title: Siirtoväki

text: Siirtoväki tarkoittaa Suomen Neuvostoliitolle toisen maailmansodan seurauksena luovuttamilta alueilta eli talvisodan jälkeen luovutetusta Karjalasta, Kuusamon ja Sallan silloisista itäosista ja Petsamon Kalastajasaarennon luoteisosasta, jatkosodan jälkeen samoilta alueilta sekä koko Petsamosta ja Porkkalan vuokra-alueelta, vuonna 1947 Jäniskosken–Niskakosken alueelta evakuoituja henkilöitä, evakkoja, jotka viimeistään jatkosodan päätyttyä oli ryhdyttävä asuttamaan pysyvästi Suomen uuden rajan sisäpuolelle. Evakoista suurin osa oli karjalaisia. Siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 prosenttia Suomen silloisesta väkiluvusta.


title: Siirtoväki

text: Suomen siirtoväki on maailman miljoonien karkotettujen, pakolaisten jne. joukossa siinä mielessä erityisasemassa, että se on koko ajan säilyttänyt täydet kansalaisoikeutensa ja sen hyväksi on harjoitettu aktiivista siirtoväkipolitiikkaa. Siirtoväkeä varten tehdyt erityisjärjestelyt koskivat ensisijaisesti maataloussiirtoväkeä, vaikkakin myös muille siirtoväkeen kuuluville myönnettiin etuuksia asunnon hankkimisessa ja toisaalta kaikki luovutetuilla alueilla siihen asti asuneet Suomen kansalaiset olivat velvollisia kuulumaan siirtoväkeen ja siten muuttamaan Suomen jäljelle jääneelle alueelle, koska heidän evakuointinsa kuten evakuoinnit yleensäkin oli pakkotoimi. Siirtoväkijärjestelyissä otettiin pääperiaatteeksi, että muut suomalaiset luovuttavat osan omaisuudestaan siirtoväen asuttamista varten. Vuosien 1942 ja 1945 omaisuudenluovutuslaeilla ei saatu riittävää tuottoa, joten päädyttiin hankkimaan varoja verotuksella. Vuoden 1940 korvauslaki jäi panematta toimeen ja vuoden 1942 niin sanottu ensimmäinen korvauslaki rakentui sen toivon varaan, että Suomi saisi luovutetut alueet pysyvästi takaisin, joten vuonna 1945 säädettiin toinen korvauslaki.


title: Siirtoväki

text: Siirtotilalla eli "maanhankintatilalla" tai asutustilalla tarkoitetaan siirtoväelle luovutetuilla alueilla menetettyjen tilojen korvaukseksi maanhankintalailla pakkolunastetuista maista muodostettuja tiloja. Jonkin verran asutustiloiksi nimitettyjä tiloja Suomessa oli myös jo ennen siirtoväen asuttamista tuloksena muusta asutustoiminnasta. Siirtoväen asutustilat pyrittiin muodostamaan niin, että mahdollisimman harva maanluovuttaja joutuisi luovuttamaan itselleen ja perheelleen tärkeitä tilan osia, joten asutustiloihin otettiin paljon maata muun muassa rappiotiloista ja tiloista, joiden omistaja ei saanut pääasiallista toimeentuloaan maataloudesta. Vuonna 1940 säädettiin maataloussiirtoväen asuttamiseksi siirtoväen pika-asutuslaki ja vuonna 1945 maanhankintalaki. Suomen jäljelle jääneiden alueiden suurten maanomistajien oli luovutettava maitaan maataloussiirtoväelle. Saman kunnan maataloussiirtoväki pyrittiin sijoittamaan samalle alueelle. Kokonaisuudessaan siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 % Suomen silloisesta väkiluvusta.


title: Evakuointi

text: Luovutettujen alueiden evakot asutettiin pysyvästi muualle Suomeen. Uudelleenasutetuista evakoista käytetään nimitystä siirtoväki. Osa maataloudesta elantonsa saavasta luovutettujen alueiden väestöstä määrättiin asettumaan asumaan asuin- tai viljelyskäyttöön tarkoitetuille pientiloille, osa kaupunkeihin. Maapohja oli yleensä valtion omistamaa, tai se pakkolunastettiin yksityistiloita, erityisesti rappiotiloilta. Uudet kotitilansa siirtoväki sai omistukseensa korvauksena rajan taakse jätetystä omaisuudesta. Varsinainen evakuointi koski vain maataloudesta elantonsa saavaa siirtoväkeä, muu siirtoväki sai asettua Suomen jäljelle jääneillä alueilla vapaasti minne halusi, tosin sillekin myönnettiin joitakin etuuksia muun muassa asunnon hankkimiseen ja koko luovutetun alueen väestö oli velvollinen siirtymään Suomen jäljelle jääneelle alueelle.


title: Siirtoseurakunta

text: Siirtoseurakunta tarkoitti Moskovan rauhassa 1940 ja aseleposopimuksessa 1944 Neuvostoliitolle luovutetuilla alueilla toimineita seurakuntia. Seurakuntien jäsenet muuttivat siirtoväkenä muualle Suomeen, mutta siirtoseurakunnat toimivat sen jälkeenkin omina hallinnollisina kokonaisuuksina siirtoväen keskuudessa. Siirtoseurakunnat lakkautettiin vuoden 1950 alussa. Evankelis-luterilaisten siirtoseurakuntien jäsenet otettiin uuden asuinpaikkansa seurakuntaan ja viranhaltijat nimitettiin ilman vaalia jonkin seurakunnan virkaan. Siirtoseurakuntien arkistot ovat Mikkelin maakunta-arkistossa. Suomen ortodoksisessa kirkossa suoritettiin kokonaan uusi aluejärjestely 1950, sillä sen siirtoseurakunnat muodostivat seurakuntien enemmistön.


title: Siirtoväki

text: Suhtautuminen karjalaiseen siirtoväkeen muualla Suomessa oli aihetta tutkineen filosofian tohtori Heli Kanasen mukaan karumpaa kuin jälkeenpäin on yleisesti haluttu muistaa. Sotien aikana tuli täytenä yllätyksenä, että paikkakunnalle ilmestyi äkkiä suurin joukoin vierasta murretta tai kokonaan outoa kieltä, karjalaa, puhuvaa väkeä, jolla oli oudot tavat ja joka sotki paikkakunnan totuttua järjestystä. Pika-asutus- ja maanhankintalakien nojalla siirtoväelle otettiin maata elämiseen, minkä jotkut maata luovuttamaan joutuneet kokivat ”varastamiseksi”. Torjuva suhtautuminen johtui uusien tulijoiden vieroksumisen ohella myös siitä, että myös sodan tuhoilta säästyneillä alueilla oli kaikesta pulaa eikä omasta vähästä oltu halukkaita luovuttamaan muille. Täysin luterilaisilla alueilla suhtauduttiin erityisen kylmästi ortodokseihin. Erityisen vaikeaa sopeutuminen näyttää olleen Vaasan läänissä, josta muutti vuoteen 1949 mennessä pois lähes 80 000 karjalaista. Vuosien kuluessa siirtoväen ja alkuperäisväestön suhteet kuitenkin paranivat ja alkuvaiheen epäluuloinen ilmapiiri jopa haluttiin unohtaa puolin ja toisin.


title: Siirtokylä

text: Siirtokylä oli keskiajalla kylän rajojen sisäpuolelle sen ulkotiluksille perustettu uusi, aidattu asuinpaikka, josta aikaa myöten kehittyi uusi kylä. Siirtokylä sijaitsi aiemmasta asutuksesta erillään ja siihen kuului usein aluksi vain yksi talo. Tällaisella siirtotalolla tai siirtotaloilla oli alun perin omistusoikeus vain aidalla ympäröityihin tiluksiin. Omistusoikeuden eroavaisuudet emäkylän ja siirtokylän talonpoikien välillä olivat lähes olemattomat vuoden 1442 Kristoferin maanlaissa, joten siirtokylä menetti erityisluonteensa. Tietyissä tapauksissa erolla oli kuitenkin merkitystä vielä 1700-luvullakin. Siirtokyliä oli sekä Ruotsissa () että Suomessa.


title: Paikallissija

text: Paikallissija on yleisnimi sijamuodoille, jotka ilmaisevat "sijaintia" tai sen muutosta, sekä abstraktimmin "omistusta", "välinettä", "aikaa", "tapaa" tai "syytä". Suomessa paikallissijat jakautuvat jossain olemista ja paikallaan pysymistä ilmaiseviin olosijoihin ja siirtymistä ilmaiseviin suuntasijoihin, jotka taas jakautuvat jostain etääntymistä ilmaiseviin erosijoihin ja jonkin suuntaan siirtymistä ilmaiseviin tulosijoihin. Paikallissijoja käytetään paljon ajan määreiden yhteydessä, eikä näiden sanojen nykymerkitysten mahdollinen alkuperä konkreettisissa paikan ilmauksissa ole ilmeistä. Paikallissijoja onkin vaihtoehtoisesti nimitetty obliikvisijoiksi.


title: Reikäleipäkunta

text: Reikäleipäkunta (joskus myös "kehyskunta") on nimitys, jota on käytetty Suomessa kaupunkia tai kauppalaa ympäröineestä maalaiskunnista. Nimitys reikäleipäkunta tulee siitä, että ympäröivä kunta muistuttaa jossain määrin pyöreää ruisleipää, josta puuttuu toiseen kuntaan (yleensä kaupunkiin tai kauppalaan) kuulunut "reikäosa". Nimitys "maalaiskunta" tai myöhemmin vain "kunta" on aiemmin esiintynyt esiintynyt myös monien reikäleipäkuntien nimissä, jos niiden nimi on ollut sama kuin keskuskunnan. Jos kunnilla on ollut eri nimi, nimitystä maalaiskunta tai kunta ympäröivän kunnan nimessä ei ole tarvittu.


title: Saarto (sodankäynti)

text: Saarto on laaja käsite piiritykselle, joka on voinut tarkoittaa linnoituksen ympärille kokoontunutta vihollisjoukkoa, joka on katkaissut tai pyrkinyt karkaisemaan puolustajan yhteydet oman puoleen sotilaisiin ja huoltoon. Suomen kielessä toisen maailmansodan aikana vakiintui käyttöön sana motti, joka tarkoittaa pientä piiritystä. Motit johtuivat siitä, ettei suomalaisilla joukoilla ollut riittävän raskasta aseistusta tai ylivoimaa tai tarvetta laukaista mottia, vaan neuvostoliittolaisia piirittämällä pyrittiin siihen, että niiden huollon katkettua ne olisivat joutuneet antautumaan. Kuitenkin neuvostoliittolaiset yrittivät huoltaa saarrettuja sotilaitaan ilmasta.


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomi () on yksi Suomen 19 maakunnasta. Se on asukasluvultaan Suomen viidenneksi suurin maakunta. Maakuntakeskus ja ylivoimaisesti suurin kaupunki on Jyväskylä. Muita kaupunkeja ovat Jämsä, Keuruu, Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski. Alueen maakunnallisena yhteiselimenä toimii Keski-Suomen liitto.


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomen lääni, jonka alue oli miltei sama kuin maakunnan, oli olemassa vuosina 1960–1997. Läänin pääkaupunki oli Jyväskylä. Vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen maakunta kuului Länsi-Suomen lääniin, kunnes Suomen läänit lakkautettiin. Eduskuntavaaleissa Keski-Suomi muodostaa oman vaalipiirinsä. Maakuntalauluna on Keski-Suomen kotiseutulaulu.


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomen museo perustettiin vuonna 1931 voimakkaan maakunta-aatteen siivittämänä. Vasta Keski-Suomen läänin aloittaessa toimintansa 1. maaliskuuta 1960 Keski-Suomesta tuli täysin selvärajainen maakunta. Keski-Suomen maakunnalla tarkoitettiin ensin koko läänin aluetta. Myöhemmin, kun Kuhmoisten kunta oli liitetty Keski-Suomen lääniin, sanottiin, että Keski-Suomen maakunta käsittää Keski-Suomen läänin lukuun ottamatta Kuhmoisten kuntaa. Nykyinen Keski-Suomen maakunta on suurempi kuin Keski-Suomen läänin aikainen Keski-Suomen maakunta, koska nyt myös Kuhmoinen kuuluu Keski-Suomen maakuntaan ja sitä paitsi Jämsään on liitetty Kuorevesi ja osa Längelmäestä, jotka kuuluivat sitä ennen Pirkanmaahan.


title: Keski-Suomen lääni

text: Keski-Suomen lääni () oli yksi niistä lääneistä, jotka lakkautettiin vuoden 1997 lääniuudistuksessa. Se käsitti Keski-Suomen maakunnan ja Kuhmoisen, jota ei tuolloin laskettu Keski-Suomen maakuntaan. Läänin pääkaupunki oli Jyväskylä. Keski-Suomen lääni aloitti toimintansa 1960. Aikaisemmin sen alue kuului Vaasan, Hämeen, Mikkelin ja Kuopion lääneihin. Läänin raja muuttui hieman vuonna 1974, kun Kuhmoisten kunta siirrettiin Hämeen läänistä Keski-Suomen lääniin. Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Keski-Suomen lääni liitettiin Turun ja Porin ja Vaasan läänien sekä Hämeen läänin pohjoisosien kanssa Länsi-Suomen lääniksi. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 30 kuntaa, joista kahdeksan oli kaupunkeja (Jyväskylä, Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Saarijärvi, Suolahti, Viitasaari ja Äänekoski).


title: Keski-Suomen vaalipiiri

text: Keski-Suomen vaalipiiri (vaaleihin 1995 Keski-Suomen läänin vaalipiiri) on Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, josta valitaan nykyisin kymmenen kansanedustajaa 200:sta. Keski-Suomen vaalipiiri muodostettiin vuonna 1960, jolloin myös Keski-Suomen lääni perustettiin. Tätä ennen pääosa alueesta kuului Vaasan läänin itäiseen vaalipiiriin sekä osia Hämeen läänin pohjoiseen, Mikkelin läänin ja Kuopion läänin läntiseen vaalipiiriin. Vuonna 1974 Kuhmoinen siirrettiin Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä Keski-Suomen vaalipiiriin.


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomi kuuluu savolaismurteiden alueeseen. Pohjoisessa Keski-Suomessa puhutaan Keski-Suomen murretta, joka on savolaismurteiden haara. Eteläisessä Keski-Suomessa aina Jyväskylää myöten puhutaan Päijät-Hämeen murretta, joka sekin kuuluu nimestään huolimatta savolais- eikä hämäläismurteisiin. Keski-Suomen asuttivat alun perin hämäläiset, joten Keski-Suomen murteilla on hämäläinen perusta, jonka savolaismurteet peittivät osin alleen myöhemmän erityisesti pohjoiseen Keski-Suomeen suuntautuneen savolaisekspansion vaikutuksesta. Nykyiset Keski-Suomen murteet heijastelevat alkuperäisten väestöryhmien voimasuhteita eri osissa maakuntaa: hämäläiset etelässä ja savolaiset pohjoisessa.


