Japanissa pelin "Treasure Hunter G". Koska Sony omistaa osittain "Final Fantasy" -pelejä kehittävän Square Enixin, oli erittäin epätodennäköistä, että Nintendon konsoleilla julkaistaisiin enää ikinä "Final Fantasy" -pelisarjan osia. Square Enix kuitenkin perusti toisen osapuolen (second-party) kehittäjän, "The Game Designers Studio"n, joka kehittäisi pelejä Nintendolle. Studion henkilökunnassa on PlayStationilla "Final Fantasy" -pelejä kehittäineitä henkilöitä. Studion kehitystyön tuloksena syntyi "Crystal Chronicles", joka sisältää paljon uusia, sarjassa ennennäkemättömiä elementtejä, kuten reaaliaikasta taistelua. Peli on myös ensimmäinen tietokoneroolipeli GameCubella, joka hyödyntää yhteensopivuutta Game Boy Advanceen. Pelin musiikin sävelsi Kumi Tanioka.


Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII () on Square Enixin kehitteillä oleva "Final Fantasy" -sarjan kokoelma, joka käsittää toistaiseksi viisi roolipeliä: "Final Fantasy XIII", "Final Fantasy XIII-2", "", "Final Fantasy Type-0" ja "Final Fantasy XV". Pelit perustuvat samaan mytologiaan, vaikka hahmonsa, juonensa ja ympäristönsä puolesta ne eivät liity toisiinsa (paitsi "Final Fantasy XIII" ja "XIII-2"). "Fabula Nova Crystalliksen" latinasta tuleva nimi tarkoittaa ”kristallin uutta tarinaa”.


title: Final Fantasy VI:n diskografia

text: Final Fantasy VI on Squaren kehittämä roolipeli, jonka musiikista vastasi "Final Fantasy" -sarjan peleistä suurimman osan säveltänyt Nobuo Uematsu. Pelin ensimmäinen soundtrack oli Japanissa maaliskuussa 1994 julkaistu "Final Fantasy VI Original Sound Version", jota seurasivat pianolla soitettuja kappaleita sisältävä "Final Fantasy VI Piano Collections" sekä orkesteroitu "Final Fantasy VI Grand Finale". Albumien lisäksi on julkaistu myös kolme "Final Fantasy VI" -EP-levyä, jotka ovat "Final Fantasy VI Special Tracks" sekä "Final Fantasy VI Stars Vol. 1" ja "Vol. 2". Kaikki levyt ilmestyivät pelin tavoin vuonna 1994.


title: Final Fantasy XV

text: Final Fantasy XV:n taistelusysteemi tunnetaan nimellä "Active Cross Battle". Taistelut tapahtuvat reaaliaikaisesti ja viholliset ovat maailmassa näkyvillä, eivätkä ilmesty tyhjästä. Taistelukomentoja ei valita valikoista, vaan peliohjaimelle on asetettu tietyt komennot. Pelissä ei ole ATB-mittaria. Ohjaaja Hajime Tabatan tavoitteena on luoda ennennäkemättömiä taistelukohtauksia, joita esiteltiin ""- elokuvassa. Jotkut pelisarjan tunnetuista ominaisuuksista, kuten erilaisten hirviöiden kutsuminen taisteluun, esiintyy pelissä.


title: Final Fantasy VI

text: Hahmojen ja pelitunnuksen kuvituksesta vastasi kaikkien aiempien osien tavoin Yoshitaka Amano. Peli oli Amanon viimeinen 1990-luvun "Final Fantasy" -projekti, jossa hän toimi päähahmosuunnittelijana. Paikan täytti myöhemmin Tetsuya Nomura, jonka rooli "Final Fantasy VI":ssa oli suunnitella joitakin hahmoja. Nomura kuului myös pelin grafiikkaohjaajiin, joita hänen lisäkseen olivat Tetsuya Takahashi, Hideo Minaba ja Kasuko Shibuya. Useamman käytettävissä olevan värin ansiosta 24 pikselin pituisista hahmo-spriteista saatiin peliä edeltäviin "Final Fantasy" -osiin verrattuna yksityiskohtaisempia. Hahmoille luotiin myös aiempaa enemmän liikettä, ilmeitä ja tunteita kuvaavia animaatioita. SNES-peleille ominaista Mode 7 -tekstuurigrafiikkaa hyödyntämällä muutoin kaksiulotteisen pelin taustasta saatiin täysin pyöritettävä chocobon ja ilmalaivan ohjaamisen yhteydessä.


title: Curaçao

text: Curaçao [-sau] on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva autonominen alue Karibianmerellä. Saaren pinta-ala on 444 neliökilometriä. Vuonna 2011 suoritetussa väestönlaskennassa saaren asukasluku oli 150 563. Valtauskonto on roomalaiskatolilaisuus.


title: Curaçao

text: Curaçaon pääkaupunki on Willemstad. Curaçaon saari sijaitsee 70 kilometriä Venezuelan rannikolta pohjoiseen Karibianmerellä. Se muodostaa yhdessä naapurisaarten Aruban ja Bonairen kanssa niin kutsutut ABC-saaret. Curaçaon etelärannikolla on useita lahtia ja poukamia, joista suurimman ympärille pääkaupunki Willemstad on muodostunut. Pohjoisranniko on valtaosaltaan teräväreunaista jyrkännettä mereen. Saaren korkein kohta on Mt. Christoffel 377 metriä meren pinnan yläpuolella.


title: Curaçao (likööri)

text: Curaçao on likööri, joka on maustettu Curaçaon saarella kasvavan Laraha-sitruspuun ("Citrus aurantium currassuviencis") hedelmien kuivatulla kuorella. Alkoholia siinä on 20–40 tilavuusprosenttia. Espanjalaiset löytöretkeilijät istuttivat 1527 Curaçaolle appelsiinipuita, mutta saaren vähäravinteisen maaperän ja kuivan ilmaston vuoksi hedelmistä tuli pieniä ja kitkeran makuisia. Aromikkaita kuoria ryhdyttiin käyttämään maustamiseen ja puu jalostettiin omaksi lajikseen sen hedelmien säilyttäessä voimakkaan karvaan makunsa.


title: Klein Curaçao

text: Klein curaçao () on asumaton saari Curaçaon kaakkoispuolella. Se on osa Alankomaiden Curaçaon autonomista aluetta. Saaren ainoat rakennukset ovat vanha majakka, rantatalo, ja muutama kota. Koralliensa ja vedenalaisten luoliensa vuoksi Klein Cuaraço on suosittu sukelluskohde.


title: Santa Cruzin saaret

text: Santa Cruzin saaret, aiemmin Kuningatar Charlotten saaret, on Salomonsaariin kuuluva saariryhmä Salomonsaarten kaakkoispuolella ja Uusien-Hebridien pohjoispuolella. Saarten pinta-ala on 1 004 km², ja 1900-luvun alkupuolella siellä oli 7 700 asukasta. Siihen kuuluvia saaria ovat Santa Cruz eli Nitendi, Tapua eli Edgecombe, Vanicoro eli Recherche, Tucopia, Anuda ja Fataka. Ne ovat vuorisia (Vanicoro 924 metriä merenpinnan yläpuolella), tuliperäistä syntyä, Tinacula nimisellä saarella on toimiva tulivuori. Pikkusaaret ovat korallimuodostumia. Ilmasto on kuuma, kostea ja myrskyinen. Kasvillisuus on rehevää, samantapaista kuin Uudella-Guinealla. Asukkaat ovat melanesialaisia, parilla saarella polynesialaisia. Väestö on taitavia purjehtijoita ja kalastajia. Saarilta on viety kopraa. Hallinnollisesti Santa Cruz kuuluu Salomonsaariin. Santa Cruzin saaret löysi Álvaro de Mendaña 1595; englantilainen Philip Carteret havaitsi sen uudestaan 1767. Englanti otti saariston haltuunsa 1898.


title: Carrascon kansallispuisto

text: Carrascon kansallispuisto () on vuonna 1991 perustettu luonnonsuojelualue Cochabamban departementissa, keskisessä Boliviassa. Puiston korkeus vaihtelee 300-4 700 metrin välillä ja sen ilmasto on pääosin kuumaa ja kosteaa, mutta puistoon kuuluu myös korkeita vuoria sekä puolikuivaa ylänkömaata. Alueella on runsaasti eri metsätyyppejä vaihdellen trooppisesta alangosta vuoriston pilvimetsään. Puiston pinta-ala on noin 622 600 hehtaaria (6 226 km) ja sen alueella elää yli 5 000 kasvilajia, 700 lintulajia, sekä muita villieläimiä kuten silmälasikarhuja, apinoita ja jaguaareja.


title: Réunion

text: Réunionin pinta-ala on 2 517 neliökilometriä, josta vain 10 neliökilometriä on sisävesiä lopun ollessa maata. Rantaviivaa on 207 kilometrin verran. Saari kuuluu Mascarenen tuliperäiseen alueeseen ja sillä sijaitsee aktiivinen tulivuori Piton de la Fournaise, joka on 2 631 metrin korkeudella merenpinnasta. Se purkautui viimeksi vuonna 2018. Saarella on kaksi vuoristoaluetta, joista vanhempi kattaa saaren länsiosan. Korkein vuorenhuippu on Piton des Neiges, joka on 3 069 metrin korkeudella merenpinnasta. Toinen vuorijono sijaitsee saaren kaakkoisosassa ja käsittää useita sammuneita tulivuoria sekä aktiivisen Piton de la Fournaisen. Kaakkoinen vuorijono on itäistä pienempi. Vuorijonojen välissä on ylätasankoa ja useita vuorilta laskevia jokia. Huhtikuusta lokakuuhun Réunionin ilmastoon vaikuttavat kaakosta puhaltavat, kosteutta tuovat pasaatituulet. Ne tuovat 4 000–8 000 millimetriä sadetta saaren etelä- ja itäosiin, mutta saaren länsi- ja pohjoisosiin sadetta tulee vuosittain vain noin 635 millimetriä. Muuhun tropiikkiin verrattuna Réunionin keskimääräinen lämpötila on suhteellisen viileä, etenkin korkeilla paikoilla. Kesäisin alamailla saattaa kuitenkin olla paikoitellen hyvinkin kuuma. Trooppiset syklonit ovat melko tavallisia.


title: Curaçao

text: Yhden osan Alankomaiden kuningaskunnasta muodostanut Alankomaiden Antillit perustettiin vuonna 1948. Se koostui kuudesta Alankomaille kuuluneesta saaresta. Curaçaosta tuli maan hallinnollinen keskus, jossa sen parlamentti kokoontui. Lisäksi jokaisella saarella oli oma paikallisparlamenttinsa. Curaçaolla oli 12 parlamentin 22 paikasta. Aruban jätettyä Alankomaiden Antillit, Curaçaon osuus nousi 14:ään.


title: Chiloé

text: Saaren pinta-ala on 8 394 neliökilometriä. Se on Chilen toiseksi suurin ja koko Etelä-Amerikan viidenneksi suurin saari. Chiloén erottaa mantereesta Chacaonsalmi. Chiloésta etelään sijaitsevat Chonossaaret. Saaren pääkaupunki on Castro, joka sijaitsee saaren itäosassa. Saaren suurin kaupunki on kuitenkin Ancud. Lisäksi saarella on useita pienempiä kaupunkeja ja kyliä, kuten Quellón, Dalcahue ja Chonchi.


title: Curaçao

text: Curaçaossa oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 150 563 asukasta. Väestö oli kasvanut lähes 20 000:lla vuodesta 2001. Keskimääräinen väestönkasvu oli ollut 1,4 prosenttia vuodessa. Väestö on kasvanut erityisesti maahanmuuton ansiosta. Noin neljännes ulkomailla syntyneistä on tullut Alankomaista ja noin 15 prosenttia Dominikaanisesta tasavallasta. Muita merkittäviä ulkomailla syntyneitä ryhmiä ovat kolumbialaiset, haitilaiset ja jamaikalaiset. Noin 90 prosenttia Curaçaon asukkaista on Alankomaiden kansalaisia.


title: Uusi Ruotsi

text: Ensimmäisen varsinaisen siirtolaisretkikunnan lähtiessä Ruotsista toukokuussa 1641 suurin osa sen siirtolaisista oli Värmlannista kerättyjä suomalaisia maanviljelijöitä. Kaksi vuotta myöhemmin kuvernööri Printzin mukana saapuneissa siirtolaisissa oli useita Pohjanmaalta ja Vaasasta tulleita suomalaisia, jotka olivat lähteneet mukaan Mustasaaressa asuneen Printzin ehdotuksesta.


title: Värmlanti

text:
Värmlanti on ollut suurten muuttovirtausten maakunta. Jo 1600-luvulla sinne muutti runsaasti suomalaisia, jotka asuttivat alueen suomalaismetsät. Suomen kieli säilyi alueella jopa 1900-luvun puoleen väliin saakka. Vielä 1950-luvulla Värmlantiin muutti suomalaisia metsätöihin. Värmlannista lähti 1800-luvun lopulla siirtolaisia Amerikkaan ja rautatietyömaille ympäri Skandinaviaa.Värmlannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 310 914 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Uusi Ruotsi

text: Siirtokunnan loppuaikoina suomalaisten ja Värmlannin metsäsuomalaisten osuus kasvoi uudelleen. Kun "Mercurius"-alus purjehti Delawareen talvella 1655–1656, sen 106 matkustajasta 92 oli mainittu suomalaisiksi. Retkeä johtanut Johan Papegoja ei osannut suomea, vaan joutui palkkaamaan tulkin. Aluksen lähtiessä Ruotsista jäi satamaan yli sata siirtolaista, jotka olivat turhaan ehtineet myydä talonsa ja kaiken omaisuutensa puolihintaan.


title: Savusauna

text: Oulun eteläpuolen turpassaunat* ovat poikkeava erikoisuus Pohjois-Suomen savusaunojen joukossa. Myös Ruijan kveeneillä on ollut turpeesta tai ajopuusta tehtyjä savusaunoja. Värmlannin suomalaisalue oli toinen Suomesta alkunsa saanut mutta paikallisia vaikutteita käyttänyt saunarakennusalue. Delawaressa Värmlannin suomalaisia paljon sisältänyt ruotsalaissiirtokunta rakensi savusaunan vuonna 1654 paikalliselle kuvernöörille. Yhden erikoisen savusaunatyypin muodostavat vuosien 1939 ja 1944 välisenä aikana rakennetut ns. sotasaunat, joista melkoinen osa oli maahan kaivettuja korsusaunoja.


title: Ruotsinsuomalaiset

text: Ruotsin alueella on jo esihistoriallisella ajalla asunut suomalais-ugrilaista kieltä puhuvia väestöryhmiä, kuten saamelaisten esivanhempia. Tukholman kaupunki houkutteli keskiajalla siirtolaisia Suomesta sekä ruotsin- että suomenkielisiltä alueilta. Tukholmassa oli 1600-luvun lopulla noin 30 000 asukasta, joista lähes 3 000 oli suomalaisia. Suomalaisia toimi 1600-luvun Tukholmassa erityisen runsaasti kirvesmiehinä, nuottakalastajina sekä esimerkiksi viinin- ja raudankantajien ammattikunnissa ja palvelusväkenä, piikoina ja renkeinä. Ammattikuntarakenne ryhmitti merkittävän osan Tukholman suomalaisasutuksesta Södermalmille.


