title: Winona Ryder

text: Vuonna 1994 Ryder valittiin Josephine Marchin rooliin Louisa May Alcottin samannimiseen romaaniin perustuvaan elokuvaan "Pikku naisia". Kriitikot kiittivät hänen suoritustaan kautta linjan. Ryder sai roolistaan myös toisen Oscar-ehdokkuutensa. Samana vuonna ensi-iltaan tuli X-sukupolvea kuvaava draamaelokuva "Reality Bites", jossa Ryderin esittämä nuori nainen etsii suuntaa elämälleen. Elokuva ei menestynyt odotetusti, mutta Ryderia kehuttiin.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1993 Ryder tarjosi vihjeestä, joka johtaisi kotoaan siepatun 12-vuotiaan Polly Klaasin löytymiseen. Polly asui Petaluman kaupungissa, jossa Ryder oli varttunut. Ryder tarjosi palkkiota tytön turvalliseen kotiinpaluuseen johtavasta vihjeestä. Sieppauksen uhri löydettiin myöhemmin murhattuna ja tekijä tuomittiin. Winona Ryder omisti Jo Marchin roolinsa elokuvassa "Pikku naisia" tytön muistolle, sillä kirja oli ollut Pollyn suosikki.


title: Winona Ryder

text: Ryder näytteli myös muun muassa elokuvissa "Syksy New Yorkissa" ja "Herra Deeds". Useimmat hänen 2000-luvun alussa tekemänsä elokuvat eivät juuri saaneet suosiota, mutta romanttinen komedia "Herra Deeds" oli suuri kaupallinen menestys ja Ryderin uran ensimmäinen yli 100 miljoonaa dollaria tuottanut elokuva. Samoihin aikoihin Ryder teki vierailevan yhden jakson roolin suosittuun komediasarjaan "Frendit".


title: Winona Ryder

text: Seuraavana vuonna Ryder näytteli ohjaaja Jim Jarmuschin elokuvassa "Night on Earth". Sen jälkeen hän esiintyi kahdessa tunnettuihin romaaneihin perustuvassa elokuvassa. Ensin Ryder näytteli Newland Archerin morsianta Martin Scorsesen ohjaamassa elokuvassa "Viattomuuden aika". Hän sai roolistaan ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa ja voitti Golden Globen. Ryder on kuvaillut Scorsesea ”maailman parhaaksi ohjaajaksi”. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti, mutta sai arvostelijoilta kiitosta. "Bram Stokerin Draculassa" Ryder näytteli kaksoisroolissa Draculan rakkauden kohdetta Minaa sekä edesmennyttä rakastettua Elisabetaa. Ryder alkoi saada maineen ”Amerikan kullannuppuna”, ja hän oli hyvin suosittu.


title: Ranskankerma

text: Ranskankerma eli crème fraîche (myös creme fraiche) on maitotuote, joka valmistetaan kermasta hapattamalla. Nimensä mukaisesti sitä on perinteisesti käytetty varsinkin Ranskassa.


title: Hapankerma

text: Hapankerma on kermasta hapattamalla valmistettu maitotuote. Hapankermatuotteisiin kuuluvat muun muassa tavallisen viilin tapaan purkissa valmistettava kermaviili, joka sisältää noin 12 % rasvaa. Erityisesti itäeurooppalaisessa ruoanlaittoperinteessä käytetään smetanaa, hapankermaa, jonka rasvapitoisuus vaihtelee 10:stä 70:een prosenttiin. Suomessa valmistettava smetana on yleensä 40 % rasvaa sisältävää kermaviiliä. Ranskankerma "(crème fraîche)" puolestaan on kermaviiliä, jota valmistetaan pienien purkkien sijaan suurissa astioissa.


title: Crème Bonjour

text: Crème Bonjour on Unileverin rekisteröimä tuotemerkki, jolla myydään erilaisia tuorejuustoja, levitteitä sekä Cuisine crème fraîchea. Crème Bonjour on ollut Suomessa vuodesta 1984 lähtien, jonka tuotteita valmistettiin Suomessa 1990-luvun lopulle asti, kunnes valmistus siirtyi Ruotsiin Unileverin lopetettua tehtaita Suomessa. Suomen lisäksi Crème Bonjour-tuotteita on saatavilla muun muassa Ruotsissa ja vuodesta 2005 lähtien Venäjällä.


title: Frappé

text: Frappé-kahvi valmistetaan joko cocktail-sekoittimella tai muulla sekoittimella. Siihen käytetään 1–2 teelusikallista pikakahvijauhetta, sokeria ja vähän vettä, ja nämä sekoitetaan vaahdoksi. Juoma kaadetaan korkeaan lasiin. Tämän jälkeen lisätään kylmää vettä ja jääpaloja. Frappé-kahvia myydään yleensä kolmella makeusasteella, makeana ("glykós", 4 teelusikallista sokeria), keskimakeana ("métrios", 2 teelusikallista sokeria) ja ilman sokeria ("skétos"). Frappésta on olemassa myös maidollinen versio, "frapógalo", jossa maito lisätään lopuksi veden ohella tai sijasta.


title: Frottage

text: Frottage (ransk.) eli frottaasi on surrealistien kehittämä piirustustekniikka. Frottaasi tehtdään laittamalla paperi epätasaisen ja karhean pinnan tai litteän esineen päälle. Paperia hangataan liidulla tai pehmeällä lyijykynällä niin, että koholla olevat osat saavat väriä. Surrealistit sovelsivat frottaasia myös öljymaalauksissa.


title: Frico

text: Frico valmistetaan tavallisesti montasio-juustosta pannulla paistamalla. Sen kaksi eri yleistä muotoa poikkeavat rakenteeltaan hauraasta rapeaan. Rapea frico valmistetaan sulattamalla paistinpannulla montasio-raastetta, joka muodostaa lopulta rapean pinnan vohvelimaiselle annokselle. Frico con patate muistuttaa puolestaan rakenteeltaan enneminkin munakasta, ja sen valmistukseen käytetään juuston ohella sipulia ja perunaa. Fricon valmistukseen käytetyn montasio-juuston kypsyys vaihtelee fricon tyylistä riippuen. Nuorempi juusto tuottaa kermaisemman rakenteen, kun taas maku terävöityy vanhemmassa juustossa. Nuorimpia fricon valmistuksessa käytettäviä juustoja kypsytetään 30–45 päivää, kun taas rapeaan fricoon käytettyjä montasio stag ionato -juustoja kypsytetään kahden vuoden ajan. Fricoa tarjoillaan nykyisin tavallisesti makupaloina tai muun ruuan koristeena.


title: Brie de Meaux

text: Juusto valmistetaan pastöroimattomasta lehmänmaidosta jota kuluu noin 25 litraa yhteen juustokiekkon. Maitoa ei keitetä vaan sitä lämmitetään vain hieman. Tämä siksi etteivät maidossa olevat bakteerit kuolisi. Suolauksen jälkeen siihen lisätään penicillium candidum -hometta ja se laitetaan kosteille olkimatoille kellariin kypsymään. Kypsytyksen aikana, joka kestä noin 6–8 viikkoa, sen pinnalle tulee samettinen nukka homeesta.


title: Cabernet Franc

text: Cabernet Franc on tumma viinirypälelajike, josta tehdään punaviiniä. Cabernet Francia viljellään paljon Bordeaux'ssa, ja sitä käytetään enemmän tai vähemmän lähes kaikissa bordeauxviineissä. Loiren laaksossa se on merkittävin tumma lajike. Sitä viljellään myös Italiassa, etenkin Friulissa ja Toscanassa, missä se tunnetaan myös nimellä bordo. Cabernet Franc kukkii ja kypsyy melko aikaisin. Cabernet franc -viini on väriltään ohuen punaista. Sen tanniinit ovat usein melko kepeitä ja viinin maku on runsaan marjainen. Tunnetumpi Cabernet Sauvignon on Cabernet Francin ja Sauvignon Blancin risteytys.


title: Brie (juusto)

text: Brie voidaan valmistaa joko pastöroidusta tai raakamaidosta. Juoksuttamisen jälkeen maito kaadetaan muottiin, jossa ylimääräisen nesteen annetaan valua pois vajaan vuorokauden ajan. Sen jälkeen juusto suolataan ja siihen istutetaan mikrobeja, kuten "Penicillium candidum", "Penicillium camemberti" ja "Brevibacterium linens". Brien annetaan kypsyä viileässä vähintään kolme viikkoa mutta joissain tapauksissa jopa vuoden ajan. Useimmat brie-tyypit ovat täysin kypsiä kuudesta kahdeksaan viikon ikäisenä.


title: Fernet-Branca

text: Fernet-Branca on italialainen, katkeroiden ryhmään kuuluva alkoholijuoma. Fernet-Brancan väri on voimakkaan tummanruskea ja sen tuoksu aromaattinen. Fernet-Brancan valmistamiseen käytetään 27 eri yrttiä ja maustetta, muun muassa mirhaa, raparperia, kamomillaa, kardemummaa, aloeta ja sahramia. Fernet-Brancaa valmistaa milanolainen Fratelli Branca -yhtiö.


title: Metodin esitys

text: Metodin esitys on René Descartesin vuonna 1637 julkaisema filosofinen ja matemaattinen tutkielma. Sen koko nimi on "Esitys metodista jolla ohjataan järkeä oikein ja etsitään totuutta tieteissä", ranskaksi "Discours de la méthode pour bien conduire sa raison, et chercher la verité dans les sciences". Teos on yksi kartesiolaisen tietoteorian perustavista teoksista.


title: Metodin esitys

text: "Metodin esityksen" jälkeen kirjoittamissaan teoksissa Descartes näytti, kuinka hänen metodiaan sovellettiin käytännössä matematiikassa ja luonnontieteissä.


title: Metodin esitys

text: Teos on ollut merkittävä luonnontieteiden kehityksen kannalta. Teoksen kautta tieteellisen skeptisyyden ajatus, jota antiikin aikana olivat kannattaneet muun muassa Sekstos Empeirikos ja muut skeptikot, heräsi uudelleen henkiin ja muuttui totuuden etsinnän menetelmäksi, jonka Descartes katsoi olevan kiistämätön. Descartes aloitti ajattelunsa epäilemällä kaikkea voidakseen tarkastella maailmaa uudesta, puhtaasta näkökulmasta ilman ennakko-oletuksia.


title: Aristoteles

text: Pääosin Lykeionissa opettaessaan Aristoteles kirjoitti puolestaan lukuisat tutkielmansa filosofian ja luonnontieteiden aloilta. Tutkielmat koostuvat todennäköisesti sekä Aristoteleen omista että opiskelijoiden tekemistä luentomuistiinpanoista ja luonnoksista. Niitä on todennäköisesti muokattu toistuvasti vuosien aikana, ja ne oli tarkoitettu lähinnä koulun sisäiseen käyttöön. Siksi niiden sisältö on välillä melko kirjavaa, esitys tiiviimpää ja didaktisempaa, ja kieli paljon teknisempää ja vaikealukuisempaa kuin dialogeissa. Erityisesti tutkielmien runsas tekninen terminologia aiheuttaa usein ongelmia niille, jotka ovat alkuvaiheessa Aristoteleen ajatteluun tutustumisessa.


title: Oiva Ketonen

text: Ketonen kirjoitti ennen kaikkea tieteenfilosofiasta ja -historiasta sekä myös laajemmalle yleisölle suunnattuja filosofiaa ja etiikkaa käsitteleviä teoksia. Luonnontieteellisen todellisuuskäsityksen kehitystä Ketonen kuvasi erityisesti teoksissaan "Suuri maailmanjärjestys" ja "Eurooppalaisen ihmisen maailmankatsomus". Tämän lisäksi Ketonen oli merkittävä yliopistopoliittinen vaikuttaja ja korkeakoulututkimuksen kehittäjä. Hän osallistui Suomen korkeakoulu- ja tiedehallinnon kehittämiseen muun muassa toimimalla korkeakoulujärjestelmän kehittämiseen tähtäävän työryhmän puheenjohtajana sekä korkeakouluneuvoston ensimmäisenä puheenjohtajana. Työ johti korkeakoulujen kehittämislain säätämiseen, mikä takasi kunkin korkeakoulun määrälliset vähimmäistavoitteet vuosiksi 1967–1981.


title: Metodin esitys

text: Viidennessä osassa Descartes kuvaa, kuinka hän olisi käsitellyt julkaisemattomiksi jääneissä teoksissaan ("Le monde ou traité de la lumière" (”Maailma, eli tutkielma valosta”) ja "L'Homme" (”Ihminen”)) luonnonlakien ajatusta, aurinkoa ja tähtiä, ajatusta kuusta vuoroveden syynä, painovoimaa, valon ja tulen tutkimusta, lääketiedettä sekä verenkiertoa sydämessä ja valtimoissa. Hän katsoo, että verenkierto vaikuttaa olevan täysin itsenäinen ihmisen ajatteluun nähden, mistä hän tekee sen johtopäätöksen, että ruumis ja sielu ovat erillisiä. Descartes ei vaikuta tekevän eroa mielen, hengen ja sielun välillä. Ne olivat hänelle inhimillisen järjen ja ajattelun sijaintipaikka.


title: Uskontokritiikki

text: Fundamentalistit ajattelevat, että luonnontieteellinen näyttö voi tukea uskonnollisia käsityksiä. Luomisoppi, jonka mukaan Raamatun kertomus kaikkeuden luomisesta ja elämän syntymisestä on tosi ja että siksi evoluutioteoria on epätosi, on esimerkki fundamentalismista. Tieteen piirissä katsotaan yleisesti luomisopin ja älykkään suunnittelun kannattajien epäonnistuneen pyrkimyksessään esittää käsityksilleen tieteellisiä perusteluja. Sami Pihlströmin arvion mukaan yritykset tehdä jumalauskosta luonnontieteellisesti hyväksyttävä selitysjärjestelmä ovat erittäin epäuskottavia. Pihlströmin mielestä on vaikea nähdä, kuinka mikään näistä kristillisistä koulukunnista voitaisiin ottaa vakavasti nykyaikana. Hänen mielestään mitä ilmeisimmin kaikkeuden olemassaoloa tai mitään todellisuudessa tapahtuvaa ei voida selittää (”missään edes etäisesti tieteellistä selittämisen käsitettä muistuttavassa mielessä”) viittaamalla jumalalliseen luomistekoon.


title: Luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta

text: Tiedekunnassa tehdään luonnontieteellistä perustutkimusta. Tutkimuksen erityisiä painopistealueita ovat fotoniikka, lääketieteellinen ja laskennallinen fysiikka, ilmastonmuutos, metsäekosysteemi ja bioenergia, luonnon eliöyhteisöihin ja ihmisen terveyteen kohdistuva ympäristöstressi, metsänarviointi ja metsäsuunnittelu, yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus sekä uudet materiaalit. Tiedekunnassa työskentelee kaksi akatemiaprofessoria ja tiedekunta on mukana neljässä huippututkimusyksiköissä, jotka ovat kansallisia tai pohjoismaisia.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Tieteen piirissä katsotaan yleisesti luomisopin ja älykkään suunnittelun kannattajien epäonnistuneen pyrkimyksessään esittää käsityksilleen tieteellisiä perusteluja. Sami Pihlströmin arvion mukaan yritykset tehdä jumalauskosta luonnontieteellisesti hyväksyttävä, havaittavaa todellisuutta selittävä selitysjärjestelmä ovat erittäin epäuskottavia. Pihlströmin mielestä on vaikea nähdä, kuinka mikään näistä kristillisistä koulukunnista voitaisiin ottaa vakavasti nykyaikana. Hänen mielestään mitä ilmeisimmin kaikkeuden olemassaoloa tai mitään todellisuudessa tapahtuvaa ei voida selittää (”missään edes etäisesti tieteellistä selittämisen käsitettä muistuttavassa mielessä”) viittaamalla jumalalliseen luomistekoon.