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomen alue ei ole nimestään huolimatta keskellä Suomea, vaan pikemminkin keskellä Suomen eteläpuolta. Sillä ei ole selkeää luonnonmaantieteellistä rajaa Savoon eikä Hämeeseen. Sen sijaan Pohjanmaasta sen selkeästi erottaa Suomenselkä. Keskisuomalainen maisema on kumpuilevaa lukuun ottamatta Suomenselän Keski-Suomeen kuuluvaa osaa, ja suuri osa maakunnasta kuuluu Järvi-Suomeen. Runsasvesistöisen maakunnan suurin järvi on Päijänne (pinta-alasta eri tietoja, noin 1 100 neliökilometriä) ja korkeita kohtia muiden muassa Multian Kiiskilänmäki, joka yltää 269 metrin korkeuteen merenpinnasta, Saarijärven Kulhanvuori (260,5 metriä), Jyväskylän Uutelanmäki (259 metriä), Pirttimäki (249 metriä) ja Laajavuori (228 metriä) sekä Uuraisten Kukkamäki (260 m) ja Lahomäki (242 metriä), Petäjäveden Kintauden Kaistinmäki (247,6 m). Maaperä on moreenivoittoista.


title: Keski-Pohjanmaan maakunta

text: Keski-Pohjanmaa () on maakunta Länsi-Suomessa Merenkurkun rannalla. Sen naapurimaakunnat ovat Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan, Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan maakunnat. Keski-Pohjanmaa jakautuu hallinnollisesti kahteen seutukuntaan, Kokkolan seutukuntaan ja Kaustisen seutukuntaan. Pohjanmaasta, Etelä-Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta käytetään yhteisnimitystä "Pohjalaismaakunnat".


title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomi sai maataviljelevän asutuksensa pääosin Hämeestä (erityisesti Jyväskylän seutu) ja Savosta käsin. Alue oli pitkään Hämeen ja Savon ydinalueiden välistä hyvin harvaan asuttua metsäseutua. Nykyisistä Keski-Suomen kunnista vain Jämsä on ollut keskiaikainen pitäjä. 1600-luvulla perustettiin Keuruun, Laukaan, Saarijärven ja Viitasaaren pitäjät. Näistä neljästä sekä Jämsästä ja niistä lohkaistuista kunnista on lohkaistu lähes kaikki muut Keski-Suomen nykyiset kunnat. Suomen historiallisista maakunnista Keski-Suomi luetaan Hämeeseen, paitsi Satakunnan historialliseen maakuntaan luettavia Keuruuta ja Multiaa. Lisäksi joidenkin tietojen mukaan Hankasalmi ja Konnevesi kuuluvat Savoon. Tämä voidaan perustella esimerkiksi sillä, että niiden seurakunnat ovat ainoat Keski-Suomessa, jotka kuuluvat Kuopion hiippakuntaan. Jämsän ja Kuhmoisten seurakunnat kuuluvat Tampereen hiippakuntaan, Joutsan seurakunta (johon kuuluu pienuutensa vuoksi myös Luhanka) Mikkelin hiippakuntaan ja loput Lapuan hiippakuntaan.


title: Keski-Suomen liitto

text: Keski-Suomen maakuntajohtajana toimii Tapani Mattila. Keski-Suomen liiton toimistossa työskentelee noin 30 henkilöä. Liitto on Keski-Suomen kuntien muodostama kuntayhtymä, jossa ylintä valtaa käyttää maakuntavaltuusto. Maakuntavaltuuston puheenjohtaja on Mauri Pekkarinen. Käytännön työtä johtaa maakuntahallitus, jossa puheenjohtajana toimii Rolf Nyholm. Maakunnan yhteistyöryhmä MYR  linjaa maakunnan kehittämistä ja EU-tukien jakoa Keski-Suomessa. Keski-Suomen liiton toimisto on Jyväskylässä osoitteessa Cygnaeuksenkatu 1.


title: Teletapit

text: Teletapit () on brittiläinen lastenohjelma 1990-luvun jälkipuoliskolta ja 2000-vuosikymmenen alkupuoliskolta sekä 2010-luvun jälkipuoliskolla uudelleenesittynä. BBC Two -televisiokanavalla esitetyn ohjelman loivat Anne Wood ja Andrew Davenport. Sen pääosassa ovat neljä teletapeiksi kutsuttua eriväristä olentoa: Tiivi-Taavi, Hipsu, Laalaa ja Pai. Heillä on vatsassaan televisioruutu ja päässään kullakin erimuotoinen antenni. Teletapit asuvat ja seikkailevat Teletappimaassa, jonka kumpuilevaa maastoa peittää vihreä nurmi. Kesäkuussa 2014 BBC ilmoitti ohjelman palaavan ruutuun. Tuolloin tilattiin yhteensä 60 uutta jaksoa. Uutta sarjaa alettiin esittää Suomessa Foxilla 12. elokuuta 2017.


title: Teletapit

text: Suomessa sarjaa esitettiin Yle TV1:ssä lauantaiaamuisin "Veturi"-ohjelmassa vuosina 1998–2001, Yle TV2:ssa "Lasten aamussa" vuosina 2001–2004 (TV1:ssä sarja nähtiin viimeisen kerran 7. tammikuuta 2001 ja TV2:ssa ensimmäisen kerran 13. tammikuuta 2001) ja C More Juniorilla vuosina 2011–2015, ja se oli uudelleen jälkiäänitetty. Sarjaa esitettiin ensimmäisen kerran Suomessa YLE TV1:llä 5. syyskuuta 1998. YLE TV2:lla sarja esitettiin viimeisen kerran 23. elokuuta 2004 alkuperäisellä Yleisradion jälkiäänityksellä. Ohjelman uusi versio esitettiin Fox-kanavalla vuonna 2017 lauantai- ja sunnuntaiaamuisin, ja samat jaksot esitettiin uusintana maanantaisin ja tiistaisin.


title: Myyrä (animaatiohahmo)

text: Suomessa Myyrä-animaatioita on näytetty televisiossa 1970-luvulta eteenpäin. Ensimmäisen kerran Myyrää esitettiin Yle TV2:n ruotsinkielisissä lastenohjelmissa syksyllä 1974. FST näytti uusia jaksoja vuosina 1976 ja 1979. Uusintoja näytettiin vuosina 1979–1982 ja 1988. Suomenkielisenä sarjan näytti Yle TV1 kesällä 1975. Se uusittiin vuosina 1979–1980 ja 1999–2001.


title: Muumien maailma

text: Suomen televisiossa sarjaa on esitetty ensimmäisen kerran pääosin alkuperäiskielellä 9. tammikuuta 1980 alkaen MTV-kanavan ohjelmistossa (Ylen TV2:n kanavapaikalla), jolloin nähtiin 24 jaksoa aina joka toinen keskiviikko. Kevätkaudella näytettiin 12 jaksoa, syksyllä yhdeksän ja kolme jaksoa esitettiin vielä vuoden 1981 alussa. Tuolloin nimellä "Muumilaakson tarinoita" kulkeneen sarjan jaksot olivat kymmenen minuutin pituisia. Ohjelmatietojen mukaan kolmessa jaksossa kertojana toimi Raila Hämäläinen, ollen sarjan ensimmäinen suomalaisääni.


title: Monty Pythonin lentävä sirkus

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen viidenneksi parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.Suomessa "Monty Pythonin lentävää sirkusta" esitettiin alun perin vain kaksitoista ensimmäistä jaksoa vuonna 1972. Esitykset lopetti edellä mainittu yläluokkalaissketsi, sillä Yleisradion ohjelmavastaavan mukaan siinä pilkattiin CP-vammaisia. Pontimena saattoi vaikuttaa TV-kriitikko Jukka Kajavan paheksunta "Helsingin Sanomissa" 17. lokakuuta 1972. Sittemmin vuonna 1992 Suomen TV:ssä esitettiin toinen ja kolmas tuotantokausi (YLE TV2) ja lopulta vuosina 2000–2002 koko sarja (TVTV! – SubTV).


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun alkupuolella Suomessa oli vain kaksi televisiokanavaa, joista näkyi vain Yleisradion ja MTV:n eli Mainos-TV:n ohjelmia. Televisio aloitti värilähetykset jo vuoden 1969 alussa. 1970-luvun alussa värilähetyksiä näytettiin vielä vain noin 8-10 tuntia viikossa, ja valtaosa väriohjelmistosta oli ulkomaista alkuperää. Vapunpäivänä 1977 lähetettiin ensimmäiset Ylen Tv-uutiset värillisinä. 1980-luvulle tultaessa jo yli puolella Suomen kotitalouksista oli väritelevisio.


title: Illallinen yhdelle

text: Vuonna 1972 "Illallinen yhdelle" näytettiin Saksan televisiossa ensimmäisen kerran uudenvuodenaattona, ja sketsi on sen jälkeen uusittu vuosittain samalla paikalla. Tapa levisi vuosikymmenten aikana ympäröiviin maihin, ja nykyään "Illallinen yhdelle" esitetään joka uusivuosi ainakin Itävallan, Sveitsin, Tanskan, Ruotsin ja Suomen televisiossa (Norjassa se esitetään niin ikään vuosittain, mutta jouluaatonaattona).


title: Polttouhrit (televisiosarja)

text: Suomessa ensiesitys tapahtui ennakkokohun saattelemana keväällä 1979. Ensimmäinen jakso esitettiin 21. maaliskuuta 1979 MTV:n ohjelmistossa. Seuraavana päivänä Ilta-Sanomien etusivun pääuutisena oli, kuinka ”"Polttouhrit" ei hätkähdyttänyt suomalaisia”. Aikana, jolloin televisio-ohjelmia kommentoitiin sosiaalisen median sijasta soittamalla ohjelmapäivystykseen, MTV:n puhelinpäivystäjät saivat vain parikymmentä soittoa. Osasyynä vähäiseen palautteeseen pidettiin sitä, että tiiviissä tahdissa esitetyn sarjan avausjaksossa joukkotuhon kauhut antoivat vielä odottaa itseään.


title: Simpsonit

text: Suomessa "Simpsonit" nähtiin ensi kertaa Kolmoskanavalla 26. elokuuta 1991. Jaksojen esitysjärjestyksessä siirryttiin alun jälkeen Yhdysvaltojen esitysjärjestykseen. Vuodesta 1993 lähtien televisiouudistuksen yhteydessä sarjan esittäminen siirtyi MTV3-kanavalle. Vuoden 2010 kevätkaudella Simpsonit siirtyivät kokonaan Subille. Uudet jaksot esitetään Suomessa yleensä puolesta puolentoista vuoden viiveellä alkuperäiseen USA:n esitysajankohtaan verrattuna.


title: Televisiomainonta

text: Suomessa Mainostelevisio aloitti lähetyksensä vuonna 1957. Kaikkien aikojen ensimmäisellä mainoskatkolla esitettiin kolme mainosta, joista yksi mainosti Jenkki-purukumia. Mainostelevisio oli 1980-luvulle asti ainoa mainoksia esittävä televisiokanava. 1980- ja 1990-luvulla televisiomainoksia esitti ohjelmien välissä myös Kolmoskanava (1987–1992). Vuonna 1993 MTV aloitti omana valtakunnallisena kanavanaan ja oli siihen aikaan ainoa kanava, jossa televisiomainoksia esitettiin. Myöhemmin televisiokanavat Nelonen ja Sub ovat lähettäneet mainoksia ohjelmiensa välissä tähän päivään asti. Yleisradion kanavat näyttävät joidenkin suurimpien urheilutapahtumien yhteydessä mainoksia, jotka suurimmaksi osaksi ovat kilpailun sponsoreihin liittyviä. Kanavien mainostauot ovat noin 15 minuutin välein ja ne kestävät noin neljä minuuttia. Suomessa yli minuutin pituisia mainoksia ei juuri normaaleilla mainostauoilla näe. Suomessa monet mainokset ovat ulkomailla tehtyjä ja dubattuja.


title: Paraguay

text: Entinen Espanjan siirtomaa on 35 vuoden sotilasdiktatuurin jälkeen siirtynyt demokratiaan. Paraguay on Latinalaisen Amerikan homogeenisimpiä maita: pääosa väestöstä on espanjalaisten ja guarani-intiaanien jälkeläisiä, ja espanja ja guarani ovat myös maan valtakielet. Maan suuret joet, Parana ja Paraguay, tarjoavat kulkuväylän ja vesivoiman lähteen.


title: Argentiinan historia

text:
Vuonna 1811 lähetettiin armeija kenraali Manuel Belgranon johdolla Paraguayhin liittämään tämäkin maa osaksi vallankumousta. Lopputuloksena oli kuitenkin pettymys: Paraguay kyllä julisti itsensä itsenäiseksi Espanjasta, mutta ei ollut halukas yhdistymään Buenos Airesiin, vaan julisti olevansa itsenäinen valtio. Parempi onni Belgranolla oli seuraavana vuonna, kun hän Tucumanin luona voitti Perusta hyökkäävän espanjalaisen armeijan. Vuonna 1813 hän osittain tuhosi ja vangitsi erään espanjalaisen sotajoukon Salton läheisyydessä ja marssi juhlakulkueessa kaupunkiin.
31. tammikuuta 1813 kokoontuivat jokaisen maakunnan edustajat kongressiin Buenos Airesiin. Edustajat hyväksyivät Belgranon ja hänen armeijansa esittämät kansallisvärit (sininen, valkoinen, sininen), vahvistivat maan vaakunan ja julistivat kaikki sen jälkeen maassa syntyvät orjien lapset vapaiksi.


title: Argentiinan historia

text: Suojellakseen alamaisiaan julmuuksilta kutsui Paraguayn maaherra jesuiitat maahan. Vuonna 1591 alueelle saapui kaksi jesuiittaa, isä Tuomas Field ja isä Ortega. Heidän toimintansa tuloksena 37 vuotta myöhemmin laskettiin maassa olevan 110 000 uutta kastettua katolilaista. Jesuiitat pääsivät hallitsevaan asemaan Paraguayssa, joka 1680 julistettiin itsenäiseksi siirtomaaksi. He hallitsivat patriarkaalisesti, mutta kuitenkin kunnioittaen intiaaneja, toisin kuin oli käytänteenä muissa maakunnissa.


title: Paraguay

text: Menestyksensä vuoksi Paraguayn jesuiitat saivat paljon vihollisia. Vuosina 1720–1730 Paraguayn uudisasukkaat kapinoivat jesuiittojen etuuksia ja hallintoa vastaan. Kapina epäonnistui. Kapina oli kuitenkin yksi ensimmäisistä vakavista yrityksistä nousta Espanjan valtaa vastaan siirtomaissa. Madridissa siihen suhtauduttiin vakavasti ja kuningas Kaarle III päätti ottaa alueet tiukempaan hallintaan.


title: Paraguay

text: Paraguay on Latinalaisen Amerikan yhdentymisliiton jäsen ja vapaakauppavyöhyke Mercosurin perustajajäsen vuodesta 1991 yhdessä Argentiinan, Brasilian ja Uruguayn kanssa. Se toimii yhdessä muiden Mercosurin jäsenten kanssa myös monissa poliittisissa ja sosiaalisissa asioissa. Paraguay poikkeaa muista Etelä-Amerikan maista siinä, että se on tunnustanut Taiwanin mutta ei Kiinaa.


title: Rutherford B. Hayes

text: Vuonna 1878 Chacon alueen hallinnasta kiistelleet Paraguay ja Argentiina päättivät antaa kiistansa Yhdysvaltojen ratkaistavaksi. Argentiina oli yhdessä Brasilian kanssa valloittanut muutamaa vuotta aiemmin ison osan Paraguaysta kolmoisliiton sodassa ja Chacon alueen menettäminen olisi vienyt yli puolet Paraguayn jäljellä olevasta maa-alueesta. Yhdysvallat päätti kiistan Paraguayn eduksi ja osapuolet tyytyivät ratkaisuun. Yhdysvaltoja kiista ei juuri kiinnostanut, sillä se annettiin Yhdysvaltain ulkoministeriössä tavallisen virkamiehen ratkaistavaksi, eikä Hayes ilmeisesti tehnyt muuta kuin allekirjoitti valmiin esityksen. Paraguaylle päätös oli kuitenkin suuri helpotus ja Hayes sai maassa maineen suurena sankarina.