title: Vienan Karjala

text: Vienan Karjalassa, niin kuin muuallakin Koillis-Euroopassa on asunut jo vuosituhansia suomalais-ugrilaisia kansoja, jotka olivat nykyisten karjalaisten ja suomalaisten esi-isiä. Vienankarjalaiset ovat suomalaisten lähin sukulaiskansa, mikä onkin tehnyt yhteyksien pitämisen rajan yli helpoksi. Suomen kieli ja Vienassa puhuttava karjalan kielen murre ovat lähellä toisiaan, mikä näkyy esimerkiksi Vienan paikannimistössä. Tämä helpotti esimerkiksi Vienasta Suomeen suuntautuvaa laukkukauppaa vuosisatojen varrella.


title: Savolaisten asutusliike

text: Vuonna 1638 perustettiin Uuden Ruotsin siirtokunta Eteläjoen (nyk. Delawarejoki) varrelle. Siirtokuntaan muutti satoja suomalaisia, etenkin Värmlannin kaskiviljelijöitä. Siirtokuntalaiset olivat nykyisen Philadelphian seudun ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat.


title: Ulkosuomalainen

text: Ulkosuomalainen on vakituisesti Suomen ulkopuolella asuva suomalainen, joka on joko Suomen kansalainen tai suomalaista syntyperää. Ulkosuomalaisia oli vuonna 2010 vajaat 800 000, joista ensimmäisen polven ulkosuomalaisia noin 280 000 ja toisen polven 500 000. Suurin osa heistä asui Ruotsissa (436 000) ja Yhdysvalloissa (104 000). Lisäksi Siirtolaisinstituutin tilastojen mukaan suomalaistaustaisia ihmisiä asui vuonna 2010 Saksassa 14 000, Espanjassa 12 000 ja Iso-Britanniassa noin 10 000. Suomen kansalaisia asui ulkomailla noin 250 000 vuonna 2013. Ulkosuomalainen on voinut muuttaa ulkomaille työn, opiskelun tai perheen vuoksi.


title: Metsäsuomalaiset

text: Vuosina 1596–1597 käyty nuijasota ja seuraavan vuosisadan alkuvuosiin ajoittunut nälänhätä saivat yhä useammat siirtolaiset siirtymään Ruotsin metsiin. Suomalaisasutus levisi noin sataanviiteenkymmeneen Keski-Skandinavian pitäjään (), lähinnä Värmlantiin, Taalainmaalle, Hälsinglandiin ja Södermanlandiin sekä sieltä Oslon itäpuolelle. Yksinomaan Värmlannissa suomalaiset levittäytyivät 40 pitäjään, Taalainmaalla 29:ään, Hälsinglandissa 16:een ja Södermanlandissa 12 pitäjään. Norjan puolelle suomalaisia siirtyi 150 kilometrin kaistalle rajaseudulle Oslosta pohjoiseen.


title: Amerikansuomalaiset

text: Merkittävä suomalaisyhteisö on Floridassa Lake Worthin seudulla, jossa asuu noin 30 000 amerikansuomalaista. Perinteisesti Keskilänsi ja Suurten Järvien alue ovat olleet amerikansuomalaisten tiheästi asuttamia seutuja. Michigan ja Minnesota ovat olleet merkittävimmät suomalaisten muuttoalueet.


title: Konstantínos Karamanlís

text: Karamanlís muodosti oman poliittisen puolueen, kansallisradikaalin unionin Ethnikí Rizospastikí Énosis (ERE) vuonna 1956. Kreikan kansantuote kasvoi 70 prosenttia Karamanlísin johdolla vuosina 1955–1962, ja hinnat pysyivät vakaina. Karamanlís ei myöntänyt kotiinpaluuoikeutta kreikkalaiselle, jotka olivat paenneet kommunistimaihin. Kreikan kommunistinen puolue oli kielletty. Uusi vasemmistopuolue, yhdistynyt demokraattinen vasemmisto Eniaía Demokratikí Aristerá (EDA) oli saanut toimintaoikeuden vuonna 1951. Karamanlísin oma puolue kansallisradikaalit voitti vaalit vuosina 1956, 1958 ja 1961. Karamanlís joutui eroamaan pääministerin virasta kesällä 1963. Syynä olivat erimielisyydet kuningashuoneen kanssa ja epäilyt epädemokraattisten keinojen käytöstä. Karamanlís käytti hyväkseen poliittista painostusta upseerikunnan ja TEA-ryhmien avulla ennen 1961 vaaleja.


title: Andréas Papandréou

text:
Papandréou palasi Kreikkaan juntan kaaduttua 1974. Hän perusti uuden radikaalin puolueen, Panhelleenisen sosialistiliikkeen (Πανελλήνιο Σοσιαλιστικό Κίνημα, ΠΑΣΟΚ, PASOK). Suurin osa entisistä PAK:in kannattajista ja monet diktatuurin vastaiset ryhmät liittyivät siihen. Vuoden 1974 vaaleissa PASOK keräsi 13,5 % äänistä, mutta 1977 jo 25 % ja Papandréouta tuli oppositiojohtaja. Vuoden 1981 vaaleissa PASOK sai murskavoiton ja Papandréousta tuli Kreikan ensimmäinen sosialistipääministeri.
Valtaanpääsynsä jälkeen hän toimi huomattavasti puheitaan maltillisemmin; Kreikka ei eronnut Natosta, eikä Yhdysvaltain joukkoja määrätty maasta. Kreikan jäsenyys Euroopan yhteisössä jatkui. Sisäpolitiikassa lähdettiin laajoihin, mutta kalliisiin uudistuksiin, kuten yleisen terveydenhuollon perustaminen ja laaja sosiaaliturva. Avioliittoa ja uskontoa koskevia lakeja uudistettiin vapaammiksi ja joitain valtion toimia keskitettiin.


title: Radikaali vasemmisto

text: Esimerkiksi Vasemmiston radikaaliryhmä ja Euroopan vasemmistopuolue ovat radikaaleja vasemmistolaisia puolueita. Kreikassa ja Espanjassa vastaavat puolueet ovat tulleet suurten puolueiden joukkoon sosialistipuolueiden tilalle, mikä näkyi Europarlamenttivaaleissa.


title: Marraskuun 17.

text: Järjestön perustaja oli matemaatikko ja trotskilaisen poika Aléxandros Giotópoulos. Giótopoulos kuului vasemmistolaiseen Kreikan sotilasjunttaa vastustaneeseen opiskelijaliikkeeseen. Terroristijärjestö nimettiin 17. marraskuuta 1973 tapahtuneen Ateenan kansallisen teknillisen korkeakoulun opiskelijoiden kansannousun mukaan. Kansannousu murskattiin panssarivaunuilla. Järjestön ideologiaksi otettiin marxismi ja nationalismi. Pääviholliseksi tuli Naton johtaja Yhdysvallat. Järjestö sai rahaa ryöstämällä pankkeja sekä mahdollisesti ulkomailla oleskelevilta saman aatteen kannattajilta.


title: To Potami

text: To Potami () on vuoden 2014 syksyllä Kreikassa perustettu Poliittiseen keskustaan kuuluva sosiaaliliberaalinen puolue. Puolueella on kaksi meppiä EU:ssa ja se voitti vuoden Kreikan parlamenttivaaleissa 17 paikkaa, kilpailtuaan kolmospaikasta tiukasti äärioikeiston kanssa. Puolueen puheenjohtaja on Stavros Theodorakis. Puolueen linjaan kuuluu EU-myönteisyys, humaani sosiaalipolitiikka ja antikorruptio. Vaikka puolueessa on monia sosiaalidemokraateiksi luokiteltavia henkilöitä, lukee Joki itsensä sentristiseksi puolueeksi. Puolue on saanut kannatustaan melko varmasti Uuden demokratian ja PASOK:in perinteisiltä kannattajilta.


title: Leikkauspolitiikan vastainen liike

text: Merkittävin leikkauspolitiikan vastaisen liikkeen myötä syntynyt puolue on keväällä 2014 perustettu espanjalainen Podemos. Vuoden 2014 eurovaaleissa saavutti lähes kahdeksan prosentin ääniosuuden ja viisi europarlamenttipaikkaa, jonka jälkeen gallupit ovat nostaneet Podemoksen jopa Espanjan suurimmaksi puolueeksi. Myös Kreikan tammikuussa 2015 järjestettyjen parlamenttivaalien voittajapuolueen Syrizan menestys perustui talouskurin vastustamiseen. Muista eurooppalaisista puolueista esimerkiksi Skotlannin kansallispuolue sekä irlantilainen Sinn Féin ovat asemoineet itsensä osaksi leikkauspolitiikan vastaista liikettä. Lähes kaikki talouskuria ja leikkauspolitiikkaa vastustavat puolueet ovat vasemmistolaisia, mutta joukossa on myös joitakin oikeistopopulistisia ryhmiä, kuten Italian Viiden tähden liike sekä Puolan Laki ja oikeus -puolue.


title: Syriza

text: Syriza eli Radikaalin vasemmiston liitto (, ΣΥΡΙΖΑ) on kreikkalainen vasemmistolainen puolue. Syriza perustettiin 2012, kun joukko pieniä vasemmistolaisia ryhmittymiä järjestäytyi Kreikan Vasemmistoliiton Synaspismoksen kanssa uudeksi puolueeksi. Syrizan johtaja on Aléxis Tsípras, joka oli myös Synaspismoksen johtaja. Syrizan enemmistö rakentuu Synaspismoksen pohjalta demokraattisten sosialistien, vasemmistovihreiden, vasemmistofeministien ja eurokommunistien varaan, mutta mukaan on liittynyt paljon PASOK-puolueeseen pettyneitä sosialidemokraatteja sekä iso joukko pienempiä, etenkin trotskilaisia ryhmiä.


title: Demokraattisten sosialistien liike

text: Demokraattisten sosialistien liike () on kreikkalainen sosialistipuolue, jonka PASOKista eronnut Georgios Papandreou perusti vuonna 2015. Puolue osallistui Kreikan parlamenttivaaleihin 25. tammikuuta 2015, mutta ei ylittänyt äänikynnystä 2,46 prosentin kannatuksellaan.


title: PASOK

text: Panhelleeninen sosialistinen liike eli PASOK (, "ΠΑ.ΣΟ.Κ.") on kreikkalainen sosiaalidemokraattinen ja keskusta-vasemmistolainen puolue. PASOK on ollut toinen Kreikan pääpuolueista oikeistolaisen Uuden demokratian ohella.


title: Kreikan parlamenttivaalit 2009

text:
Oppositiossa ollut sosiaalidemokraattinen PASOK voitti vaalit, kun se sai 160 paikkaa parlamenttiin. PASOKin johtaja Georgios Andreas Papandreu nousi vaalien jälkeen uudeksi pääministeriksi. Entisen pääministerin Kostas Karamanlisin Nea Dimokratia kärsi vaalitappion ja jäi vain 91 paikkaan. Lisäksi uuteen parlamenttiin nousi edustajia kommunistisesta puolueesta, oikeistolaisesta Laikos Orthodoksos Synagermos -puolueesta ja radikaalivasemmistolaisesta SYRIZAsta.
Seuraavien parlamenttivaalien ajankohta Kreikassa olisi ollut vasta vuonna 2011. Kostas Karamanlis ilmoitti kuitenkin syyskuussa 2009, että maassa järjestetään ennenaikaiset vaalit. Karamanlisin mukaan Kreikka tarvitsee uusia vaaleja, jotta poliittinen ilmapiiri voitaisiin puhdistaa maailmanlaajuisen taantuman iskettyä maahan. Hallituspuolueilla oli vain yhden paikan enemmistö parlamentissa, ja Karamanlisin tarkoituksena olisi saada kansalta tukea talouden uudistamiselle.


title: Alkoholijuomien käyttö

text: Suomessa mietojen alkoholijuomien (1,2–22 tilavuusprosenttia) hankkimisen edellytyksenä on vähintään 18 vuoden ikä. Väkeviä alkoholijuomia (yli 22 tilavuusprosenttia) myydään Alkossa vain 20 vuotta täyttäneille.. Alkoholia ei saa myydä myöskään selvästi päihtyneelle tai häiritsevästi käyttäytyvälle. Laki kieltää alkoholijuomien hallussapidon alle 18-vuotiailta ja väkevän alkoholijuoman hallussapidon alle 20-vuotiailta. Alkoholijuomien välittäminen ja luovuttaminen alle 18-vuotiaille on rikos, samoin väkevien alkoholijuomien välittäminen ja luovuttaminen alle 20-vuotiaille. Sen sijaan alkoholijuomien tarjoaminen alaikäiselle on rangaistavaa, mikäli tämä siitä juopuu, ja tarjoamista voidaan alaikäisen ikä, kypsyysaste ja muut olosuhteet huomioon ottaen kokonaisuudessaan pitää moitittavana.


title: Alko

text: Vuoden 2018 alkoholilain uudistuksessa elintarvikeliikkeissä myytävän alkoholin sallittu prosenttiraja nostettiin 4,7 %:sta 5,5 %:n ja samalla poistui myös valmistustaparajoite, jossa alkoholin tuli olla valmistettu käymisteitse. Helsingin Sanomien toukokuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa 1024:stä vastaajasta 60 prosenttia sallisi yli 5,5-prosenttisten juomien vähittäismyynnin myös muualla kuin Alkossa. Kielteisesti suhtautui 34 prosenttia. Kysymyksessä ei eritelty, haluttaisiinko ruokakauppoihin vain viinit vai myös väkevät viinat. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tammikuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa noin tuhannesta vastaajasta 50 prosenttia hyväksyisi viinien myynnin ruokakaupoissa ja 85 prosenttia vastaajista pitäisi väkevät alkoholijuomat Alkossa. 60 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä että Alkon monopoli on hyvä tapa rajoittaa alkoholihaittoja. Sittemmin Alkon monopolin purkamista on ehdotettu sekä Kokoomuksen poliitikkojen että kahden tutkijan taholta.


title: Alkoholilainsäädäntö maittain

text: Useimmissa maissa on säädetty laissa alkoholijuomien ostamisen alaikäraja. Monissa maissa ikäraja koskee ostamisen lisäksi myös alkoholin nauttimista, hallussapitoa ja välittämistä. Ikäraja on alhaisin Etiopiassa (15 vuotta) ja korkein tietyissä osissa Intiaa (25 vuotta). Yleisin ikäraja maailmalla on 18 vuotta, mutta Yhdysvalloissa ikäraja on 21 vuotta. Eräissä maissa on säädetty kaksi eri alkoholijuomien ikärajaa, kuten Suomessa, jossa mietojen juomien ikäraja on 18 ja väkevien 20 (tosin Suomessa saa ravintolassa anniskella laillisesti kaikkia alkoholijuomia 18-vuotiaalle). Joissakin maissa on edelleen voimassa kieltolaki, kuten eräissä muslimienemmistöisissä maissa ja tietyissä osissa Intiaa. Alkoholilainsäädännössä säädetään usein myös muustakin kuin ikärajoista, esimerkiksi alkoholijuomien mainonnasta, myyntiajoista ja maahantuonnista.