title: Luettelo kristityistä ajattelijoista tieteen piirissä

text: Oxfordin yliopiston matematiikan professorin John Lennoxin mukaan länsimaisen luonnontieteen parissa on ollut erityisen suuri merkitys kristinuskosta saadulla perusvakaumuksella, jonka mukaan maailmankaikkeuden on luonut älykäs ja kaikkitietävä persoona, niin että maailmasta on syytä etsiä järjestystä, jopa matemaattista kauneutta ja yksinkertaisuutta. Jotkut tieteelliset löydöt on tehty, koska tieteentekijä on edeltä ollut vakuuttunut siitä, että oikeiden yhtälöiden täytyy olla matemaattisesti kauniita ja elegantteja. Leibniz (1646–1716) johti optiikan alaan kuuluvan Snellin lain, koska hän uskoi, että luonto aina valitsee helpoimman ja suorimman tien vaihtoehtojen väliltä. Tämän metafyysisen periaatteen hän puolestaan johti teologisesta vakaumuksestaan, että Jumala on luonut maailman sellaiseksi, että siinä toteutuu maksimaalinen yksinkertaisuus ja täydellisyys. Carl von Linnéä (1707–1778) ohjasi luokittelutyössään teologinen näkemys, jonka mukaan Jumala on luonut organismit erillisiksi, luokiteltaviksi tyypeiksi ja lajeiksi. James Clerk Maxwell (1831–1879) johti valon kenttäteoriansa osittain teologisesta vakaumuksestaan, että Jumala on kolminaisuus ja että Jumala on tullut ihmiseksi.


title: Nibelungin sormus

text: Nibelungin sormus (myös Nibelungein sormus) () on neljästä oopperasta koostuva sarja. Se on Richard Wagnerin pääteos ja yksi maailman suosituimmista sekä esitetyimmistä oopperoista. Siitä käytetään myös nimeä "Sormus-tetralogia", "Ring-sykli" tai pelkästään "Ring".


title: Richard Wagner

text: Wagnerin mestariteoksia ovat hänen myöhäiskauden oopperansa, jotka veivät koko taidesuunnan kehitystä eteenpäin. Jotkut pitävät "Tristan ja Isoldea" (1857–59) Wagnerin suurimpana yksittäisenä oopperana. "Nürnbergin mestarilaulajat" (1861–67) on Wagnerin ainoa komedia (lukuun ottamatta unohdettua "Liebesverbotia"). "Nibelungin sormus" -tetralogia (1852–74) on neljän oopperan germaaniseen mytologiaan perustuva teossarja. Sen säveltäminen vei 26 vuotta, ja esitykset kestävät yhteensä noin 15 tuntia. Sormussarjaa on kutsuttu musiikinhistorian kunnianhimoisimmaksi hankkeeksi. Wagnerin viimeinen ooppera "Parsifal" (1877-1882), joka tehtiin Bayreuthin avajaisia silmällä pitäen, on syvämietteinen ja uskonnollissävytteinen Graalin maljan legendaan perustuva työ.


title: Nibelungin sormus

text: "Der Ring des Nibelungen" perustuu useaan eri legendaan ja kansantarinaan, mm. keskiaikaiseen sankarieepokseen Nibelungenliediin, muinaisskandinaavisiin Eddoihin, Thidreks Saga af Berniin, muihin Skandinavian legendoihin sekä islantilaiseen Volsungien saagaan. Wagner loi legendoista oman tarinan, jonka muotorakenne vastasi antiikin kreikan Aiskhyloksen "Oresteia-trilogiaa". "Sormus"-tetralogiassa toistuvat kahden ihmisen henkiset tai fyysiset yhteenotot.


title: Nibelungin sormus

text: Kokonaisuuteen kuuluvat oopperat ovat:Oopperasarja kestää yhteensä noin 15 tuntia kapellimestarin tempovalintojen mukaan. Alkuperäinen tapa on esittää koko sykli 6 päivässä. "Reininkulta" ja "Valkyyria" esitetään peräkkäisinä päivinä ennen "Siegfriediä", ja sen jälkeen on päivän tauko. Joskus syklin eri teosten välillä on pitempiäkin taukoja. Ne oopperatalot, jotka ottavat "Ringin" ohjelmistoonsa, valmistavat syklin osa osalta ja esittävät erillisiä osia ennen kokonaisuutta. Bayreuthin musiikkijuhlilla valmistetaan koko "Ring" yhdellä kertaa esityskuntoon 4–5 vuoden välein.


title: Valkyyria (ooppera)

text: Valkyyria ("Die Walküre") on toinen kaikkiaan neliosaisesta Richard Wagnerin "Nibelungin sormus"-oopperasarjasta. Se sai ensiesityksensä 26. kesäkuuta 1870 Münchenissä. Oopperan tunnetuin osa on kolmannen näytöksen alussa soiva ”Valkyyrioiden ratsastus”, jota esitetään usein erillisenä orkesterikappaleena ilman laulua.Jumala Wotan koettaa saada sormuksen puhdistettua kirouksesta ja kasvattaa kaksoset Sieglinden ja Siegmundin metsän kätköissä. Myöhemmin heidän äitinsä kuitenkin surmataan ja Sieglinde siepataan ja pakotetaan naimaan Hunding-niminen mies. Heidän häihinsä ilmestyy Wotan valepuvussa ja iskee taikavoimaisen Nothung-miekan yhden saarnen runkoon, jota kukaan ei onnistu irrottamaan puusta. Myöhemmin Siegmund pakenee vihollisiaan Hundingin taloon. Hän tapaa siellä Sieglinden, muttei tunnista siskoaan. Hunding huomaa, että Siegmund on hänen verivihollisensa Wälsenpoika, ”Sudenpentu”, ja haastaa hänet aamulla kaksintaisteluun.


title: Reininkulta

text: Reininkulta on ensimmäinen osa neljästä oopperasta koostuvaa Nibelungin sormus -sarjaa (Der Ring des Nibelungen), ja Wagner olisi alun perin halunnut esittää sen vasta, kun koko sarja olisi valmis. Reininkulta on huomattavasti lyhyempi kuin sarjan myöhemmät osat ollen pituudeltaan noin kaksi ja puoli tuntia. Teoksen levytykset mahtuvat usein kahdelle täyteen ahdetulle CD-levylle.


title: Richard Wagner

text: Vuodet 1850–57 Wagner omisti "Der Ring des Nibelungen" -tetralogialle ("Nibelungin sormus") lukuun ottamatta neljän kuukauden konserttimatkaa Lontooseen vuonna 1855. Hän sai valmiiksi "Nibelungin sormuksen" tekstin vuonna 1852. Ensimmäiset osat valmistuivat: "Das Rheingold" ("Reininkulta") 1852–54 ja "Die Walküre" ("Valkyyria") 1852–56. Työ keskeytyi vuonna 1857 "Siegfriedin" toisen näytöksen orkesteriluonnokseen, sillä hänen suunnittelemansa juhlanäytännön toteuttaminen osoittautui mahdottomaksi. Lisäksi häntä oli alkanut kiehtoa ajatus kelttiläisperäiseen taruun Tristanista ja Isoldesta perustuvasta oopperasta ("Tristan und Isolde", 1857–59). Teoksen syntyyn vaikutti myös Wagnerin rakkaus tämän luottomiehen ja turvapaikan antajan, Otto Wesendonckin, runoilijavaimoon Mathildeen. Wagner sävelsi osittain "Tristanin" teemoihin perustuvan viiden laulun sarjan Mathilden runojen pohjalta. Suhde paljastui, ja Wagner joutui lähtemään Venetsiaan talveksi 1858–59 ja Luzerniin 1859, missä hän sävelsi "Tristan ja Isolden" toisen ja kolmannen näytöksen.


title: Nibelungin sormus

text: Wagnerin mesenaatin Baijerin kuninkaan Ludvig II:n toivomuksesta "Reininkulta" ja "Valkyyria" esitettiin etukäteen Münchenin hoviteatterissa. Ensimmäisen kerran kaikki neljä oopperaa esitettiin sarjana Bayreuthissa 13.8.–17.8.1876 Wagnerin unelmoimassa ja rakennuttamassa "Bayreuthin Juhlanäyttämötalossa".


title: Fafnir

text: Richard Wagnerin oopperassa "Nibelungin sormus" lohikäärme esiintyy nimellä Fafner, ja on alun perin jättiläinen eikä kääpiö.


title: Tetralogia

text: Taidehistorian kuuluisin tetralogia lienee Richard Wagnerin neljän oopperan kokonaisuus Nibelungin sormus, jota Wagner sävelsi 26 vuotta.


title: Yhdistynyt kuningaskunta

text: Yhdistynyt kuningaskunta koostuu Ison-Britannian saaresta ja Pohjois-Irlannista Irlannin saarella, sekä noin tuhannesta pienemmästä saaresta, joita on etenkin Skotlannin rannikolla. Sitä ympäröi Atlantin valtameri, sen osat Pohjanmeri, Irlanninmeri ja Englannin kanaali. Rannikon rikkonaisuuden vuoksi mistään kohtaa maata ei ole yli 125 kilometriä merelle. Ison-Britannian saaren erottaa mantereesta Doverin kohdalla kapeimmillaan 35 kilometrin levyinen Englannin kanaali. Doverista kulkee meren ali Kanaalin tunneli Ranskaan. Irlannin tasavallan vastaista maarajaa on 360 kilometriä.


title: Brittiläinen Intian valtameren alue

text: Brittiläinen Intian valtameren alue (, lyhenne BIOT tai B.I.O.T.) on Intian valtamerellä sijaitseva Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva merentakainen alue (). Se muodostuu Chagossaarten kuudesta atollista, joihin kuuluu noin 55 saarta. Alue sijaitsee suunnilleen puolessavälissä Afrikkaa ja Indonesiaa. Alueen koordinaatit ovat 6 astetta eteläistä leveyttä ja 71 astetta ja 30 minuuttia itäistä pituutta. Tilastokeskus laskee sen kuuluvan Afrikan maanosaan. Alueen pinta-ala on yhteensä noin 60–78 neliökilometriä, mutta 54 400 neliökilometriä, jos vesialueet lasketaan mukaan..


title: Yhdistynyt kuningaskunta

text: Näihin verrattavassa asemassa ovat myös Britannian läheisyydessä sijaitsevat itsehallinnolliset saaret Mansaari () sekä Jersey ja Guernsey. Lisäksi Yhdistyneellä kuningaskunnalla on sotilastukikohdat Akrotiri ja Dhekelia Kyproksella.. Se on vaatinut 1 709 400 neliökilometrin kokoista aluetta Antarktikselta.


title: Yhdistynyt kuningaskunta

text: Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (, ), virallisesti myös Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti tai Yhdistynyt kuningaskunta, on saarivaltio Pohjois-Euroopassa. Se muodostuu Englannista, Skotlannista ja Walesista, jotka sijaitsevat Ison-Britannian saarella, sekä Irlannin saarella sijaitsevasta Pohjois-Irlannista. Tämän lisäksi Yhdistyneellä kuningaskunnalla on hallussaan eräitä näiden lähellä sijaitsevia saaria ja saaristoja sekä muutamia kaukaisia merentakaisia alueita.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluu myös joukko erillisalueita, joita kutsutaan Brittiläisiksi merentakaisiksi alueiksi. "De jure" ne eivät ole Yhdistyneen kuningaskunnan osia, vaan kruununsiirtomaita, joiden ulkopolitiikkaa Yhdistynyt kuningaskunta hoitaa. Alueet ovat:


title: Irlannin provinssit

text: Irlannin saari on perinteisesti jaettu neljään provinssiin: Leinsteriin, Munsteriin, Connachtiin ja Ulsteriin. Näistä kolme ensimmäistä kuuluvat kokonaisuudessaan Irlannin valtioon. Suurin osa Ulsterista kuuluu Pohjois-Irlantiin, joka taas kuuluu valtiollisesti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.


title: Irlanti (saari)

text: Hallinnollisesti saari jakaantuu Irlannin tasavaltaan, joka muodostaa viisi kuudesosaa saaren pinta-alasta, sekä saaren koillisosassa sijaitsevaan Pohjois-Irlantiin, joka on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Perinteisesti saari jakaantuu neljään historialliseen maakuntaan, jotka ovat Connacht, Leinster, Munster ja Ulster, joka vastaa suunnilleen nykyistä Pohjois-Irlantia.


title: Mansaari

text: Mansaari ( tai "Ellan Vannin", ) on saari Irlanninmeressä Irlannin ja Ison-Britannian saarten välissä. Se ei ole osa mitään Yhdistyneen kuningaskunnan neljää osaa (Englanti, Wales, Skotlanti ja Pohjois-Irlanti), vaan kuuluu alusmaana Britannian kruunun alaisuuteen.


title: Britteinsaaret

text: Britteinsaaret ovat ryhmä Luoteis-Euroopan saaria, jotka jakautuvat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin tasavallan valtioihin. Nämä saaret muodostavat Euroopan länsirannikolle 315 134 neliökilometrin kokoisen saariston, joka käsittää seuraavat saaret:Nimeä "British Isles" ('Britteinsaaret') ei suvaita Irlannissa, koska se viittaa aikoihin, jolloin Irlanti oli Britannian siirtomaa eivätkä irlantilaiset halua, että heidät samaistetaan britteihin. Irlannin Lontoossa oleva suurlähetystö kehottaa olemaan käyttämättä nimitystä.. Sen sijaan nimitystä "British and Irish Isles" ('Britannian ja Irlannin saaret') tai "Britain and Ireland" ('Britannia ja Irlanti') käytetään Irlannissa vaihtoehtoisena nimenä tai "Atlantic Archipelago" ('Atlantin saaristo') akateemisissä piireissä.


title: Yhdistynyt kuningaskunta

text: Skotlannissa pinnanmuodot vaihtelevat, etelässä ovat Alamaat ja pohjoisessa sekä lännessä Ylämaat, kuten myös Skotlannin korkein huippu, 1 343 metriä korkea Ben Nevis. Sisämaahan ulottuu monia vuonoja ("firth") ja niiden suuntaisena kulkee syviä järviä ("loch"). Näistä kuuluisin lienee Loch Ness, joka sijaitsee koko Skotlannin poikki ulottuvassa Glen Moren laaksossa. Skotlannin rannikolla on useita saaria ja saariryhmiä, joista huomattavimmat ovat Hebridit, Orkneysaaret ja Shetlandinsaaret.


title: Lola Montez

text: Lola Montez, oik. "Eliza Roseanna Gilbert", (17. helmikuuta 1821 – 17. tammikuuta 1861) oli irlantilaissyntyinen tanssijatar. Vuonna 1846 hänestä tuli Baijerin kuninkaan Ludvig I:n rakastajatar, ja seuraavana vuonna hän sai Landsfeldin kreivittären arvonimen. Hänen vaikutuksensa kuninkaaseen johti levottomuuksiin Münchenissä. Viimeiset vuotensa Montez vietti Yhdysvalloissa.


title: Lola Montez

text: Tiedot Lola Montezin syntymäajasta vaihtelevat usealla vuodella, mutta uskottavimman lähteen mukaan hän syntyi helmikuussa 1821. Hänen isänsä oli brittiläisen armeijan upseeri nimeltä Gilbert ja äitinsä kreolilaista syntyperää oleva irlantilainen hatuntekijä. Perhe muutti Intiaan Lolan ollessa lapsi. Hän joutui viettämän pitkiä aikoja yksinään, ja sitoutumaton elämä teki hänestä levottoman. Noin kymmenvuotiaana Lola lähetettiin Englantiin kasvatettavaksi ja koulutettavaksi. Hän oppi ymmärtämään vieraita kieliä, keskustelemaan sujuvasti ja soittamaan pianoa kohtuullisesti.