title: Kolmoisliiton sota

text: Paraguay määriteltiin rauhansopimuksessa yksin syylliseksi sotaan, ja se joutui maksamaan suuret sotakorvaukset, mitkä syöksivät maan suuriin velkoihin. Paraguay menetti rauhanehdoissa 140 000 neliökilometriä alueistaan Brasilialle ja Argentiinalle. Maan irtain omaisuuskin oli sodassa ryöstetty ja myyty pois. Paraguayn maaseutu tyhjeni kun väki muutti tuhotuista kylistä pääkaupunkiin. Maan teollisuus taantui, talous oli raunioina ja maa joutui ottamaan ulkomaista lainaa.


title: Paraguay

text: Vuonna 1639 Perun varakuningas hyväksyi intiaaneille luvan kantaa aseita. Korkeasti koulutetut ja hyvin motivoidut intiaanisotilaat ajoivat orjakauppiaat verisesti pois. Tämä voitto merkitsi Paraguayn jesuiitoille kultaista aikaa. Elämä siirtokunnissa tarjosi guaraneille korkean elintason, suojapaikan orjakauppiailta sekä fyysistä ja sosiaalista turvaa. Siirtokunnat tulivat ajan kuluessa melko vauraiksi, ne veivät kauppatavaraa kaupunkeihin sekä varustivat oman intiaaniarmeijan.


title: Paraguay

text:
Paraguay on presidentiaalinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Vuoden 1992 perustuslaki toi päätöksen keskittyneelle ja diktaattorimaiselle hallinnolle Paraguayssa. Sen mukaisesti presidentti ja varapresidentti valitaan samoissa vaaleissa kansanäänestyksellä viiden vuoden kausiksi.
Kaksikamarinen parlamentti ("Congreso") koostuu 80-jäsenisestä edustajainhuoneesta ("Cámara de Diputados") ja 45-jäsenisestä senaatista ("Cámara de Senadores"). Nämä edustajat valitaan samanaikaisesti presidentin kanssa suhteellisella vaalitavalla. Edustajainhuoneen jäsenet valitaan departementeittain ja senaattorit valtakunnallisesti, molemmat viiden vuoden kausiksi. Kutakin departementtia johtaa vaaleilla valittu kuvernööri. Äänestäminen on pakollista kaikille 18–75-vuotiaille.


title: Paraguay

text: Vuonna 2012 tärkeimmät vientimaat olivat Uruguay, Brasilia, Argentiina ja Venäjä. Tuontia oli eniten Brasiliasta, Kiinasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista.Etnisesti, kulttuurillisesti ja sosiaalisesti Paraguay on Latinalaisen Amerikan homogeenisimpiä maita. Noin 95 % väestöstä on espanjalaista alkuperää olevien ja guarani-intiaanien jälkeläisiä, siis mestitsejä. Alkuperäisestä guarani-kulttuurista ei ole jäljellä juuri muuta kuin kieli, jota ymmärtää noin 90 % väestöstä. Noin 75 % paraguaylaisista puhuu espanjaa. Käytännön puhekielenä toimii kuitenkin yleensä jopará, espanjasta ja guaranista muodostunut sekakieli. Paraguayhin on muuttanut saksalaisia, japanilaisia, korealaisia, kiinalaisia, arabeja, brasilialaisia ja argentiinalaisia.


title: Kuohijärvi

text: Järven vedestä on huomattava osa peräisin kolmelta valuma-alueelta ja järven omalta lähialueelta. Koko Kuohijärven valuma-alueen suuruus on 592 neliökilometriä. Evojoki, joka laskee järven kaakkoisosaan Ekojärven (72 ha) kautta, tuo pinta-alaltaan 118 neliökilometrin laajuisen Ekojärven valuma-alueen (35.787) vedet . Toinen on Nerosjärven alue (35.783), joka laskee Suomenjoen ja Heinäjoen myötä Porraskoskella Nerosjärveen (780 ha) ja siitä vielä Kuohijärven itärantaan. Sen kautta tulee 310 neliökilometrin laajuisen alueen sadanta. Kolmas on Pitkälänojan valuma-alue (35.788), jonka lyhyt laskuoja Pitkälänoja laskee järven länsirantaan Alannen (67 ha) kautta.


title: Nerosjärvi

text: Järven pinta-ala on 780 hehtaaria eli 7,8 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin niemistä ja suurista saarista johtuen rikkomainen eikä suuria järvenselkiä ole kuin kolmikilometriä pitkä ja alle kilometrin levyinen Saarenselkä. Järvessä on laskettu olevan 70 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 148 hehtaaria, mikä on noin 16 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kauhasalo on yli neliökilometrin suuruinen, Ilvessalo, Siikasaari, Lammonsaari, Haukkasaari, Palosaari ja Kivisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 50 ovat yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Kartalla Ruotsinsalo näyttää saarelta, mutta se voidaan lukea niemeksi sen pohjoispäässä sijaitsevan kapean kannaksen vuoksi. Kannaksella kulkee myös salolle johtava tie.


title: Nerosjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,5 metriä mpy.


title: Nerosjärvi

text: Pääosa Nerosjärveen saapuvasta vedestä tulee Suomenjokea ja Heinäjokea myöten. Suomenjoki, joka laskee Savinselkään, kuuluu hallinnollisesti vielä Nerosjärven alueeseen. Sen pääjärvi Parlammi (96 ha) saa pääosan vedestään Palsanojaa myöten Vesijaosta, joka on laajan Vesijaon valuma-alueen (35.784) laskujoki. Suomenjokeen yhtyvät muutamat Nerosjärven alueen järvistä. Niitä ovat esimerkiksi Tervajärvi (21 ha), Leppäjärvi (25 ha), Ahvenislampi (5 ha) ja Iso-Kailo (14 ha). Heinäjoki on Kauttisjärven laskujoki, joka laskee Saarenselän Putaanlahteen. Se tuo sinne samalla koko Heinäjoen valuma-alueen vedet (35.786). Nerosjärveen laskee suoraan vain kaksi järveä. Ne ovat Miekkalammi (8 ha) ja Pöytähonganlammi (2 ha).


title: Nerosjärvi

text: Nerosjärvi on keskikokoinen humusjärvi, jonka kasvukauden aikainen pintaveden fosforipitoisuus on 19 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja a-klorofyllipitoisuus 7,1 μg/l sijoittavat järven luokkaan hyvää ja typpipitoisuus 460 μg/l sijoittavat sen erinomaiseen luokkaan. Nerosjärven ekologinen tila on käytettävissä olevien tietojen perusteella hyvä.


title: Nerosjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 66 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 21 kilometriä. Rannat ovat pääsääntöisesti metsämaata, joita satunnaiset peltotilkut täplittävät. Eniten yhtenäistä viljelymaata on Neroskulmalla. Kulmakuntia on kaksi, Porraskoski ja Neroskulma. Asutus on muuten haja-asutusta, jonka välissä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Kuohijärven itäiseltä rantatieltä yhdystie 3192, Porraskosken ja Auttoisten väliseltä yhdystieltä 14158 ja siitä koilliseen lähtevältä yhdystieltä 14159. Järvi sijaitsee pääosin Hämeenlinnan puolella, mutta Padasjoen kuntaraja seuraa Nerosjärven pohjoisrantoja Hiirenniemen Heinäjoelta länteen Mustasselälle. Lisäksi järven saarista kuuluvat Padasjoelle Lammonsaari ja kolme nimetöntä saarta sekä Ruotsinsalon niemestä sen luoteispäästä noin kolmannes.


title: Nuosjärvi

text: Nuosjärven kunnan pinta-ala on 315,5 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Prääsän piirin Vieljärven, pohjoisessa Essoilan, koillisessa Prääsän ja kaakossa Pyhäjärven kuntiin sekä etelässä Aunuksen piiriin. Pinta-alasta 73,2 % on metsää ja 25,5 % vesistöjä.


title: Ruovesi (järvi)

text: Ruoveden (järvinumero on 35.331.1.001) järvenosan pinta-ala on 4 135 hehtaaria eli 41,4 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 11 kilometriä leveä. Ruovesi on rakenteeltaan Paloselkää selkeämpi. Sen eteläisin järvenselkä on Pöytäselkä, joka alkaa Kautussa, missä järvi laskee Kautunvuolteen kautta Paloveden Ruhalanselkään. Paloselän itäosaa kutsutaan Väärinseläksi, jonka itäosat haarautuvat neljään lahteen. Lahdista Tallusselkä ja Enonlahti ovat suurimmat. Pöytäselän länsirannalla sijaitsee Ruoveden keskustaajama, jonka vierestä erottuu Pappilanlahti. Järvi kapenee pohjoisessa ja ahtautuu Karkausniemen ohitse Mustaselälle. Sen pohjoisrannat kuuluvat Salonsaarelle, jonka molemmilta puolilta Tarjannevesi laskee etelään. Salonsaaren länsipuolella sijaisee Syvinkisalmi ja itäpuolella Salonsalmi, mistä Tarjanteen vedet virtaavat. Mustaselän itäpuolella aukeaa heti ilman selkeää rajaa Sotkanselkä, joka on varsin saaristoinen järvenosa. Sotkansaaren itäpuolella oleva Koljonsaari on nykyään niemi, jonka pohjoispuolelle jäävä Ruokoselkä on lahti. Koljonsaaren eteläpuolelta sen sijaan pääsee vielä Hanhonvuolteelle, mistä alkaa Paloselän järvenosa.


title: Nero (järvi)

text: Nero () on hyvin matala ja eutrofinen järvi Jaroslavlin alueella Venäjällä. Järven pinta-ala on 54,4 km², suurin pituus 13 km, leveys 8 km, keskisyvyys 1,3 m ja suurin syvyys 3,6 m. Järven pohjaa peittää paksu silttikerros. Järvi laskee Vjoksa-joen kautta Kotorosliin ja edelleen Volgaan. Sen rannalla sijaitsee Rostovin kaupunki.


title: Norsjoki

text: Norsjoen kunnan pinta-ala on 959,4 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Käkisalmen kaupunkiin, lännessä Käkisalmen piirin Räisälän (Melnikovo) ja Kaukolan (Sevastjanovo) sekä etelässä Pyhäjärven (Plodovoje) ja Sakkolan (Gromovo) kuntiin ja idässä Laatokkaan. Pinta-alasta 57,9 % on vesialuetta, 34,8 % metsää ja 5,4 % maatalousmaata.


title: Propaganda (täsmennyssivu)

text: Propaganda tarkoittaa päämerkityksessään aatteen tai opin järjestelmällistä levitystä, jolla pyritään muokkaamaan mielipidettä. Tämän lisäksi sanalla voidaan viitata myös seuraaviin:


title: Propaganda

text: Propaganda-sanalla on joissain maissa kielteinen merkitys, mutta toisissa neutraali tai jopa positiivinen. Sanalla ei ollut kielteisiä sivumerkityksiä ennen ensimmäisen maailmansodan kansallismielisiä kampanjoita. Nykyaikainen käsitys propagandasta periytyy ensimmäisestä maailmansodasta ja ajan myötä termi on latautunut kielteisillä sävyillä. Propaganda nykymuodossaan viittaa yleensä nimenomaan väärään tai ainakin vääristeltyyn tietoon, jonka tarkoituksena on valheen ja hämmennyksen luomisen kautta vaikuttaa mielipiteen muodostamiseen. Sosialistisessa maailmassa termillä ei kuitenkaan ollut samanlaista kielteistä kaikua, vaan sosialismin levittäjät käyttivät avoimesti ”propagandaa” ja ”agitaatiota”, agitproppia, tiedon välittämisessä, valistuksessa ja opetuksessa.


title: Propaganda

text: Propaganda (, 'levitettävä asia') on aatteen tai opin järjestelmällistä levitystä, jolla pyritään muokkaamaan mielipidettä. Propaganda on tavoitteellista, harkittua ja järjestelmällistä pyrkimystä manipuloida ihmisten uskoja, asenteita tai tekoja. Propaganda luo mielikuvia ja pyrkii hallitsemaan mieliä. Se ruokkii ennakkoluuloja, yhdenmukaistaa ajattelua ja vaientaa erimieliset. Propaganda on aina "massoihin" vaikuttamista, ei vain kahden yksilön välistä viestintää.


title: Propaganda

text: Propaganda voi koostua faktoista, väitteistä, huhuista, puolitotuuksista tai valheista. Se voi olla muodoltaan sanallista tai eri tavoin visuaalista. Tavoitteensa saavuttamiseksi propagandan levittäjä valikoi esittämänsä tiedot ja argumentit tehokkaimmaksi katsomallaan tavalla, joskus vääristellen niitä tai jättäen oleellista tietoa pois, ja joskus tavoitteenaan saada vastaanottajan koko huomio puoleensa. Propaganda on yksipuolista, eikä sen sanomaa ole tarkoitus epäillä. Propagandan levittäjä voi kuitenkin joskus vilpittömästi katsoa käyttävänsä vääristelyä vain todenmukaisen tai hyödyllisen sanomansa perille menon hyväksi.


title: Agitaatio

text: Termi propaganda tarkoittaa usein samaa mutta sanat ovat leimautuneet eri käyttäjätahoihin niin, että usein agitaation tai propagandan harjoittajat mieltyvät jompaankumpaan termiin jättäen toisen sanan tarkoittamaan vastustajien harjoittamaa toimintaa. Esimerkiksi natsi-Saksassa harjoitettiin mieluummin propagandaa, kun agitaatio katsottiin vasemmistolaiseksi toiminnaksi.


title: Propaganda

text: Propagandan viesti on useimmin ollut kansallismielinen tai poliittinen. Esimerkkejä propagandasta voidaan löytää poliittisesta kampanjoinnista, vihollisväestölle suunnatusta taistelumielialaa hajottavasta propagandasta (psykologinen sodankäynti) ja oman väestön mielialan kohottamisesta. Omalle väestölle voidaan myös luoda mielikuvaa epäinhimillisestä vastustajasta ja vihollisen tekemistä julmuuksista. Tämä keino on tehokas tapa sammuttaa tai vaimentaa ihmisten tappamisesta syntyviä moraalituskia - jos vihollinen on alennettu syöpäläisen tasolle, ei sotilaan tarvitse ajatella ampuvansa todellisia, eläviä ihmisiä.


title: Propaganda

text: Sana "propaganda" tulee luultavasti Congregatio de Propaganda Fide -järjestöstä, jonka roomalaiskatoliset kardinaalit perustivat vuonna 1622 tekemään lähetystyötä. Järjestö tarkoitettiin levittämään kristinuskoa sinne, mihin sen sanoma ei ollut vielä saapunut, ja puolustamaan uskon perintöä siellä, missä se oli uhattuna. Toimiston perustamisen aikoihin siirtomaiden hallinta oli laajenemassa Hollannin ja Englannin käsiin. Kun molemmat maat olivat protestanttisia, nähtiin katolisen kirkon taholla vaaraksi, että nämä maat levittäisivät protestanttisen uskon myös siirtomaihin.


title: Propagandamalli

text: Propagandamalli on käsitteellinen malli kansantaloustieteessä. Sen kehittivät Edward S. Herman ja Noam Chomsky selittämään, kuinka propaganda ja systeeminen vinouma toimii joukkotiedotusvälineissä. Malli pyrkii selittämään, miten väestöä manipuloidaan ja miten suostumus taloudellisille, sosiaalisille ja poliittisille toimintaperiaatteille on ”valmistettu” yleisessä ajattelussa propagandan avulla. Teoria esittää, miten uutiset on rakennettu esimerkiksi mainonnan, tiedotusvälineiden omistuksen keskittymisen tai valtion hankinnan kautta, joka luo luontaisen eturistiriidan, joka toimii epädemokraattisten voimien propagandana.