title: Alkoholijuoma

text: Alkoholijuoma eli väkijuoma on etanolia sisältävä juoma. Alkoholijuomien etanoli toimii päihteenä, jolla on keskushermostoa lamaava vaikutus. Alkoholijuomien sisältämä etanoli luokitellaan depressantiksi. Alkoholijuomat jaetaan yleisesti mietoihin alkoholijuomiin ja väkeviin alkoholijuomiin, jotka on tuotettu tislaamalla. Miedot alkoholijuomat tuotetaan yleensä luonnollisella käymismenetelmällä, johon tarvitaan sokeria ja hiivaa.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Helsingin Sanomien toukokuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa 1024:stä vastaajasta 60 prosenttia sallisi yli 5,5-prosenttisten juomien vähittäismyynnin myös muualla kuin Alkossa. Kielteisesti suhtautui 34 prosenttia. Kysymyksessä ei eritelty, haluttaisiinko ruokakauppoihin vain viinit vai myös väkevät viinat. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tammikuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa noin tuhannesta vastaajasta 50 prosenttia hyväksyisi viinien myynnin ruokakaupoissa ja 85 prosenttia vastaajista pitäisi väkevät alkoholijuomat Alkossa. 60 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä että Alkon monopoli on hyvä tapa rajoittaa alkoholihaittoja.


title: Päihdepolitiikka

text: Kontrolloidun saatavuuden mallissa on lainsäädännöllä asetettu eriasteisia velvoitteita päihteiden myyjälle. Myynti voi olla luvanvaraista ja myynnille voidaan asettaa erilaisia rajoitteita, kuten ikärajoja. Esimerkiksi tupakan ja mietojen alkoholijuomien myynti on sallittu vain yli 18-vuotiaille. Alkoholin anniskelupaikkojen, kuten baarien ja ravintoloiden tulee täyttää lain määräämät kriteerit voidakseen anoa anniskeluoikeuksia ja myydä alkoholijuomia.


title: The Economics of Prohibition

text: Thorntonin mukaan esimerkiksi Yhdysvalloissa alkoholin kieltolain aikana pimeillä markkinoilla myytyjen juomien keskimääräinen alkoholipitoisuus kaksin- tai kolminkertaistui ja mietojen alkoholijuomien myynti laski. Suuri osa pimeillä markkinoilla myydystä alkoholista sisälsi myrkyllistä metanolia. Alkoholin kohtuukäyttö väheni, sillä juomien alkoholiprosenttia oli vaikea arvioida. Thorntonin mielestä on todennäköistä, että esimerkiksi kannabiksen ja oopiumin kielto on ainoastaan lisännyt näiden huumeiden kulutusta.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomessa oli vuosina 1919–1932 voimassa kieltolaki. Alkoholin ostaminen oli jatkosodan lopulta 1970-luvun alkuun säännösteltyä, ja sitä valvottiin henkilökohtaisten viinakorttien avulla. Suuriin kertaostoksiin esimerkiksi juhlien tarjoilua varten oli anottava poikkeuslupa. Kieltolain loppumisen jälkeen myös alkoholin anniskelua ravintoloissa ohjattiin tiukoin säännöin. Raittiusliike oli perinteisesti pitänyt mietoja alkoholijuomia, etenkin olutta, erityisen vaarallisina, mutta 1950-luvun lopusta alkaen Alko ryhtyi uusien tutkimustulosten ja hyvin sujuneiden kokeilujen rohkaisemana kampanjoimaan mietojen juomien puolesta. Alko alkoi tiedottaa tuotteistaan asiakkaille myymälöissä, ja ravintoloiden sääntelyä helpotettiin asteittain. Kuitenkin vielä 1980-luvun alussa pidettiin epäsopivana esimerkiksi julkaista viiniarvosteluja lehdissä, ja vasta vuosikymmenen lopulla hyväksyttiin ajatus, ettei ravintoloiden toimintaa tarvitse ohjata enempää kuin on välttämätöntä väärinkäytösten estämiseksi.


title: Kieltolaki (Suomi)

text: Pitkällisen keskustelun jälkeen kieltolaki päätettiin kumota. Joulukuun 29.–30. päivänä vuonna 1931 pidetyssä kansanäänestyksessä yli 70 prosenttia äänestäneistä äänesti lain kumoamisen puolesta. Alkoholijuomien täyskiellon jatkamista kannatti 28 prosenttia äänestäneistä ja noin kaksi prosenttia äänesti kolmatta vaihtoehtoa, jonka mukaan miedot alkoholijuomat olisi vapautettu. Eduskunta hyväksyi 25. tammikuuta 1932 uuden väkijuomalain (45/1932), jossa säädettiin alkoholin myyntimonopolin keskittämisestä valtiolle. Laki vahvistettiin 9. helmikuuta ja se tuli voimaan 5. huhtikuuta 1932. Lain mukaan alkoholijuomien vähittäismyynnin yksinoikeus on ollut valtion omistamalla Oy Alkoholiliike Ab:lla. Tapahtumasta on jäänyt mieliin numerosarja 543210, joka tarkoittaa päivämäärää 5.4.1932 ja kellonaikaa 10, sillä ensimmäiset Alkoholiliikkeen myymälät avattiin tuolloin, lain voimaantulopäivänä klo 10.


title: Ravintola

text: Alkoholijuomaa saa lain mukaan anniskella asiakkaille (vuoden 2018 maaliskuuhun saakka) vain yhden annoksen kerrallaan, paitsi ruokailun yhteydessä, sekä seurueelle pulloittain tai myyntipakkauksittain. Alkoholijuomien anniskelu alle 18-vuotiaalle tai päihtyneelle on kielletty. Alaikäisten oleskelua anniskeluravintolassa laki ei kiellä, mutta anniskeluravintola saa vapaasti asettaa ikärajan sinne pääsyyn. Päihtynyttä ei saa päästää anniskelupaikkaan. Omien alkoholijuomien nauttiminen anniskelupaikassa on kielletty, samoin anniskellun alkoholijuoman vieminen pois anniskelualueelta (vuoden 2018 maaliskuuhun saakka). Anniskelupaikassa tulee aina olla riittävä valikoima mietoja alkoholijuomia sekä kohtuuhintaisia alkoholittomia juomia.


title: Venäjän kerrostalopommit

text: Venäjän kerrostalopommit olivat sarja pommeja, jotka räjähtivät pääasiassa kerrostaloissa elo–syyskuussa vuonna 1999 Venäjällä. Räjähdykset tappoivat noin 300 ihmistä ja haavoittivat noin tuhatta. Kaksi pommia räjähti Moskovassa, ja lisäksi yksittäiset pommit Buinakskissa ja Volgodonskissa. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskujen takana olivat tšetšeenit. Tšetšenian hallitus ei virallisesti myöntänyt osuuttaan iskuihin. Ainakin yhden puhelinsoiton ja muun muassa sissipäällikkö Šamil Basajevin mukaan tšetšeenit ja muut muslimiterroristit tekivät iskut.


title: Venäjän kerrostalopommit

text: 8. syyskuuta 1999 kello 23.59.58 Kaakkois-Moskovassa Petšatnikin kaupunginosassa räjähti 300–400 kilogrammaa heksogeenipohjaista räjähdettä eräässä kerrostalossa Ulitsa Gurjanova -kadulla. Räjähdys tuhosi talosta yhdeksän kerrosta ja 108 asuntoa, ja sen seurauksena 95 ihmistä kuoli ja 150 haavoittui. Venäläiseen uutistoimistoon tulleen soiton mukaan pommi oli vastaus Tšetšenian ja Dagestanin kylien pommitukselle.


title: Venäjän kerrostalopommit

text: Lännessä ja Venäjällä on esitetty vaihtoehtoinen salaliittoteoria kerrostalopommien tekijöistä. Sen mukaan Venäjän turvallisuuspalvelu FSB räjäytti pommit itse, koska halusi vierittää syyn niistä tšetšeenien niskoille. Tällöin olisi saatu syy toisen Tšetšenian sodan aloittamiselle ja Venäjää uhkaava hajoaminen estettyä. Salaliittoteoria esitetään suomeksi FSB-virkailija Aleksandr Litvinenkon ja historioitsija Juri Felštinskin kirjoittamassa kirjassa "Venäjä kuilun partaalla – turvallisuuspalvelut demokratian uhkana". Kirjan alkuperäisen painoksen kustansi Venäjältä paennut suurliikemies Boris Berezovski. Venäjän viranomaisten mielestä kirja on tyypillistä Berezovskin propagandakoneiston tuottamaa loanheittoa. Monia terrori-iskun tekijöinä pidettyjä on tuomittu tai surmattu Tšetšenian sodassa.


title: Venäjän kerrostalopommit

text:
Moskovan toinen pommi-isku tapahtui 13. syyskuuta, edellisten pommi-iskujen uhrien hautajaispäivänä. Silloin räjähti suuri pommi
Moskovassa Kashirskojen valtatien varressa kello viisi aamulla. Kahdeksan kerrosta meni maan tasalle, kaduille lensi sirpaleita ja betonia jopa satojen metrien päähän. 118 ihmistä kuoli ja 200 haavoittui. Venäjän presidentti määräsi näihin aikoihin sodan ”laittomia sotilasosastoja” vastaan Tšetšeniassa, vaikka ei ollut suoria todisteita tšetšeenejä vastaan. Salainen palvelu syytti iskusta TV:ssä islamilaisterroristi Mukhit Laipanovia, joka oli kuollut auto-onnettomuudessa samana vuonna.


Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat ovat salaliittoteorioita syyskuussa 1999 Moskovassa ja kahdessa muussa kaupungissa räjähtäneistä kerrostalopommeista, jotka surmasivat 300 ihmistä. Virallisen näkemyksen mukaan syylliset olivat tšetšeenit. Elokuun alussa hyökkäsi tšetšeenijoukko Dagestaniin, mihin Venäjä vastasi omilla toimillaan. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskut olivat vastaus Venäjän toimiin Dagestanissa.


title: Valko-Venäjä

text: Tšernobylin ydinvoimalan 4-reaktorin räjähtäminen Neuvostoliitossa vuonna 1986 aiheutti ydinlaskeuman. Suurimmat pitoisuudet radioaktiivista laskeumaa saatiin Tšernobylin lähialueilla Ukrainassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä. Saastuneilla alueilla (joiksi katsottiin esimerkiksi alueet, jotka saivat cesiumlaskeumaa yli 37 kBq/m²) asui noin 5 miljoonaa ihmistä. Vertailun vuoksi: Suomessakin noin 20 kuntaa (esimerkiksi Tampere ympäristöineen) kuului näin määriteltyyn lievästi radioaktiivisesti saastuneiden alueiden joukkoon. Säteilyn seurauksena arvioidaan kuolevan laskennallisesti yhteensä 3 000 ihmistä onnettomuuden jälkeisenä 80 vuoden aikana, mistä noin kolmannes Valko-Venäjällä. Suurta piikkiä syöpätilastoissa ei odoteta. Kansanterveydellisesti katastrofin epäsuorat psykososiaaliset vaikutukset ovat olleet vakavampia kuin syöpäriskin laskennallinen kohoaminen. Radioaktiivisuuden heikentyessä rajoitusalueiden laajuutta vähitellen jo pienennetty ja haittakorvauksia saavien määrää vähennetty.


title: Venäjän kerrostalopommit

text:
Venäjän joukot olivat alkaneet luoda turvallisuusvyöhykettä Dagestaniin elokuun alussa. Tšetšeenisissien vastahyökkäys Dagestaniin tapahtui 7. lokakuuta. Sissit tekivät siellä hyökkäyksiä ja räjäyttivät pommeja. Venäjä vastasi omalla operaatiollaan elokuun lopulla, ja kapinalliset vetäytyivät Tšetšeniaan syyskuun loppupuolella. Jo syyskuussa venäläiset sotilaskoneet hyökkäsivät Tšetšenian pääkaupungin Groznyin ympäristössä oleviin kohteisiin. Tämä ja kerrostalopommit ajoivat Tšetšenian sotaan Venäjän kanssa. Venäjä julisti sodan 1. lokakuuta, ja maavoimat alkoivat edetä alueelle lokakuun loppupuolella.
Lännessä ja Venäjälläkin melko suositun teorian mukaan turvallisuuspalvelu FSB itse räjäytti tai räjäytytti pommit.
Terroriteot pantiin sitten tšetšeeni- ja muiden muslimiterroristien syyksi. Näin saatiin tekosyy Tšetšenian sodan aloittamiselle. Kun KGB-taustainen pääministeri Vladimir Putin esiintyi kovin sanoin televisiossa terroristeja vastaan, hänestä tuli kansan silmissä tiukka terroristeja tuhoava sankari. Tämän maineen turvin Putin voitti presidentinvaalit. FSB sai miehensä Venäjän johtoon häikäilemättömästi juonitellen. Korruptiosyytteitä vastaan pyristelevä presidentti Boris Jeltsin saatiin pelastettua. Tämän mukaan terrori-iskujen perimmäinen motiivi olisi ollut Venäjän hajoamisen estäminen. Ainakin osa iskujen tekijöistä saattoi olla FSB:hen kytköksissä olevia rikollisia. Teoriaa näyttäisi tukevan se, että Rjazanissa nähtiin nuorten venäläisten näköisten ihmisten asentavan pommia kellariin. Räjäytys pystyttiin estämään, mutta miliisi ei ehtinyt saada asentajia kiinni. Räjäytyksiä ei enää tämän jälkeen sattunut.
Tapausta esitettiin muutaman päivän ajan TV:ssä epäonnistuneena terrori-iskuna, kunnes FSB:n johtaja Nikolai Patrušev sanoi sen olleen harjoitus. Lisäksi Venäjä aloitti Tšetšenian vastaisen hyökkäyksen valmistelun jo keväällä 1999.


title: Venäjän kerrostalopommit

text: Räjähdysaine oli valmistettu Urus-Martanissa lannoitetehtaassa. Räjähde lastattiin kuorma-autoon, josta eri ryhmät ottivat räjähdeosansa ja kuljettivat sen kohteisiin. Monet iskuissa avustaneet eivät olleet syntyperäisiä tšetšeenejä. Monia kerrostaloiskuihin syyllisiksi epäiltyjä on tapettu Tšetšenian sodassa, tai vangittu pitkäksi aikaa. Monet länsimaisetkin asiantuntijat uskovat, että Khattabin wahhabiittiryhmä oli Venäjän kerrostaloiskujen takana.


title: Aleksandr Litvinenko

text: Litvinenko on väittänyt kirjassa "Blowing up Russia: Terror from Within", (kirjoittanut yhdessä historioitsija Juri Feltšinskin kanssa) että vuonna 1999 tapahtuneet yli 300 henkeä vaatineet kerrostalojen räjäytykset Venäjällä olivat todellisuudessa FSB:n järjestämiä. Venäjä perusteli räjäytyksillä oikeuttaan uuteen hyökkäykseen Tšetšeniaan. Kirjassa väitetään myös, että Venäjän salainen palvelu järjesti lukuisia salamurhia ja sieppauksia. Teoksen "Blowing up Russia" julkaisi suomeksi helmikuussa 2007 Tammi nimellä "Venäjä kuilun partaalla – turvallisuuspalvelut demokratian uhkana".