title: Lola Montez

text: Toukokuussa 1855 Montez valitsi managerikseen näyttelijä Noel Follinin ja purjehti tämän kanssa Sydneyyn, Australiaan. Elokuussa samana vuonna Montez avasi kiertueensa kuninkaallisessa Victorian teatterissa, jossa hän esitti paikallisten näyttelijöiden avustamana numeronsa "Lola Montez Baijerissa". Sydneystä lähtiessään Montez jätti laskujaan maksamatta ja sai virkavallan peräänsä. Esiintyessään myöhemmin Melbournessa Montez joutui turvautumaan ”hämähäkkitanssiinsa” yleisömäärien vähenemisen estämiseksi. Lehdistö tuomitsi Montezin tanssin säädyttömänä, mutta rauhantuomarina toimiva Melbournen pormestari kieltäytyi pidättämästä tätä. Marras–joulukuussa Montez esiintyi täysille saleille Adelaidessa ja sai haltioituneen vastaanoton palattuaan Sydneyyn seuraavana vuonna.


title: Lola Montez

text: Heinäkuussa 1853 Montez avioitui "San Francisco Whig" -sanomalehden omistajan Patrick Purdy Hullin kanssa. Avioliitto osoittautui riitaiseksi, ja jo muutaman kuukauden yhdessäolon jälkeen Montez pyysi mieheltään avioeroa. Hän solmi välittömästi uuden rakkaussuhteen saksalaiseen paroniin, joka oli saapunut Münchenistä ja herätti eloon kuningas Ludvigiin liittyvät muistot. Paronin ja Montezin tuttavuus jäi lyhytaikaiseksi, sillä vain muutama päivä heidän tapaamisensa jälkeen paroni löydettiin ammuttuna metsästä. Kuolemansyyntutkija kuittasi asian lyhyellä päätöksellä, jonka mukaan paroni oli kuollut ampumavälikohtauksessa, jollaiset olivat yleisiä tuon aikakauden villissä lännessä.


title: Lola Montez

text: Vuonna 1837 Lola avioitui 16-vuotiaana luutnantti Thomas Jamesin kanssa ja pari siirtyi Intiaan. Intiassa Lola solmi suhteita muihin miehiin ja hankki huonon maineen. Avioliitto purettiin viisi vuotta myöhemmin Kalkutassa. Avioeron jälkeen Lola matkusti ympäri Eurooppaa eri miesystäviensä kustantamana. Samalla hän koulutti itsensä tanssijattareksi Madridissa ja hänestä tuli donna Maria Dolorez. Sukunimen hän valitsi Espanjan tunnetuimman härkätaistelijan Montezin mukaan.


title: Lola Montez

text:
Esiintymismatkoillaan ja yksityiselämässään Montez aiheutti monia skandaaleita ja jopa kaksintaisteluita. Hän jätti jälkeensä maksamattomia laskuja ja perikatoon ajettuja suosijoita, joihin kuului myös tunnettuja henkilöitä kuten Victor Hugo ja Franz Liszt. Heidän lisäkseen Montez käytti viehätysvoimaansa kuninkaallisiin ja sai Baijerin kuninkaan Ludvig I:n rakastumaan itseensä. Kuningas lahjoitti Montezille talon Münchenistä ja maksoi Montezin palvelusväen, kalustuksen ja korut. Lisäksi Montez nautti monista etuoikeuksista, jotka kuuluivat vain hallitsijaperheen jäsenille. Poliisijohtaja, joka tunsi Montezin maineen, tarjosi tälle 50 000 frangin korvausta Münchenistä poistumisesta, mutta Montez kieltäytyi tarjouksesta. Lopulta hänet karkotettiin keväällä 1848 Münchenin levottomuuksien yhteydessä.
Vuonna 1849 Montez avioitui Lontoossa nuoren ratsuväkiupseerin George Trafford Healdin kanssa. Montezin edellinen avioero ei kuitenkaan ollut virallinen, ja hän joutui syytteeseen kaksinnaimisesta. Päästyään vapaaksi takuita vastaan Montez pakeni Espanjaan. Seuraavan vuoden aikana hän palasi näyttämölle ja teki vuosina 1851–1853 kiertueen Yhdysvaltain itärannikolle. Matkustettuaan sieltä San Franciscoon hän otti ohjelmistoonsa kuuluisan ”hämähäkkitanssinsa”.


title: Lola Montez

text: Yhdysvaltoihin saavuttuaan Montez yritti luoda uutta uraa tanssijana useissa kaupungeissa, mutta epäonnistui pyrkimyksissään. Vuonna 1857 hän ryhtyi moraalisten luentojen pitäjäksi ja kertoi katuvansa entistä elämäntapaansa. Syfiliksen kolmannen vaiheen eteneminen pysäytti Montezin uran luennoitsijana, ja hän kuoli Brooklynissa 17. tammikuuta 1861. Hänet haudattiin Greenwoodin hautausmaahan rouva Eliza Gilbertin nimellä.


title: Lola Montez

text: Ensimmäinen Montezia käsittelevä suomalainen julkaisu oli Borgå Tidningar -sanomalehden vuoden 1843 artikkeli, jossa uutisoitiin hänen ensimmäisestä teatteriesiintymisestään Pariisissa. Montezista tuli lyhyessä ajassa ajalleen hyvin poikkeuksellisesti Euroopan-kuulu julkisuuden henkilö. Lehdistö seurasi tarkkaan Montezin vaiheita, ja hän esiintyi monissa Euroopan suurkaupungeissa vaihtelevalla menestyksellä. Uutiset kohdistuivat pääosin Montezin elämään Baijerissa vuosina 1846–1848. Samalla vuosikymmenellä Montez nousi myös Suomessa hyvin tunnetuksi ja hänestä käytettiin nimeä ”Landsfeldin kreivitär”.


title: Lola Montez

text: Helmikuussa 1856 Montez saavutti suurta suosiota esiintyessään Ballaratissa. Paikallisen lehdistön moittiessa Montezia epäsiveellisestä tanssista tämä otti hevospiiskansa esiin ja ruoski julkisesti lehden päätoimittajan Henry Seekampin. Myöhemmin keväällä Montez kierteli Victorian osavaltion pienissä kaupungeissa, kunnes lopetti kiertueensa toukokuussa 1856 Uuden Etelä-Walesin Newcastleen. Siellä Montez ja hänen managerinaan toiminut Follin astuivat "Jane A Falkenberg" -alukseen ja aloittivat paluumatkan San Franciscoon.


title: Lola Montez

text: Laivamatkan aikana Montezin ja Follinin välit kiristyivät ja Montezin miessuhteet Melbournessa nousivat uudelleen esiin. Yöllä 8. heinäkuuta Follin katosi "Jane A Falkenbergilta" ja hänen uskottiin pudonneen pimeässä mereen. Tapahtumasta on useita versioita. Montezin tiedettiin jo Melbournessa yrittäneen iskeä saksilla Follinia ja monet epäilivät hänen työntäneen managerinsa yli laidan. Vastaavasti myös Follinin itsemurhateoria sai kannatusta. Asiasta ei käynnistetty koskaan virallisia tutkimuksia.


title: Federico Fellini

text: Federico Fellini syntyi 20. tammikuuta 1920 Riminissä Adrianmeren rannalla. Hänellä oli pikkuveli ja pikkusisko. Fellini sairasti lapsena paljon ja hänellä oli kilpirauhasen toimintahäiriö. Hän oli jo pienenä kiinnostunut erilaisista taiteenlajeista kuten sirkuksesta, varieteesta ja elokuvista, ja hän alkoi pitää yhdeksänvuotiaana käsinukke-esityksiä sekä piirsi ahkerasti.


title: Federico Fellini

text: Valmistuttuaan koulusta Fellini avasi vuonna 1937 ystävänsä kanssa taideliikkeen. Fellini luonnosteli piirrokset ja liikekumppani lisäsi niihin värin. Fellini sai vapaan pääsyn paikalliseen elokuvateatteriin elokuvanäyttelijöistä piirtämiään karikatyyrejä vastaan. Hän asui vuonna 1937 muutaman kuukauden ajan Firenzessä ja piirsi siellä eräälle satiirilehdelle. Firenzestä hän muutti Roomaan tammikuussa 1938, ja hän vietti kaupungissa seuraavat 50 vuotta lähes yhtäjaksoisesti. Fellini piirsi Roomassa vuosina 1939–1942 "Marc’Aurelio"-huumorilehteen. Hän teki myös lyhyitä tarinoita, mainostekstiä, komediasketsejä, elokuvaväen haastatteluja ja ravintola-asiakkaiden karikatyyrejä.


title: Federico Fellini

text: Fellini teki ohjaajadebyyttinsä vuonna 1950. Hän perusti ohjaaja Alberto Lattuadan kanssa tuotantoyhtiön, joka rahoitti elokuvan "Varieteen valot" (1950). Fellini ja Lattuada kirjoittivat ja ohjasivat yhdessä farssin kiertävistä vaudeville-esiintyjistä. Fellinin ja Lattuadan osuuksista elokuvan syntyyn on eri käsityksiä, mutta elokuvassa näkyy jo Fellinille tyypillisiä elementtejä, kuten katkeransuloinen tunnelma, marginaaliset kulkurihahmot ja välisoitot. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt. Ennen seuraavaa ohjaustyötään Fellini käsikirjoitti jälleen muutaman elokuvan muille ohjaajille.


title: Federico Fellini

text: Yhdysvaltalaisjoukkojen vapauttaessa Rooman toisen maailmansodan lopulla 1944 Fellini ei aluksi löytänyt enää mediatöitä, sillä Italian elokuvateollisuus oli pysähdyksissä ja lehdistö joutunut yhdysvaltalaisten käsiin. Hän avasi ystäviensä kanssa karikatyyrimyymälän. Pian hän sai työn Roberto Rossellinin elokuvan "Rooma – avoin kaupunki" (1945) yhtenä käsikirjoittajana. Fellini oli kirjoittamassa myös Rossellinin seuraavaa elokuvaa "Paisa – vapauden tuli" (1946) ja ohjasi siitä osan Rossellinin sairastuttua. Miesten yhteistyö kesti useita vuosia, joiden aikana Fellini oli mukana käsikirjoittamassa useita muidenkin italialaisohjaajien elokuvia.


title: Federico Fellini

text: Vuonna 1969 valmistui liioittelevan suurellinen "Fellinin Satyricon", joka oli Petroniuksen katkelmallisen teoksen "Trimalkion pidot" mukaelma. Tämän jälkeen seurasi sukellus syvälle lapsuuden muistoihin vuonna 1970 elokuvalla "Klovnit – onnellisten maailma", joka oli tehty televisiolle mutta jota esitettiin myös elokuvateattereissa. Samaa omaan lapsuuteen pureutuvaa teemaa jatkoivat "Fellinin Rooma" vuonna 1972 ja eritoten "Amarcord" vuonna 1973, joka keskittyy ohjaajan lapsuuteen Riminissä sekä Benito Mussolinin fasistivallan alkuaikoihin.


title: Federico Fellini

text: Fellini tapasi tulevan vaimonsa, radionäyttelijänä työskennelleen Giulietta Masinan, vuonna 1942. Kuultuaan Masinan esittämän osan itse kirjoittamassaan radionäytelmässä Fellini pyysi tätä treffeille, ja he menivät naimisiin 1943.


title: Rooma – avoin kaupunki

text: Elokuvan ensi-ilta oli Italiassa 27. syyskuuta 1945, kun sodan tuhot Roomassa olivat yhä nähtävillä. Yhdysvalloissa 25. helmikuuta 1946 New Yorkissa esitetystä ensi-illan versiosta oli sensuroitu 15 minuuttia. Federico Fellini kertoo elokuvan matkan Italiasta Yhdysvaltoihin omaelämäkerrallisessa esseessään ”Sweet Beginnings”. Roomaan komennettu yhdysvaltalainen sotamies Rod Geiger tapasi Rossellinin ja Fellinin näiden kuvatessa elokuvaa. Fellinin esseen mukaan Geiger oli ”’puolijuopunut’ sotilas, joka törmäsi (kirjaimellisesti ja kuvaannollisesti) elokuvan kuvauspaikkaan. [Hän] esitteli itsensä muka amerikkalaiseksi tuottajaksi, vaikka ’ei ollut kukaan eikä hänellä ollut penniäkään’”. Geiger päätyi silti Yhdysvaltoihin elokuvan kelat matkatavaroissaan ja onnistui saamaan elokuvan teattereihin.


title: Federico Fellini

text: Fellinin liioitteleva ja ylenpalttisuudessaan kriittinen elokuvataide sai jatkoa vuonna 1980, kun valmistui "Naisten kaupunki", pääosassa jälleen ohjaajan alter ego Marcello Mastroianni. Belle Époquen loppua, oopperan suurien diivojen mahtavuutta, valtamerihöyryjen suuruuden aikaa ja Euroopan tietä kohden ensimmäisen maailmansodan räjähdystä kuvataan elokuvassa "Fellinin Laiva", joka valmistui vuonna 1983. Tämä elokuva on kunnianosoitus mykälle elokuvalle, sen mestareille ja taidokkaalle henkilöohjaukselle. "Fellinin Laiva" on todellinen hautajaisooppera, niin eräälle historian aikakaudelle kuin tavallaan myös Fellinille itselleenkin.


title: Federico Fellini

text: "Ihanan elämän" ja Nino Rotan luoman kuivanpisteliään musiikin saavuttama suunnaton suosio eri puolilla maailmaa soi Fellinille mahdollisuuden ohjata kolme vuotta myöhemmin elokuva "8½" (1963), joka on hänen elokuvistaan kaikkein henkilökohtaisin ja kaikkein kunnianhimoisin. Tuomalla yleisön eteen omat elokuvantekijän fantasiansa ja kunnianhimonsa Marcello Mastroiannin hahmossa Fellini tarjoaa kaikkien nähtäväksi hyvin kiihkeän tulkinnan taiteellisesta luomistyöstä.


title: Leonardo da Vinci

text:
Leonardo syntyi 15. huhtikuuta 1452 ”yön kolmantena tuntina” toscanalaisessa Vincin kukkulakaupungissa Arno-joen laaksossa Firenzen alueella. Ensimmäiset viisi vuottaan hän eli läheisessä Anchianon kylässä. Hän oli firenzeläisen notaarin Messer Piero Fruosino di Antonio da Vincin ja talonpojan tyttären Caterinan avioliiton ulkopuolella syntynyt poika. Caterinan henkilöhistoriaa ei tiedetä, ja siitä on esitetty erilaisia teorioita, kuten että hän olisi ollut orja Lähi-idästä tai Afrikasta, tai lähellä Vinciä asunut orpotyttö. Leonardolla ei ollut nykyisenkaltaista sukunimeä: ”da Vinci” tarkoittaa yksinkertaisesti ”Vincistä”, ja hänen koko syntymänimensä kuului ”Leonardo di ser Piero da Vinci”, eli ”Leonardo, (Mes)ser Pieron poika Vincistä”. Hänen lapsuudestaan ei juurikaan ole säilynyt tietoa, mutta Giorgio Vasari ja muut ovat tehneet siitä oletuksia. Viisivuotiaana hän muutti isänsä, isovanhempiensa ja setänsä Francescon kotiin Vinciin, jossa hänen isänsä oli mennyt naimisiin 16-vuotiaan Albiera-nimisen tytön kanssa. Albiera rakasti Leonardoa, mutta kuoli varhain.
Leonardo kirjasi myöhemmin muistiin vain kaksi sattumusta lapsuudestaan. Toista hän piti enteenä: leija putosi taivaalta ja leijui hänen kehtonsa yläpuolella niin, että sen pyrstösulat osuivat hänen kasvoihinsa. Toinen sattumus tapahtui, kun hän oli tutkimusretkellä vuorilla. Hän löysi luolan, ja kertoi tunteneensa toisaalta pelkoa luolan sisällä mahdollisesti asustelevaa hirviötä kohtaan mutta toisaalta uteliaisuutta saada selville, mitä luolassa oli.


title: Kansanopisto

text: Kansanopistojen toiminnasta vastaavat erilaiset, pääosin yksityiset kannatusyhdistykset, säätiöt ja järjestöt, myös kunnat. Suomessa on 91 kansanopistoa, näistä 74 suomenkielistä ja 17 ruotsinkielistä. 33 opistoa on taustayhteisöltään sitoutumattomia, kristillisiä on 44, yhteiskunnallisia 11 ja erityisopistoja 3. Opistojen toimintaa valvoo opetusministeriö ja ne kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin.