title: Propaganda

text: Todellisessa maailmassa nykyaikaiset demokratiat suojautuvat "haitallista" propagandaa vastaan eri tavoin. Lobbaajien ja julkaisijoiden täytyy joskus rekisteröityä viranomaisille, ja propaganda ja mainonta täytyy ilmoittaa selkeästi sellaiseksi. Lehtien omistussuhteet ja muu vastaava tieto vaaditaan joissain yhteyksissä julkiseksi, mutta rahoittajia ei aina silloinkaan. Maksetuissa poliittisissa mainoksissa saattaa täytyä mainita rahoittajan nimi. Jotkin lait ja käytännöt sallivat yhtäläisen ajan ja tilan tai vastausoikeuden kaikille merkittävimmille vaalikampanjoijille. Jotkin maat rajoittavat vaalimainontaa juuri vaaleja edeltävinä päivinä propagandan vaikutusten tasaamiseksi. Yksityiset tai julkiset kuluttajatutkimusjärjestöt tarkkailevat usein ruokien, lääkkeiden ja muiden tuotteiden markkinointia ja tarvittaessa julkaisevat omaa vastapropagandaansa.


title: Propaganda

text: Vuonna 2014 julkaistu tutkimus määritteli nykyajan autoritaaristen maiden hallinnon propagandan pikemminkin signaalointina eli merkinantona kuin hallintoa puolustavien arvojen ja asenteiden indoktrinaationa. Sen mukaan propaganda on signaali hallinnon vahvuudesta pitää yllä sosiaalista valvontaa ja poliittista järjestystä. Tutkimuksessa selvitettiin kiinalaisten yliopisto-opiskelijoiden suhdetta propagandaan. Opiskelijoiden voimakkaampi altistuminen valtiolliseen propagandaan ideologisen ja poliittisen kasvatuksen muodossa ei saanut heitä tyytyväisemmäksi Kiinan hallintojärjestelmään. Opiskelijat uskoivat pikemminkin, että hallinto on voimakas sosiaalisen kontrollin ylläpitäjä ja he olivat vähemmän halukkaita osallistumaan poliittiseen vastustukseen.


title: Stanolit

text: Stanoliin voi olla esteröintireaktion kautta liitettynä rasvahappo, jolloin stanolia kutsutaan stanoliesteriksi. Stanolit ja niiden esterit alentavat tutkitusti veren LDL-kolesterolia, siten mahdollisesti ehkäisten muun muassa sepelvaltimotautia, mutta tästä vaikutuksesta ihmisillä ei ole laajojen kliinisten tutkimusten puutteen vuoksi suoria todisteita. Stanoliestereitä löytyy erityisesti niin kutsutuista terveysvaikutteisista elintarvikkeista niihin lisättyinä.


title: Stanolit

text: Stanolien LDL-kolesterolia alentavan vaikutuksen on tutkittu olevan pitkäaikaista jatkuvassa käytössä: yli 10% LDL:n stanolien aikaansaama lasku säilyy ainakin 1 tai 1.6 vuoden verran 2 tai 2.5 g päivittäisillä annoksilla. Lopetettaessa stanolien käyttö veren LDL-kolesterolitaso palaa entiselleen noin 1–2 viikossa.


title: Sterolit

text: Steroliin voi olla esteröintireaktion kautta liitettynä rasvahappo, jolloin sterolia kutsutaan steroliesteriksi. Sterolit ja niiden esterit alentavat tutkitusti veren LDL-kolesterolia, siten mahdollisesti ehkäisten muun muassa sepelvaltimotautia, mutta tästä vaikutuksesta ihmisillä ei ole laajojen kliinisten tutkimusten puutteen vuoksi suoria todisteita. Steroliestereitä löytyy erityisesti niin kutsutuista terveysvaikutteisista elintarvikkeista niihin lisättyinä. Steroleita alettiin esteröidä 1990-luvulla, jotta niiden vesiliukoisuus ruokiin ja ravintolisiin paranisi.


title: Stanolit

text: Kasvistanolit vähentävät kolesterolin päätymistä verenkiertoon ja sitä kautta ne laskevat veren LDL-pitoisuuksia. Stanolit vähentävät lisäksi suolesta vereen imeytyneiden kasvisterolien pitoisuuksia veressä. Stanolien sterolipitoisuuksia alentavia vaikutusmekanismeja ei tunneta kauttaaltaan.


title: Sterolit

text: Sterolien LDL-kolesterolia alentavan vaikutuksen on tutkittu olevan pitkäaikaista jatkuvassa käytössä: ainakin statiinien käyttäjillä yli 8% sterolien aikaan saama LDL:n lasku säilyy 1.6 vuoden verran 2.5 g päivittäisillä annoksilla. Lopetettaessa sterolien käyttö veren LDL-kolesterolitaso palaa entiselleen noin 1–2 viikossa.


title: Stanolit

text: Stanolien aikaan saamalla kasvisterolien vähentymisellä verenkierrossa voi olla merkitystä, sillä vereen päätyessään niitä pidetään veren kolesterolista riippumattomana sepelvaltimotautia aiheuttavana tekijänä. Kaksi ABC-transportteriproteiinia, ABCG5 ja ABCG8, erittävät suolen sisäpinnan soluihin imeytyneitä kasvisteroleita takaisin suoleen. Toimimattomat ABCG5- ja ABCG8-transportterit aiheuttavat mutaatiot johtavat siksi harvinaiseen sitosterolemiaan, johon liittyvät merkittävästi kohonneet veren kasvisteroliarvot, normaali tai lievästi kohonnut veren kolesterolipitoisuus ja suuri riski sairastua sepelvaltimotautiin verrattain nuorena.


title: LDL-reseptori

text: LDL-reseptorikompleksit esiintyvät klatriinin (engl. "clathrin") peittämissä kuopissa solupinnalla, jotka LDL-kolesteroliin adaptiinin avulla kiinnittyessään irtoavat muodostaen klatriinin peittämän vesikkelin. Tämä mahdollistaa LDL-kolesterolin kiinnittymisen ja soluun kulkeutumisen. Tämä prosessi tunnetaan nimellä endosytoosi ja se tapahtuu kaikissa tumallisissa soluissa (ei punasoluissa). Maksa on suurin LDL-kolesterolin suodattaja, jossa noin 70 % LDL-kolesterolista endosytoituu verenkierrosta. LDL-kolesterolin kohonneen pitoisuuden on osoitettu olevan yksi päätekijöistä ateroskleroosin muodostumisessa.


title: Stanolit

text: 2 g stanoliestereitä päivässä on useimmiten suositeltu annos tiettyjen sydän- ja verisuonitautien riskiryhmään kuuluville henkilöille. Näillä määrillä ei ole havaittu pitkäaikaisissa kokeissa ihmisillä haittavaikutuksia. 1.5–2.4 g/päivä 1–2 viikon ajan vähentää enimmillään veren LDL-kolesteroli pitoisuutta 7–10% erilaisissa ihmisryhmissä tyypillisesti ilman vaikutusta HDL pitoisuuksiin.


title: Kolesteroli

text: Erityisesti liukoinen ravintokuitu alentaa veren LDL-kolesterolipitoisuutta. Kauran ja ohran luontaisesti sisältämä beetaglukaani on tämänkaltaista liukoista kuitua. EU:n komissio on hyväksynyt terveysväittämän kauran ja ohran sisältämän beetaglukaanin kolesterolia alentavalle vaikutukselle. Väittämän mukaan kolesterolia alentava vaikutus saadaan, kun kauran tai ohran beetaglukaania nautitaan päivittäin 3 grammaa. Jotta elintarvike voi saada terveysväittämän, sen pitää sisältää beetaglukaania vähintään 1 g / annos.


title: LDL-kolesteroli

text: LDL () eli alhaisen tiheyden lipoproteiini viittaa osaan lipoproteiinipartikkeleita, joiden koko vaihtelee halkaisijaltaan 18–25 nm. Lipoproteiinipartikkelit kuljettavat rasvahappomolekyylejä triglyserideinä ja kolesterolia verenkierrossa. LDL on plasman runsain lipoproteiini. Sen tehtävänä on kuljettaa kolesterolia solukalvojen rakennusaineeksi ja steroidihormonien synteesiin. LDL-partikkeleiden kuljettamaa kolesterolia kutsutaan LDL-kolesteroliksi. LDL on maksan tuottama VLDL:n (Very Low Density Lipoprotein) lopputuote. Kukin LDL-partikkeli sisältää yhden apolipoproteiini B-100:n (Apo B-100, 4536 aminohappotähdettä), joka pitää rasvahapot liukoisena vesipitoisessa ympäristössä. Se sisältää myös antioksidatiivisia vitamiineja (E-vitamiineja tai karotenoideja). LDL-kolesterolia kutsutaan usein "pahaksi kolesteroliksi", koska on osoitettu yhteys kohonneen LDL-kolesterolipitoisuuden ja sydän- ja verisuonitautien, kuten ateroskleroosin, välillä.


title: Elefantine

text: Nykyisin Elefantinen saaressa on arkeologisten kohteiden lisäksi Assuanin museo saaren eteläkärjessä sekä suuri ylellinen Mövenpickin hotelli pohjoiskärjessä. Saaren keskiosissa on kolme kylää, jossa asuu runsas nubialaisväestö.


title: Elefanttisaari

text: Elefanttisaari () on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Saari sijaitsee 890 kilometriä kaakkoon Kap Hornista ja sen pinta-ala on noin 558 neliökilometriä. Saaren nimi juontuu sen elefantin päätä muistuttavasta ulkomuodosta ja saaren rannoilla nähdyistä merinorsuista.


title: Elefantine

text: Elefantine () on saari Niilissä välittömästi ensimmäisen kataraktin alapuolella lähellä Assuania Egyptissä. Tämä seutu tunnetaan Ylä-Egyptinä, koska maanpinta on siellä korkeammalla kuin Ala-Egyptissä lähempänä Välimerta. Saarella sijaitsevat muinaisen samannimisen kaupungin rauniot.


title: Elefantine

text: Muinaiset egyptiläiset tunsivat Elefantinen saaren nimellä "Abu" tai "Jebu". Se oli puolustuksellisesti erinomaisella paikalla Egyptin ja Nubian rajalla, ja sijaintinsa vuoksi sillä oli huomattava merkitys myös jokea pitkin kulkevien kauppa-alusten satamapaikkana. Paikka on lähellä Kravun kääntöpiiriä eli pohjoisinta leveyspiiriä, jonne aurinko kerran vuodessa paistaa suoraan ylhäältäpäin ja josta se kesäpäivänseisauksen jälkeen näyttää kääntyvän etelään päin.


title: Pyhälahti (Konnevesi)

text: Pyhälahti sijaitsee Ylä-Keiteleen natura-alueen ja Etelä-Konneveden kansallispuiston välissä. Ylä-Keiteleen Natura-alue muodostaa 3 641 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvan suojelualueen. Suojelualue käsittää noin seitsemän kilometriä mannerrantaa ja useita kookkaita saaria, pieniä saaria sekä luotoja. Rannat ovat vaihtelevia ja maisemallisesti edustavia. Leimallisia ovat rantoja kiertävät rantakalliot sekä lahtien luhdat ja rantaniityt. Alueen pohjoisosassa suojelualueeseen kuuluu useita maisemallisesti ja luonnonarvoiltaan tärkeitä niemenkärkiä. Etelä-Konneveden kansallispuistoon kulkee veneily- ja melontareitti Neiturin kanavan kautta Etelä-Konneveden kansallispuistoon.


title: Kythera

text: Kytheran saarella on useita lähteitä, joista pääosa sijaitsee saaren pohjois- ja keskiosissa. Lähteistä merkittävimmät sijaitsevat Karaváksessa, Ócheleksessa, Perátiksessa, Krýa Vrísissä, Mitátassa, Mylopótamoksessa, Viarádikassa, Petroúnissa ja Goniéksessa. Osa saaren pohjoisosan lähteiden vesistä on mineraalipitoisia. Saarella on myös joitain luolia, kuten itärannikon Diakóftissa sijaitseva Choustín luola, josta on löydetty merkkejä ihmisen toiminnasta 3000-vuosituhannelta eaa. sekä Ágia Sofían luola saaren eteläosan Kálamoksessa, joka usein talvisin on jokiveden täyttämä, 120 m²:n kokoinen Ágia Sofían tippukiviluola saaren koillisrannikon Agía Pelagíassa, Ágia Sofían tippukiviluola länsirannikon Mylopótamoksessa sekä Katafigádin luola lähellä saaren itäosassa sijaitsevaa Mermygáris-vuorta. Luolasta on löydetty muun muassa mykeneläiselle ajalle ajoitettuja keramiikan kappaleita.


title: Eritrea

text: Dahlakin saarilla on vain vähän ihmisasutusta, ja niiden lähivesillä tavataan monenlaisia merieläimiä. Delfiineitä elää alueella ainakin neljä lajia. Eteläisimmillä saarilla tavataan dugongeja. Myös valashai ja paholaisrausku kuuluvat alueen suurikokoisiin lajeihin. Saarilla lisääntyy kolme merikilpikonnalajia. Saaria ympäröivillä riutoilla korallien vaaleneminen on ollut toistaiseksi vähäistä, ja siellä elää monia keisarikaloja, simppukaloja ja papukaijakaloja.


title: Elefantine

text: Elefantinen saarella on säilynyt kaksi nilometria eli Niilin vedenkorkeuden mittaria. Toinen niistä liittyy Satiksen temppeliin, ja siinä on alas johtava kivinen portaikko. Sen 90 porrasta on merkitty sekä arabialaisilla, kreikkalaisilla, roomalaisilla että hieroglyfinumeroilla. Sen kahdessa seinässä on monia merkintöjä ja symboleja veden korkeuden mittaamista varten. Se jälleenrakennettiin viimeksi Rooman valtakunnan aikana ja oli käytössä 1800-luvulle saakka.


title: Elafónisos

text: Saaren pohjoiskärjessä on Elafónisos-niminen pääkylä ja satama. Kylässä oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 816 asukasta. Länsirannikolla on pieni, 156 asukkaan Káto Nisín kylä, ja sen edustalla pienet Panagían saaret eli Kaséla, Leptó ja Prasonísi. Muita pieniä saaria ovat Aglýftis Kasélasta etelään, Elafónisoksen lounaisrannikon edustalla, ja Pavlopétri koillisrannikon edustalla. Etelärannikolla Sarakínikonlahden rannalla on 15 asukkaan Léfkin kylä, josta kaakkoon on ensin Símoksen ranta ja sitten pienempi Frángoksenlahti. Itärannikolla on Léfkinlahti. Lisäksi saaren pohjoisosassa on 37 asukkaan Kapárin kylä.


title: Alkyonidiensaaret

text: Alkyonidiensaaret () eli Alkyonídes (Αλκυονίδες) eli Kalá Nisiá (Καλά Νησιά, "Hyvät saaret") on Kreikan saariryhmä, joka sijaitsee Korintinlahden itäosassa. Se käsittää neljä pientä saarta, joista suurin on Zoodóchos Pigí. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.


title: Mayotte

text: Mayotte eli Mahoré on Ranskan merentakainen departementti ja aluehallinto, joka sijaitsee Mosambikin kanaalin pohjoispäässä Intian valtameressä, Madagaskarin pohjoisosan ja Mosambikin pohjoisosan välissä, lähellä Komoreja. Mayotte olikin osa Ranskan hallitsemia Komoreja, kunnes muut Komorit itsenäistyivät vuonna 1975 Mayotten saaren jäädessä osaksi Ranskaa. Sen pääkaupunki on Mamoudzou. Mayottella oli vuonna 2009 arviolta 223 765 asukasta. Saarilla asuu alkuperältään arabialaista, afrikkalaista ja madagaskarilaista väestöä. Mausteet, kaakao ja kookospähkinät kuuluvat Mayotten tärkeimpiin maataloustuotteisiin. Mayottella on oma Internet-maatunnus, .yt.