title: Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat

text: Outoa oli myös se, että viranomaiset etsivät joidenkin pidätettyjen tšetšeenien käsistä ensin heksogeenia ja sitten julistivat, että Moskovan pommeihin oli käytetty ammoniumnitraattia, johon oli sekoitettu pieniä määriä heksogeenia ja trotyyliä. Myöhemmin viranomaiset sanoivat, että Rjazanin säkeissä oli sokeria, johon oli imeytetty pieni määrä heksogeenia, että saadaan realistinen kuva. Joidenkin tietojen mukaan armeija olisi räjäyttänyt "sokerin" harjoitusalueella. Omituinen yhteensattuma oli se, että tšetšeenien tekemiksi väitetyt pommi-iskut loppuivat Rjazanin tapaukseen kestettyään 10 päivää. Toinen Tšetšenian sota alkoi 29. syyskuuta 1999, seuraavana päivänä säkkien löytymisen jälkeen. Mutta myöhemmin syksyllä FSB teki monia muita pommiharjoituksia.


title: Niklas Bäckström

text: Niklas Oskar Bäckström (s. 13. helmikuuta 1978 Helsinki) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa SM-liigassa pelaavaa Tapparaa. Bäckström on palkittu NHL-urallaan William M. Jennings Trophylla sekä Roger Crozier Saving Grace Awardilla vuonna 2007. Hän on myös Minnesota Wildin seurahistorian menestyksekkäin maalivahti pitäen hallussaan kolmea Wildin seuraennätystä.


title: Niklas Bäckström

text: Bäckström on edustanut Suomea neljästi MM-kilpailuissa (2005, 2006, 2008 ja 2016) ja kahdesti olympialaisissa. Lisäksi Bäckström oli mukana vuonna 1998 nuorten MM-kultaa voittaneessa joukkueessa, yhdessä useiden muiden tulevien NHL-pelaajien kuten mm. Niklas Hagmanin kanssa. Bäckströmiä on kysytty myös vuoden 2009, 2010, 2011 ja 2012 MM-kisoihin, joista hän on joutunut kieltäytymään, useimmiten loukkaantumisten vuoksi. Bäckström valittiin myös Suomen alustavaan olympiakokoonpanoon vuoden 2014 talviolympialaisiin.


title: Niklas Bäckström

text: Bäckström kertoi Ylen haastattelussa kiinnostuneensa jääkiekosta nuorena oltuaan isänsä kanssa useasti katsomassa Helsingin IFK:n SM-sarjaotteluja. Bäckströmin mukaan myös hänen sukutaustallaan oli vaikutusta, sillä sekä hänen isänsä että isoisänsä olivat entisiä jääkiekkomaalivahteja, ja isoisä Tor Bäckström pelasi myös Suomen jääkiekkomaajoukkueessa. Bäckström aloitti jääkiekon varhain, ja halusi alusta lähtien olla maalivahti. Bäckström on kertonut harrastaneensa nuorempana myös jalkapalloa, mutta sanoi jääkiekon olleen hänelle alusta lähtien ykköslaji ja se, mitä hän tulevaisuudessa haluaa tehdä.


title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 1997–1998 Bäckström pelasi IFK:n A-nuorissa 14 A-nuorten SM-sarjaottelua, mutta sai myös tällä kaudella kokemusta aikuisten peleistä, kun hänet lainattiin loppukaudeksi I-divisoonajoukkue Kokkolan Hermekseen. Hermeksessä Bäckström pelasi yhdeksän ottelua torjuntaprosentilla 91,2, ja lainapesti sujui selvästi paremmin kuin Pitäjänmäen Tarmossa. Alkukaudesta Bäckström oli myös IFK:n SM-liigajoukkueen varamaalivahtina muutamissa otteluissa, muttei pelannut niissä lainkaan.


title: Nils Bäckström

text: Nils Bäckström (s. 29. kesäkuuta 1986 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue AIK IF:ssä. Hän on pelityyliltään all-round -puolustaja, jolla ei ole erityisiä vahvuuksia eikä heikkouksia. Bäckström on kohtalaisen hyvä liikkumaan ja pitämään kiekkoa, mutta hän ei tee kovin paljon tehopisteitä, eikä Bäckströmin laukaus ole kovin hyvä.


title: Nicklas Bäckström

text: Bäckströmin isä Anders Bäckström on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi koko kymmenen kautta kestäneen uransa Brynäsissä. Myös hänen vanhempi veljensä Kristoffer Bäckström on jääkiekkoilija. Bäckströmin äiti Catrin Bäckström on syntynyt Suomessa ja pelannut käsipalloa Ruotsissa ja Suomessa.


title: Niklas Bäckström

text: Kanadan MM-kilpailuissa vuonna 2008 Bäckström oli Suomen ykkösmaalivahti, Minnesota Wildin pudottua ensimmäisellä pudotuspelikierroksella ja Bäckströmin vapauduttua maajoukkueen käyttöön. Bäckström pelasi kisoissa loistavasti, ja torjui Leijonien maaleilla kaikissa Suomen otteluissa, lukuun ottamatta alkusarjan ottelua Norjaa vastaan, matkalla MM-välieriin. Välierissä supertähtiä täynnä ollut Venäjä kuitenkin ohitti Bäckströmin neljästi, ja eteni MM-finaaliin 4–0 voittonumeroin. Suomi kohtasi pronssiottelussa Ruotsin. Ruotsi hallitsi ottelua, mutta Bäckström torjui kaikki 37 laukausta ja oli voiton takuumies, Leijonien varmistaessa MM-pronssin 4–0 voitolla. Bäckström palkittiin kisoissa Suomen toiseksi parhaana pelaajana, hyökkääjä Antti Pihlströmin jälkeen. Bäckström pelasi Suomen maalilla turnauksessa kahdeksan ottelua, torjuntaprosentilla 92,2% ja maalikeskiarvolla 2,11.


title: Niklas Bäckström

text: Bäckström siirtyi kaudeksi 2006–2007 NHL:ään Minnesota Wildin joukkueeseen, vaikka hänellä oli vielä sopimus Kärppien kanssa kesken. Hän siirtyi NHL:ään varaamattomana ja varsin kokeneena pelaajana. Bäckström sai välittömästi paikan Wildin NHL-joukkueesta. Ennakkoasetelmissa hän oli seuran kakkosmaalivahti, Manny Fernandezin takana. Bäckström pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 6. lokakuuta 2006 torjuessaan Wildille 6–5 voiton Nashville Predatorsista. Tämä oli samalla hänen uransa ensimmäinen NHL-voitto.


title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 1999–2000 Bäckström pelasi IFK:n SM-liigajoukkueessa vain neljä ottelua, joissa torjuntaprosentti oli heikko 78,5%. Bäckström pelasi huonosti ja peliaika oli vähäistä, joten IFK lainasi Bäckströmin I-divisioonaan, Forssan Palloseuraan. Forssassa Bäckström pelasi 22 runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 92,8% ja auttoi FoPan pudotuspeleihin, joissa hän pelasi kolme ottelua. Kauden jälkeen Bäckström jätti kasvattajaseuransa IFK:n.


title: Niklas Bäckström

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueen riveissä Bäckström on pelannut useammat arvokisat. Olympiakisoista Bäckström on saavuttanut hopeamitalin vuonna 2006 ja pronssimitalin vuonna 2010. Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut ovat puolestaan tuottaneet Bäckströmille yhden hopeamitalin vuonna 2016 ja kaksi pronssimitalia vuosilta 2006 ja 2008. Lisäksi Bäckström pelasi Leijonien maalilla myös vuoden 2005 MM-kilpailuissa, joissa Suomi jäi seitsemänneksi. Hän on myös voittanut kultaa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1998. Bäckström on edustanut Suomea yhteensä 62 A-maaottelussa, 13 nuorten maaottelussa ja 9 poikien maaottelussa.


title: Ernest Shackleton

text: Shackleton syntyi Irlannissa ja hänen isänsä oli lääkäri. Hän asui lapsena vähän aikaa Dublinissa ennen kuin hänen vanhempansa muuttivat pysyvästi Englantiin. Perheeseen kuului kaksi poikaa ja kahdeksan tytärtä. Shackleton kävi koulun Dulwich Collegen sisäoppilaitoksessa. Ernest lähti 16-vuotiaana brittiläisen kauppalaivan palvelukseen. Hän toimi muun muassa laivan perämiehenä ja luutnanttina. Shackleton avioitui Emily Dormannin kanssa 1904.


title: Ernest Shackleton

text: Sir Ernest Henry Shackleton CVO,OBE (15. helmikuuta 1874 Kilkea, Irlanti – 5. tammikuuta 1922 Etelä-Georgia) oli brittiläinen tutkimusmatkailija. Shackleton tunnetaan parhaiten "Endurance"-laivalla 1914–1916 tekemästään tutkimusretkestä Etelämantereelle.


title: Ernest Rutherford

text: Ernest syntyi Spring Grovessa Uudessa-Seelannissa 30. elokuuta 1871. Ernestin isä, James Rutherford, ja äiti, Martha Thompson, olivat molemmat muuttaneet 1800-luvun puolivälissä vanhempiensa kanssa Uuteen Seelantiin, isä James 4-vuotiaana Skotlannista ja äiti Martha 13-vuotiaana Englannista. Ernest syntyi keskiluokkaiseen perheeseen. Eri lähteiden mukaan hänen isänsä toimi elämänsä aikana maanviljelijänä ja pellavamyllärinä sekä piti omaa sahaa, jossa nuori Ernest myös paljon työskenteli. Ernestin ympärillä pyörikin ahkeria työläisiä joilla oli hyvät tekniset taidot. Lisäksi hänen isänsä korjasi ja huolsi erilaisten myllyjen koneita ja osia. Hänen äitinsä oli opettaja, joka opetti itse kaikki lapsensa lukemaan ja kirjoittamaan. Lapsia Rutherfordin perheeseen syntyi 12, viisi tyttöä ja seitsemän poikaa. Ernest oli neljäs lapsi ja toiseksi vanhin poika. Ernestin veljistä kolme kuoli jo lapsina, yksi syntyessään ja kaksi hukkui surullisesti yhteisellä perheretkellä. Tämä johti Ernestin äidin masentumiseen, josta hän ei elämänsä aikaan koskaan toipunut.


title: Ernest Shackleton

text: Retkikunnan ryhmä, jonka tehtävänä oli ollut asettaa varastoja Rossinmeren puolelle Aurora laivalla, oli joutunut myös pulaan. Shackleton palasi takaisin Etelämantereelle kokoamaan retkikuntansa viimeiset rippeet. Englantiin hän palasi lopulta toukokuussa 1917. Tämän jälkeen Shackleton teki nopeatempoisen luentomatkan Yhdysvaltoihin. Palattuaan Englantiin keskelle ensimmäistä maailmansotaa Shackleton haki vapaaehtoisena armeijaan, koska hän ymmärsi palveluksen olevan ehto tulevien yritysten rahoittamiseksi. Hallitus ymmärsi hänen julkisuusarvonsa ja lähetti hänet Etelä-Amerikkaan houkuttelemaan Argentiinaa ja Chileä mukaan sotaan ympärysvaltojen puolelle. Shackleton lähti Buenos Airesiin lokakuussa 1917 ja palasi takaisin Englantiin huhtikuussa 1918. Hän yritti edelleen päästä asepalvelukseen, mutta lopulta hän päätyi Huippuvuorten kautta Murmanskiin, jossa hänen tehtävänään oli "arktisesta kuljetuksesta vastaava miehistöupseeri".


title: Ernest Shackleton

text: Shackleton lähti lokakuun 29. päivänä 1908 Kap Roydsin tukikohdasta Great Ice Barrierin jäätiköltä neljän ponin ja kolmen miehen kanssa (Frank Wild, tohtori Eric Marshall ja luutnantti Jameson Adams). Ponit osoittautuivat virheratkaisuksi; matkan edistyessä ne ammuttiin yksi kerrallaan niiden voimien loppuessa, paitsi viimeinen, Socks: se putosi joulukuun alussa jäähalkeamaan. Retkikunta saavutti kuitenkin 88. leveysasteen ja 23' minuuttia ja pääsivät vain 160 kilometrin päähän etelänavasta, mutta heidän täytyi kääntyä takaisin muonavarojen loppumisvaaran vuoksi. Englantiin palaamisen jälkeen Shackleton sai aatelisarvon ja hänestä tuli kansallissankari.


title: Ernest Shackleton

text: Vuonna 1920 Shackleton ilmoitti haluavansa takaisin antarktisille seuduille. Hänen tavoitteenaan oli Etelämantereen ympäripurjehdus Quest-laivalla. Matkaan lähdettiin Lontoosta syyskuussa 1921. Shackletonin terveys alkoi horjua ja Riossa hän sai sydänkohtauksen, mutta kieltäytyi tutkimuksista ja matka jatkui etelään. Laiva saapui Etelä-Georgian saarelle 4. tammikuuta 1922. Shackleton sai sydänkohtauksen ja kuoli 5. tammikuuta kello 2.50 Questillä, joka oli ankkurissa saarella. Tutkimusmatkailijan ruumis haudattiin omaisten toivomuksesta Etelä-Georgian Grytvikeniin. Hänen viimeiset sanansa olivat: "Sinä haluat minun aina luopuvan jostakin. Mistä toivot minun nyt luopuvan?"


title: Ernest Shackleton

text: Shackleton liittyi Robert Falcon Scottin retkikuntaan elokuussa 1901. Matka tehtiin Discovery-laivalla McMurdonsalmeen Etelämantereelle. Tavoitteena oli päästä etelänavalle. Scott, Shackleton ja tohtori Edward Wilson lähtivät matkaan yhdeksällätoista rekikoiralla ja viidellä reellä. Retkikunta saavutti 82. leveysasteen ja 17' minuuttia. Shackleton kärsi matkalla keripukista ja häntä oli kuljetettava reellä.


title: Ernest Shackleton

text: Shackleton lähti Antarktiksen ylitysretkelle Endurance-laivalla 8. elokuuta 1914. Etelä-Georgian saarelta retkikunta lähti eteenpäin 5. joulukuuta. Laiva juuttui jäähän 18. tammikuuta 1915 ja haaksirikkoutui 27. lokakuuta, jolloin retkikunta siirtyi jään päälle. Jäiden rikkoontuessa 9. huhtikuuta 1916 retkikunta siirtyi pelastusveneisiin ja onnistui pääsemään pienelle Elefanttisaarelle Etelämantereen pohjoisosaan 15. huhtikuuta. Kuusi miestä mukaan lukien Shackleton lähti 24. huhtikuuta 1287 kilometrin mittaiselle avunhakumatkalle Etelä-Georgian saarelle pienellä James Caird -nimisellä pelastusveneellä. Saarelle päästiin 10. toukokuuta, mutta tämän jälkeen saari piti vielä ylittää, jotta päästiin sen itärannan valaanpyyntiasemalle, jonne Shackleton saapui 20. toukokuuta. Tämän jälkeen Shackleton pyrki pelastamaan Elefanttisaarelle jääneen miehistönsä, mutta yritykset epäonnistuivat jäiden vuoksi. Vasta 30. elokuuta 1916 chileläinen avomerihinaaja Yelcho onnistui pääsemään Elefanttisaarelle ja toi haaksirikkoiset Punta Arenasiin.