title: Varsinais-Suomen Kansanopisto

text: Varsinais-Suomen Kansanopisto (VSKO) on Paimion keskustassa sijaitseva kansanopisto. Vuonna 1899 perustettu opisto on ”grundtvigilainen” eli uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton ja painottunut nykyisin taideaineiden opetukseen. Opintolinjat sisältävät valmentavaa ja jatko-opintoihin tähtäävää koulusta taiteen eri aloilta. Lukuvuoden pituisten linjojen lisäksi opistolla järjestetään eri aiheisia lyhytkursseja. Opisto tarjoaa myös taidealan koulutusta kehitysvammaisille.


title: Kansanopisto

text:
Suomen kansanopistoissa opiskelee yli 8000 opiskelijaa.
Kansanopistotoiminnan alkuunpanija oli tanskalainen piispa, kirjailija ja tiedemies Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783-1872). Grundtvigilaisen ajattelun mukaan kansanopistotyön puhtaana päämääränä on sivistys ja valistus, nuorten maailmankuvan avartaminen. Alkuaikojen kansanopistojen tärkeimmät oppiaineet olivat äidinkieli ja historia. Puoluepolitiikka ei kuulunut gruntvigilaisiin kansanopistoihin, ei myöskään uskonnon opetus, vaikka kansanopistot olivatkin luonteeltaan yleiskristillisiä. Nykyisin ns. sitoutumattomat kansanopistot vetoavat grundtvigilaiseen perintöön, johon kuuluu moniarvoisuus. Kansanopistoliike levisi eritoten Pohjoismaissa ja myös Saksassa ja Itävallassa.


title: Kansanopisto

text: Pitkäkestoiset linjat alkavat useimmiten elo-syyskuun vaihteessa ja päättyvät huhti-toukokuun vaihteessa. Linjat voivat kuitenkin olla myös 3–4 kuukauden mittaisia. Eri linjoilla voi opiskella 1–4 vuotta riippuen opiskelijan omista tavoitteista ja opetustarjonnasta. Kukin kansanopisto päättää itse opetuksensa tavoitteista ja sisällöstä. Tietyt yleissivistävät aineet, kuten äidinkieli ja ilmaisutaito sekä vieraat kielet sisältyvät kuitenkin useiden linjojen opetukseen. Maahanmuuttajille suunnatut kurssit kuuluvat nykyisin monien opistojen tarjontaan.


title: Luettelo Suomen käräjäoikeuksista

text:
Uudistuksen seurauksena kanslia lakkaa 12 paikkakunnalta. Hallinnollisista kanslioista lakkaa kolme: Järvenpää, Porvoo ja Raasepori sekä muista kanslioista yhdeksän: Iisalmi, Imatra, Kotka, Kuusamo, Lohja, Raahe, Savonlinna, Sodankylä ja Varkaus. Toimitilat jäävät monessa paikkaa käräjäoikeuden käyttöön toimitilajärjestelyistä johtuvan siirtymäkauden ajaksi. Käräjäoikeus voi tällöin toimittaa käytössään olevissa tiloissa istuntoja siinäkin tapauksessa, että paikkakunnalle ei jää istuntopaikkaa. Tämän hetken arvio on, että suuri osa toimitilajärjestelyistä saadaan päätökseen 2020-2022 mennessä. Lisäksi istuntopaikoista lakkaa 14: Alajärvi, Alavus, Kauhajoki, Kemijärvi, Kemiönsaari (Kemiö), Kirkkonummi, Kristiinankaupunki, Kuhmo, Pieksämäki, Pietarsaari, Pudasjärvi, Suomussalmi, Tornio ja Uusikaupunki.
Valtaosa istuntopaikoista lakkautetaan 1.1.2019.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaisilla on kolme kansanopistoa: Jämsässä, Ranualla ja Reisjärvellä. Kristilliset perusarvot ovat opistoissa keskeisessä asemassa. Opistoilla on vuoden kestoisia linjoja: valittavana on esimerkiksi kielilinjoja, viestintälinjoja ja kädentaitojen linjoja. Kullakin opistolla on omat erikoispainotuksensa. Jämsän kansanopisto on painottunut musiikkiin, Ranuan kansanopisto viestintään ja Reisjärven kansanopisto luontoon. Opistoilla järjestetään lisäksi erilaisia lyhyt- ja viikonloppukursseja sekä vuosittaiset opistoseurat.


title: Kansanäänestys

text: Suomen perustuslain 53 § mahdollistaa neuvoa-antavien kansanäänestysten järjestämisen, mikäli niistä päätetään erikseen lailla. Sitovaa kansanäänestystä Suomen lainsäädäntö ei tunne. Neuvoa-antava kansanäänestys on Suomessa järjestetty kahdesti: 29.-30. joulukuuta 1931 kieltolain lakkauttamisesta sekä 16. lokakuuta 1994 Euroopan unioniin liittymisestä. Kummassakaan tapauksessa asiaa ei ratkaistu äänestyksellä, vaan päätöksen teki lopulta eduskunta. Kuitenkin kummassakin tapauksessa kansanäänestys puolsi eduskunnan päätöstä. Lisäksi Suomessa on järjestetty lukuisia paikallisia kansanäänestyksiä esimerkiksi kuntaliitoksista. Suomessa nykyään myös kunnissa voidaan järjestää neuvoa-antavia äänestyksiä, jotka eivät sido kunnanvaltuustoja eivätkä korvaa niiden päätöksentekoa. Suomessa tällaisia äänestyksiä on järjestetty yli 50 kappaletta. Ensimmäinen niistä järjestettiin Tuusulassa 12. toukokuuta 1991.


title: Keski-Suomen Opisto

text: Keski-Suomen kansanopiston kannatusyhdistyksen aloitteesta Koskelan setlementti haki talousvaikeuksiin joutuneen opiston ylläpitolupaa, ja opisto yhdistettiin siihen vuoden 2018 alusta. Jo kolme vuotta aiemmin Suolahden kampuksella lopetti toimintansa Humanistinen ammattikorkeakoulu. Keski-Suomen Opiston ammatillinen koulutus siirtyi Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston (Poke) alaisuuteen syksyllä 2017. Konsertti- ja kokoustilana toimineen, kampukselle vuonna 1989 valmistuneen Suolahtisalin kunto on niin huono, että sen tulevaisuus on epävarma. Salin korjaus maksaisi lähes yhtä paljon kuin uuden rakentaminen.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiedettä otetaan vuosittain opiskelemaan 10 henkeä. Opiskelijat suorittavat alemman korkeakoulututkinnon (HuK) noin kolmessa vuodessa ja tämän jälkeen noin kahdessa vuodessa ylemmän korkeakoulututkinnon (FM). Opiskelijoiden ainejärjestönä toimii NEFA-Turku ry. (Nordisk Etnologisk Folkloristisk Arbetsgrupp), joka kuuluu osana yhteispohjoismaista NEFA-Nordenia.


title: Lahden yliopistokampus

text: Yliopistokeskustoiminta alkoi Lahdessa jo vuonna 2001. Suomessa toimii kuusi yliopistokeskusta. Yliopistokeskukset täydentävät Suomen yliopistokenttää alueilla, joilla ei ole omaa yliopistoa. Yliopistokeskuksia on Suomessa kuusi: Kajaanissa, Kokkolassa, Lahdessa, Mikkelissä, Porissa ja Seinäjoella. Näillä paikkakunnilla on useita yliopistojen sivutoimipisteitä tai muita yksiköitä, jotka yliopistokeskus kokoaa yhteiseksi osaamiskeskittymäksi. Yliopistokeskustoiminta perustuu yliopistojen yhteistyösopimukseen. Jokaisessa yliopistokeskuksessa yksi yliopisto toimii koordinoivana yliopistona. Yhteisenä tavoitteena on saavuttaa synergiaetua sekä vahvistaa yliopistotoimintojen näkyvyyttä, yhteiskunnallista vuorovaikutusta ja alueellista vaikuttavuutta.


title: Kansanopisto

text:
Kansanopistot kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin ja toteuttavat elinikäisen oppimisen periaatetta. Kansanopistoja ylläpitävät erilaiset kannatusyhdistykset, järjestöt ja säätiöt, jotka ovat usein sidoksissa aatteellisiin taustayhteisöihin, toisaalta myös kunnat. Taustayhteisönsä ja luonteensa mukaan opistot voidaan jakaa sitoutumattomiin, kristillisiin, yhteiskunnallisiin ja vammaisten erityisopistoihin.
Kansanopistoissa voi yleensä opiskella sekä pitkillä opintolinjoilla että lyhytkursseilla. Pitkällä linjalla opiskelu kestää yleensä vuoden ja ainevalikoima vaihtelee opistoittain. Monet opistot tarjoavat esimerkiksi avoimen yliopiston opintoja.


title: Julian Huxley

text: Sir Julian Sorell Huxley () oli brittiläinen biologi, kirjailija ja humanisti. Hän oli Unescon ensimmäinen johtaja ja mukana perustamassa WWF:ää. Huxley lyötiin ritariksi vuonna 1958. Hän toimi biologian professorina Oxfordin yliopistossa ja King's Collegessa Lontoossa. Lontoon eläintieteellisen seuran sihteerinä hän johti Lontoon eläintarhaa 1935–1942.


title: Unesco

text: Käytännön toimeenpanosta vastaa neljän vuoden välein valittava pääjohtaja, järjestön päämajassa Pariisissa työskentelevä sihteeristö sekä eri puolilla maailmaa sijaitsevat 63 alueellista, yhteys- ja kansallista toimistoa. Lisäksi kansalliset Unesco-toimikunnat ovat keskeisessä asemassa järjestön toiminnassa. Edellisenä pääjohtajana toimi 2017 asti Irina Bokova, Bulgarian entinen ulkoasiainministeri ja YK-lähettiläs, jonka yleiskokous valitsi syksyllä 2013 toiseksi kaudeksi (2014–2017). Bokova oli ensimmäinen nainen Unescon pääjohtajan virassa. Nykyisenä pääjohtajana on ollut ranskalainen virkamies ja poliitikko Audrey Azulay vuodesta 2017. Hän on toiminut aiemmin Ranskan kulttuuriministerinä ja Ranskan elokuvainstituutin varajohtajana.


title: Unesco

text: Unesco perustettiin 16. marraskuuta 1945, ja siihen kuuluu 195 jäsenmaata. Suomi liittyi järjestöön vuonna 1956. Järjestön pääjohtajana on toiminut vuodesta 2017 lähtien ranskalainen Audrey Azoulay. Vuosina 2009–2017 pääjohtajana toimi bulgarialainen Irina Bokova. Unescon päämaja sijaitsee Pariisissa.


title: Uskonnollinen humanismi

text: Uskonnolliset humanistit ovat Yhdysvalloissa järjestäytyneet muun muassa Eettisen kulttuurin yhdistyksiin, jotka yhdessä muodostavat Amerikan eettisen liiton. Tämä liitto oli mukana perustamassa Kansainvälistä humanistista ja eettistä liittoa (IHEU) vuonna 1952. Perustavan kokouksen puheenjohtaja Julian Huxley, Unescon ensimmäinen pääjohtaja, oli tärkeä aatteellinen vaikuttaja Eettisen kulttuurin liikkeessä, vaikka liike syntyi vuosikymmeniä ennen hänen vaikutustaan. Huxleyn vuonna 1927 ensimmäisen kerran ilmestynyt kirja "Religion without revelation" (Uskonto ilman ilmoitusta) oli uskonnollisen humanismin keskeinen teos.


title: Unescon päämaja

text: Rakennuskompleksi valmistui Unescon käyttöön vuosina 1955–1958. Siihen kuuluu hallintorakennus, konferenssirakennus ja lähetystösali. Sen suunnitteli kansainvälinen arkkitehtiryhmä, johon kuuluivat ranskalainen Marcel Breuer, italialainen Pier Luigi Nervi ja ranskalainen Bernard Zehrfuss. Rakennuksen katsotaan edustavan Le Corbusierin hahmottamaa tyyliä. Maison de l’Unesco on kahdeksankerroksinen, kolmisiipinen ja Y-kirjaimen muotoinen, ja se on rakennettu massiivisten betonipylväiden varaan. Ikkunaseiniä jäsentävät suuret ristikkomaiset betonituet. Rakennuksen kolmen sivun pituudet ovat 124 metriä, 136 metriä ja 148 metriä. Päärakennusta täydentää kolme erimuotoista lisärakennusta.


title: Unkarin valtionooppera

text:
"Unkarin kuninkaallinen oopperatalo" avattiin yleisölle 27. syyskuuta vuonna 1884. Sen ensimmäinen johtaja oli Ferenc Erkel. Gustav Mahler toimi johtajana vuosina 1888–1891 ja johti itse kaksi Puccinin oopperaa. Vuosina 1947–1950 johtajana oli Otto Klemperer. Vuonna 1980 rakennus kunnostettiin ja se avattiin uudestaan yleisölle 1984, samana päivänä kun ensimmäisestä avaamisesta oli kulunut 100 vuotta.
Kaudella 2011–2012 Unkarin valtionoopperan ja kansallisbaletin ohjelmistossa on kuusi uutta oopperaa ja kolme balettiensi-iltaa. Ohjelmiston kohokohtia ovat uudet esitykset Wagnerin "Reininkullasta" ja Mozartin Don Giovannista ja Petit'n baletti "Pariisin Notre-dame". Oopperan musiikillisena johtajana toimii kapellimestari György Győriványi Ráth. Edellinen johtaja Ádám Fischer erosi vuoden 2010 lopussa vastalauseeksi Unkarin hallituksen ja pääministeri Viktor Orbánin harjoittamaa politiikkaa kohtaan.


title: Rostislav Holthoer

text: Vuonna 1978 Holthoer oli ensimmäisen Suomesta Egyptiin suuntautuneen arkeologiretkikunnan johtaja. Holthoerille myönnettiin 1982 valtion tiedonjulkistamispalkinto yhteistyöstä ohjaaja Heikki Partasen kanssa "Ramses ja unet"-elokuvan teossa. Vuonna 1991 Holthoer nimitettiin Suomen edustajaksi Nubian muinaismuistomerkkien pelastamista käsittelevään Unescon toimeenpanevaan komiteaan.


title: Upseerikoulutuksen historia Suomessa

text:
Kadettikoulun ensimmäinen johtaja oli eversti Viktor Rafael Schauman. Kolme ensimmäistä johtajaa vuoteen 1925 saakka olivat Suomen Kadettikoulun entisiä oppilaita. Jääkäriupseerit toimivat Kadettikoulun johtajina, kunnes vuodesta 1945 koulun johtajana on ollut kadettiupseeri. Ensimmäinen Kadettikoulun johtajana (1945–1950) toiminut kadettiupseeri oli eversti Yrjö Armas Valkama.
Suomen sodissa kaatui yhteensä 469 kadettiupseeria eli 18,5 % kadettien kokonaismäärästä. Itsenäisessä Kadettikoulussa aloitti opintonsa 74 vuoden aikana 8 440 kadettia.


title: Eino Hirvonen

text: Eino Hirvonen (18. heinäkuuta 1902 Kitee – 20. tammikuuta 1988) oli suomalainen liikemies. Hän oli Kuusinen Oy:n toimitusjohtaja 1940–1948 ja uudestaan 1954–1960 ja vuodesta 1954 Suomen Tukkukauppiaiden Liiton puheenjohtaja 1956–1960. Vuodesta 1950 hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun hallituksen puheenjohtaja, ja samana vuonna hän sai Kauppatieteiden kunniatohtorin arvon.