title: .yt

text: .yt on Mayotten Internet-maatunnus, jota ylläpitää AFNIC. Tunnus ei tällä hetkellä ole rekisteröitävissä ja nic.yt-verkkotunnus ohjaa ranskalaisen ylläpitäjän sivustolle. Tunnus otettiin käyttöön 1997.


title: Mayotte

text: Mayotte on osa Komorien saariryhmää, johon kuuluvat sen lisäksi Komorien liittoon kuuluvat Grande Comore, Mohéli ja Anjouan. Mayotten pääkaupunki Mamoudzou sijaitsee Mayotten pääsaaren eli Grande Terren itärannikolla. Pienempi Pamandzin saari eli Petite Terre sijaitsee noin 2,4 kilometriä Mayotten saaresta itään. Mayotten kokonaispinta-ala on 374,2 neliökilometriä. Pääsaari Mahoré on maantieteellisesti Komorien vanhimpia. Se on 39 kilometriä pitkä ja 22 kilometriä leveä. Sen korkeimmat kohdat ovat 500–600 metriä merenpinnan yläpuolella, josta korkein 660 metriä. Vulkaanisen kiven ansiosta maaperä on paikoitellen suhteellisen rikasta. Saarta kiertävä koralliriutta tarjoaa kasvupaikan kaloille ja suojaa laivoille. Mayotten ilmasto on trooppinen. Kuuma ja kostea sadekausi kestää marraskuusta toukokuuhun. Sitä seuraavalla kuivalla kaudella on viileämpää.


title: Mayotte

text: Mayottella on oma edustaja Ranskan kansalliskokouksessa ja kaksi senaattoria Ranskan senaatissa.CIA:n julkaiseman "The World Factbookin" mukaan Mayottella asui vuonna 2009 arviolta 223 765 asukasta. Keskimääräinen elinajanodote oli samana vuonna 62,91 vuotta ja väestönkasvu 3,317 prosenttia. 97 prosenttia saaren asukkaista harjoittaa islamia ja kolme prosenttia kuuluu katolilaiseen kirkkoon. Saarella puhutaan mahoria, joka on swahilin kielen murre. Ranskan kieli on Mayotten ainoa virallinen kieli, mutta sitä puhuu vain noin 35 prosenttia väestöstä. Laiton siirtolaisuus on ongelma Mayottella, jolla osana Ranskaa on huomattavasti parempi elintaso, kuin muilla Komoreilla ja Afrikan mailla. Naapureitaan korkeammasta elintasosta huolimatta paikallisia ongelmia ovat myös työttömyys, rikollisuus ja köyhyys.


title: Mayotte

text: Mayottesta tuli 31. maaliskuuta 2011 Ranskan 101. departementti ja samalla oma aluehallinto-osa. Liittymisestä lähemmin Ranskan yhteyteen päätettiin kansanäänestyksessä, jossa 95,2 prosenttia kansalaisista oli liittymisen kannalla. Kansanäänestys on synnyttänyt alueella levottomuutta, sillä Komorit pitää Mayottea osanaan. Komorien varapresidentti piti äänestyksen tulosta sodanjulistuksena.


title: Mayotte

text: Mayotten ja Komorien historiaan on vaikuttanut saarten maantiede Afrikan ja Madagaskarin välillä. Siirtolaiset nykyisestä Indonesiasta saattoivat käyttivät saaria välietappina heidän asettuessaan Madagaskarille ja Keski-Afrikasta suuntautui vastaava muuttoliike Madagaskarille. Islam saapui alueelle Itä-Afrikan rannikolla vaikuttaneiden swahilien mukana, ja nykyinen Mayotten väestö on tulosta näiden muuttoliikkeiden sekoituksesta. Arkeologisia merkkejä kauppaa harjoittaneesta sivilisaatiosta on jo 900-luvulta, mutta historiallisia lähteet on kirjoitettu vasta vuosisatoja myöhemmin. Niistä kuitenkin selviää, että Komorien ja Mayotten hallitsijoilla oli yhteyksiä Kilwan saareen ja he väittivät Kilwan hallitsijoiden tapaan polveutuvansa nykyisen Iranin Šīrāzista tulleista siirtolaisista.


title: Komorit

text: Mayotten saari on Ranskan merentakainen alue, jonka asema on määritelty hiukan epämääräisesti. Se on ollut tässä asemassa vuodesta 1974, jolloin se päätti pysyä osana Ranskaa kun muut Komorien saaret itsenäistyivät. Monet laittomat maahanmuuttajat yrittävät livahtaa Komoreilta Mayottelle ja sitä kautta Ranskaan. Vuonna 2009 saarella järjestettiin kansanäänestys siitä, haluaako saari liittyä Ranskan varsinaiseksi departementiksi. Tarkkailijoiden mukaan äänestys koski paitsi Ranskaan liittymistä myös etäisyyden ottamista Komoreihin. Komorien liittovaltio ja Afrikan unioni vastustivat kansanäänestyksen järjestämistä, ja nimesivät sen vieraan vallan miehitysyritykseksi. Äänestys päättyi murskalukuihin: 95,2 prosenttia Ranskan puolesta. Muutos tapahtui asteittain vuosina 2011–2014.


title: Mayotten lippu

text: Mayotten lippu on yksi Mayotten käyttämistä tunnuksista. Sen suhteet ovat 2:3. Lippu ei ole virallinen, mutta sitä käytetään Ranskan lipun sijaan. Lipussa on kaksi merihevosta, jotka tukevat vaakunaa. Lipun yläkulmassa lukee "MAYOTTE".


title: Mayotte

text: Mayottea ympäröivän koralliriutta on pinta-alaltaan 1 000 neliökilometriä. Koralliriutalla on rikas biodiversiteetti, ja siellä tavataan 760 kalalajia (mukaan lukien 17 uhanalaista lajia), 581 niveljalkaista, 450 polttiaiseläintä ja 24 eri merinisäkäslajia. Mayotten metsäalueilla tavataan useita kotoperäisiä ja uhanalaisia lajeja. Saarilla tavataan 120 lintulajia, joista mayottenmedestäjää ja mayottendrongoa tavataan vain Mayottella. Lintujen lisäksi saarilla on 20 matelijalajia (7 kotoperäistä) ja 98 maalla elävää nilviäistä, joista 49 on kotoperäisiä. Nisäkkäistä saarella tavataan hedelmälepakkoja ja ruskomakia.


title: Mayotte

text: Saarella kävivät ensimmäiset eurooppalaiset 1500-luvulla. Saarten paikallisessa perinteessä on tarinoita portugalilaisista valloittajista ja siirtolaisista, mutta tästä ei ole muita todisteita. Portugalilaiset laivat vierailivat kuitenkin alueen saarilla, ja portugalista tuli laajasti käytetty kauppakieli. Portugalin vallattua osia Itä-Afrikan rannikosta muut valtiot, kuten Alankomaat, Englanti ja Ranska kiinnittivät huomionsa vielä valtaamattomiin alueisiin. Alankomaalaiset alukset käyttivät Mayotten laguunia tukikohtana hyökkäyksilleen Mosambikiin vuosina 1607 ja 1608. Anjouanista ja Mohélista poiketen saari oli kuitenkin sen koralliriuttojen takia hankalapääsyinen. Laguunia käyttivät kuitenkin myös merirosvot, joiden kohteena olivat Englannin Itä-Intian kauppakomppanian alukset. Merirosvous alueella jatkui aina 1730-luvulle saakka.


title: Elin päivästä päivään

text: Elin päivästä päivään (, myös "Montparnasse 19", ) on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut mustavalkoinen elokuva, joka kertoo nerokkaasta, mutta itsetuhoisesta taiteilija Amedeo Modiglianista ja hänen avovaimonsa Jeanne Hébuternen epäonnisesta elämästä miehensä rinnalla. Elokuvan on ohjannut Jacques Becker, ja sen pääosissa ovat Gérard Philipe ja Anouk Aimée.


title: Jeanne Hébuterne

text: Modiglianin ohella Hébuterne on keskeisessä osassa elokuvassa "Elin päivästä päivään" (Les amants de Montparnasse, 1958), jossa häntä näyttelee Anouk Aimée. Elokuva on yksi tunnetuista taiteilijaelämäkerrallisista elokuvista.


title: Elin päivästä päivään

text: Elokuva nojaa taiteilijamyyttiin ja tekee Modiglianista ristiriitaisen, vaikean ja alkoholisoituneen taiteilijaluonteen, joka käy kamppailua todellisuuden kanssa. Modiglianin nerokkuuden vastapainona ja ongelmien lähteenä ovat alkoholi ja huumeet. Ihmissuhteissaan Modigliani esitetään yliherkkänä, kiivaana ja tyrannimaisena, samalla kun hänen ympärillään olevat naiset ja muusat, kuten englantilainen kriitikko Beatrice Hastings ja Jeanne Hebuterne esitetään säälittävyyteen asti Modiglianille omistautuneina takertujina ja hoivaajina.


title: Modigliani (elokuva)

text: Modigliani on vuonna 2004 valmistunut elokuva, joka perustuu taiteilija Amedeo Modiglianin elämään. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Mick Davis. Pääosia näyttelevät Andy García (Amedeo Modigliani) ja Elsa Zylberstein (Jeanne Hébuterne). Elokuva on elämäkerrallinen, mutta sisältää paljon fiktiivisiä osia. Elokuva keskittyy kuvaamaan Modiglianin ja Hébuternen kohtalonomaista kiellettyä rakkaustarinaa, mutta kuljettaa samalla katsojan tutustumaan 1900-luvun alun Pariisin taiteilijapiireihin ja niissä käytyyn kovaan kilpailuun.


title: Elin päivästä päivään

text: Yksi todenmukaisemmista teemoista käsittelee moraalista ongelmaa, jonka kuoleman jälkeinen Modiglianin taiteen arvonnousu synnytti. Myös todellisuudessa hän ei saanut nauttia menestyksestä elämänsä aikana, vaan kuoli köyhänä ja sairaana. Lisäksi Jeanne Hebuterne surmasi itsensä kaksi päivää Modiglianin kuoleman jälkeen. Tapahtumien traagisuus nosti Modiglianin suuren yleisön tietoisuuteen, minkä vuoksi taidekauppiaat kiinnostuivat ostamaan hänen teoksiaan ja ne alkoivat nousta nykyiseen arvoonsa. Elokuvassa taidekauppias Morel esitetään haaskalintuna, joka tietoisesti ja kylmän häikäilemättömästi vaanii heikkenevän Modiglianin ympärillä hyötyäkseen hänen kuolemastaan.


title: Elin päivästä päivään

text: Modigliani, lempinimeltään "Modi", on Pariisissa boheemielämää viettävä taiteilija, jota toiset taiteilijat arvostavat, mutta joka ei saa teoksiaan myydyksi. Hän tapaa nuoren ja viehättävän taideopiskelija Jeanne Hébuternen, jonka vanhemmat eivät hyväksy Modigliania, joka polttaa ja käyttää paljon alkoholia huolimatta heikosta terveydestään. Modiglianin ystävät, joihin lukeutuu taidekauppias Léopold Zborowski vaimonsa Hankan kanssa, ovat huolissaan hänestä ja lähettävät hänet Nizzaan toipumaan. Jeanne Hébuterne pakenee vanhempiensa luota Modiglianin luokse, minkä jälkeen pariskunta pysyy yhdessä loppuun saakka.


title: Messalina (vuoden 1923 elokuva)

text: "Messalinan" sekä samoihin aikoihin kuvattujen "Fabiolan", "Quo Vadisin" (uusi versio 1925) ja "Pompeijin viimeisten päivien" uusia teemoja ovat erotiikka ja sadismi, jotka kiteytyvät elokuvan pääosaa esittävään kreivitär Rina De Liguoroon. Loistelias mutta jäykkä De Liguoro oli italialaisen mykkäelokuvan viimeisiä suuria diivoja. "Messalina" erottuu edeltäjistään myös entistä suurempien lavasteidensa ja joukkokohtaustensa ansiosta. Aikaisemmasta poiketen siinä hyödynnetään enemmän lähikuvia ja dramaattista valaistusta.


title: Amedeo Modigliani

text: Amedeo Modigliani (12. heinäkuuta 1884 Livorno – 24. tammikuuta 1920 Pariisi) oli italialainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan muotokuvista ja naismalleja kuvaavista maalauksista, joissa on pidennettyjä ja soikeita muotoja. Surumielisten hahmojen silmät ovat usein mantelinmuotoiset. Maalauksille on ominaista herkkä viivankäyttö ja täyteläiset kuparinpunaiset, ruskeat, siniharmaat ja syvän vihreät värisävyt. Monet teokset tunnistaa pitkulaisista, naamionkaltaisista kasvoista.


title: Elin päivästä päivään

text: Modiglianin on masentunut, koska hänen teoksensa eivät mene kaupaksi ja hänen terveytensä heikkenee. Hän yrittää myydä piirustuksiaan kadulla ja kahviloissa muutaman frangin hintaan. Viimein hän luhistuu kadulle ja hänet viedään sairaalaan, jossa hän kuolee. Taidekauppias Morel kiiruhtaa Modin ja Jeannen asuntoon, ja ostaa kaikki Modiglianin maalaukset pilkkahintaan tämän kuolemasta tietämättömältä Jeannelta.


title: Marcel Pagnol

text: 1950-luvulla Pagnol kirjoitti lapsuusmuistoihinsa pohjautuvat nostalgiset romaanit "La Gloire de mon père" (suom. "Isäni kunnian päivä"), "Le Château de ma mère" ja "Le Temps des secrets". Kahdesta ensimmäisestä Yves Robert teki 1990-luvun alussa elokuvat "Isäni kunnian päivä" ja "Äitini linna". 1960-luvulla Pagnol julkaisi niin ikään Provenceen sijoittuvan romaanin "L’Eau des collines", joka koostui kahdesta osasta: ”Jean de Florette” ja ”Manon des sources”. Näistä jälkimmäinen perustui Pagnolin jo 1952 käsikirjoittamaan ja ohjaamaan samannimiseen elokuvaan. Vuonna 1986 Claude Berri ohjasi romaanin pohjalta elokuvat "Jean de Florette" (suomeksi myös nimellä "Katkeruuden lähde") ja "Rakkauden lähde", joiden pääosia esittivät Yves Montand, Gérard Depardieu, Emmanuelle Béart ja Daniel Auteuil.


title: Toni Sailer

text: Sailer taisteli pitkään aivokasvainta vastaan ja kuoli Innsbruckissa 2009.


title: Toni Sailer

text: Toni Sailer syntyi Kitzbühel vuonna 1935. Hänen isänsä Anton omisti lasiyrityksen, ja Toni kouluttautui lasimestariksi ja putkimieheksi. Hän työskenteli isänsä yrityksessä. Anton Sailer oli myös hyvä alppihiihtäjä. Hänen lapsistaan tuli kaikista kilpaurheilijoita. Toni Sailerin sisko Rosi osallistui Oslon talviolympialaisiin ja veli Rudi kiersi muutaman vuoden maailmancupia ja osallistui MM-kilpailuihin 1970.


title: Toni Sailer

text: Anton Engelbert ”Toni” Sailer (17. marraskuuta 1935 Kitzbühel, Itävalta – 24. elokuuta 2009 Innsbruck, Itävalta) oli itävaltalainen alppihiihtäjä, olympiavoittaja, maailmanmestari, alppihiihtovalmentaja, näyttelijä ja laulaja.