title: Etelänaparetkien sankariaika

text: Englantilaiset Robert Falcon Scott ja Ernest Shackleton olivat mukana Etelämantereelle suunnatussa tieteellisessä Discovery-laivalla tehdyssä retkikunnassa vuosina 1902-1904. Miehet rakensivat talvehtimismajan Mount Erebus -vuoren lähelle, tekivät tieteellisiä tutkimuksia sekä kävivät jonkin matkan päässä Rossin lauttajäällä ja napaylängölläkin. Scott ja Shackleton riitaantuivat etelään suunnatulla retkellä ja niin heidän tiensä erosivat. Shackleton yritti Etelänavalle vuonna 1908 nousten napaylängölle pitkin Beardmoren jäätikköä. Mutta Shackleton käytti vetovälineinä poneja, ei koiria, eikä sen takia päässyt etelänavalle asti. Koiriin oli petytty, kun ne Discoveryn retkellä kuolivat huonon ravinnon takia. Poneihin uskottiin, koska ne tulivat toimeen Siperian pakkasessa ja vetivät raskaita kuormia. Mutta ponit kuolivat retkellä, kun eivät kestäneet Antarktiksen oloja. Miehet palasivat pahoin nälkiintyneinä takaisin. Toisaalla toinen retkikunnan haara kävi magneettisella etelänavalla. Englantilaisten retket olivat tuskaisia, koska englantilaiset vierastivat hiihtämistä ja nimenomaan koirien käyttöä.


title: Ernest Thompson Seton

text: Ernest Evan Thompson syntyi skotlantilaisten vanhempien perheeseen Englannissa. Perheeseen syntyi kymmenen poikaa ja yksi tyttö, joka kuoli jo kuusivuotiaana. Ernest oli järjestyksessä kahdeksas poika. Perhe muutti Kanadaan (Lindsay, Ontario) vuonna 1866 isä Joseph Thompsonin menetettyä omaisuutensa laivanomistajana. Hänestä ei ollut maanviljelijäksi ja perhe muutti vuonna 1870 Torontoon, jossa hän ryhtyi kirjanpitäjäksi. Ernest kävi peruskoulunsa Torontossa.


title: Omena

text: Maailmassa tuotetaan keskimäärin yli 60 miljoonaa tonnia omenoita vuodessa. Ylivoimaisesti suurin omenantuottajamaa on Kiina. Vuonna 2011 muita merkittäviä tuottajia olivat Yhdysvallat, Intia, Turkki ja Puola. Noin puolet maailman hedelmäpuiden tuottamista hedelmistä on omenoita.


title: Hedelmänviljely

text: Taloudellisesti merkittävimpiä hedelmiä ovat omena, banaani, viinirypäle, appelsiini, mango, guava, papaija ja ananas. Kaikkien näiden yhteenlasketussa tuotantomäärässä Kiina on maailman suurin. Se on myös suurin omenien ja rypäleiden tuottaja, kun taas Intia on sitä suurempi mangon, guavan, banaanin ja papaijan tuottaja. Appelsiinien tuottajista Brasilia on suurin. Ananastuotannon kärjessä ovat hyvin tasaisilla osuuksilla Brasilia, Costa Rica, Filippiinit ja Thaimaa.


title: Hedelmänviljely

text: Suomen yleisin viljelty hedelmä on omena, jota kasvatetaan vuodessa noin viisi miljoonaa kiloa. Suomessa on noin 300 ammattimaista omenatilaa, joilla omenaa viljellään 670 hehtaarilla. Pääosa näistä on Ahvenanmaalla, Lounais-Suomessa ja Länsi-Uusimaalla, mutta viljelyalueita löytyy myös Hämeestä, Kaakkois-Suomesta ja Etelä-Savosta. Suomen ammattimainen omenanviljely keskittyi 1900-luvulla Salpausselän eteläpuolelle. Talvenkestävien lajikkeiden jalostuksen ja ilmastonmuutoken takia omenia voidaan viljellä kaupallisesti myös Kaakkois-Suomessa ja Etelä-Savossa, ja kotipuutarhoissa on omenapuita jopa Lapissa. 2000-luvulla on alettu kokeilla myös päärynän ammattimaista viljelyä. Myös luumujen ja kirsikoiden viljely yleistyy.


title: Tarhaomenapuu

text: Suomen liityttyä Euroopan unioniin omenan tullisuoja poistui ja suomalaiselle omenanviljelykselle ennustettiin jopa kadotusta. Kuluttajat ovat kuitenkin arvostaneet kotimaista omenaa ja ostaneet sitä huolimatta siitä, että se on hinnakkaampaa kuin ulkomainen kilpailijansa. Ammattiviljelyksillä omenaa tuotetaan Suomessa pääosin Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Sato on vuosittain 2,5–3 miljoonaa kilogrammaa. Suomeen tuodaan omenoita vuodessa 40–50 miljoonaa kilogrammaa ja kotitarveviljelystä on vain arvioita, jotka liikkuvat muutamassa kymmenessä miljoonassa kilogrammassa.


title: Ranska

text: Vehnää, ohraa, kauraa ja ruista viljellään suuria määriä pääasiassa Pariisin altaassa ja maan pohjoisosissa. Maissia viljellään eniten maan eteläisissä osissa, mutta vähitellen myös yhä pohjoisempana. Juureksia, kuten punajuurta, perunaa ja sokerijuurikasta, kasvatetaan viileämmillä alueilla maan pohjoisimmissa osissa. Hedelmiä kasvatetaan paljon maan eri puolilla: Normandia ja Bretagne ovat tunnettuja omenoistaan ja Akvitania luumuistaan. Rhônen lämpimässä laaksossa tuotetaan aprikooseja, persikoita, vadelmia ja kastanjoita.


title: TuuliWatti

text: TuuliWatti Oy on suomalainen yritys, joka kehittää ja rakentaa tuulipuistoja maa-alueille. St1:n ja S-ryhmän S-Voiman yhdessä omistama yritys oli vuonna 2015 Suomen eniten tuulivoimaa tuottava yritys, se tuotti 0,8TWh tuulisähköä, mikä on reilu kolmannes koko Suomen tuulivoimantuotannosta.


title: Omena

text: Omena on vähäkalorinen (noin 36 kilokaloria/100 grammaa) ja sisältää 7,1 grammaa sokereita 100 grammaa kohti. Niistä 3,8 grammaa on fruktoosia, 2,4 grammaa sakkaroosia ja 0,9 grammaa glukoosia. Koska omenan fruktoosin ja glukoosin suhde on hyvä, se sopii myös diabeetikoille. Ravintokuitua omenassa on 2,0 grammaa, huomattavimpana pektiiniä . Se on terveyden kannalta hyvä syötävä, sillä se sisältää B1-, B2-, B6-, C- ja E-vitamiineja sekä esimerkiksi kalsiumia, magnesiumia, kaliumia, fosforia ja flavonoideja. Valtaosa flavonoideista ja prosyanideista on omenan kuoressa, minkä vuoksi omena kannattaa aina syödä kuorineen, kun mahdollista.


title: Suomen talous

text: Yksityiset ihmiset omistavat nykyään 60 prosenttia maasta. Maanomistusoikeus on perustuslain turvaama. Kasvava osa metsänomistajista on kaupunkilaisia. Valtio sekä metsäyhtiöt UPM-Kymmene ja Tornator olivat Suomen suurimmat metsänomistajat vuoden 2014 lopulla. Metsähallitus on valtion liikelaitos, jonka hoidossa on 125 380 neliökilometriä aluetta, mikä vastaa noin kolmasosaa Suomen pinta-alasta. Metsähallituksen omistuksista 91 210 neliökilometriä on maata ja 34 170 neliökilometriä vettä. Sen maaomistukset sijaitsevat pääosin Pohjois-Suomessa.


title: Ekosysteemi

text: Maapallon maa-alueiden nettoperustuotanto 110–120 miljardia tonnia orgaanista ainesta vuodessa. Merien tuotto on noin puolet siitä, 50–60 miljardia tonnia. Maan perustauotnto kasvaa yleensä siirryttäessä pohjoisesta tai etelästä kohti päiväntasaajaa. Suurimmillaan se on kääntöpiirien välissä, vaikka esimerkiksi resurssipulan vuoksi Saharassa tuotanto on erittäin vähäistä. Järvien perustuotanto kasvaa myös päiväntasaajaa kohti mentäessä, mutta merissä tällaista muutosta ei ole havaittavissa.


title: Tarhaomenapuu

text:
Yleisiä omenalajikkeita ovat esimerkiksi "Royal Gala", "Golden Delicious", "Red Delicious" ja Granny Smith.Ensimmäisenä omenapuita alettiin viljellä Keski-Aasiassa. Nykyään omenoita kasvatetaan suurimmassa osassa maapallon viileähköjä osia.
Omenat jaotellaan kesä-, syys- ja talvilajikkeisiin hedelmien kypsymisajankohdan mukaan. Kesäomenat säilyvät n. 1–2 viikkoa, syysomenat 1–2 kuukautta, mutta talviomenat vain paranevat säilöttäessä. Kesäomenista saadaan 2–3 satoa, talvi- ja syyslajikkeista yksi sato.


title: Konami

text: Konami (コナミ) on vuonna 1969 perustettu japanilainen pääosin videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys. Konami tuottaa niin tietokone-, konsoli- kuin kolikkopelejäkin. Konami on ollut eräs merkittävimmistä peliteollisuuden yrityksistä – sen merkittävimpiä pelisarjoja ovat "Gradius" (Euroopassa usein "Nemesis"), "Metal Gear", "Silent Hill", "Suikoden" ja "Castlevania" sekä kolikkopeleistä mm. erilaiset rytmipelit, kuten Eurooppaankin rantautunut "Dance Dance Revolution".


title: Hideo Kojima

text: Kojima toimi ensin pelinkehittäjänä Konamilla ja sittemmin Konami Computer Entertainment Japanin varatoimitusjohtajana. Hän myös johti omaa, Konamin alaista pelistudiota, Kojima Productionsia. Kojima ylennettiin vuonna 2011 Konami Digital Entertainmentin varatoimitusjohtajaksi. 15. joulukuuta 2015 Kojima ilmoitti, että hänen työsuhteensa Konamilla on päättynyt ja hän on siirtynyt uuteen itsenäiseen Kojima Productions -studioon. Hänen viimeiseksi pelikseen Konamilla jäi "". Hänet palkittiin vuoden 2016 The Game Awards -tilaisuudessa ”Industry Icon Awardilla”.


title: Konehelsinki

text: Kone Helsinki on suomalainen farkkujen valmistaja. Yritys tekee pääasiassa miesten design-farkkuja, mutta myös muita tuotteita, kuten paitoja ja vöitä. Yritys on perustettu vuonna 1997. Sen pääsuunnittelija ja perustaja oli Kalle Kuusela, joka myi yrityksen kesällä 2007 Perttu Klaavolle. Kuusela jatkoi kuitenkin freelance-suunnittelijana.


title: SuomiCom

text: Suomi Communications Oy, eli SuomiCom on vuonna 2001 perustettu suomalainen internet-palveluntarjoaja. SuomiComin palvelutarjonta koostuu Internet-yhteyksistä, yritysverkoista, IP-transit-palvelusta sekä kaikista tietoliikenteeseen kuuluvista oheispalveluista. SuomiCom palvelee pääsääntöisesti kolmea asiakassegmenttiä: yritykset, operaattorit ja yhteisöt. SuomiCom on kokonaan suomalaisessa yksityisomistuksessa oleva yritys.


title: Ere Kokkonen (yritys)

text: Ere Kokkonen Oy on vuonna 1987 perustettu suomalainen elokuvayhtiö. Yhtiön perusti Ere Kokkonen puolisonsa Anna-Maija Kokkosen kanssa. Sen ensimmäinen tuotanto oli MTV:lle tuotettu kymmenosainen komediasarja "Rakastan, rakastan" vuonna 1988. Yhtiö on tuottanut muun muassa "Vääpeli Körmy" -elokuvia, Arto Paasilinnan kirjojen elokuvasovituksia ja kaksi viimeistä "Uuno Turhapuro" -elokuvaa. Kaikki Ere Kokkonen Oy:n tuottamat elokuvat on sovitettu myös televisiosarjoiksi, jotka sisältävät elokuvaversioista pois leikattuja kohtauksia.


title: Mika Anttonen

text: Mika Anttonen (s. 18. joulukuuta 1966 Helsinki) on suomalainen energia-alan yrittäjä ja yritysjohtaja. Hän omistaa 87 prosenttia polttoaineiden jakeluyritys St1 Nordic Oy:stä (liikevaihto 6,5 miljardia euroa) ja 80 prosenttia Ruotsissa toimivasta öljynjalostusyritys St1 Group Oy:stä (liikevaihto 4,1 miljardia euroa). Hän on molempien yritysryhmien hallituksen puheenjohtaja. Anttosen omistusten tarkkaa arvoa ei voi laskea, mutta häntä pidetään yhtenä Suomen harvoista miljardööreistä. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri.


title: Kone (yritys)

text: Koneen edeltäjä oli 1905 perustettu "Koneliike Tarmo", joka osti, korjasi ja myi käytettyjä koneita. "Ab Gottfr. Strömberg Oy" osti liikkeen vuonna 1910, ja siitä muodostettiin osakeyhtiö "Kone Oy". Tällä ei aluksi ollut mitään tekemistä hissien kanssa. Myöhemmin tarkoituksena oli tuoda maahan Graham Brothersin hissejä. Päämiehen sanottua lisenssisopimuksen irti Kone aloitti oman hissituotannon vuonna 1918. Vuonna 1924 Harald Herlin osti yhtiön, ja Kone on siitä lähtien ollut Herlinin suvun omistuksessa. Koneen hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet Harald Herlin vuosina 1924–1941, Heikki H. Herlin vuosina 1941–1987, Pekka Herlin vuosina 1987–2003 sekä Antti Herlin vuodesta 2003 lähtien.


title: Treasure

text: Treasure Co. Ltd (トレジャー) on japanilainen videopelejä kehittävä yritys, jonka perusti joukko Konamin entisiä työntekijöitä 19. kesäkuuta 1992. Treasure on tunnettu kiivaista toimintapeleistään, ja suuresta määrästä pelaamiseen laitetusta luovasta työstä. Pelin suunniteluvaiheessa yleensä otetaan kyseisen genren perusrunko, ja lisätään siihen jotain uutta kontrolleissa tai tasosuunnittelussa. Yritys tunnetaan myös peliensä pomotaisteluista, johon pelit yleensä keskittyvät. Treasure tunnettiin myös politiikastaan olla tuottamatta jatko-osia peleilleen, mutta yrityksen työntekijät ovat useasti sanoneet, ettei kyseistä sääntöä ole edes olemassa.


title: Suominen (yritys)

text: Suominen Oyj on suomalainen yhtiö, joka valmistaa kuitukankaita pyyhintä- ja hygieniatuotteisiin sekä terveydenhuollon sovelluksiin. Suominen on pyyhintään tarkoitettujen kuitukankaiden globaali markkinajohtaja ja maailman suurimpia kuitukangasvalmistajia. Yhtiöllä on Suomen lisäksi tuotantolaitoksia Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Espanjassa ja Italiassa. Sillä on kaksi liiketoiminta-aluetta: "Convenience" ja "Care". Yhtiön osake noteerataan Helsingin pörssissä.