title: Ukrainalaisten nationalistien järjestö

text: Puolan viranomaiset onnistuivat vangitsemaan pääosan OUN:n paikallisista johtajista 1930-luvun aikana. OUN:n ensimmäinen johtaja oli maanpaossa elänyt Jevhen Konovalets, jonka neuvostoagentti murhasi vuonna 1938 Hollannissa. Hänen kuoltuaan järjestö jakautui kahtia. Kun Konovaletsin seuraajaksi valitulle konservatiiviselle upseerille Andri Melnykille vuonna 1939 annettiin mahtipontinen arvonimi "vožd", ’johtaja’, joukko OUN:n nuorempia kannattajia ryhmittyi Stepan Banderan ympärille, jonka saksalaiset vapauttivat puolalaisesta vankilasta syksyllä 1939. Bandera perusti helmikuussa 1940 kilpailevan järjestöjohdon. Melnykin siipi tunnettiin tästä alkaen nimellä OUN-M ja Banderan siipi nimellä OUN-B. Banderalaiset olivat kiinnostuneempia Dontsovin ajattelun ja fasismin mystisistä piirteistä kuten tahdonvoiman korostamisesta.


title: Klaus Baudelaire

text: Sarjan alussa Baudelairien vanhemmat Bertrand ja Beatrice Baudelaire kuolevat tulipalossa, joka tuhoaa myös heidän kotinsa, jolloin Baudelairet orpoutuvat. Pankkiiri Arthur Poe, joka on Baudelairien uskottu mies ja vastuussa heidän omaisuudestaan, lähettää Baudelairet heidän julman sukulaisensa, kreivi Olafin, luokse. Lapsille selviää pian, että Olaf tahtoo vain saada heidän omaisuutensa itselleen.


title: Baudelairen perhe

text:
Baudelairen omaisuus on suuri summa rahaa, jonka Baudelairen vanhemmat jättivät taakseen kuoltuaan tulipalossa, ja joka Baudelairen orpojen on tarkoitus periä heti Violetin täytettyä 18. Siitä lähtien, kun kreivi Olaf sai lasten huoltajuuden, hän on punonut ilkeitä juonoia saada omaisuus itselleen. Valepuvut hänen VPK-ajoiltaan ovat aina olleet tarpeellisia, ja asut ja meikit ovat aina huijanneet Baudelairien huolehtijoita ja herra Poea, joka on vastuussa heidän omaisuudestaan. Hän kuitenkin epäonnistuu aina aikeissaan Baudelairen orpojen käyttäessä kykyjään (keksimistä, tutkimista, kokkaamista ja päättäväisyyttä) Olafia vastaan. Olaf ei ikinä saa rahoja hyppysiinsä, sillä hän kuolee kirjassa "Loppu".
Tulipalo, joka tappoi herra ja rouva Baudelairen, oli koko sarjan aloituspiste kirjassa "Ankea alku". Koska ei ole koskaan kerrottu, oliko palo vahinko vai tuhopoltto, Snicket on vihjaillut muutaman kerran, että joku muu olisi ollut Baudelairien kartanossa, kun tulipalo syttyi. Kirjeessä Lemony Snicketiltä viinitarhan välillä - sen saman tarhan, jossa Lemonyn ja Beatricen oli tarkoitus mennä naimisiin - sanotaan suunnilleen: "Hei, jos olet yhä elossa, ole varovainen" ja sitten jotain, joka vihjaa rajusti "Jos menet naimisiin täällä, kreivi polttaa sinut ja Beatricen". Kreivi on luultavasti kreivi Olaf. Tämä on mahdollinen selitys sille, kuka poltti kartanon, mutta sitä ei ole koskaan vahvistettu. Kirjassa "Avara akkuna", kun herra Poe listaa syitä, miksi Olaf on etsintäkuulutettuna, hän sanoo "Itkujärven poliisilaitos on varmasti iloinen saadessaan pidättää tunnetun roiston, joka on etsintäkuulutettuna kavalluksesta, murhasta ja lasten hyvinvoinnin vaarantamisesta." Tähän kreivi Olaf lisää: "Ja tuhopoltosta." Tämä vihjaa, että kreivi Olaf on vastuussa ainakin yhdestä tulipalosta.


title: Baudelairen perhe

text: Baudelairen perhe on yksi merkittävistä kuvitteellisista perheistä amerikkalaisen Lemony Snicketin kirjoittamassa lasten- ja nuortenkirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja". Baudelairen lapset Violet, Klaus ja Sunny ovat kirjan päähenkilöt.


title: Baudelairen perhe

text: "Ratkaisun rajoilla" avaa myös uusia mahdollisuuksia Baudelairien vanhempien menneisyydestä. Kit Snicket kertoo lapsille illasta, jolloin hän meni oopperaan heidän vanhempiensa kanssa ja antoi heille laatikollisen myrkkynuolia ennen, kuin Esmé Kurjimo näki. Myöhemmin kirjassa kreivi Olaf paljastaa, että hänen vanhempansa murhattiin myrkkynuolilla ja että hänellä on hyvä syy vihata Baudelaireja (hän viittaa näin selvästi, että Baudelairien vanhemmat murhasivat hänen vanhempansa). Tämä selittäisi Olafin kaunan perhettä vastaan, motiivin Baudelairien kartanon polttamiselle (jonka monet uskovat hänen tehneen) ja luultavasti myös sen, miksi hänestä tuli alun perin kelmi. Kirjassa ei kuitenkaan vahvistettu yhtäkään näistä.


title: Kreivi Olaf

text: Toinen salaperäinen viittaus kreivi Olafin lapsuuteen mainitaan kirjassa "Ratkaisun rajoilla". Luvussa yksi Kit mainitsee, että pystyi salakuljettamaan yhden laatikollisen myrkkynuolia Baudelairien vanhemmille ennen, kuin Esmé Kurjimo sai hänet kiinni. Myöhemmin kirjassa Baudelaireja ja Rehti Ratkaisua uhkaillessaan hän käskee Baudelaireja kysymään Rehdiltä, mitä sinä iltana teatterissa tapahtui, viitaten että Baudelairen vanhemmat, Rehti ja Snicketit olivat paikalla jostain tietystä syystä. Vihdoin, luvussa kaksitoista, Olaf paljastaa myrkkynuolien olleen syy hänen omien vanhempiensa kuolemaan. Hän myös viittaa, että Baudelairen vanhemmat olisivat saattaneet murhata hänen vanhempansa. Se selittäisi hänen vihamielisyytensä Baudelaireja kohtaan.


title: Snicketin perhe

text: "Surkeiden sattumusten sarjan" tapahtumien aikana rouva Snicket on jo kuollut, luultavasti samanlaisessa tulipalossa, joka tappoi myös Baudelairien ja Quagmiren orpojen vanhemmat.


title: Arthur Poe

text: Poe on ensimmäinen joka tuo lapsille tiedon heidän vanhempiensa Bertrand ja Beatrice Baudelairen kuolemasta. Baudelairien uskottuna miehenä Poe tulkitsee vanhempien viimeisen tahdon niin, että lasten tulee kasvaa kaupungin rajojen sisäpuolella, ja ohjaa heidät heidän kaukaisen serkkunsa Kreivi Olafin huomaan. Kun Baudelairet tulevat Poen työpaikalle Rahankiristyskonttori-pankkiin kertomaan Olafin Klausin pahoinpitelystä, pankkiiri toteaa vain Olafin toimivan "in loco parentis", ja voi kasvattaa heidät kuten näkee sopivaksi. Kuitenkin kun Olaf lukitsee Sunnyn lintuhäkkiin ja yrittää pakottaa Violetin menemään naimisiin kanssaan, Poe yrittää suorittaa kansalaispidätyksen, mutta Olaf pakenee.


title: Baudelairen perhe

text: Beatrice Baudelaire on kuvitteellinen hahmo Lemony Snicketin kirjasarjassa Surkeiden sattumusten sarja. Hänen äitinsä on Kit Snicket, joka kuolee synnytyksessä. Baudelairen orvot adoptoivat Beatricen, siksi siis sukunimi Baudelaire. Yksivuotiaana "hän näyttää hyvin paljon äidiltään", kuten kerrotaan luvussa neljätoista.


title: Arthur Poe

text: Näiden tapahtumien seurauksena Poe sijoittaa lapset niin matelijatutkija Montgomery Montgomeryn, Josefiina Wihellyksen, Herran ja Jerome ja Esmé Kurjimon luokse, ja lopulta vielä Variksenpalvojien kylään, jonka asukkaat toimivat kaikki heidän väliaikaisina huoltajinaan. Kun Baudelairet pakenevat kylästä epäiltyinä murhasta (ja myöhemmin tuhopoltosta ja sieppauksesta), Poe on yksi niistä harvoista aikuisista, jotka uskovat Baudelairien syyttömyyteen kaikkiin niihin rikoksiin, jotka hänen sisarensa Eleanora Poe on lehteensä "Päivän pilkunviilaajaan" painanut. Kun Baudelairet palaavat kaupunkiin tavatakseen VPK:n, Poe sekaantuu "J.S.":n jättämään vihjeeseen aikomuksenaan puhdistaa Baudelairien nimi ja palauttaa roolinsa heidän uskottuna miehenä. Lapset kuitenkin kieltäytyvät tekemästä yhteistyötä hänen kanssaan. Kun rouva Bass ryöstää Poen työpaikan, Rahankiristyskonttori-pankin, asetetaan Poe johtamaan tutkimuksia, jotka johtavat hänet lopulta Hotelli Ratkaisuun. Kun hotelli sytytetään palamaan, on Poe parhaillaan kolmannessa kerroksessa. Ei tiedetä, selviytyikö hän palosta vai ei.


title: Ankea alku

text: Baudelairet ovat lähteneet nimeämättömästä kotikaupungistaan viettääkseen päivän aavikoituneella Brinyn rannalla. Nauttiessaan yksinäisyydestään, heidän vanhempiensa avuton pankkiiri, herra Poe, saapuu kertomaan heille, että heidän äitinsä ja isänsä ovat molemmat kuolleet tulipalossa, joka tuhosi heidän kartanonsa ja kaiken, minkä he omistivat. Baudelairien luotettuna miehenä on Poen tehtävä löytää orvoille uusi koti.


title: Bewe Sport

text:
Bewe Sport kuuluu Suomen menestyneimpiin kaukalopalloseuroihin. Bewe Sport on voittanut kaikkiaan 9 Suomen mestaruutta, vuosina 1996, 1997, 1999, 2001, 2002, 2003, 2007, 2008 ja 2010.Bewe Sport pelaa jääkiekkokotiottelunsa Helsingin jäähallin kakkoshallissa. Otteluissa on yleisöä tavallisesti 150–400 henkilöä. Halliin mahtuu yhteensä noin 800 katsojaa.
Kaukalopallo-ottelut Bewe pelaa syksystä 2011 lähtien Porvoon Jäähallissa, kun Hamarin Elo ja Bewe yhdistyivät, ja suuri osa Helsinkiläisjoukkueen pelaajista jatkoi pelaamistaan
edelleen HElo&Bewessä.


title: Bewe Sport

text: Bewe Sport on vuonna 1977 perustettu porvoolainen kaukalopalloilun erikoisseura. Sen nimi juontuu Beweshipistä, jonka työpaikkajoukkue Bewe Sport alkuaikoina oli. Bewe Sportilla on noin 90 joukkuetta eri kaukalopallosarjoissa ja pelaajia on yhteensä noin 1 700. Kauden 2011 alkaessa Bewe Sportin kaukalopallo yhdistyi porvoolaisen Hamarin Elon kanssa, ja nimeksi muuttui HElo&Bewe. Nykyisen joukkueen kotiottelut pelataan Porvoon jäähallissa.


title: Bewe Sport

text: Edustusjoukkue ei kuitenkaan kovista vahvistuksista ja satsauksista huolimatta kyennyt nousemaan II-divisioonaa korkeammalle ja kaudelle 2012-13, seura aloitti yhteistyön KJT TuusKin kanssa. Seuran uudeksi nimeksi tuli Bewe TuusKi. Bewen joukkueessa pelasi useita liigataustaisia pelaajia mm. Patrik Lostedt, Toni Mäkiaho ja Toni Häppölä


title: Bewe TuusKi

text: Bewe TuusKi on tehnyt yhteistyötä kahden Mestiksen seuran Kiekko-Vantaan ja Keravan HCK:n kanssa. Bewe TuusKi oli kahdesti lähellä nousta Mestikseen kausien 2013–2014 ja 2014–2015 päätteeksi, mutta tavoite jäi haaveeksi. Kaudella 2015–2016 Bewe TuusKi muuttui lopulta KJT Edustukseksi ja Bewe toimi tuolloin taustatukena. Kaudella 2016–2017 Bewe ilmoitti lopettaneensa yhteistyön ja keskittyi jatkossa yhteistyöhön jääpalloseura Botnian kanssa.


title: Bewe TuusKi

text:
Bewe TuusKin sisääntulona soi "Shinedown Diamond Eyes" ja maalibiisinä "The Concert (Seven Nation Army)".
Bewe TuusKi pelaa kotiottelunsa sini-puna-valkoisella paidalla, sinisillä housuilla, sini-puna-valko sukilla sekä valkoisen kypärällä. Vierasottelut joukkue pelaa valko-punaisella paidalla sekä samanvärisillä sukilla.Bewe TuusKi pelaa kotiottelunsa Talosyke Areena Tuusulassa, mutta osa peleistä on pelattu Hyrylän jäähallilla viimeksi kaudella 2012–2013. Yleisökapasiteettia ei ole virallisesti vahvistettu, mutta arvella olevan noin 250–300.


title: Bewe Sport

text: Bewe Hockey on perusti jääkiekon edustusjoukkueen vuonna 2010 ja se nousi II-divisioonaan III-divisioonasta heti ensimmäisellä kaudellaan.


title: Bewe Sport

text: Seura lähti jääkiekkotoimintaan kovin tavoittein, tarkoituksena oli pelata Mestiksessä vuonna 2013.


title: Bewe Sport

text: Bewen viimeiseksi jääkiekkokaudeksi jäi kausi 2015-16 jonka jälkeen ilmoitettiin yhteistyön päättymisestä. Joukkue oli parhaimillaan kahdesti Suomi-Sarjassa kolmantena.


title: Wii Sports

text: Wii Sports on kokoelma urheilupelejä, joka julkaistiin Wii-pelikonsolin kaupanpäällisenä vuonna 2006. Pelaamisessa käytetään Wiin innovatiivista Wii Remote -ohjainta, ja pelimuotoja ovat baseball, tennis, golf, keilailu ja nyrkkeily. "Wii Sports" esiteltiin ensi kerran vuoden 2006 E3-messuilla. Pelimuodot ovat yksinkertaisia sekä kontrolleiltaan että grafiikoiltaan, sillä kaikkien on tarkoitus päästä niissä helposti alkuun. "Wii Sports" on maailman myydyin videopeli, sen jälkeen kun se ohitti myyntiluvuissa "Super Mario Brosin", toisen Nintendon valmistaman pelin.


title: Sami Häppölä

text: Bewe Sportia edustava Häppölä nousi Kaukalopalloliigan eniten otteluita pelanneeksi pelaajaksi 10. joulukuuta 2006 ohi Hannu Suorsan, kun Bewe voitti Porin Kärpät 5–3. Häppölällä oli ottelun jälkeen kasassa 405 ottelua tehoin 462+685. 25. tammikuuta 2009 Häppölä nousi kaukalopalloliigan kaikkien aikojen pistepörssin kärkeen Suorsan ohi. Tuolloin hänen pistemääränsä oli 453 ottelussa 1278 pistettä (520 + 758). Hänellä on myös yhden ottelun piste-ennätys, 14 pistettä, jonka hän on saavuttanut kaksi kertaa.