title: Toni Sailer

text: Sailer voitti lyhyen uransa aikana kolme olympiakultaa ja seitsemän maailmanmestaruutta. Alppihiihtosaavutustensa ansiosta hänet valittiin 1900-luvun Itävallan parhaaksi miesurheilijaksi. Sailer lopetti uransa 23-vuotiaana ja esiintyi sen jälkeen useissa elokuvissa ja äänitti useita levyjä. Hän toimi 1972–1976 Itävallan alppihiihtomaajoukkueen teknisenä neuvonantajana ja päävalmentajana.


title: Toni Sailer

text: Sailer pidätettiin Puolan Zakopanessa epäiltynä 28-vuotiaan paikallisen naisen väkivaltaisesta raiskauksesta vuonna 1974, vasta hänen kuolemansa jälkeen julkisuuteen tulleiden dokumenttien mukaan Itävallan hallitus kuitenkin käytti vaikutusvaltaansa kansallissankarin vapauttamiseksi. Tapauksen Itävallassa aiheuttaman kohun myötä vuonna 2018 myös toinen nainen astui julkisuuteen kertoen Sailerin raiskanneen hänet Innsbruckissa sijaitsevassa hotellissa vuonna 1975 hänen ollessaan vain 14-vuotias.


title: Ulrike Maier

text: Maier menehtyi maailmancupin syöksylaskukilpailussa Garmisch-Partenkirchenissä tammikuussa 1994. Hän menetti tasapainonsa, löi päänsä radan reunalla olleeseen ajanottolaitteeseen, menetti kypäränsä ja pyöri useita kertoja ympäri. Hän kuoli kaksi ja puoli tuntia myöhemmin Murnaun sairaalassa. Hänen tyttärensä Melanie oli äitinsä kuollessa nelivuotias.


title: Norma Shearer

text: Miehensä kuoleman jälkeen Shearer meni uusiin naimisiin hiihto-opettaja Martin Arrougén kanssa. Liitto kesti aina Shearerin kuolemaan asti. Shearer kuoli 12. kesäkuuta vuonna 1983 sairastuttuaan keuhkokuumeeseen. Hän sairasti kuolemansa aikaan myös Alzheimerin tautia. Hänet haudattiin kryptaan ensimmäisen miehensä viereen Glendaleen, Kaliforniaan.


title: Marc Surer

text: Surer ajoi myös rallia, mutta hän loukkaantui vakavasti ja hänen kartturinsa kuoli onnettomuudessa vuoden 1986 ADAC Hessen Rallyessa Saksassa. Kartanlukija Michel Wyder kuoli välittömästi auton suistuessa tieltä puuhun liki 200 km/h tuntinopeudesta, Surerin kuitenkin selvitessä ulosajosta ja valtaisaksi yltyneestä autopalosta hengissä mutta vakavin vammoin. Surerin kolme kuukautta myöhemmin antaman lausunnon mukaan ulosajo ei johtunut ajo- tai teknisestä virheestä vaan epäpuhtauksista tienpinnalla. BMW palkkasi Surerin onnettomuuden jälkeen kuljettajien valmentajaksi ja myöhemmin moottoriurheiluosaston johtajaksi. Surer ajaa yhä historiallisten F2-autojen sarjaa ja toimii televisiossa kommentaattorina.


title: Antoni Ramallets

text: Ramallets kuoli 30. heinäkuuta 2013 pitkällisen sairauden jälkeen 89 vuoden iässä Vilafranca del Penedèsissa "Centre Sociosanitari Ricard Fortuny" -sairaalassa. Hänet haudattiin "barca"-teemaisessa seremoniassa. Seuran presidentti Sandro Rosell, seuran uusi pomo Gerardo Martino sekä kapteenit Carles Puyol, Xavi Hernández, Andrés Iniesta ja Víctor Valdés olivat paikalla hautajaisissa. Muita kuuluisia henkilöitä paikalla olivat Jordi Roura, Jordi Cardoner, Andoni Zubizarreta, Carles Rexach, Juan Laporta ja Josep Lluís Núñez.


title: Toni Kurz

text: Toni Kurz (13. tammikuuta 1914 – 22. heinäkuuta 1936) oli saksalainen vuorikiipeilijä, joka menehtyi vuonna 1936 Eiger-vuorella Bernin Alpeilla Sveitsissä. Hän ja hänen toverinsa Andreas Hinterstoißer olivat kiipeämässä yhdessä Willy Angererin ja Edi Rainerin kanssa vuoren jyrkkää pohjoisrinnettä pitkin. Hinterstoißerin loukattua jalkansa seurueen oli käännyttävä takaisin. Paluumatkalla lumivyöry vei Hinterstoißer mennessään ja Angerer kuoli murskauduttuaan kallioon. Ylimpänä roikkunut Rainer tukehtui toveriensa painon alla. Kurz leikkasi irti Angererin ja itsensä välisen köyden ja kiipesi Rainerin luokse jatkaakseen köyttänsä, mahdollistaen laskeutumisen avuksi saapuneen pelastusryhmän luokse. Köydessä ollut solmu esti kuitenkin häntä saavuttamasta pelastajiaan. Kurz kuoli vain muutaman metrin päässä pelastajistaa. Hänen viimeiset sanansa olivat: ""En jaksa enää"."


title: Toni Sailer

text: Sailer toimi 1980-luvun puolivälissä Hahnenkammin ratapäällikkönä. Rooli oli kuitenkin lähinnä seremoniallinen. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle vasta vuonna 2006. Lisäksi hän oli vuonna 1993 Kansainvälisen hiihtoliiton alppihiihtokomitean puheenjohtajana. Komitean tavoitteena oli edistää alppihiihdon maailmancupin asemaa.


title: Vaalit Suomessa

text: Europarlamenttivaaleissa koko Suomi on yksi vaalipiiri, joten suomalainen äänestäjä voi äänestää ketä tahansa Suomen ehdokkaista asuinpaikastaan riippumatta. Äänet lasketaan kuitenkin aluksi 13 vaalipiirissä erikseen ja yhdistetään lopuksi valtakunnalliseksi tulokseksi.


title: Suomen europarlamenttivaalit

text: Europarlamenttivaaleissa koko Suomi muodostaa yhden vaalipiirin. Ehdokkaita Suomessa järjestettävään europarlamenttivaaliin voivat asettaa rekisteröidyt puolueet sekä vähintään 2 000:n kannattajan valitsijayhdistykset. Suomessa on käytössä suhteellinen vaalitapa, kunnallis- ja eduskuntavaaleista tuttu d'Hondtin menetelmä.


title: Vaalit Suomessa

text: Suomen eduskunnan jäsenet valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla. Vaalit toimitetaan vaalipiireittäin, joita on nykyään 13. Edustajapaikkojen (200) jaon vaalipiirien kesken suorittaa valtioneuvosto ennen kutakin vaalia piirien koko asukasluvun (ei pelkästään äänioikeutettujen määrän) perusteella. Ahvenanmaalta valitaan vain yksi kansanedustaja, ja siten vaali toimitetaan siellä enemmistöperiaatteen mukaisesti. Jos Ahvenanmaa olisi mukana edustajapaikkojen jaossa vaalipiireittäin, sieltä valittaisiin silti vain yksi edustaja.


title: Suomen vaalipiirit

text: Eduskuntavaaleja varten Suomi on jaettu nykyisin 13 vaalipiiriin, joista kustakin valitaan niiden asukaslukuun suhteutettu määrä kansanedustajia. Aikaisemmin eduskuntavaalipiireissä käytiin myös tasavallan presidentin valitsijamiesvaalit ennen suoraan kansanvaaliin siirtymistä 1994.


title: Keski-Suomen vaalipiiri

text: Keski-Suomen vaalipiiri (vaaleihin 1995 Keski-Suomen läänin vaalipiiri) on Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, josta valitaan nykyisin kymmenen kansanedustajaa 200:sta. Keski-Suomen vaalipiiri muodostettiin vuonna 1960, jolloin myös Keski-Suomen lääni perustettiin. Tätä ennen pääosa alueesta kuului Vaasan läänin itäiseen vaalipiiriin sekä osia Hämeen läänin pohjoiseen, Mikkelin läänin ja Kuopion läänin läntiseen vaalipiiriin. Vuonna 1974 Kuhmoinen siirrettiin Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä Keski-Suomen vaalipiiriin.


title: Suomen Keskustanaiset

text: Suomen Keskustanaiset on Suomen Keskusta rp.:hen liittyvä naisjärjestö, jolla on 21 piiriä Suomessa. Myös Suomen Keskustalla on vaalipiirejä ja maakuntia pienempiä alueita käsittäviä aluepiirejä. Hämeen vaalipiirissä on sekä Päijät-Hämeen maakunnan että Kanta-Hämeen kattavat piirit.


title: Suomen Keskusta

text:
Monissa vaalipiireissä keskustalla on useampi kuin yksi piirijärjestö; nämä asettavat eduskuntavaaliehdokkaat sopimiensa kiintiöiden mukaisesti. Keskustalla on Hämeen vaalipiirissä Etelä-Hämeen piiri ja Päijät-Hämeen piiri, Kymen vaalipiirissä Karjalan piiri ja Kymenlaakson piiri, Etelä-Savon vaalipiirissä Etelä-Savon piiri ja Itä-Savon piiri, Vaasan vaalipiirissä Etelä-Pohjanmaan piiri ja Keski-Pohjanmaan piiri, Oulun vaalipiirissä Pohjois-Pohjanmaan piiri ja Kainuun piiri sekä Lapin vaalipiirissä Lapin piiri ja Peräpohjolan piiri.
Liberaalinen Kansanpuolue liittyi vuonna 1982 keskustan jäsenjärjestöksi, mutta erosi puolueesta jälleen vuonna 1986. Näiden kahden puolueen yhdistyessä keskusta peri Liberal Internationalin jäsenyyden ja Liberaalien taloudelliset vastuut. Keskusta on myös Euroopan liberaalidemokraattisen puolueen jäsen. Euroopan parlamentissa keskustan edustajat kuuluvat Euroopan liberaalidemokraattien liiton (ELDR) ryhmään yhdessä RKP:n edustajien kanssa.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Varsinais-Suomen vaalipiiri (vaaleihin 1995 Turun läänin eteläinen vaalipiiri) on yksi Suomen eduskuntavaalien kolmestatoista vaalipiiristä. Vuoteen 1948 asti vaalipiiriin kuului myös Ahvenanmaa. Vuonna 1991 Somero siirtyi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä Turun läänin eteläiseen vaalipiiriin. Vuonna 2003 Kodisjoki siirtyi maakuntajaon mukaisesti Satakunnan vaalipiiriin. Vaalipiiristä valitaan eduskuntaan 17 kansanedustajaa.


title: Vaalit Suomessa

text: Rekisteröidyillä puolueilla on oikeus ehdokkaiden asettamiseen. Puolue voi asettaa kussakin vaalipiirissä yhtä monta ehdokasta kuin piiristä valitaan kansanedustajia. Jos piiristä valitaan vähemmän kuin 14 edustajaa, ehdokkaita voi silti asettaa 14. Ehdokkaiden asettamista varten puolueiden on toimitettava vaalipiireittäin salainen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuva jäsenäänestys, johon saavat ottaa osaa vaalipiirissä asuvat puolueen jäsenet. Jos kaikki nimetyt ehdokkaat mahtuvat puolueen ehdokaslistaan, jäsenäänestystä ei tarvita.


title: Vaasan vaalipiiri

text: Vaalipiirin valtapuolueet on Keskusta ja RKP, joiden kannatus on noin 20 %. RKP:lle Vaasa on Suomen paras vaalipiiri, ja Keskustan suosio on laajaa suomenkielisellä Pohjanmaalla.. SDP on toiseksi suurin puolue Pohjanmaan rannikolla RKP:n jälkeen, näissä kunnissa Keskustan ja Kokoomuksen kannatus on heikko. Kristillisdemokraattien kannatus on suurinta Pietarsaaren seudulla, ja se on Luodon suurin puolue. Kokoomukselle suosiollisinta on Seinäjoen seutu.


title: Vaalipiiri

text: Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Irlannissa ja useissa muissa maissa on käytössä maakuntiin tai muihin alueisiin perustuva vaalipiirijärjestelmä, jossa yhdestä vaalipiiristä valitaan useampi edustaja. Maan jakaminen vaalipiireihin perustuu ajatukseen, että maan eri osille on syytä varmistaa oman alueen edustus eduskuntaan. Samalla vaalien suhteellisuutta hieman vaikeutetaan ja pieniltä puolueilta vaaditaan vahva alueellinen kannatus eduskuntapaikan saamiseksi.


title: BTS (yhtye)

text: BTS (tunnetaan myös nimellä Bangtan Boys, Bulletproof Boy Scouts ja Beyond the Scene, , "Bangtan Sonyeondan") on eteläkorealainen seitsenhenkinen k-pop-yhtye. Yhtye debytoi 13. kesäkuuta 2013 kappaleellaan "No More Dream", minkä jälkeen se on julkaissut kymmenen koreankielistä albumia ja yhden japaninkielisen studioalbumin. BTS on kansainvälisesti menestynein eteläkorealainen yhtye, ja se tunnetaan muun muassa monimutkaisista koreografioistaan, laajasta näkyvyydestään sosiaalisessa mediassa ja aktiivisesta fanikunnastaan nimeltä ARMY. Yhtyeessä on neljä vokalistia ja kolme räppäriä, ja sen tyylilajina on useista eri genreistä vaikutteita ottava pop- ja rap-musiikki.


title: BTS (yhtye)

text: BTS:n harjoitteluaikaan sisältyi tyypilliseen tapaan muun muassa avustamista, taustatanssimista ja pieniä rooleja musiikkivideoissa. Kukaan yhtyeen jäsenistä ei ole alun perin kotoisin Soulista, ja uransa alussa he asuivatkin yhdessä asunnossa, jossa kaikki seitsemän poikaa jakoivat saman makuuhuoneen.


title: BTS (yhtye)

text: BTS:n ensimmäiset jäsenet rekrytoitiin Big Hit Entertainmentiin harjoittelijoiksi yhtiön esiintymislaulujen avulla vuosina 2010 ja 2011, ja alkuperäinen kokoonpano koki monia muutoksia ennen kuin yhtyeen viralliset jäsenet valittiin vuonna 2012. Jo puoli vuotta ennen debyyttiään BTS alkoi paitsi markkinoida itseään myös luoda suhdetta mahdollisiin faneihinsa Twitterin, videoblogien ja fancafe-julkaisujen avulla. He myös julkaisivat cover-kappaleita Youtubeen ja SoundCloudiin.


title: BTS (yhtye)

text: BTS on tunnettu aktiivisuudestaan sosiaalisessa mediassa, ja yhtye muun muassa julkaisee erilaisia videoita Youtube-kanavallaan "BANGTANTV". Talouslehti "Forbesin" mukaan BTS oli Twitterin sisäisesti jaetuin artisti maaliskuussa 2016, ja saman vuoden lokakuussa Billboard listasi yhtyeen ensimmäiseksi listallaan "Top Social 50". Kesäkuussa 2017 "Time" nimesi heidät 25 internetin vaikutusvaltaisimman henkilön joukkoon. Marraskuussa "Guinness World Records" puolestaan paljasti yhtyeen tehneen maailmanennätyksen Twitterin näkyvimpänä yhtyeenä, ja kuukautta myöhemmin heidän todettiin olevan vuoden 2017 jaetuimmat ja tykätyimmät julkisuuden henkilöt Twitterissä. Maailmanlaajuisesti yhtyettä oltiin jaettu tai siitä oltiin tykätty 502 miljoonaa kertaa.