title: Suomen Gummitehdas

text: Suomen Kumitehdas Osakeyhtiö (nimi vuoteen 1959 Suomen Gummitehdas Osakeyhtiö) oli suomalainen, vuosina 1898–1966 olemassa ollut yritys, joka valmisti erilaisia kumituotteita, kuten jalkineita, autonrenkaita, letkuja, mattoja ym. Yhtiö käytti paikallisnimeä Nokia (jossa sen tehtaat sijaitsivat) esimerkiksi kalossiensa nimenä jo vuosisadan alussa. Yhtiön tytäryhtiöt Suomen Kaapelitehdas ja Nokia Ab, jotka sen toimitusjohtaja ja pääomistaja Eduard Polón oli hankkinut "konserniin", fuusioitiin siihen vuonna 1966 osaksi vuoden 1967 alusta toimintansa aloittanutta Nokia-konsernia. Aikaisempi osakeyhtiölaki ei sallinut näiden konserniyhtiöiden fuusioitumista. Nokia luopui kumiteollisuudesta 1980–90 -luvuilla, minkä jälkeen Suomen Kumitehtaan aloittamaa valmistustoimintaa jatkoivat Nokian Jalkineet Oy, Nokian Renkaat Oyj ja Teknikum Oy. Nokian Jalkineiden tuotemerkki siirtyi vuonna 2005 Berner Oy:lle, joka valmistuttaa jalkineita ulkomailla. Kumijalkineiden valmistustoimintaa Suomessa jatkaa "Suomen Kumitehdas Oy", jonka tuotantolaitokset sijaitsevat Lieksassa, Pälkäneellä ja Vesannolla.


title: Eurooppa

text: Nykyään termiä ”Eurooppa” käytetään lisääntyvässä määrin tarkoitettaessa Euroopan unionin jäsenmaita. Tällä hetkellä liitossa on 28 maata (joista Kypros kuuluu maantieteellisesti Aasiaan). Lisäksi muutamat maat neuvottelevat jäsenyydestä, ja useiden muiden maiden uskotaan aloittavan neuvottelut tulevaisuudessa. Yhdistynyt Kuningaskunta neuvottelee unionista irtautumisesta. Talouspoliittisena käsitteenä Euroopalla voidaan tarkoittaa myös Euroopan talousaluetta, johon kuuluvat EU-maiden lisäksi Norja, Islanti, ja Liechtenstein.


title: Eurooppa

text: Eurooppa on maanosa, jota rajaavat Atlantin valtameri lännessä, Pohjoinen jäämeri pohjoisessa, Uralvuoret ja Uraljoki idässä, Kaspianmeri, Kaukasusvuoret ja Mustameri kaakossa sekä Välimeri etelässä. Eurooppa muodostaa Aasian kanssa laajan Euraasian mantereen, jonka läntisen viidenneksen se käsittää. Pinta-alaltaan (noin 10,3 miljoonaa neliökilometriä) Eurooppa on maailman toiseksi pienin maanosa, hieman suurempi kuin Oseania. Euroopassa asuu hieman yli 700 miljoonaa ihmistä, joten se on asukasluvultaan kolmanneksi suurin maanosa Aasian ja Afrikan jälkeen. Euroopassa on 51 valtiota.


title: Pohjoismaat

text: Pohjoismaat (joskus myös Pohjola) muodostavat maantieteellisen ja kulttuurisen alueen Euroopan pohjoisosassa. Pohjoismaihin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska. Myös Tanskan itsehallinnolliset alueet, Färsaaret ja Grönlanti, Norjan Huippuvuoret ja Jan Mayen, sekä Suomen itsehallinnollinen maakunta Ahvenanmaa kuuluvat Pohjoismaihin. Yhteistyöelin on Pohjoismaiden neuvosto. Pohjoismaissa asuu yhteensä noin 27 miljoonaa ihmistä.


title: Keskitulotason maat

text:
Näiden maiden (53 kpl vuonna 2014) BKTL oli keskimäärin 4 127–12 735 USD henkeä kohden vuonna 2014. Tähän Maailmanpankin määrittelemään maaluokkaan kuuluu yhteensä 53 maata. Listalle kuuluvat maantieteellisen Euroopan maista Bosnia ja Herzegovina, Bulgaria, Romania, Serbia ja Valko-Venäjä, sekä Euroopan ja Aasian rajalla sijaitsevat Kazakstan ja Turkki. Väestöltään suurin ylemmän keskitulotason maa on Kiina.
Monet ylemmän keskitulon maat kuuluvat OECD-maiden kehitysavun vastaanottajamaiden listalle.


title: Euroopan maantiede

text: Eurooppa on fyysisen maantieteen näkökulmasta ryhmä Euraasian mantereen läntisiä niemimaita sekä niiden edustalla olevia saaria. Eurooppa ja Aasia kuuluvat samaan mannerlaattaan, joten maanosat erotetaan toisistaan ensisijaisesti kulttuurimaantieteellisistä syistä. Geologisesti Eurooppaa voidaan myös pitää omana maanosanaan, sillä se sisältää historiallisen Baltikan mantereen (nykyinen Pohjois-Eurooppa) ja siihen myöhemmin liittyneet jäänteet muista mantereista. Keski-Euroopasta erkanevat etelään Iberia, Italia ja Balkan. Pohjoisessa mantereeseen liittyy Fennoskandia. Eurooppa levenee itäänpäin mentäessä, kunnes kohtaa Aasian rajan Uralvuorilla.


title: Eurooppa

text: Eurooppa on oikeastaan vain ryhmä Euraasian läntisiä niemimaita, joita ovat Itämeren erottamat Fennoskandia ja Keski-Eurooppa sekä jälkimmäisestä pohjoiseen erkanevat Bretagnen niemimaa ja Jyllannin niemimaa sekä etelään Välimereen erkanevat Iberian niemimaa, Apenniinien niemimaa ja Balkan. Venäjän suuntaan niemimaa levenee, kunnes se kohtaa Aasian rajan Uralvuorilla.


title: Manner-Eurooppa

text: Manner-Eurooppa on Euroopan maanosan mannerosa, joka käsittää pääosan Euroopasta. Siihen eivät kuulu saaret, joskus pois luetaan myös niemimaat. Manner-Eurooppaan luetaan eri puolilla Eurooppaa hieman erilaisia alueita. Erityisesti brittiläisessä käytössä termi viittaa muuhun Eurooppaan lukuun ottamatta Britteinsaaria (Iso-Britannia, Irlanti ja ympäröivät saaret) ja mahdollisesti Islantia. Pohjoismaisessa käytössä Manner-Eurooppa voi viitata muuhun Eurooppaan lukuun ottamatta saaria ja Pohjoismaita.


title: Koillis-Eurooppa

text: Koillis-Eurooppa on eri yhteyksissä eri tavoin määritelty Euroopan koillisia osia tarkoittava alueellinen käsite. Sopimuksessa Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta sillä tarkoitetaan Uralin länsipuolista Pohjois-Venäjää. Joissakin yhteyksissä mukaan saatetaan lukea myös Suomi ja Baltian maat. Eräässä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kyselyssä Koillis-Euroopan muodostavat Tšekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia ja Slovenia.


title: Keski-Eurooppa

text: Keski-Eurooppa on alue keskellä Eurooppaa. Aluetta ei ole määritelty mitenkään yksiselitteisesti, mutta usein siihen sisällytetään Itävalta, Liechtenstein, Puola, Slovakia, Slovenia, Saksa, Sveitsi, Tšekki ja Unkari sekä Venäjän Kaliningradin alue. Nämä kaikki mukaan lukien Keski-Euroopan asukasluku on yli 165 miljoonaa.


title: Keski-Eurooppa

text: Suomalaisessa kielenkäytössä käsite Keski-Eurooppa ymmärretään nykyisin usein Pohjoismaista ja Välimeren maista erottuvana alueena, toisin sanoen etelä–pohjois-akselista katsoen. Keski-Eurooppa on se, mikä ei ole Pohjois- tai Etelä-Eurooppaa, ja näin ollen suomalaiset sisällyttävät siihen mm. Alankomaat, Belgian ja Ranskan. Muissa maissa, joissa Keski-Eurooppa nähdään itä–länsi-akselista, siihen luetaan olennaisesti esimerkiksi Puola, Tšekki, Slovakia ja Unkari, jotka suomalainen taas saattaisi sisällyttää Itä-Eurooppaan.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Kenraali de Gaullen eron jälkeen hänet nimitettiin uudelleen valtiovarain- ja talousministeriksi. Tässä tehtävässä Giscard d’Estaing toimi vuosina 1969–1974. Saaden hyväkseen Jacques Chiracin tuen valinnalleen, voitti Giscard d’Estaing Jacques Chaban-Delmasin presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella ja niin hänestä tuli oikeiston yhteinen ehdokas vasemmiston François Mitterrandia vastaan. Hänet valittiin elokuussa 1974 Ranskan tasavallan nuorimmaksi presidentiksi 48-vuotiaana.


title: Ranska

text: Toisen maailmansodan jälkeen Algerian ja Indokiinan sotatoimet aiheuttivat tyytymättömyyttä, ja hallitus toisensa jälkeen kaatui. Vallankaappaus ja sisällissota uhkasivat, kunnes parlamentti kutsui kenraali Charles de Gaullen presidentiksi vuonna 1958. Ranskan nykyisen viidennen tasavallan perustuslaki vahvistettiin vuonna 1958. Siinä presidentin valtaoikeudet nostettiin samalle tasolle parlamentin kanssa, mitä kutsutaan puolipresidentilliseksi järjestelmäksi. Viidennen tasavallan aikana on koettu kaksi cohabitation-jaksoa, vuosien 1986 ja 1997 vaalien jälkeen, jolloin presidentti ja pääministeri olivat eri puolueista. Tällaisessa tilanteessa pääministerin asema on suhteellisen vahva, kun taas presidentti joutuu hakemaan tukea oppositiosta. De Gaulle erosi 1969, kun hänen ehdotuksensa perustuslain muutoksesta oli hävinnyt kansanäänestyksen. Hänen jälkeensä viidennen tasavallan presidentteinä ovat toimineet Georges Pompidou (1969–1974), Valery Giscard d'Estaing (1974–1981), Francois Mitterrand (1981–1995), Jacques Chirac (1995–2007), Nicolas Sarkozy (2007–2012), Francois Hollande (2012–2017) ja Emmanuel Macron (2017–).


title: Raymond Barre

text: Ranskaan hän sai nimityksen ulkomaankauppaministeriksi 1976, kun maailmansotaa kestänyt kolmikymmenenvuotinen nousukausi oli hiipumassa. Seitsemän kuukautta myöhemmin presidentti Valéry Giscard d'Estaing nimesi ”Ranskan parhaana taloustieteilijänä” pitämänsä melko tuntemattoman Barren pääministeriksi ja hän piti samaan aikaan talousministerin paikkaa. Barren palatessa hän syrjäytti edellisen pääministeri Jacques Chiracin, mikä aloitti Ranskan oikeistoa 2000-luvulle asti jakaneen keskinäisen kilpailun. Barre luopui talousministerin salkusta 1978, mutta jatkoi pääministerinä Giscard d'Estaingin vaalitappioon asti.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Entisenä presidenttinä Giscard d’Estaing oli itseoikeutettu istumaan perustuslakia tulkitsevassa valtioneuvostossa (Conseil d’État), mutta erosi siitä kuitenkin jo heti 1981, jotta säilyttäisi sanomisen vapauden ja kannanottojen mahdollisuuden. Tällöin hän johti hetken 1978 perustamaansa puoluetta.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: 11. joulukuuta 2003 Giscard d’Estaing valittiin Ranskan akatemiaan tuolille n:o 16, joka oli vapautunut Senegalin entisen presidentin ja ranskankielisen runoilijan Léopold Sédar Senghorin kuoleman myötä. Äänestyksessä hän sai 19 ääntä annetuista 34 äänestä. Tämä ehdokkuus ja valinta ovat herättäneet runsaasti kritiikkiä ranskalaisen älymystön keskuudessa ja on mahdollista, että myös sillä oli osuutensa kansanäänestyksessä, jossa konventin esitys henkilöityi voimakkaasti Giscard d’Estaingiin.


title: Jacques Chaban-Delmas

text: Vuoden 1974 presidentinvaaleissa hän oli gaullistipuolueen presidenttiehdokas, mutta sijoittui ensimmäisellä äänestyskierroksella kolmanneksi 15,1 % äänimäärällä. Tämä johtui pitkälti siitä, että useat gaullistipoliitikot, kuten Jacques Chirac, tukivat virallisesti toista ehdokasta, Valéry Giscard d'Estaingiä, joka tulikin lopulta valituksi Ranskan presidentiksi.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Tultuaan presidentiksi Giscard d’Estaigne nimitti tukijansa Jacques Chiracin pääministeriksi, mutta erimielisyyksien tähden tämä erosi parin vuoden kuluttua. Seitsenvuotiskautensa aikana Giscard sai tehtyä joitain välttämättömiä uudistuksia: keskinäiseen sopimukseen perustuva avioero saatiin voimaan, ministeri Simon Veilin voimakkaasti ajama uudistettu aborttilaki toteutettiin ja täysi-ikäisyysraja laskettiin 18 vuoteen.


title: Jacques Chirac

text: Vuoden 1968 opiskelijamellakoiden aikana Chirac oli neuvottelemassa opiskelijoiden kanssa. Sen jälkeen hän oli talous- ja finanssiministeri Valéry Giscard d'Estaingin alaisena valtiosihteerinä 1968–1971. Ensimmäisen varsinaisen ministerinasemansa hän sai vuonna 1972 maatalousministerinä. Tuossa asemassa hän puolusti voimakkaasti Ranskan viljelijöiden etuja Yhdysvaltoja, Länsi-Saksaa ja Euroopan komissiota vastaan. Vuonna 1974 Chirac siirtyi sisäministeriksi ja presidentti Pompidou nimitti hänet valmistelemaan vaalikampanjaansa vuoden 1976 presidentinvaaleja varten. Työ kuitenkin keskeytyi kun Pompidou yllättäen kuoli.