title: Vellu Saarela

text: Veli-Matti ”Vellu” Saarela on suomalainen trikkaaja Tampereelta, joka on noussut maailman huipulle lajissaan. Yhtenä lajin tunnetuimmista pioneereista monet hän on videoillaan, esiintymällä ja opettamalla inspiroinut lajin pariin tuhansia harrastajia ympäri maailmaa ja vaikuttaa nykyään kehittämällä trikkausta esittävän taiteen suuntaan yhdessä perustamansa VellusTa Tricking Teaminsa kanssa. VellusTa Tricking Teamin esiintyjät ovat esittäneet yhteensä yli 2500 esitystä ja ovat maailman menestynein esiintyvä trikkausryhmä. Viimeisen 10:n vuoden aikana tiimin jäsenet ovat ottaneet osaa yli 100:aan trikkaus- ja akrobatiatapahtumaan ympäri maailmaa kutsuvieraina ja ovat työskennelleet yli 25:ssä maassa mukaan lukien useimmat Euroopan maat, Pohjois-Amerikka, Arabiemiraatit, Kiina, Japani, Korea, Bahrain, Qatar, Turkmenistan ja Azerbaijan.


title: Trikkaus

text: Trikkaus (temppuilu) on näyttävä liikunnallinen laji, joka koostuu erilaisien taistelulajien, akrobaattisen voimistelun ja muiden vastaavien lajien näyttävimmistä tempuista, joista trikkaaja pyrkii tekemään mahdollisimman sulavan ja näyttävän kokonaisuuden käyttämällä erilaisia potkuja, voltteja ja kierteitä. Trikkaus on suhteellisen tuntematon laji maailmalla, mutta esimerkiksi musiikkivideoilla ja tanssiesityksissä näkee usein erilaisia trikkaukseen kuuluvia liikkeitä, ja joissain tapauksissa myös trikkaamisen tapaan liikesarjojen (puhekielessä "combojen") muodossa. Liikesarjojen tekeminen erottaa usein myös trikkauksen muista lajeista, joihin kuuluu samankaltaisia liikkeitä. (mm. Trikkaukseen usein sekoitetut Free running ja Parkour joiden yhteys trikkaukseen on todellisuudessa yhtä hatara kuin esimerkiksi lumilautailuun).


title: Trikkaus

text: Useat maailmanluokan trikkaajat ovat entisiä (ja myös nykyisiä) NASKA:n Sport Karate -kilpailijoita, mikä tekee heistä ikään kuin trikkauksen eteenpäin viejiä ja tyylillisesti esimerkillisiä trikkaajia. Esimerkkinä lajin huipuista Amerikassa asuvat Anis Cheurfa, Jeremy Marinas ja Daniel Graham jotka harjoittelevat vuonna 2009 avatussa The White Lotus Martial Arts Centerissä, joka on tavallaan trikkauksen Hollywood.


title: Trikkaus

text: Tampereella sijaitseva Nääshalli on toiminut Suomen trikkaajien käytössä vuodesta 2002, jolloin trikkaus rantautui Suomeen. Tampereelta on maailmalle noussut myös Team Unito ja sen kasvatit Vellu Saarela sekä Riku Rikkonen. Team Unito järjestää suurimmat trikkaustapahtumat ja -gatheringit Suomessa. Syksyllä 2011 Unito osallistui Talent Suomi -kilpailuun ja vuonna 2015 Voitolla Yöhön -kilpailuun. Uniton kädenjälki näkyy myös Tampere-talossa pääsiäisenä 2015 ensi-iltansa saaneessa Parsifal-esityksessä, maailman ensimmäisessä trikkaukseen perustuvassa spektaakkelissa.


title: Trikkaus

text: Nykyään suurin osa trikkaajista koostuu näistä itseoppineista takapihatrikkaajista, jotka löysivät lajin netistä ja innostuivat harjoittelemaan sitä. Trikkaukseen ei käytännössä ole minkäänlaista opetusta tarjolla, paitsi internetistä löytyvät tutoriaalit. Muutamia poikkeuksia löytyy toki erilaisten trikkaus/akrobatiakurssien muodossa eri puolilla maailmaa, myös Suomessa trikkauksen uranuurtaja Team Unito tekee aktiivista työtä trikkauksen parissa.


title: Trikkaus

text: Muita tunnettuja trikkaajia Suomessa ovat muun muassa Elmeri Rantalainen, Johan Kirsilä ja Johannes Anttila.


title: Vellu Saarela

text: Saarela aloitti trikkauksen 12-vuotiaana, kun hänen kaverinsa näytti netistä videoita, jossa miehet tekivät voltteja hurjalla tahdilla. Hän innostui niin, että halusi oppia itse. Hän harjoitteli pitkäjänteisesti Tampereen liikuntatiloissa kunnes voitti Trikkauksen epäviralliset Euroopan mestaruudet vuosina 2009 ja 2011. Hän oli toinen ihminen maailmassa, joka teki tuplavoltin kokokierteellä taaksepäin yhdellä jalalla ja on vieläkin maailman ainoa henkilö, joka on tehnyt tuplagainerin eli tuplavoltin taaksepäin yhdeltä jalalta (2011). Saarela oli maailman 4. ensimmäinen ihminen joka onnistui trikkauksen legendaarisimmaksi nousseessa liikkeessä, triplacorkissa, 14. marraskuuta 2010.


title: Floquet de Neu

text: Floquet de Neu kuoli eläintarhassa vuonna 2003 ja oli kuollessaan liki 40-vuotias. Se on niin tunnettu eläin maailmalla, että vielä nykyäänkin Barcelonan korttikioskeissa myydään sen kuvalla varustettuja postikortteja. Floquet de Neu onkin Koko-gorillan ja Cheeta-simpanssin ohella yksi maailman tunnetuimmista apinoista. Lisäksi Barcelonan eläintarhassa asuu nykyäänkin Floquet de Neun lapsenlapsia.


title: Tiitu Takalo

text: Takaloa pidetään yhtenä sukupolvensa taitavimmista sarjakuvapiirtäjistä. Hän sai vuonna 2015 Sarjakuva-Finlandian teoksestaan "Minä, Mikko ja Annikki". Aikaisemmin hän oli ollut Sarjakuva-Finlandia-ehdokkaana kolmesti. Vuonna 2007 ehdolla oli hänen albuminsa "Kehä", vuonna 2008 albumi "Jää" ja vuonna 2012 albumi "Ottopoikia ja työläistyttöjä". Vuonna 2010 Takalolle myönnettiin Vuoden naistutkimusteko -palkinto. Hänet valittiin vuoden 2014 Tamperee Kuplii -sarjakuvafestivaalin kunniavieraaksi. Vuonna 2017 hän sai Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-tunnustuspalkinnon ansioituneesta sarjakuvaurastaan. Tiitu Takalo tunnetaan erityisesti naiseuden, tyttöyden, ihmissuhteiden sekä aktivismi- ja vaihtoehto-elämäntapojen kuvaajana . Takalon työtä esiteltiin Miia Vistilän toimittamassa vuonna 2008 ilmestyneessa "Kotimaista naissarjakuvaa" -teoksessa (BTJ-kustannus).


title: Trikkaus

text: Laji on koko ajan yhä suositumpi. Harrastajat järjestävät kerran, pari vuodessa kokoontumisia, gatheringejä tai miittejä, kuten trikkaajat itse sanovat. Aamulehden artikkelissa Vellu kommentoi "Aluksi miitissä saattoi olla kymmenen trikkaajaa, ja siinä olivatkin melkein koko Suomen trikkaajaat. Nyt viikonlopun miitissä tapaa satakin harrastajaa."


title: Puolan historia

text: Euroopan unioni alkoi neuvotella Puolan kanssa jäsenyydestä 1998 ja joulukuun 2002 EU:n huippukokous kutsui Puolan jäseneksi. Maassa järjestettiin kansanäänestys jäsenyydestä kesäkuussa 2003 ja Puola liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. EU-jäsenyyden myötä suuri määrä puolalaisia lähti siirtotyöläisiksi Länsi-Eurooppaan. Useat vanhat EU-maat rajoittivat uusien jäsenmaiden kansalaisten pääsyä maahan, joten puolalaisten maahanmuuton kohdemaaksi muodostui Yhdistynyt kuningaskunta, jonne saapui vuoden 2004 jälkeen arviolta puoli miljoonaa puolalaista maahanmuuttajaa. Yksin Yhdistyneessä kuningaskunnassa puolalaisia on töissä miljoona ja ennen talouskriisiä neljän miljoonan asukkaan Irlannissakin ainakin 200 000.


title: Euroopan unionin laajentuminen

text: Kymmenen jäsenmaata liittyi unioniin kerralla vuonna 2004 kun entisen itäblokin maat Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro otettiin jäseniksi Maltan ja Kyproksen ohella.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Euroopan unionin laajeneminen ja integraatio jatkui. Vuonna 2004 unioni laajeni 12 maalla: uudet jäsenmaat olivat Puola, Slovakia, Tšekki, Unkari, Latvia, Liettua, Viro, Slovenia, Kypros ja Malta. Vuonna 2007 vielä Bulgaria ja Romania pääsivät jäseniksi. Unionin uusi perussopimus Lissabonin sopimus astui voimaan 1. joulukuuta 2009. Sopimuksen myötä unionille valittiin ensimmäinen presidentti, Herman Van Rompuy.


title: Puola

text: Vuonna 1991 Puolasta tuli Visegrád-ryhmän jäsen, ja vuonna 1999 se liittyi Natoon samaan aikaan Tšekin ja Unkarin kanssa. Euroopan unionin jäsen Puolasta tuli toukokuussa 2004.


title: Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous Samarassa 2007

text: Saksan ja Yhdysvaltojen ulkoministerit matkustivat ennakkoon neuvottelemaan avoimista kysymyksistä. Euroopan unionin kannalta oleellisena tavoitteena oli Euroopan unionin ja Venäjän yhteistyösopimuksen uusiminen sekä osana Euroopan unionin tulliliiton yhteistä kauppapolitiikkaa Puolan lihanviennin salliminen jälleen Venäjälle. Puola oli ainoa Euroopan unionin 27 jäsenvaltioista, jonka lihaa ei saanut viedä Venäjälle. Venäjä oli esittänyt syyksi, ettei lihaa tarkasteta riittävästi ja että se voi olla tuotettu kolmansissa maissa Euroopan unionin ulkopuolella. Puola on vaatinut lihanviennin vapauttamista uhkaamalla estää Euroopan unionin neuvottelut Euroopan unionin ja Venäjän uudesta yhteistyösopimuksesta. Vladimir Putinin mukaan kysymys on Euroopan unionia ja sen sisäisiä ristiriitoja koskeva. Venäjä ei ollut kokouksessa valmis solmimaan uutta yhteistyösopimusta.


title: Euroopan unioni

text: Kun Euroopan unioni jatkoi laajentumistaan Itä- ja Keski-Eurooppaan, unionin toimielinrakennetta ja päätöksentekoa uudistettiin ja tehostettiin. Amsterdamin sopimuksella 1997 vahvistettiin yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa sekä lujitettiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Nizzan sopimus valmisti unionia vuoden 2004 laajentumiseen. Silloin Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta valtiota: Latvia, Liettua, Kypros, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. Jäsenmaiden määrä kasvoi 27:ään vuonna 2007 kun unioniin liittyivät myös Bulgaria ja Romania. Kroatia liittyi jäseneksi vuonna 2013.


title: Ihmisoikeudet Puolassa

text: Euroopan unionin komission laskelmien mukaan Puolassa on laadittu vuosina 2015–2017 13 lakia, jotka ovat vaarantaneet oikeuslaitoksen riippumattomuuden. Komissio on vuosia yrittänyt keskustelemalla saada Puolaa noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta, mutta se ei ole onnistunut. Joulukuussa 2017 komissio ilmoitti käynnistävänsä rikkomusmenettelyn oikeusvaltioperiaatetta rikkovaa Puolaa vastaan. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Lissabonin sopimuksen seitsemäs artikla otetaan käyttöön. Artikla voi johtaa varoituksen antamiseen, jos kaksi kolmasosaa muista jäsenvaltioista kannattaa sitä, tai jäsenvaltion äänioikeuden viemiseen unionin päätöksenteossa, jos muut jäsenvaltiot ovat siitä yksimielisiä. Unkari on luvannut olla Puolan kannalla.


title: Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmä

text: Vuonna 1999 perustetun ryhmän ajavina voimina on pidettiin Irlannin Fianna Fáilia ja Italian Alleanza Nazionalea. Puolan liityttyä Euroopan unioniin puolalaiset nousivat ryhmän suurimmaksi kansallisuudeksi. Ryhmässä oli kuitenkin merkittäviä poliittisia erovaisuuksia. Laajasti ottaen se oli kansalliskonservatiivinen, ja joidenkin jäsenten lausunnot aiheuttivat kotimaassa kritiikkiä Fianna Fáilia kohtaan.


title: Euroopan unionin laajentuminen

text: Välimeren maista Kreikka liittyi jäseneksi vuonna 1981 ja Espanja sekä Portugali vuonna 1986. Entinen Itä-Saksa liittyi jäseneksi 1990, kun se sulautettiin Saksan liittotasavaltaan. Kylmän sodan päätyttyä unioniin liittyivät myös puoleettomina esiintyneet Itävalta, Ruotsi ja Suomi vuonna 1995, Norja hylkäsi jälleen jäsenyyden kansanäänestyksessä.


title: Suomen Keskusta

text: Suomi liittyi Euroopan Unioniin Keskustan johtaman Ahon hallituksen toimesta. Elinkeinoelämän valtuuskunnan tutkimuksen mukaan vuonna 2008 keskustan kannattajista neljännes suhtautui myönteisesti Euroopan unioniin ja puolet oli EU-vastaisia. Kolmannes keskustalaisista piti vuonna 2007 hyvänä sitä, että markka korvattiin eurolla.


title: Ariane 5

text: 31.3.2011 noin klo 00:40 Suomen aikaa Ariane 5 yritti laukaista Yahsat- ja NewDawn-tietoliikennesatelliitit. Raketin päämoottori käynnistyi, mutta järjestelmä sammutti sen 7 sekunnin sisällä eikä boosterimoottoreita käynnitetty. Raketti joutuu teknisen tutkimuksen kohteeksi ennen seuraavaa laukaisuyritystä. Syynä oli Vulcain-moottorin suuttimen mekanismi, joka ei viallisten komponenttien takia sallinut suuttimen normaalia liikettä. Vika oli huhtikuun puoliväliin (2011) mennessä korjattu.


title: Ariane 5

text: Ensimmäinen Ariane 5 -laukaisu (lento 501) 4. kesäkuuta 1996 päätyi raketin asennonsäätöä ohjaavan ohjelmiston virhetoiminnon takia tilanteeseen, jossa raketti lensi väärään suuntaan. Raketti tuhottiin räjäyttämällä se 40 sekuntia laukaisun alun jälkeen. Raketin Ada-kielinen ohjelmisto sisälsi vanhaa koodia Ariane 4 -raketista ja datan muuntamisessa 64-bittisestä reaaliluvusta 16-bittiseen tapahtui virhe. Tämä johti väärään ohjauskomentoon. Laukaisussa oli lähellä se, että raketista putoavat romut vahingoittavat laukaisua katsoneita VIP-vieraita. Laukaisussa menetettiin 4 ESAn Cluster-satelliittia.


title: Ariane 5

text: Ariane 5 on suuri eurooppalainen kertakäyttöinen kantoraketti. Se on kehitetty ESAn kantorakettiohjelmassa. Sen valmistaja on "Arianespace". Teollisen valmistuksen pääurakoitsija on EADS Space Transportation-yhtiö. Raketit laukaistaan ESAn avaruuskeskuksesta Guyanan avaruuskeskuksesta, Etelä-Amerikasta.


title: Ariane 5

text: Kesällä 2010 Astrium Space Transportation-yhtiö sai 10 miljoonan euron suuruisen ja 15 kk kestävän urakan toteuttaa Ariane 5-rakettia pienemmän vuonna 2025 käyttöön saatavan kantoraketin esisuunnitteluN. ESAn ministerikokous päättää toteutusohjelmasta vuoden 2012 lopussa. Uusi raketti vaikuttaa Sojuzin kokoluokan raketilta - voi olla mahdollista, että ESA pyrkii luomaa niin luotettavan raketin (jota Ariane 5 ei ole), että sitä voitaisiin käyttää avaruuslentäjien kuljettamiseen avaruuteen?