title: BTS (yhtye)

text: Kesäkuussa BTS osallistui "Bridge to Korea" -festivaaleihin Venäjällä, ja tapahtumassa yhtyeen jäsenet tuomaroivat K-pop cover -tanssikilpailua sekä esiintyivät 10 000 katsojalle. Yhtye osallistui myös Los Angelesissa järjestettyyn KCON:iin Girls' Generationin ja muiden eteläkorealaisten artistien kanssa 10. elokuuta 2014.


title: BTS (yhtye)

text: BTS on voittanut yhteensä 15 palkintoa Melon Music Awards -gaalassa ja saman verran Mnet Asian Music Awards -gaalassa. Lisäksi yhtye on voittanut ensimmäisenä eteläkorealaisena yhtyeenä American Music Award for Favorite Social Artist -palkinnon vuonna 2018, Billboard Music Award for Top Social Artist -palkinnon vuosina 2017 ja 2018 sekä kaksi BBC Radio1 Teen Awards -palkintoa vuonna 2018. BTS on tehnyt myös historiaa ensimmäisenä eteläkorealaisena yhtyeenä, joka on myynyt kultaa Yhdysvalloissa. Lisäksi vuonna 2018 julkaistu albumi "Love Yourself: Tear" saavutti 1. sijan listalla "Billboard 200," samoin albumin uusi versio, "Love Yourself: Answer".


title: BTS (yhtye)

text: BTS:n lopulliset jäsenet päätyivät yhtyeeseen eri tavoin. RM, yhtyeen ensimmäinen jäsen ja sittemmin myös johtaja, oli underground-räppäri, jonka yhtiö kutsui oma-aloitteisesti koe-esiintymiseen vuonna 2010. Pian sen jälkeen toinen underground-räppäri Suga puolestaan hakeutui yhtiöön tuottajaksi ja katutanssija J-Hope edistääkseen tanssijan uraansa. Yhtyeen neljäs jäsen Jin oli elokuvataiteen opiskelija, joka kutsuttiin koe-esiintymiseen suoraan kadulta. Samaan aikaan harjoittelijaksi saapui peräti seitsemän levy-yhtiön tavoittelema 14-vuotias Jungkook, joka oli esiintynyt television laulukilpailussa "Superstar K". Hänen jälkeensä yhtyeeseen liittyivät vielä V ja Jimin. V oli ollut ystävänsä tukena Big Hitin järjestämissä koelauluissa, kun yhtiön edustaja oli kehottanut häntäkin esiintymään. Yhtyeen viimeinen jäsen, tuolloin taidelukiossa opiskeleva Jimin, puolestaan hakeutui koe-esiintymiseen tanssinopettajansa rohkaisemana. Hän oli harjoittelijana vain kahdeksan kuukautta ennen yhtyeen debyyttiä.


title: BTS (yhtye)

text: BTS debytoi 12. kesäkuuta 2013 singlellä "No More Dream", ja heidän ensimmäinen albuminsa, "2 Cool 4 Skool", julkaistiin samaan aikaan. Yhtyeen musiikki oli tuolloin hyvin hip hop -painotteista ja tyyli myöhempiä albumeita vakavampi ja tummanpuhuvampi. Albumi voitti useita parhaan uuden artistin palkintoja, mukaan lukien vuoden 2013 Melon Music Awards -palkinnon, Golden Disc Awards -palkinnon ja vuonna 2014 Seoul Music Awards -palkinnon. Albumi oli ensimmäinen osa yhtyeen niin sanotusta koulutrilogiasta. Syyskuun 11. päivä BTS julkaisi trilogian toisen osan, minialbumin nimeltä "O!RUL8, 2?". Albumi sisälsi yhteensä kymmenen kappaletta.


title: BTS (yhtye)

text: 28. elokuuta BTS julkaisi uuden singlensä "IDOL", jonka musiikkivideota katsottiin vuorokauden sisällä ennätysmäiset 45 miljoonaa kertaa. Yhtye esitti kappaletta useissa yhdysvaltalaisissa televisio-ohjelmissa, joita olivat muun muassa "The Late Night With Jimmy Fallon", "America's Got Talent" ja "Good Morning America." Myöhemmin yhtye julkaisi kappaleesta myös Nicki Minajin kanssa tehdyn remixin. Lokakuussa BTS esiintyi "Time"-lehden kansikuvajutussa lehden tituleeraten heitä nimellä "Next Generation Leaders". Samassa kuussa he vierailivat ensimmäistä kertaa Iso-Britanniassa esiintyen "The Graham Norton Show'ssa" ja The O2 -areenalla osana "Love Yourself" -maailmankiertuettaan. Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Euroopassa vieraileva kiertue alkoi elokuussa 2018 ja päättyy huhtikuussa 2019.


title: BTS (yhtye)

text: Toukokuussa he esiintyivät kahtena päivänä Olympic Gymnastics Arenalla Soulissa yhteensä 24 000 fanille. Sen jälkeen yhtye aloitti Aasian kiertueen "2016 BTS LIVE The Most Beautiful Moment in Life On Stage: Epilogue", joka oli loppuunmyyty 144 000 konserttilipulla. BTS oli myös pääesiintyjänä KCON:issä Los Angelesissa ja New Yorkissa kesä-heinäkuussa 2016.


title: Heinäkasvit

text: Heinäkasvit (Poaceae, aikaisemmin myös Graminaceae) on yksisirkkaisten luokkaan kuuluva kasviheimo. Heimoon kuuluu noin 600 sukua ja 10 000 lajia. Useimmat lajit elävät luonnostaan vain yhdellä mantereella, mutta ihmisen mukana ne ovat levinneet laajalle. Arviolta 20 % maapallon kasvillisuuspinnasta on heinien peittämää. Heinäkasvit on taloudellisesti tärkein kasviheimo.


title: Ydinsota

text: Jo rajoitetussa ydinsodassa (100 Hiroshiman pommin kokoista ydinasetta) on arvioitu maapallon keskimääräisen lämpötilan laskevan 1.3°C häkäpilven johdosta. Tällä on huomattavia negatiivisia vaikutuksia viljan- ja rehuntuotantoon. Esimerkiksi Pohjois-Amerikassa maissintuotanto laskisi keskimäärin 12% vuosikymmenen ajaksi, Kiinassa riisintuotanto laskisi 17%, maissintuotanto 16% ja syysvehnän tuotanto jopa 31%. Tämä aiheuttaisi laajamittaista nälänhätää Kiinassa, jossa arviolta miljardi ihmistä joutuisi nälänhädän ja aliravitsemuksen uhreiksi vuosikymmenen ajan. Ruoan hinta tulisi globaalisti nousemaan. Ruoantuotannon vähenemisellä tuottajamaissa olisi suuri vaikutus myös etenkin kehitysmaille, joiden ravitsemus riippuu tuontiruoasta. Yhteensä rajoitetulla ydinsodalla olisi yli 2 miljardia nälänhädän uhria, joista suurin osa ennestään huono-osaisia köyhiä. Aliravitsemuksen johdosta immuniteetti laskee ja myös kulkutaudit leviävät helpommin, etenkin maailman suurimmissa kaupungeissa. Nälänhädän ja ruoantuotannon epävarmuudella voi olla myös vaikutuksia yhteiskuntarauhaan, valtioiden sisäisiä ja kansainvälisiä levottomuuksia ja sotia voi puhjeta ihmisten vaatiessa ruokaa, mutta myös valtioiden suojellessa ruokavarastojaan.


title: Neuvostoliitto

text: Neuvostoliitossa sijaitsi neljännes maailman metsävaroista ja 60 % havupuuvaroista. Metsäpinta-ala oli 747 miljoonaa hehtaaria ja puusto 80 miljardia m³, josta havupuita 84 %. Metsät peittivät maa-alasta 38 %. Vuotuinen kasvu oli 800 miljoonaa m³, hakkuutoiminnan piirissä olevissa metsissä noin 500 miljoonaa m³. Metsätalouden tukialue oli taigavyöhyke. Uralilla ja siitä länteen olivat pääpuulajeina mänty, kuusi ja koivu, idässä lehtikuusi, mänty, sembramänty, kuusi, pihtakuusi ja koivu. Yleisin puulaji oli lehtikuusi (yhteensä 28 miljardia m³). Metsävaroista 83 % sijaitsi Uralilta itään olevilla alueilla, mutta hakkuista vain 35 % tapahtui siellä. Hakkuiden painopiste oli siirtymässä koko ajan Uralilta itään. Kokonaishakkuut olivat 390 miljoonaa m³. Maan Euroopan-puoleisessa osassa oli tehty kauan liikahakkuita, joten siellä puun hankintaa jouduttiin vähentämään 1960-luvulta lähtien. Lehtipuut muodostivat vielä reservin, jota voitiin hyödyntää yhä enemmän. Hakkuut tehtiin valtaosin avohakkuina, ja metsänhoito oli vähäistä puunkäyttöön verrattuna.


title: Pilvisyys

text:
Maan pinnasta on noin 70% pilvien peitossa, yhtenäisiä laajoja pilvialueita on 20–30%.
Pilvisyyden pienienkin muutosten arvellaan vaikuttavan maan pintalämpötilaan, koska pilvet heijastavat monesti paljon säteilyä, toki pilvilajista riippuen.
Eri alueiden tyypillinen pilvisyys vaihtelee huomattavasti. Aavikot ja jäätiköt ovat melko pilvettömiä, meret pilvisiä. Kosteat manneralueet ovat melko pilvisiä.
Pilvisyys Saharan yllä on 10–40%, sademetsässä 60–70 % ja savannilla 50% ja Euroopan ja Aasian metsäalueilla 50–70%. Pilvettömintä on Etelämantereella. Hyvin pilvistä on esimerkiksi keskisellä pohjoisella Pohjois-Atlantilla, 80–100%. Merien pilvisyys on välillä
40–100%, mannerten 5–75%.
Pilvien valonheijastuskyky on keskimäärin 55%, 40–80%.


title: Hyönteispölytys

text: Myös luonnon mesipistiäiset ja perhoset ovat kärsineet muuttuneista ympäristöolosuhteista. Arvellaan että joillakin alueilla saattaa olla yli 40 prosenttia uhanalaisia. Suomessa arvellaan että noin 20 prosenttia mesipistiäisistä ja 17 prosenttia perhosista on uhanalaisia. Hyönteispölytteisten kasvien satotasot ovat laskeneet alueittan, vaikka kasvinsuojeluaineet ovat tehokkaampia ja muiden kasvien sadot suutentuneet. Varsinais-Suomessa on ollut ongelmia johtuen seudun tehoikkaasta maataloudesta, erityisesti kimalaisille on ollut vahinkoa peltojen salaojituksesta joka on hävittänyt ojan penkkoja joissa voi pesiä, sekä niittyjen ja niiden kasvien katoamisesta. Myös mehiläistarhaus on Varsinais-Suomessa vähentynyt.


title: Maan säteilytasapaino

text: Koko Maan pinnan säteilyenergiasta 84 % eli 66–79 kcal/cm/v menee haihduttamiseen. Merissä haihduttamiseen menee 90 %, mutta maalla vain 54 % eli 27–50 kcal/cm/v. Kuivimmilla alueilla haihtuminen vie vain 15–20 % pinnan säteilyenergiasta. Trooppisessa sademetsässä säteilytasapaino R on 83 cal/cm/v ja haihduttamiseen kuluva L 64 cal/cm/v näiden erotus H on 19. H/L on 0,3 eli haihtumisen osuus lämmön siirtymisessä pinnasta pois on suuri, koska kosteutta on paljon. Albedo a=10. Hieman kuivemmalla savannillakin R=49, L=30 ja H=19 ja a=25 ja H/L=0.6. Aavikolla todellinen haihtuminen on vähäistä. R on 53 L=6 H=47 a=35 %. H/L = 8.0. Merissä suurin osa, noin 90 % meriin imeytyvästä lämmöstä mennee haihtumiseen, ja näin ollen meret ovat hitaita lämpiämään ja viilenemään.


title: Suomen metsät

text: Suomen metsien kokonaispinta-ala on 26,3 miljoonaa hehtaaria, josta metsätaloudellisesti hyvää metsämaata on 20,3 miljoonaa hehtaaria (lisäkasvu yli 1 m³/ha vuodessa). Metsien kokonaispinta-alasta soita on 9,1 miljoonaa hehtaaria (34 %), joista ojitettu 4,9 miljoonaan hehtaaria. Puuston tilavuus on 2,1 miljardia kuutiometriä. Metsien hiilensidontavarasto on 960 miljoonaa tonnia. Tiukasti suojeltuja metsiä on koko maassa 924 000 hehtaaria (4,5 %). Uhanalaisia lajeja Suomessa on kaikkiaan 1 505 kappaletta, joista 564:lle metsä on ensisijainen elinympäristö ja suo 67 lajille.


title: Heinävesi

text: Heinäveden maa-alasta on metsää 84 prosenttia. Heinäveden metsissä kuusen osuus on noin puolet, mikä on enemmän kuin Etelä-Savossa yleisesti. Mäntymetsää on kolmasosa ja loput lehtipuumetsää. Maaperältään kivisessä moreenimaassa viihtyvät mustikkatyypin ja käenkaali-mustikkatyypin tuoreet kangasmetsät, joiden osuus on yhdeksän kymmenestä. Puolukkatyypin metsiä on kymmenesosa ja kanervatyypin sadasosa. Soiden osuus on vain 10 prosenttia, sillä seutu on liian mäkistä isojen soiden kehittymisen kannalta. Suurin suo on Varissuo, pinta-alaltaan 4 km².


title: Ilmaston lämpeneminen

text: Ilmastonmuutos kiihdyttää maapallon kasvillisuuden kasvua. Nasan mukaan maapallo on vihertynyt 1990-luvun ja 2010-luvun välillä 15 prosenttia ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden lisääntymisen myötä. Erikoistutkija Esa-Matti Liliuksen mukaan sadon määrien voidaan arvioida lisääntyvän vähintään 20 prosentilla, sillä aiempaa korkeammissa hiilidioksidipitoisuuksissa viljelykasvit myös kestävät kuivuuden ja kuumuuden kaltaista stressiä paremmin. Ruuantuotannon tulevaisuutta tarkastelevan International Food Policy Research Instituten tutkimuksen mukaan läntisen Afrikan ilmasto näyttäisi muuttuvan siten, että maanviljelijöiden sadot voisivat jopa kasvaa.


title: Maatalous

text: Greenpeacen mukaan maatalous aiheuttaa 17-32 % maailman ja 14 % Suomen kasvihuonekaasupäästöistä (metaani, typpioksidi ja hiilidioksidi). Suurin osa päästöistä syntyy lannoitetun maan typpioksidista (NO) ja karjatalouden metaanista (CH). Pääsyyt maatalouden päästöille ovat liiallinen lannoitteiden käyttö, viljelymaan köyhtyminen ja eroosio, tehokarjatalous ja metsien raivaus viljelymaaksi. Metaanipäästöt vähenevät turvemaan kuivauksessa, mutta vaikutus jää paljon pienemmäksi kuin NO ja CO -päästöjen lisääntyminen.