title: Ranskan perustuslakineuvosto

text: Entiset tasavallan presidentit voivat olla läsnä neuvoston kokouksessa vain, jos heitä ei ole vaaleilla valittu mihinkään muun tasavallan tehtävään, kunnanjohtajaksi, europarlamentaarikoksi tai muuhun vastaavaan tehtävään. Toistaiseksi vain kaksi neljännen tasavallan presidenttiä, René Coty ja Vincent Auriol, ovat ottaneet osaa neuvoston istuntoihin. Vuodesta 2005 entinen tasavallan presidentti Valéry Giscard d’Estaing on ottanut osaa kokouksen istuntoihin. Vielä ei ole tiedossa (toukokuu 2007) entisen presidentin Jacques Chiracin asian suhteen omaksuma käytäntö.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Uudistusmielisenä Giscard d’Estaing jatkoi muutoksiaan. Hän heikensi eräitä keskeisiä kansallisia symboleja: kansallislipun sinisestä tehtiin vähemmän aggressiivinen, kansallislaulua soitettiin vähemmän sotilaallisesti ja hyökkäävästi, puheensa hän piti myös englanniksi. Ensimmäisenä valtionpäämiehenä hän pukeutui virallisessa kuvassaan tavalliseen arkipukuun. Myös presidentin virka-asunnon Élysée-palatsin tiukkaa ja monimutkaista protokollaa yksinkertaistettiin. Ranskan oloissa nämä muutokset ovat todella merkittäviä.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakko oli Venäjän keisarikunnassa ja sen hallintaan kuuluneessa Suomen suuriruhtinaskunnassa loka–marraskuussa 1905 tapahtunut laaja, vallankumouksellinen lakko. Suomessa tapahtuma oli sekä suomalaisten yhteinen kansannousu Venäjän keisarikuntaa vastaan että osa 1900-luvun alussa suomalaisten kesken käytyä sisäpoliittista valtataistelua. Suurlakko johti ensimmäisen venäläistämiskauden päättymiseen ja sääty-yhteiskunnan muuttumiseen parlamentaarisen kansalaisyhteiskunnan suuntaan. Viimeksi mainitun suhteen toteutuivat yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä kansanedustuslaitoksen eli eduskunnan perustaminen Suomeen. Korkein poliittinen valta jäi kuitenkin Venäjän keisarin ja keskushallinnon haltuun.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Muista Suomen kaupungeista poiketen, varsinainen lakko kesti Tampereella ainoastaan kolme päivää, vaikka kansankokouksia järjestettiinkin koko valtakunnallisen lakkoviikon ajan. Suurlakko alkoi venäläisviranomaisten sortotoimien vastaisena yhteisrintamana, jossa työväestön lisäksi oli mukana porvaristo. Lakko koski lähes koko yhteiskuntaa, esimerkiksi kaikki valtion virastot sulkivat ovensa. Ulkopuolelle jäivät ainoastaan elintarvike- ja vesihuolto sekä sanomalehdet. Suurlakon jatkuessa syntyneet erimielisyydet johtivat kuitenkin työväenliikkeen ja perustuslaillisten välirikkoon, joka löi leimansa koko Suomen poliittiseen elämään seuraaviksi vuosikymmeniksi. Lakon päättymisen jälkeen lähettämässään sähkeessä suurlakon keskuskomitea totesi sosialistien ja perustuslaillisten välisen eron olevan täydellinen.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakko oli menestys suomalaiselle työväenliikkeelle vaikka sen välitön vaade demokratiasta vapaan kansalaiskokouksen ja väliaikaisen hallituksen kautta epäonnistui marraskuussa 1905. Venäjän tsaarin vallan lyhyt, mutta ratkaiseva romahdus nosti vasta 1800-luvun lopussa syntyneen nuoren liikkeen lopulta helposti ja nopeasti vaikuttajaksi suomalaiseen yhteiskuntaan. Sama koski naisasialiikettä.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Helsingissä suurlakon Keskuskomitea päätti lopettaa lakon iltapäivällä 6. marraskuuta vuonna 1905. Osa työväestöstä oli kuitenkin vaatinut sen jatkamista. Työnantajat puolestaan olettivat lakon päättyvän jo saman päivän aamuna. Ristiriita johti käsirysyyn järjestystä valvoneiden työväestön kansalliskaartin ja oikeiston ylioppilaskaartin välillä. Vakavampi yhteenotto vältettiin kansalliskaartin peräännyttyä paikalta. Muualla suuriruhtinaskunnassa lakon päättymisajankohta vaihteli jonkin verran. Esimerkiksi Oulussa suurlakko päättyi 8. marraskuuta. Pääkaupungissa illalla 6. marraskuuta suuri, mutta työväestön ja säätyläisten omiin piireihin jakautunut kansanjoukko kerääntyi Senaatintorille suurlakon "päättäjäisiin". Työväestö sijoittui torin yliopiston puoleiseen laitaan ja säätyläiset torin senaattirakennuksen puolelle. Tilaisuudessa luettiin ääneen marraskuun manifesti sekä laulettiin valtiopäivävirsi- ja "Maamme"-laulu. Lakon aikana pimennettynä olleen kaupungin asumusten ikkunoihin sytyteltiin kynttilöitä.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Vuoden 1905 suurlakko alkoi Suomen suuriruhtinaskunnan osalta Helsingissä 30. lokakuuta, mutta Tampereesta muodostui nopeasti sen tärkein aatteellinen keskuspaikka. Kaupungissa järjestettiin suurimmat lakon aikaiset kansankokoukset ja annettiin niin sanottu ”punainen julistus”, joka myöhemmin hyväksyttiin myös Helsingissä. Julistuksessa annettiin selkeät ohjeet, miten Helsingissä pidettävä kansalaiskokous valitsee väliaikaisen hallituksen ja viranomaiset alkavat valmistelemaan vaaleja. Tampereelta lähti myös liikkeelle sosialidemokraattisen työväenliikkeen ja perustuslaillisten yhteisrintama, joka kuitenkin nopeasti kaatui lakon jatkuessa.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Vuoden 1905 suurlakkoon johtanut liikehdintä oli osa tappiollisen Japanin sodan jälkeen syntynyttä Venäjän vallankumousta. Tammikuun verisunnuntaista alkoi lakkojen ja mielensoitusten aalto, joka nopeasti levisi myös Suomen suuriruhtinaskunnan puolelle. Työväestön mielialoihin vaikutti suuresti huhtikuussa valtiopäivillä kariutunut ehdotus äänioikeuden laajentamisesta. Tämän jälkeen työväenliike ryhtyi näkyvästi vaatimaan uutta kansalliskokousta ja kansanvaltaista perustuslakia.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Tamperelaiset palasivat työpaikoilleen perjantaina 3. marraskuuta, vaikka muualla Suomessa suurlakko oli yhä käynnissä. Alun perin 364 miehestä koostunut kansalliskaarti supistettiin sataan mieheen, jotka jatkoivat järjestyksenpitoa ja myös suurlakkokomitea toimi edelleen. Se esitti työnantajille tiedustelun palkanmaksamisesta, mikäli lakko Tampereella alkaisi uudelleen, mutta suoraa vastausta kysymykseen ei saatu.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Ensimmäinen venäläistämiskausi päättyi Suomen suuriruhtinaskunnassa 4. marraskuuta 1905 ja uuden valtiopäiväjärjestyksen valmistelu aloitettiin. Maan autonomia palautui vuotta 1899 edeltäneeseen tilanteeseen. Suomalaiset uskoivat saavuttaneensa lähes vallankumoukselliset muutokset omin voimin. Tämä vahvisti kaikkien suomalaisten omanarvontuntoa ja voimisti kansallismielistä ajattelua entisestään. Suurvaltasuhteiden ja emämaan sisäisten tapahtumien ratkaiseva merkitys asioiden kulussa unohtui helposti. Siltä osin kuin suomalaisten erilaiset poliittiset suuntaukset venäläistämisen vastustuksessa todella vaikuttivat emämaan päättäjiin, tulos oli todennäköisesti kaikkien suuntausten summa. Myöntyväisyyden ja sopuisan politiikan kannattajat olivat olleet realisteja nähdessään pienen suuriruhtinaskunnan heikon aseman, ja sen riippuvuuden suurvaltasuhteista, mutta toisaalta jyrkempi perustuslaillinen näkökanta oli saanut aikaan lievennyksiä varsinkin asevelvollisuusasiassa. Aktivistien rooli nousi merkittävimmin esiin vasta Venäjän-Japanin sodan aikana, mutta terrorilla lienee ollut vaikutusta suurlakon aikana tehtyihin päätöksiin. Poliittinen terrori saattoi toisaalta vähäiseltä osaltaan lisätä venäläistämistoimien jyrkkyyttä toisen valtakunnallistamisvaiheen aikana vuosina 1908-1917. Varhaisaktivismi kuitenkin pääosin hiipui vuoden 1906 jälkeen, koska suomalaiset olivat saavuttaneet suurlakossa tärkeimmät tavoitteensa; vuotta 1899 edeltäneen autonomian palautuksen ja eduskuntauudistuksen. Samaan suuntaan vaikuttivat myös senaatin määräämä järjestyskaartien toimintakielto ja suomalaisten keskittyminen sisäpoliittisten ristiriitojen selvittelyyn eduskuntauudistuksen jälkeen.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Tärkein tekijä suurlakon taustalla oli Venäjän tappio Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904-1905. Häviön syntipukiksi joutui Venäjän keisarikunnan itsevaltias hallintotapa. Tsaarin arvovallan heikkeneminen käynnisti Venäjällä voimakkaita levottomuuksia ja kumouksellista liikehdintää, jotka tähtäsivät autoritaarisen hallinnon muuttamiseen demokraattisempaan suuntaan. Levottomuudet alkoivat Pietarin verisunnuntaina 22. tammikuuta 1905 ja ne huipentuivat koko maan kattavaan yleislakkoon lokakuussa 1905. Keisari Nikolai II myöntyi nopeasti, 30. lokakuuta antamallaan lokakuun manifestilla perustuslailliseen monarkiaan siirtymiseen ja lakiasäätävän duuman perustamiseen Venäjälle.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakko suuriruhtinaskunnassa alkoi varsinaisesti 29.–30. lokakuuta 1905 työväestön Helsingin Senaatintorilla ja Rautatientorilla sekä Tampereen Kauppatorilla (nyk. Keskustori) järjestämillä suurilla mielenosoituksilla, joihin myös ylioppilaat ja teekkarit liittyivät. Tehtaat pysähtyivät, virastot ja koulut sekä kaupat suljettiin, ja suomalaisia siirtyi kaduille, kylille ja toreille. Lakon taustan, luonteen ja myös sen lyhyen kestoajan sekä suomalaisten välisten sisäisten suhteiden vuoksi voimakasta, yhtenäistä ja keskitettyä lakkojohtoa ei suuriruhtinaskuntaan syntynyt. Toiminta oli paikallista, ja Helsingistä, Tampereesta sekä Viipurista muotoutui lakon keskeisiä toimintakeskuksia. Pohjois-Pohjanmaalla Oulussa syntyi varsin aktiivinen lakkoliike, jossa kristillisen uskonnollisuuden merkitys oli suuri. Turun, Viipurin ja Oulun muodostaman maantieteellisen kolmion sisään jäi laaja maaseudun, kylien ja pikkukaupunkien muodostama alue, jossa lakkoaktiivisuus ja -passiivisuus vaihtelivat suuresti. Lakkoviikon aikana suuriruhtinaskunnassa oli myös niitä, jotka lähinnä ihmettelivät mitä maassa oikein tapahtui ja minkä vuoksi.


title: Huronit

text: Huronit olivat Kanadan intiaaneja, jotka asuivat alun perin Ontariossa Huronjärven ja Ontariojärven välisellä alueella. He muodostivat usean heimon liittokunnan ja kuuluivat irokeesien kielikuntaan. Heidän oma alkuperäinen nimensä oli Wendat (”niemimaan kansa”), mutta ranskalaiset maahanmuuttajat antoivat heille nimen Huron, joka merkitsi tulkinnasta riippuen ”pörröpäitä” tai ”metsäläisiä”. Arviot huronien alkuperäisestä lukumäärästä vaihtelevat 18 000:n ja 40 000:n välillä.


title: Huronit

text: Huronien kieli katosi 1910-luvulla, ja heidät tunnetaan nykyään enää Wyandot-nimellä. Pääasiassa wyandotien kotipaikka on Oklahoma. Lorettavillestä ja sen ympäristöstä löytyy kuitenkin yhä huroneita, jotka polveutuvat sinne aikoinaan paenneesta kansanosasta. Heidän kielenään on ranska. Kerran he olivat suuri kansakunta monine klaaneineen ja uskomuksineen, mutta tämän päivän huronit ovat puoliksi valkoihoisia, ja menneisyydestä on säilynyt ainoastaan tuohikanootin rakentaminen. Useampaankin otteeseen hiipunutta kulttuuria on kuitenkin ryhdytty elvyttämään hyvin tuloksin.


title: Huronit

text: Osa huroneista jäi jesuiittapappien kanssa Sainte Marien lähetysasemalle Ontarioon odottamaan lopullista tappavaa irokeesihyökkäystä, jota ei kuitenkaan tullut. Toukokuussa 1649 irokeesit lopettivat saartonsa ja Ste. Marien asukkaat päättivät siirtyä kanootein Christianin saarelle Georgianlahdelle. Lähtiessään jesuiitat ja huronit sytyttivät lähetysasemansa palamaan. Matkalla uuteen piilopaikkaan heihin liittyi useita huronien pakolaisryhmiä ja populaatio nousi hetkellisesti useaksi tuhanneksi. Talvella 1649–1650 useimmat saaren asukeista menehtyivät sääolosuhteiden ja irokeesihyökkäysten seurauksena. Seuraavana kesänä noin 1 000 kristinuskoon tullutta huronia jätti saaren. Heistä 300 asettui Quebecin pohjoispuolelle paikkaan, joka myöhemmin tunnettiin Lorettevillenä. Täällä huronit koettivat huonoin tuloksin elvyttää vanhaa kulttuuriaan. 1600-luvun lopusta seuraavan vuosisadan puoliväliin huronit auttoivat ranskalaisia sodissa irokeeseja ja englantilaisia vastaan.


title: Helsingin suurmoskeijahanke

text: Hanketta vetämään perustettiin 16. joulukuuta 2016 Oasis-säätiö. Säätiön hallituksessa ovat entinen suurlähettiläs Ilari Rantakari, Abdessalam Jardi, Nuoret Muslimit ry:n puheenjohtaja Muttaqi Khan, Suomen islamilaisen yhdyskunnan imaami Anas Hajjar ja entinen puheenjohtaja Mohammed Hussein Omer sekä Pia Aiyad. Säätiöön kuuluvat kirkkohallituksen rahoittama Kulttuuri- ja uskontofoorumi Fokus eli entinen Kristillinen kulttuuriliitto, Suomen Muslimiliitto ry ja Suomen Musliminaiset ry. Hanketta tukee Suomi–Bahrain-ystävyysseura. Lisäksi suunnitteluun osallistui Helsingin Diakonissalaitos. Heinäkuussa 2015 tiedotusvälieet uutisoivat kirkkohallituksen roolista suurmoskeijahankkeessa. Uutisointia seuranneina päivinä kirkosta eroaminen eroakirkosta.fi-sivuston kautta kaksinkertaistui.


title: Huronit

text: Vuoden 1983 aikana tapahtui wyandotien ja huronien tilassa merkittävä parannus parempaan suuntaan, kun heidän Oklahoman reservaatti sai päällikökseen Leaford Bearskinin. Hän järjesti wyandotien Turtle Totsin opetuskeskukseen isot hallintotilat, kirjaston ja uudet luokkahuoneet. Vuonna 1995 Oklahoman wyandoteista tuli itsehallinnollisia intiaaniasiainviraston (Bureau of Indian Affairs) päätöksellä. Hyvänä puhujana tunnettu Bearskin on tehnyt heimoaan tunnetuksi matkustamalla ympäri Yhdysvaltoja ja Kanadaa pitämällä luentoja wyandotien historiasta. Heidän taloutensa ja terveydenhuoltonsa ovat kohentuneet merkittävästi juuri Bearskinin hellittämättömän työn tuloksena.


title: Ottawat

text: Varhaisten aikalaisten mukaan ottawat olivat eräs raa'immista Kanadan alkuperäiskansoista. Heidän käytöstään on kuvailtu julmaksi ja barbaariseksi. Ottawien on lähes varmasti tiedetty harjoittaneen myös kannibalismia. Heidän keskinäiset suhteensa huroneihin muokkasivat heistä kuitenkin älyllisempiä ja saivat heidät matkimaan huronien urhoollisuutta.