title: Ariane 5

text: Alla oleva Ariane 5-kantoraketin tehdyt laukaisut listaava taulukko paljastaa, että yli 14 vuoden aikana Ariane 5-raketteja on laukaistu vain 54 kappaletta eli keskimäärin vain 4 kappaletta per vuosi, joka on kaukana alun perin tavoitellusta 10 laukaisusta vuodessa. Arianespace on tämän takia tehnyt tappiota useina vuosina 2000-luvulla ja yhtiön toiminnan on pitäneet käynnissä Euroopan avaruusjärjestön tilaamat Ariane 5-kehitysohjelmat. Vuonna 2010 etenkin Ranska on alkanut vaatia Ariane 6:n kehittämistä ja tietoliikennesatelliittiyhtiöille Arianespacelle korvamerkittyä laukaisuveroa.


title: Ariane 5

text: Ariane 5 korvasi Ariane 4 -kantoraketin. Ariane 5:n kehitystyö kesti kymmenen vuotta ja maksoi 7 miljardia euroa. Ariane 5 oli suunniteltu laukaisemaan ESAn Hermès-avaruussukkula, jota ei kuitenkaan toteutettu. Toinen syy suuren kantoraketin toteutukseen oli oletus siitä, että jatkossa tietoliikennesatelliitit ovat hyvin suurikokoisia ja toteutuneena tavoitteena laukaista kaksi suurta tietoliikennesatelliittia yhdellä laukaisulla geostationaariselle kiertoradalle.


title: Ariane 5

text: Vuoden 2009 lopulla alkoi kuulua huhuja keskikokoisen Ariane 6-kantoraketin ja suuren eurooppalaisen kantoraketin rakentamisesta. Toukokuussa 2010 Saksa on ilmaissut, ettei se ole valmis panostamaan lainkaan mahdolliseen Ariane 6-ohjelmaan (myös termiä "next generation launcher" on käytetty) ESAn puitteissa. Ranska on ajatunut tätä ideaa noin vuoden ajan. Ariane 5 laukaisuja on 2000-luvulla tehty 5-7 kappaletta vuodessa, kun alun perin tuotannon "break-even"-pisteen oli ajateltu olevan 10 vuosittaisen laukaisun kohdalla. ESAn rahoittamat Ariane 5 kehitysohjelmat ovat auttaneet Ariane 5-rakettia rakentavaa teollisuutta ylläpitämään toiminan. Vuonna 2008 ESAn ministerikokouksessa Ariane 5-ohjelmaan kuuluvat maat panostivat noin miljardi euroa Ariane 5:n Midlife Extensioniin. Kahden miljardin euron panostus uuteen kehitysohjelmaan tulisi väitetysti tehdä viimeistään vuoden 2012 lopussa uudestaan, jotta vuonna 2017 olisi käytössä suuremman nostokyvyn omaava Ariane 5. Ennen joulua 2010 ESAn miehitettyjen lentojen komitea ei pystynyt päättämään jatkaako ESA ISS-avaruusaseman rahoitusta vuodesta 2015 vuoteen 2020 asti, koska Arianespace oli vaatinut kahdeksi vuodeksi 120 M€/vuosi tukea Ariane 5:n tuotannon ylläpitoon, kun edellinen 200 M€/vuosi tukiohjelma EGAs päättyi vuoden 2010 lopussa. Vaadittu tuki on kaksivuotinen, koska ESAn ministerikokous vuonna 2012 päättää seuraavasta - todennäköisesti pitempiaikaisesta - tukipaketista. Maaliskuussa 2011 ESAn neuvosto päätti siitä, että Arianespacea tuetaan 120 miljoonalla eurolla vuodessa kahden vuoden ajan.


title: Luettelo Suomen avaruustoiminnasta

text: Cluster on ESAn Maan magnetosfääriä tutkivan neljän satelliitin parvi (engl. "cluster"). Clusterilla mitataan Maan magneettikentässä liikkuvia hiukkasia ja sähkömagneettisia ilmiöitä, erityisesti aurinkotuulen vaikutuksia. Laukaisu Ariane 5 -kantoraketin ensimmäisenä lentona epäonnistui 4. kesäkuuta 1996. Raketin asennonsäädön ohjelmoinnissa oli virheitä, jotka johtuivat Ariane 4 -kantoraketin vastaavien tietokoneohjelmistojen uudelleenkäytöstä vajavaisin päivityksin. Vuonna 2004 Ariane 5:n, joita on laukaistu parikymmentä kappaletta, luotettavuus oli vain 87 %, mutta on noussut siitä tasaisesti. Raketin tuhoutuminen oli kova isku ESA:lle, mutta päätös korvaavien satelliittien rakentamisesta tehtiin pian.


title: Sojuz (raketti)

text: Vuonna 2011 Sojuz-laukaisuja aletaan tehdä Euroopan Kouroun avaruuskeskuksesta. Laukaisuja on vuoden 2010 lopulle mennessä varmistunut 17 kappaletta muutamalle seuraavalle vuodelle. Tämä merkitsee Baikonurin kosmodromin työkuorman vähentymistä, mutta Venäjä onkin indikoinut siirtävänsä keskuksen toiminnan omalle maaperälleen muutamassa vuodessa. Ongelma on suurempi Arianespacen Ariane 5-raketille, jonka käyttö on vuosikymmenen ajan ollut liian vähäistä. Nyt 16 seuraavan muutaman vuoden tilatusta Ariane 5-laukaisusta omaa option vaihtaa Ariane 5-laukaisu Sojuz-laukaisuun.


title: Arianespace

text: 2000-luvun alussa Arianespace myi puolet niin sanotuista kaupallisista geostationaarisen siirtoradan laukaisuista, eli puolet länsimaiden siviilitietoliikennesatelliittien laukaisuista. Vuodesta 1984 vuoteen 2004 tehtiin Ariane 4 ja Ariane 5 -raketeilla noin 130 kaupallista laukaisua, eli noin 7–8 laukaisua vuosittain. Vuosina 2000–2010 Arianespace laukaisi vuosittain puoli tusinaa Ariane 5 -rakettia, mikä on tuotannon kannattavuuden kannalta liian vähän.


title: Paluumatkaefekti

text: Tutkimuksessa keskityttiin odotusten ja todellisuuden välisen ristiriidan ja matkan tuttuuden vaikutuksista paluumatkaefektiin. Tutkijat arvelevat, että ilmiön esiintymiseen voivat vaikuttaa muutkin syyt, kuten matkan motivaatio, tunnearvo ja päämäärä ja että paluumatkaefekti on usean eri tekijän yhteisvaikutusta. Tutkijat arvioivat myös omiin henkilökohtaisiin kokemuksiinsa perustuen, että paluumatkaefektiä ei esiinny usein toistuvilla rutiinimatkoilla, kuten esimerkiksi matkalla kotoa töihin ja takaisin.


title: Paluumatkaefekti

text: Tilburgissa Alankomaissa olevassa Universiteit van Tilburg -yliopistossa tehty tutkimus käsitti kolme erillistä tutkimusta. Tuloksena oli, että paluumatkaefekti on olemassa riippumatta siitä, kuljettiinko todellisuudessa yhtä pitkät ja yhtä pitkän ajan vieneet meno- ja paluumatka samaa tai eri reittiä. Ilmiölle oli aikaisemmin tarjottu selitykseksi sitä, että paluumatkan tuttuus ja ennustettavuus olisi ollut ilmiön syynä. Perusteluna olivat aikaisemmat tutkimukset, joiden perusteella ihmiset arvioivat heille ennestään tuntemattomien tehtävien vievän todellista enemmän aikaa ja tuttujen tehtävien tulevan suoritetuksi todellisuutta lyhyemmäksi arvioidussa ajassa.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Itse säteilyä ei voida sitoa pois ekosysteemistä edes huomattavan kivimassan avulla, säteilyn eri muotojen ja Ionisaation ollessa itsessään uutta säteilyä lisäävä ns. kumuloituva. Varsinkin käytetty ydinpolttoaine vaatii erityistä jäähdytystä useita kymmeniä vuosia, jolloin säteily on vaimentunut siedettävälle tasolle ja säteilyn vuorovaikutus hidastuu, jolloin uusien aktivoitumistuotteiden välitön kontaminaatio (säteily & kemiallinen) luontoon vähenee.


title: Verkkoimpedanssi

text: Sähköjohtimessa kulkee virta joka aiheuttaa johtimen ympärille muuttuvan magneettikentän ja induktanssia vaihtovirralla. Tästä syystä johtimet yleensä liitetään yhteen siten, että virta menee toiseen suuntaan, paluuvirta vastakkaiseen ja johtimet kierretään toistensa ympäri. Meno- ja paluujohtimien kiertäminen toisiinsa vähentää huomattavasti induktiivista häiriökytkeytymistä, sillä häiriövirrat ovat vastakkaisissa vaiheissa ja ne kumoavat toisensa. Vaihtovirran taajuuden nostaminen aiheuttaa virranahtoa, jonka takia virtaa kulkee enemmän johtimen reunoilla ja meno- ja paluujohtimen tapauksessa virta pakkaanttuu johtimien sisäreunoille. Tätä kutsutaan läheisyysvaikutukseksi. Läheisyysvaikutus tarkoittaa sitä, että vastakkaisiin suuntiin kulkevien vaihtovirtojen muuttuvat magneettikentät synnyttävät pyörrevirtoja, jotka aiheuttavat virrantiheyden jakautumisen epätasaisesti johtimessa.


title: Paluumatkaefekti

text: Kolmen tapauksen yhteinen päätelmänä oli, että paluumatkaefektin eräänä syynä on ihmisten taipumus arvioida menomatkan vievän vähemmän aikaa kuin se todellisuudessa vei. Epämiellyttävästä menomatkan kestokokemuksesta johtuen paluumatkan kestoarvio perustuu pettymykseen menomatkan viemästä odotuksia pitemmästä ajasta. Koska paluumatkan kesto onkin arvioitua lyhyempi, paluumatka tuntuu lyhyemmältä kuin menomatka. Paluumatkaefektissä on kyse ihmisten odotusten ja todellisuuden välisestä ristiriidasta (), joka menomatkalla vaikuttaa oletuksiin negatiivisesti ja paluumatkalla positiivisesti. Kokeessa kaksi paluumatka tuntui 17 prosenttia lyhyemmältä kuin menomatka ja 3-kokeessa ero oli 22 prosenttia.


title: Ilmailulääketiede

text: Psyykkiset tekijät liittyvät pääosin opittuun kykyyn seurata useita lentoturvallisuuteen liittyviä tekijöitä (lentonopeus, lentokorkeus, lentokoneen asento) myös tilanteessa, jossa muita päätöstä ja toimintaa vaativia tekijöitä on paljon (esimerkiksi voimalaitteen sammuminen lentoonlähdössä, sotilaskoneeseen kohdistuva tulitus). Myös pitkien lentojen tapahtumaköyhyys ja kolmivuorotyö ovat tekijöitä, jotka eivät saa herpaannuttaa lentäjää. On väitetty, että esimerkiksi Korean Air Lines -yhtiön alasammutun KAL 007 -lennon koko ohjaamomiehistö nukkui koneen lentäessä väärin syötetyn autopilotin suunnan ohjaamana Neuvostoliittoon.


title: Valaanpyynti Färsaarilla

text: Koukun käyttö ei ole ainoa tekijä, joka voi aiheuttaa julmuutta. Valaita saatetaan ajaa useita kilometriä pyyntilahdelle, mutta ajon aiheuttamasta stressistä ei ole tehty tutkimuksia. Ajon aiheuttamalla hämmennyksellä ja stressillä voi olla kuitenkin ajosta selvinneille yksilöille pitkäaikaisia vaikutuksia. Lisäksi esimerkiksi pitkäeväpallopäälauman jäsenten välillä on vahvat siteet ja monet jäsenistä ovat verisukulaisia. Tappaminen voi viedä tunteja, ja tuona aikana yksilöt uivat sukulaistensa verestä värjääntyneessä vedessä. On myös epäselvää, kuinka hyvin ajosta selvinneet yksilöt pärjäävät ja löytävätkö ne uuden lauman.


title: Paluumatkaefekti

text: Paluumatkaefekti () on monien ihmisten havaitsema ilmiö, jossa jostain paikasta palaaminen tuntuu ajallisesti nopeammalta kuin menomatka. Hollantilaisessa tutkimuksessa todettiin, että ilmiö on olemassa ja että paluumatkan arvioitiin vieneen keskimäärin jopa 22 prosenttia vähemmän aikaa kuin menomatkan arvioitiin vieneen.


title: Lääkkeiden yhteisvaikutukset

text: Lääkkeiden yhteisvaikutukset ovat lääkkeen tai muun aineen joko edulliset tai haitalliset vaikutukset toisen lääkkeen tehoon. Yhteisvaikutus voi johtua esimerkiksi lääkkeen aineenvaihdunnan tai imeytymisen muutoksista, tai siitä että lääke vahvistaa tai heikentää toisen lääkkeen vaikutusta. Kahta tarkoituksellisesti yhdessä vaikuttavaa lääkeainetta sisältävää valmistetta kutsutaan yhdistelmälääkkeeksi.


title: Persoonallisuus

text: Perimällä on tutkimusten mukaan kohtalaisen suuri vaikutus lähes kaikkiin persoonallisuuden piirteisiin. Lukuisat kaksostutkimukset ovat osoittaneet, että noin 40–60 prosenttia persoonallisuudessa esiintyvästä vaihtelusta selittyy geneettisillä tekijöillä. Adoptiotutkimuksissa tulokset ovat olleet samansuuntaisia. Samat geneettiset tekijät vaikuttavat useisiin eri persoonallisuuden piirteisiin. Esimerkiksi aggressiivisuuden takana olevien perintötekijöiden on todettu olevan myös hyperaktiivisuuden taustalla. Yhteisiä geneettisiä tekijöitä on löydetty myös ekstraversion, tunnollisuuden, neuroottisuuden, sovinnollisuuden ja avoimuuden taustalta.


title: Yhdysvaltain väestö

text: Rotu on suurelta osin poliittinen ja sosiaalinen kysymys, ja sen määritelmät ja erilaiset rotuluokittelut eroavat eri maissa. Yhdysvaltain hallinto on määritellyt joukon "rotuja", joita käytetään väestönlaskennassa ja tilastoissa. Nämä rotuluokat ovat sosiaalipoliittisia eivätkä tieteellisiä tai antropologisia käsitteitä. Luokittelussa on sekä etnisyyteen että henkilön alkuperämaahan perustuvia luokkia. Yhdysvaltain väestönlaskennan yhteydessä maassa vakituisesti asuvat arvioivat itse etnisyytensä. Väestönlaskentavirasto luokittelee ihmiset heidän ilmoitustensa perusteella kuuteen eri rotuun ("race"): valkoiset (tähän ryhmään kuuluvat ne, joiden alkuperä on Euroopassa, Lähi-idässä tai Pohjois-Afrikassa), mustat ja afroamerikkalaiset, intiaanit ja Alaskan alkuperäisasukkaat, aasialaiset (henkilöt, joiden sukujuuret ovat Itä-Aasiassa, Kaakkois-Aasiaassa tai Etelä-Aasiassa), Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaat ja viimeisenä luokkana ”jokin muu rotu”. Latinoihin ("Hispanic") luetaan rotuun katsomatta henkilöt, jotka kuuluvat espanjankieliseen kulttuuriin tai joiden juuret ovat espanjankielisessä kulttuurissa.