title: Attiwendaronkit

text: Attiwendaronk (huronin kieltä, merkitys luultavasti "kieltämme ymmärtävät") oli irokeesien kielikuntaan kuuluva intiaanikansa, jonka elinalue käsitti alueita Ontariojärven länsipäässä ja Niagaran kannaksella, Ontarion provinssissa Kanadassa ja New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kansan viidestä heimosta kolme, "attiragenrega", "antouaronon" ja "onguiaronon" elivät Ontariossa ja kaksi, "ahondihronon" ja "kakouagoga" New Yorkissa. Ranskalaiset kutsuivat heitä nimellä "Nation Neutre" ("puolueeton kansa"), sillä he yrittivät pysyä erillään irokeesien ja huronien välisistä sodista. Muutoin he olivat sotaisa kansa ja taistelivat yhdessä tionontatien kanssa saceja, meskwakeja ja kickapuja vastaan. Kulttuurin sanotaan olleen samankaltainen kuin huroneilla ja irokeeseillä.


title: Ohtajoki

text: Ohtajoki tai Ohanjoki () on Nevan oikean puoleinen (pohjoinen) sivujoki Karjalankannaksella Venäjällä. Sen pituus on 90 kilometriä, leveys 30–40 metriä ja sadealue 768 neliökilometriä. Joki saa alkunsa Lempaalan harjun etelärinteeltä, virtaa Leningradin alueen Seuloskoin piirin läpi ja laskee Nevaan Pietarissa Smolnaa vastapäätä. Joen rannalla sijaitsevat mm. Nakaran, Ohalatvan, Vartiamäen, Säryn, Enkkolan, Kopittalan, Laurikkalan ja Muurolan kylät sekä Suuren ja Pienen-Ohtan kaupunginosat. Alajuoksulla on patoallas, joka syntyi 1800-luvulla Ruutmyllyn tehtaan rakentamisen yhteydessä.


title: Otto Hautakoski

text: Hautakoski saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja otti osaa taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa.


title: Huronit

text:
Hyödyntämällä sotilasliittonsa laajoille alueille leviävää vaikutusvaltaa irokeesit eristivät ranskalaiset Montrealiin sulkemalla vesiliikenteen Ottawajoella. Myös huronien eristäminen kaikista liittolaisistaan helpotti irokeesien tulevia hyökkäyksiä. Rauha olisi mahdollisesti saatu säilymään mikäli irokeesit olisivat päässeet osallisiksi huronien ja Uuden-Ranskan tuottoisaan turkiskauppaan. Huronit eivät kuitenkaan suostuneet tähän. Vuonna 1647 musketein aseistautuneet irokeesien sotajoukot aloittivat huronkylien valtaamisen toinen toisensa jälkeen. Sotatila jatkui pari vuotta. Vuoden 1649 maaliskuussa noin 2 000 mohawk- ja senecasoturia tarpoi läpi lumen ja tuhosi muutamien tuntien aikana kaksi huronien pääkylää. Samalla kylissä olleet lähetysasemat poltettiin ja yhdeksän jesuiittapappia surmattiin huronien mukana. Kaksi pappia, Gabriel Lalemant ja Jean de Brebaut, pääsivät hengestään irokeesien kidutuspaaluihin sidottuina. Kidutuksesta vastasivat edellisten sotien aikana senecoihin adoptoidut huroni-soturit. He pitivät Lalemantin ja Brebautin tuomaa kristinuskoa suurimpana syynä huronien kokemaan tuhoon. Kaikkiaan noin 30 huronien kylää tuhottiin.
Monet vangiksi päätyneistä huroneista adoptoitiin irokeesien omiin sukuihin. Paenneet jakaantuivat kymmeniksi eri ryhmiksi. Useat heistä asettuivat lähelle Quebecia ranskalaisten suojelun alle. Osa metsiin ja erämaihin paenneista menehtyi viluun, nälkään ja ampumahaavoihin. Jotkut selvisivät hengissä länteen ja yhdistyivät muihin irokeesien tuhoamien kansojen pakolaisiin. He samoilivat siouxien asuttamille Wisconsinin metsämaille. Tämän pakolaisryhmän ydin muodostui wyandoteista, joka oli muuan huronliittokunnan jäsenheimoista. Jälkeenpäin jotkut tutkijat tulleet siihen tulokseen, että wyandotit olivat läheisempää sukua irokeesiliiton senecoille kuin muinaisille huroneille. Kirjallisuus on kuitenkin pääsääntöisesti pitänyt niin huroneita kuin wyandotejakin yhtenä ja samana kansana.


title: BTS (yhtye)

text: BTS (tunnetaan myös nimellä Bangtan Boys, Bulletproof Boy Scouts ja Beyond the Scene, , "Bangtan Sonyeondan") on eteläkorealainen seitsenhenkinen k-pop-yhtye. Yhtye debytoi 13. kesäkuuta 2013 kappaleellaan "No More Dream", minkä jälkeen se on julkaissut kymmenen koreankielistä albumia ja yhden japaninkielisen studioalbumin. BTS on kansainvälisesti menestynein eteläkorealainen yhtye, ja se tunnetaan muun muassa monimutkaisista koreografioistaan, laajasta näkyvyydestään sosiaalisessa mediassa ja aktiivisesta fanikunnastaan nimeltä ARMY. Yhtyeessä on neljä vokalistia ja kolme räppäriä, ja sen tyylilajina on useista eri genreistä vaikutteita ottava pop- ja rap-musiikki.


title: BTS (yhtye)

text: BTS:n ensimmäiset jäsenet rekrytoitiin Big Hit Entertainmentiin harjoittelijoiksi yhtiön esiintymislaulujen avulla vuosina 2010 ja 2011, ja alkuperäinen kokoonpano koki monia muutoksia ennen kuin yhtyeen viralliset jäsenet valittiin vuonna 2012. Jo puoli vuotta ennen debyyttiään BTS alkoi paitsi markkinoida itseään myös luoda suhdetta mahdollisiin faneihinsa Twitterin, videoblogien ja fancafe-julkaisujen avulla. He myös julkaisivat cover-kappaleita Youtubeen ja SoundCloudiin.


title: BTS (yhtye)

text: 28. elokuuta BTS julkaisi uuden singlensä "IDOL", jonka musiikkivideota katsottiin vuorokauden sisällä ennätysmäiset 45 miljoonaa kertaa. Yhtye esitti kappaletta useissa yhdysvaltalaisissa televisio-ohjelmissa, joita olivat muun muassa "The Late Night With Jimmy Fallon", "America's Got Talent" ja "Good Morning America." Myöhemmin yhtye julkaisi kappaleesta myös Nicki Minajin kanssa tehdyn remixin. Lokakuussa BTS esiintyi "Time"-lehden kansikuvajutussa lehden tituleeraten heitä nimellä "Next Generation Leaders". Samassa kuussa he vierailivat ensimmäistä kertaa Iso-Britanniassa esiintyen "The Graham Norton Show'ssa" ja The O2 -areenalla osana "Love Yourself" -maailmankiertuettaan. Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Euroopassa vieraileva kiertue alkoi elokuussa 2018 ja päättyy huhtikuussa 2019.


title: BTS (yhtye)

text: BTS debytoi 12. kesäkuuta 2013 singlellä "No More Dream", ja heidän ensimmäinen albuminsa, "2 Cool 4 Skool", julkaistiin samaan aikaan. Yhtyeen musiikki oli tuolloin hyvin hip hop -painotteista ja tyyli myöhempiä albumeita vakavampi ja tummanpuhuvampi. Albumi voitti useita parhaan uuden artistin palkintoja, mukaan lukien vuoden 2013 Melon Music Awards -palkinnon, Golden Disc Awards -palkinnon ja vuonna 2014 Seoul Music Awards -palkinnon. Albumi oli ensimmäinen osa yhtyeen niin sanotusta koulutrilogiasta. Syyskuun 11. päivä BTS julkaisi trilogian toisen osan, minialbumin nimeltä "O!RUL8, 2?". Albumi sisälsi yhteensä kymmenen kappaletta.


title: BTS (yhtye)

text: BTS on tunnettu aktiivisuudestaan sosiaalisessa mediassa, ja yhtye muun muassa julkaisee erilaisia videoita Youtube-kanavallaan "BANGTANTV". Talouslehti "Forbesin" mukaan BTS oli Twitterin sisäisesti jaetuin artisti maaliskuussa 2016, ja saman vuoden lokakuussa Billboard listasi yhtyeen ensimmäiseksi listallaan "Top Social 50". Kesäkuussa 2017 "Time" nimesi heidät 25 internetin vaikutusvaltaisimman henkilön joukkoon. Marraskuussa "Guinness World Records" puolestaan paljasti yhtyeen tehneen maailmanennätyksen Twitterin näkyvimpänä yhtyeenä, ja kuukautta myöhemmin heidän todettiin olevan vuoden 2017 jaetuimmat ja tykätyimmät julkisuuden henkilöt Twitterissä. Maailmanlaajuisesti yhtyettä oltiin jaettu tai siitä oltiin tykätty 502 miljoonaa kertaa.


title: BTS (yhtye)

text: BTS:n lopulliset jäsenet päätyivät yhtyeeseen eri tavoin. RM, yhtyeen ensimmäinen jäsen ja sittemmin myös johtaja, oli underground-räppäri, jonka yhtiö kutsui oma-aloitteisesti koe-esiintymiseen vuonna 2010. Pian sen jälkeen toinen underground-räppäri Suga puolestaan hakeutui yhtiöön tuottajaksi ja katutanssija J-Hope edistääkseen tanssijan uraansa. Yhtyeen neljäs jäsen Jin oli elokuvataiteen opiskelija, joka kutsuttiin koe-esiintymiseen suoraan kadulta. Samaan aikaan harjoittelijaksi saapui peräti seitsemän levy-yhtiön tavoittelema 14-vuotias Jungkook, joka oli esiintynyt television laulukilpailussa "Superstar K". Hänen jälkeensä yhtyeeseen liittyivät vielä V ja Jimin. V oli ollut ystävänsä tukena Big Hitin järjestämissä koelauluissa, kun yhtiön edustaja oli kehottanut häntäkin esiintymään. Yhtyeen viimeinen jäsen, tuolloin taidelukiossa opiskeleva Jimin, puolestaan hakeutui koe-esiintymiseen tanssinopettajansa rohkaisemana. Hän oli harjoittelijana vain kahdeksan kuukautta ennen yhtyeen debyyttiä.


title: Jin (laulaja)

text: Kim päätyi harjoittelijaksi Big Hit Entertainmentille, kun yhtiön edustaja näki hänen jäävän pois linja-autosta. Tuolloin elokuvataidetta opiskeleva Kim koe-esiintyi alun perin näyttelijänä, eikä hänellä ollut aiempaa laulutaustaa. Levy-yhtiö kuitenkin halusi hänet BTS:n jäseneksi, ja yhtye debytoi vuonna 2013. Kimin rooli yhtyeessä on vokalisti, minkä lisäksi hän näyttelee pääosaa yhtyeen tarinallisissa, jatkuvajuonisissa musiikkivideoissa. Dokumentissa "BTS: Burn the Stage" Kim toteaa harjoitelleensa todella paljon kehittyäkseen laulajaksi, joka hän tänä päivänä on. BTS:n albumilla "Wings" (2016) hänellä on myös oma soolokappale "Awake".


title: BTS (yhtye)

text: BTS on voittanut yhteensä 15 palkintoa Melon Music Awards -gaalassa ja saman verran Mnet Asian Music Awards -gaalassa. Lisäksi yhtye on voittanut ensimmäisenä eteläkorealaisena yhtyeenä American Music Award for Favorite Social Artist -palkinnon vuonna 2018, Billboard Music Award for Top Social Artist -palkinnon vuosina 2017 ja 2018 sekä kaksi BBC Radio1 Teen Awards -palkintoa vuonna 2018. BTS on tehnyt myös historiaa ensimmäisenä eteläkorealaisena yhtyeenä, joka on myynyt kultaa Yhdysvalloissa. Lisäksi vuonna 2018 julkaistu albumi "Love Yourself: Tear" saavutti 1. sijan listalla "Billboard 200," samoin albumin uusi versio, "Love Yourself: Answer".


title: Descendents

text: Descendents on yhdysvaltalainen punk rock -yhtye, joka perustettiin Manhattan Beachilla vuonna 1978. Yhtyeen perustivat kitaristi Frank Navetta, basisti Tony Lombardo ja rumpali Bill Stevenson. Vuonna 1980 he värväsivät laulajaksi Stevensonin ystävän Milo Aukermanin. Yhtyeellä oli suuri vaikutus Los Angelesin punkkulttuuriin 1980-luvulla. Descendents on julkaissut kuusi studioalbumia, kolme livealbumia, kolme kokoelma-albumia ja kolme EP:tä.


title: BTS (yhtye)

text: BTS:n harjoitteluaikaan sisältyi tyypilliseen tapaan muun muassa avustamista, taustatanssimista ja pieniä rooleja musiikkivideoissa. Kukaan yhtyeen jäsenistä ei ole alun perin kotoisin Soulista, ja uransa alussa he asuivatkin yhdessä asunnossa, jossa kaikki seitsemän poikaa jakoivat saman makuuhuoneen.


title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Eduskuntavaaleissa 1929 ja 1948 paikkamäärältään suurin puolue oli Maalaisliitto, mutta SDP oli ääniosuudeltaan maan suurin. SDP kuitenkin menetti suurimman puolueen asemansa Suomen 22. eduskuntavaaleissa vuonna 1958 niukasti SKDL:lle. Seuraavissa eduskuntavaaleissa vuonna 1962 SDP koki noottikriisin johdosta murskatappion ja sai 38 kansanedustajaa. Tuolloin suurin puolue oli jälleen Maalaisliitto. Eduskuntavaaleissa 1966 puolue nousi jälleen maan suurimmaksi. Seuraavan kerran ykkösasema menetettiin vasta vuoden 1991 vaaleissa Keskustalle, mutta neljän vuoden päästä eduskuntavaaleissa 1995 puolue nousi jälleen suurimmaksi saaden parhaimman tuloksen toisen maailmansodan jälkeen: 28,25 % ääniosuuden ja 63 kansanedustajaa. SDP säilytti asemansa kaksi vaalikautta ja vuoden 2003 vaalivoitosta huolimatta, keskusta nousi niukasti suurimmaksi puolueeksi. Tämän jälkeen suurimman puolueen asemaa on hallinnut keskusta ja kokoomus.


title: Hertta Kuusinen

text: Kuusinen sai vuoden 1948 eduskuntavaaleissa 58 770 ääntä. Luku ei ole vertailukelpoinen myöhempiin äänimääriin, sillä vaalijärjestelmä muuttui vuonna 1970. Luku oli suurin eduskuntavaaliehdokkaan saama äänimäärä vuoden 2007 eduskuntavaaleihin asti, jolloin Sauli Niinistö sai 60 563 ääntä. Kuusinen on yhä kautta aikojen toiseksi eniten ääniä saanut eduskuntavaaliehdokas (ks. luettelo eduskuntavaalien ääniharavista). Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Kuusinen oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1947–1950, 1954–1957 ja 1960–1964.


title: Timo Soini

text: Eduskuntavaaleissa 2015 Soini sai 29 527 ääntä ollen Suomen toiseksi eniten ääniä kerännyt ehdokas. Samoissa vaaleissa perussuomalaiset nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Soini valittiin eduskunnan ensimmäiseksi varapuhemieheksi vuonna 2015. Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousi Suomen Keskusta ja puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä sai hallitustunnustelijan tehtävän. Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2015 keskustan, perussuomalaisten ja kokoomuksen kesken. Puolueet julkaisivat hallitusohjelmansa 27. toukokuuta 2015 ja ilmoittivat Soinin nousevan uuden hallituksen ulkoministeriksi.