title: Ihmisrotu

text: Havaittuaan, että 85 % "homo sapiensin" geneettisestä vaihtelusta on yhteistä kaikille populaatioille eikä populaatioiden välistä, geneetikko Richard Lewontin esitti, että sekä ”rotu” että ”alalaji” ovat huonoja termejä sovellettuna ihmispopulaatioihin. Lewontinin näkemystä on kritisoitu, ja sitä on pidetty virhepäätelmänä. A. W. F. Edwardsin mukaan vaikka geneettinen vaihtelu (yksittäiset alleelit) on enimmäkseen yhteistä kaikille ihmispopulaatioille, tämä ei sinällään kerro mitään rotuluokittelujen tarkoituksenmukaisuudesta. Kun yksittäisten alleelien sijasta tarkastellaan suurta joukkoa alleeleja, havaitaan, että niiden esiintymisfrekvenssit ovat tilastollisesti riippuvaisia toisistaan siten, että tietyssä populaatiossa tietyt alleelit ovat yleisempiä kuin toisessa populaatiossa. Siten rotuluokittelut ovat mahdollisia. Se, onko Lewontinin näkemys virhepäätelmä vai ei, riippuu Ranajit Chakrabortyn mukaan siitä, miten rotu-käsite määritellään: mikäli katsotaan, että roturyhmien tulisi erottua tarkasteltassa vain yhtä tiettyä yksilön ominaisuutta, on Lewontin osoittanut, ettei ihmiskunta jakaudu selkeisiin roturyhmiin. Kuitenkin tarkasteltaessa suurempaa joukkoa erilaisia ominaisuuksia ovat roturyhmät tunnistettavissa. D. J. Witherspoon "et al." (2007) tutki kysymystä ”kuinka usein kaksi yksilöä yhdestä populaatiosta ovat geneettisesti erilaisempia kuin kaksi eri populaatioista valittua yksilöä”. Kysymyksen vastaus riippui tutkittujen lokusten määrästä: kymmenellä lokuksella todennäköisyys oli noin 30 %, sadalla noin 20 % ja tuhannella noin 10 %. Ihmispopulaatioiden tapauksessa lukuisat läheiset ja sekoittuneet populaatiot kasvattavat näitä todennäköisyyksiä edelleen. Jos kuitenkin tutkitaan useita tuhansia lokuksia ja maantieteellisesti toisistaan kaukaisia populaatioita, vastaus on 0 %. Tutkijoiden mukaan tulee olla varovainen tehtäessä johtopäätöksiä yksilöiden fenotyypeistä näiden maantieteellisen tai geneettisen taustan perusteella.


title: Ihmisrotu

text: Tutkimukset ovat osoittaneet, että 85 prosenttia kaikesta ihmisten välisestä geneettisestä vaihtelusta löytyy jo yhden kielellisen tai kansallisen ryhmän, esimerkiksi ranskalaisten tai japanilaisten, sisältä. Jäljelle jäävästä vaihtelusta noin 15 prosenttia ilmenee kansallisten, samaan ”rotuun” kuuluvien, ryhmien välillä (esimerkiksi japanilaisten ja korealaisten tai ranskalaisten ja espanjalaisten väliltä) ja ainoastaan 6 prosenttia – 10 prosenttia muuntelusta esiintyy perinteisesti määriteltyjen rotujen väliltä. Antropologien Lieberman ja Jackson mielestä rodun määrittelemiselle evoluutiolinjojen perusteella on kuitenkin olemassa paljon syvempiä metodologisia ja käsitteellisiä ongelmia. He tähdentävät, että mallia puoltavat ”molekyyliset ja biokemialliset todisteet käyttävät jo rodun käsitettä alkuperäisten näytteidensä ryhmittelyssä”. Esimerkiksi suuret ja vaihtelevat pohjoisamerikkalaisten ja eurooppalaisten ryhmät nimetään valmiiksi valkoisiksi jo ennen DNA-analyysiä. Se rajoittaa ja vääristää tulkintaa, suhteita evoluutiolinjoissa sekä jättää huomiotta tärkeitä ympäristötekijöitä, jotka ovat jo itsessään vaikuttaneet geneettiseen vaihtelevuuteen. Heidän mukaansa empiirisen tutkimuksen merkittävyydestä huolimatta monet tutkimukset käyttävät rodun käsitettä huolimattomasti. He toteavat, että tutkimusten laatijat löytävät todisteita suurille eroavuuksille koska ovat jo alun perinkin pitäneet rotua pätevänä käsitteenä.


title: Ihmisrotu

text: Carl von Linné jakoi ihmisen alalajeiksi. Käsite ”rotu” tuli kielenkäyttöön 1700-luvulla kotieläinjalostuksesta. Käsitteestä ”rotu” on pyritty pääsemään eroon sen yhteiskunnassa negatiivisiksi muodostuneiden konnotaatioiden vuoksi poliittisesti epäkorrektina käsitteenä, vaikka käsitteen denotaatio on sama kuin aikaisemmin ja käsitettä käytetään kuvaamaan ihmisten välisiä eroavaisuuksia. Käsite ”rotu” liittyy kielenkäytössä läheisesti rasismiin, ja käsitteestä on haluttu luopua tämän vuoksi kokonaan, ja sen sijaan käytettävän korvaavaa käsitettä ”etninen ryhmä”, mutta käsitteenä rotu viittaa enemmän ihmisten välisiin biologisiin eroihin ja etninen ryhmä enemmän kulttuurisiin eroihin.


title: Yhdysvaltain väestö

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa 97,6 prosenttia ilmoitti olevansa vain yhtä rotua. 75,1 % ilmoitti olevansa valkoinen, 12,3 % musta ("black") tai afroamerikkalainen, 0,9 % intiaani tai eskimo, 3,6 % aasialainen, 0,1 % Tyynenmeren alkuasukas ja 5,5 prosenttia ilmoitti olevansa ”jotakin muuta rotua”. Samassa väestönlaskennassa 15,2 prosenttia arvioi sukujuurensa saksalaisiksi (amerikansaksalaiset), 12,9 % afroamerikkalaisiksi, 10,9 % irlantilaisiksi (amerikanirlantilaiset), 8,7 % englantilaisiksi, 7,3 % meksikolaisiksi, 5,6 % italialaisiksi (amerikanitalialaiset), 3,9 % arvioi sukujuurensa ranskalaislähtöisiksi (ranskalaiset, cajunit ja kanadanranskalaiset), 3,6 % arvioi olevansa latinoja (näihin eivät kuulu ne, jotka ilmoittivat erikseen jonkin tietyn latinalaisen Amerikan maan), 3,2 % arvioi sukujuurensa puolalaisiksi, 1,7 % skotlantilaisiksi, 1,6 % alankomaalaisiksi, 1,6 % norjalaisiksi (amerikannorjalaiset) ja 1,5 % skotlantilais-irlantilaisiksi. Intiaaneiksi itsensä määritteli 1,5 %.


title: Rotumalaiset

text: Rotumalaiset muistuttavat enemmän polynesialaisia kuin melanesialaisia, jotka ovat Fidžin valtaväestöä. Heidän ihonsa on vaaleampi kuin fidžiläisillä, ja he ovat lyhyempiä kuin muut polynesialaiset. Rotumalaisten ulkonäössä on myös eurooppalaisia ja aasialaisia vaikutteita. Vaikka heidät voisi luokitella etnisesti polynesialaisiksi, heidän kielensä ei ole polynesialainen.


title: Pohjoismainen Kennelunioni

text: Ennen vuotta 1995 PKU:lla oli oma rotujaottelunsa, joka poikkesi huomattavasti FCI:n vastaavasta. PKU on FCI:n virallisesti nimeämä samojedinkoiran vastuu"maa", vaikka rodun alkuperämaaksi onkin tunnustettu Pohjois-Venäjä ja Siperia.PKU jakoi rodut kahdeksaan eri ryhmään aina vuoteen 1994 asti, mutta koska siitä eteenpäin on noudatettu FCI:n jaottelua, sen jälkeen hyväksyttyjen rotujen jaottelusta alkuperäisiin pohjoismaisiin roturyhmiin ei ole olemassa tietoa. Listauksesta täten puuttuu moni nykyisin yleinenkin PKU:n hyväksymä rotu, kuten esimerkiksi lagotto romagnolo, bichon frisé, novascotiannoutaja, jackrussellinterrieri ja amerikanstaffordshirenterrieri. Huomattavaa on tiettyjen rotujen luokittelu toisenlaisiin ryhmiin kuin FCI:llä: mm. muutama paimenkoira luettiin seurakoiriin ja pystykorviin ja useampi molossikoira seurakoiriin.


title: Rujo, rampa ja perisokea

text: Rujo (myös ruho), Rampa ja Perisokea esiintyvät suomalaisissa loitsurunoissa. Nämä pahat veljekset tekevät noituuksia ihmisten vahingoksi. He ovat kolme Loviattaren (tunnetaan nimillä Louhi, Louheatar, Lovetar) eli Pohjolan emännän yhdeksästä pojasta. Heidän äitinsä hedelmöittyi tuulesta tai yhtymällä Tursaaseen tai piruun.


title: Ihmisrotu

text: Jo vuonna 1950 julkaistussa Unescon kannanotossa "The Race Question" suositellaan rotu-termistä luopumista ihmislajista puhuttaessa ja sen korvaamista termillä ”etninen ryhmä”. Myöhemmässä Unescon kannanotossa "Proposals on the biological aspects of race" vuodelta 1969 todetaan, että kaikkien ihmispopulaatioiden sisällä on laajaa vaihtelua ja ettei puhtaita rotuja geneettisesti homogeenisen populaation merkityksessä ole olemassa ihmislajin sisällä. Unescon kannanoton mukaan mikään rotuluokittelujärjestelmä ei pysty jaottelemaan ihmiskuntaa selviin erillisiin roturyhmiin, ja ihmiskunnan historian monimutkaisuuden vuoksi monien ihmispopulaatioiden sijoittaminen näihin luokitteluihin on vaikeaa. Viime aikoina muun muassa American Anthropological Associationin ja Yhdysvaltain kansallisiin tiedeakatemioihin kuuluvan Institute of Medicinen kannanottojen mukaan rotujaotteluilla ei ole minkäänlaista biologista pohjaa. 78 prosenttia "Journal of Physical Anthropology" -lehden artikkeleista käytti vuonna 1931 negroidin ja europidin kaltaisia rotuluokitteluja, mutta vuonna 1965 osuus oli 36 prosenttia ja vuonna 1996 enää 28 prosenttia. Perinteisesti määriteltyjen rotujen osuus ihmispopulaatioiden välisestä geneettisestä muuntelussa on pieni. Yhdysvaltalaisen evoluutiobiologi ja geneetikko Richard Lewontinin mukaan noin 85  prosenttia kaikesta ihmisten geneettisestä muuntelusta on todettavissa jo yhden kielellisen tai kansallisen ryhmän sisällä ja vain 6–10  prosenttia siitä voidaan selittää perinteisellä rotukäsitteellä. Useat lääketieteelliset vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ovat luopuneet rodun käyttämisestä selittävänä tekijänä.


title: Suomenajokoira

text: Rotu on ihmisystävällinen, rauhallinen ja tarmokas. Vihaisuutta pidetään virheenä, ja sitä ei juuri esiinny. Rodulla on hyvin voimakas metsästysvietti, ja koira saattaa lähteä omin päin metsälle. Suomenajokoira on myös pääasiassa ystävällinen lapsille ja muille koirille. Ajokoirat ovat yleensä persoja ruualle, mutta monesti hajut ja nenänkäyttö vie koulutuksesta ajatukset muualle.


title: 70’s Show

text: 70’s Show (kahdeksas tuotantokausi nimellä That ’70s Show, engl. "That ’70s Show") on yhdysvaltalainen komediasarja, joka kertoo kuuden teini-ikäisen ystävyksen ja heidän perheidensä elämästä kuvitteellisessa Point Placessa, Wisconsinissa.


title: 70’s Show

text: Sarjan tapahtumat alkavat vuoden 1976 toukokuusta ja päättyvät ensimmäiseen tammikuuta 1980.


title: Kesä 68

text: Sarjaa tuotettiin vuodesta 1988 vuoteen 1993 ja esitettiin puolen tunnin viikottaisina jaksoina, joita tehtiin kaikkiaan 115. Sarjan tapahtumat ulottuivat vuodesta 1968 vuoteen 1973, läpi päähenkilön varhaisteinivuosien. Jaksojen aiheina ovat tyypilliset nuoren ihmisen ”siirtymäriitit”, kuten ensisuudelma, kesäromanssi, high schoolin ensimmäinen koulupäivä, vanhempien suojeluhalu ja erilaisten tavaroiden inttäminen vanhemmilta.


title: 70’s Show

text: Televisioyhtiö FOX alkoi lähettää sarjaa 23. elokuuta 1998, ja se jatkui katkeamatta kahdeksan tuotantokautta. Viimeinen ja 200. lähetys oli 18. toukokuuta 2006. Sarja oli monille näyttelijöilleen ponnahduslauta kuuluisuuteen ja elokuvien pariin. Suomessa sarjan esityskanavina ovat olleet Nelonen ja TV5.


title: 70’s Show

text: Sarjassa käytetään erilaisia kuvauskeinoja, jotka luovat oman leimansa sarjalle. Sarjan kohtausten välillä on välijaksoja, joissa yksi tai useampi näyttelijä on kuvattu 1970-luvun muodissa olleiden värikkäiden kuosien, ym. 70-lukuun viittaavasta kuvamateriaalista koostuneiden taustakuvien edessä. Lukuun ottamatta kautta yksi, jossa yleensä kohtausten välissä oli erilaisia symboleita, esimerkiksi kukkia tai hymynaama.


title: Kesä 68

text: Sarjan alkupään jaksoja esitti Suomessa MTV television ykkösverkossa kesästä 1989 alkaen kymmenkunta jaksoa kesässä, ja sarja sai täälläkin hyviä arvosteluja. "Helsingin Sanomien" Jukka Kajava piti vuonna 1989 "Kesä 68"-uutuussarjaa nasevana ja kelpona komediana, joka välittää hyvin 1960-luvun lopun ajankuvaa.


title: Salatut elämät

text: Kesällä 2008 esitysaikaa muutettiin siten, että jaksoja esitettiin iltapäivisin kolme jaksoa päivässä sekä viimeisellä uusintaviikolla myös viikonloppuna. Kesällä 2008 esitetyt jaksot olivat tuotantokaudelta 2003–2004. Uusinnat päättyivät kyseisen kauden viimeiseen jaksoon "Viesti menneisyydestä tyrmää Sepon". Uusintakierros jatkui 1. kesäkuuta 2009 ja se päättyi 21. elokuuta 2009. Esitysajankohta oli edellisen kesän tapaan iltapäivällä. Kesän 2009 aikana esitettiin kokonaisuudessaan tuotantokausi 2004–2005 ja uusintakierros päättyi kauden 2005–2006 jaksoon 1097: "Laura taistelee ollakseen tasa-arvoinen". Kesällä 2010 esitettiin loppuun kausi 2005–2006. Uusintakierros päättyi kauden 2006–2007 jaksoon 1259. Kesällä 2011 esitettiin uusintana alun perin kausilla 2006-2007 ja 2007-2008 esitetyt jaksot 1260–1423. Jaksoja esitettiin iltapäivisin 2–3 jaksoa joka arkipäivä. Lisäksi kesällä esitettiin uusintana erikoisjakso "Seppo Goes Shakespeare".


title: 70’s Show

text:
Sarjan aikana on ollut yksi vahinkoraskaus ja kaksi on melkein tapahtunut. Eräänä iltana konsertin jälkeen Kelson ansiosta Brooke Rockwell tuli raskaaksi ja synnytti tyttölapsen. Kerran Donna unohti ottaa ehkäisypillerinsä, ja siitä syntyi kauhea sotku. Sarjan alussa Jackie unohti ehkäisyn Kelson kanssa, mutta selvisi, ettei hän olekaan raskaana.
Kaudella yksi sarjan hahmot puhuivat kohtausten välissä. Esimerkiksi pilotissa Eric, Kelso ja Hyde imivät heliumia, ja Fez näytti diskoliikkeitä. Muina sarjan kausina näyttelijät eivät puhuneet, ja kaikki siirtymät olivat näyttelijöiden äänetöntä liikkumista värikkäällä taustalla.