title: Koira

text: Koira erottaa silmillään liikettä herkemmin kuin ihminen. Sen silmän verkkokalvon takana oleva heijastava kalvo parantaa koiran näkökykyä hämärässä. Koiran lähinäkö on kuitenkin suhteellisen heikko, sillä silmän on vaikea tarkentaa mykiön polttoväliä. Koiran näkökentän laajuus vaihtelee rotujen välillä, sillä joillakin roduilla silmät sijaitsevat enemmän pään sivuilla kuin toisilla. Esimerkiksi englanninvinttikoiran näkökenttä on peräti 270 astetta, mutta sen syvyysnäön alue on kapeampi kuin bostoninterrierillä, jonka näkökenttä on 200 astetta ja silmät sijaitsevat enemmän pään etuosassa. Koirilla on vain kahta erityyppistä tappisolua, minkä takia ne ovat luonnostaan punavihervärisokeita. Niillä on huomattavasti enemmän sauvasoluja kuin ihmisillä, joten niiden hämäränäkö on parempi kuin ihmisellä.


title: Eläinkoe

text: Turvallisuustutkimuksissa sivuvaikutuksia seurattiin ensin potilailla, mutta tällä tavalla ei saada harvinaisia sivuvaikutuksia esille, esimerkiksi syöpäriskiä. Sellainen tulee ilmi vasta vuosikymmenien käytön jälkeen. Tämän takia mahdollista myrkyllisyyttä pyritään ensin selvittämään jyrsijöillä kuten hiirillä ja rotilla, tutkimuksen edetessä vähäisessä määrin myös koirilla. Useimmat myrkyllisyyden lajit ovat samanlaisia eri nisäkkäillä, mutta on myös poikkeuksia, jotka tutkijan pitää tuntea. Esimerkiksi rotan maksa on paljon tehokkaampi kuin ihmisen, minkä takia rotta saattaa pilkkoa myrkyllisen aineen vaarattomaksi nopeammin kuin ihminen. Rotta ei myöskään oksenna, joten pahoinvointia ei voi tutkia rotalla. Monia keskushermostoon kohdistuvia haittoja kuten esim. masentuneisuutta ei pystytä saamaan esille eläinkokeissa.


title: Maan lapset

text: Klaanin ihmiset ovat Muita luustoltaan raskaampia, joskin pituudeltaan lyhyempiä. Heidän sopeutumisensa muutoksiin ja uusiin asioihin on ei ole helppoa ja se ilmenee hitaana kehityksenä monissa asioissa: metsästettäessä eläimet keihästetään, ja metsästysaseet, kivityökalut ja vaatteet ovat vähemmän hienostuneita kuin uudella ihmislajilla. Klaanilaisten aivot ovat tulleet evoluutionsa ääripisteeseen, sillä ne perustuvat geneettiseen muistiin, jossa tieto siirtyy periytymällä sukupolvelta toiselle ilman pitempiaikaista opetusta ja koulutusta. Elettyään satoja tuhansia vuosia, aivokapasiteetin käyttöä on kehitetty jakamalla periytyvä tietous erikseen naisille ja miehille, jolloin elinkelpoisessa yhteisössä on oltava kumpaakin sukupuolta. Tutkimustensa perusteella Untinen-Auel on päättänyt, että Klaanin ihmiset eivät pysty puhumaan kuin yksittäisiä sanoja ja pääosa viestinnästä tapahtuu viittomalla ja kehon liikkeillä. Kanssakäyminen on hyvin hienostunutta, ihmiset kykenevät ymmärtämään toisiaan niin hyvin, että valehteleminen on käytännössä mahdotonta. Lisäksi geneettinen perimä on tehnyt mahdolliseksi sen, että paikallisen yhteisön kielen kehittymisen lisäksi Klaanin kaikki jäsenet muistavat perinteisen, pelkästään viittomiin perustuvan muinaiskielen. Tällöin lajin ei tarvitse oppia toistensa arkikieliä. Klaaniyhteisöt, "luolat" ovat sangen pienikokoisia, parhaimmillaan muutama kymmenen ihmistä, jolloin laskutaidon kehittymiselle ei myöskään ole ollut tarvetta.


title: Lauri Salpakari

text: Lauri Albin Salpakari (ent. Lars Albin Stenbom) on kuvitteellinen rovasti Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -trilogiassa. Koskela on hänen pappilansa torppa. Hänellä on vaimo Ellen, poika Ilmari sekä tytär Aino. Rovasti on luonteeltaan heikko ja jääkin usein vahvemman vaimonsa määräämäksi. Hän uskoo ihmisten hyvyyteen ja Jumalan johdatukseen. Siksi hän myös uskoo usein tekevänsä oikein, eikä ymmärrä tekojensa seurauksia torpalleen ja sen asukkaille. Hän rakastaa vaimoaan intohimoisesti ja suostuu siksi aina tämän vaatimuksiin. Siksi hän myös kiristää Koskelan torppaa koskevia vaatimuksia aina kun Ellen vaatii.


title: Näkövamma

text: Näkövammaiseksi ihmiseksi luokitellaan heikkonäköinen tai sokea ihminen, jonka näkökykyä ei pysty korjaamaan normaaliksi silmälasien avulla ja jolla ei kummassakaan silmässä ole normaalia näköä. Maailman terveysjärjestö WHO:n määritelmän mukaan näkövammaisen laseilla korjatun paremman silmän näöntarkkuus on alle 0,3. Sokeaksi luokitellaan henkilö, jonka näöntarkkuus on alle 0,05 tai näkökenttä alle 20 astetta. Täydellisesti sokeat ihmiset ovat harvinaisia, ja sokeat saattavat nähdä esimerkiksi valon ja jopa hahmoja.


title: Cesar Millan

text: Millan uskoo, että koira tarvitsee rauhallisen, itsevarman johtajan. Jos koira joutuu johtajan asemaan ihmisen sijasta, on seurauksena erilaisia ongelmia niin koiralle kuin ihmisellekin. Millanin oppien mukaan koira tulee onnelliseksi, kun ihminen huolehtii sen perustarpeista tietyssä järjestyksessä: ensin liikuntaa, sitten kuria eli rajoja ja sääntöjä ja viimeiseksi paljon hellyyttä. Koiraa ei tule ainoastaan palkita hyvästä käytöksestä vaan myös korjata virheellistä käytöstä. Kaikista tärkein työväline on oma asenne, ja omistajan on tärkeää myös osata käyttää hihnaa ja kävelyttää koiraa oikein. Koiraa ohjataan parhaiten oman "energian" avulla eikä sanoilla ja tunteilla, kuten ihmisiä kohdellaan/ohjataan.


title: Koira

text: Monet ihmiset pitävät koiria lemmikkeinä, ja koira onkin Euroopan toiseksi yleisin kotieläin kesykissan jälkeen. Suomessa suhteet ovat päinvastoin ja koiria on enemmän, 600 000, joista puhdasrotuisia on 450 000. Yhteensä koiria koko maailmassa on noin 400 miljoonaa. Koirasta on jalostettu satoja rotuja, jotka poikkeavat toisistaan merkittävästi niin kooltaan, ulkonäöltään kuin käyttäytymiseltäänkin.


title: Koko (gorilla)

text: Kokosta on tehty useita elokuvia, muun muassa "Koko – A Talking Gorilla" vuonna 1977. 27. huhtikuuta vuonna 1998 Koko kävi myös chat-keskustelua Internetissä. Elokuussa 2004 Koko kärsi hammassärystä ja sen kerrotaan osanneen ilmaista kivun voimakkuutta asteikolla 1–10. On myös esitetty väitteitä, että Kokon älykkyysosamäärä olisi 75–90, mikä tarkoittaisi korkeampaa älykkyyttä kuin lievästi kehitysvammaiseksi luokiteltavalla ihmisellä. Tieteessä Tapahtuu -lehden artikkelissa (5/2004) Markku Javanainen kuitenkin arvioi tämän väitteen perustuvan virheelliseen tulkintaan, koska Kokolle tehtiin älykkyystestit lasten asteikolla. Aikuisten asteikolle käännettynä Kokon älykkyys olisi testien mukaan korkeintaan 29 pistettä, mikä Suomessa käytössä olevassa kansainvälisessä tautiluokituksessa merkitsisi ”vaikeaa älyllistä kehitysvammaisuutta”.


title: Pupilli

text: Eläinten pupillit toimivat periaatteessa samalla tavalla kuin ihmisen, mutta muodossa on lajikohtaisia eroja. Kissalla pupilli supistuu kapeaksi pystyraoksi ja syyksi on arveltu tarvetta nähdä hyvin ylös ja alas (lintuja ja hiiriä). Monilla kasvinsyöjillä pupilli on vaakasuoraan soikea, koska saaliseläimille on eduksi laaja näkökenttä. Vaikka pupilli olisi kirkkaassa valossa supistunut, horisontin suuntainen pupillin rako auttaa havaitsemaan petoeläimet. Hevosen pupillin reunassa on pieniä ulokkeita, joiden tehtävänä on ilmeisesti varjostaa liian kirkkaalta auringonpaisteelta. Alpakoilla ja laamoilla pupilli voi supistua niin paljon, että vain pupillin päihin jää pienet aukot. Tämä lienee sopeutuma erittäin voimakkaaseen auringon säteilyyn ylhäällä vuoristossa. Hylkeillä pupilli supistuu pinnalla pieneksi pyöreäksi aukoksi. Hylkeiden silmän linssi on lähes pallomaisen pyöreä ja tarkoitettu veden alla näkemiseen, pinnalla hylkeet ovat hyvin likinäköisiä. Pienen pupillin läpi katsotaan vain linssin keskiosalla, jolloin reuna-alueiden voimakas taittuminen jää pois.


title: Ihmisen luuranko

text: Ihmisen luuranko poikkeaa lähimpien yhä elävien sukulaislajien luustosta muun muassa siinä, että se mahdollistaa pystyasennon. Pystyasennon vuoksi ihmisen luusto on jäykempi ja suorempi. Selkäranka on suorempi, ja tavallisesti seisovan ihmisen jalat osoittavat lantiosta alaspäin melko lailla selkärangan suuntaisesti, eivätkä käänny polvista. Pystyasennon vuoksi ihmisen jalat ovat suhteessa pitemmät ja kädet suhteessa lyhemmät kuin muilla nykyisin elävillä kädellisillä. Toinen tärkeä ero sukulaislajeihin on huomattavan suuri aivokoppa, joka mahdollistaa suuremmat aivot. Lisäksi ihmisen elävillä lähisukulaisilla kylkiluiden koossa pitämä ruumiinontelo on hartioiden kohdalta kapeampi ja levenee kohti vatsan seutua, kun taas ihmisen rintakehä on leveämpi. Tämä on sopeutumaa ihmisen muita kädellisiä paremmasta kyvystä metsästää; liharuoka sulaa helpommin eikä edellytä niin isoa suolistoa.


title: Paradoksi

text: Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on väite, joka on vain näennäisesti looginen tai epälooginen. Näennäisesti looginen väite voi johtaa loogiseen ristiriitaan tai järjenvastaiseen tilanteeseen. Näennäisesti epälooginen väite puolestaan voi olla loogisesti selitettävissä.


title: Paradoksi

text: Usein paradoksit liittyvät intuitiivisesti todeksi koettuihin asioihin. Niihin usein liittyy myös sisäänrakennettu, joskus vaikeasti havaittava oletus, systeemin rajaus tai sanojen käyttäminen eri moodeissa.


title: Tarkkailijan paradoksi

text:
Tarkkailijan paradoksi on sosiolingvistinen paradoksi, joka viittaa tarkkailijan aiheuttamaan muutokseen henkilön käytöksessä. William Labov määritteli paradoksin seuraavasti:
Tämä tarkoittaa, että luonnolliseen puheeseen vaikuttaa itsessään tieto tarkkailijan paikallaolosta. Henkilön tietäessä, että hänen puhettansa käytetään tutkimuksessa, hänen puheestaan tulee luultavasti kaavamaisempaa. Toisaalta, jos tarkkailija ei olisi paikalla tai tästä ei olisi tietoa, henkilö käyttäisi normaalia puhetapaansa.


title: Sorites-paradoksi

text: Sorites-paradoksi ei ole looginen paradoksi, siinä ei ole sisäistä ristiriitaa. Tämä paradoksi ratkeaa kielen tulkitsemisen kautta. Paradoksissa viitataan kielen ilmaisujen "hiekkakasa" eri sisältöihin. Emme voi eksaktisti määrittää missä vaiheessa kasa muuttuu yksittäisten hiekanjyvien joukoksi. Tämän vuoksi jos päättelyketju osoittaa jotain asiaa ristiriitaiseksi ja joutuu pinoparadoksiin, ei asia ole virheellinen, vaan sen sijaan itse päättelyketju on virheellinen.


title: Condorcet’n paradoksi

text: Condorcet’n paradoksi on sosiaalisen valinnan teoriaan liittyvä enemmistösääntöä koskeva paradoksi, joka osoittaa, että tietyissä tilanteissa enemmistön tahtoa ei ole mahdollista määrittää. Paradoksi perustuu siihen havaintoon, että vaikka yksittäisten äänestäjien preferenssit äänestettävien vaihtoehtojen suhteen olisivat transitiivisia, äänestäjien enemmistön preferenssit eivät välttämättä ole sitä. Paradoksi on nimetty keksijänsä, 1700-luvulla eläneen ranskalaisen matemaatikon ja valistusfilosofin Nicolas de Condorcet’n mukaan.


title: Paratiisi

text: Paratiisi on yliluonnollinen maailma, jota pidetään toivottavana ja johon pääsyä pidetään tavoittelemisen arvoisena. Paratiisit ovat usein ihanteellista maisemaa muistuttavia elinympäristöjä, jotka ovat esteettisiä, yltäkylläisiä, onnellisia ja vaarattomia. Käytännössä kaikissa traditioissa on jonkinlainen paratiisikäsitys, mutta niiden paratiisit muistuttavat paljon toisiaan. Paratiisi voi olla eri kulttuureissa joko ihmiskunnan alku- ja loppukoti tai paikka, johon mennään kuoleman tai jonkin suuren mullistuksen jälkeen.


title: Mooren paradoksi

text: Mooren paradoksi on pragmatiikkaan ja logiikkaan liittyvä paradoksi. Nimeä "Mooren paradoksi" käytti ensimmäisenä tiettävästi filosofi Ludwig Wittgenstein. Esimerkiksi väite ”Sataa, mutta en pidä totena että sataa.” (= ”Sataa, mutta ei sada.”). Väite voi olla totta, mutta sanoja ei voi itse pitää totena sitä mitä sanoo. Filosofi G. E. Moore totesi, että henkilö, joka ajattelee näin, on älyllisessä umpikujassa. Mooren paradoksia tarkastellaan muun muassa Jaakko Hintikan teoksessa "Knowledge and Belief" (1962).


title: Paradigma

text: Paradigma on jonkun tieteenalan kulloinkin yleisesti hyväksytty oppirakennelma, ajattelutapa, suuntaus. Yleensä paradigma viittaa tieteellistä toimintaa ohjaaviin ajatuskulkuihin tai muihin tietoteoreettisiin näkökulmiin. Selkokielellä paradigma tarkoittaa oikeana pidettyä, yleisesti hyväksyttyä ja auktoriteetin asemassa olevaa teoriaa tai viitekehystä, kuten esimerkiksi evoluutioteoriaa tai suhteellisuusteoriaa. Paradigma tulee kreikan sanasta "παράδειγμα" ("paradeigma"), "malliesimerkki", "esimerkki", "näyte".


title: Sorites-paradoksi

text: Sorites-paradoksi (< , "sōros", kasa, pino; adj. , "sōritēs") tai Eubulideen paradoksi on kielellinen paradoksi, joka syntyy monien predikaattien epämääräisyydestä: emme osaa sanoa täsmällisesti missä vaiheessa jokin pienistä eroista kasautuva ominaisuus muuttuu toiseksi tai lakkaa olemasta.


title: Abilenen paradoksi

text: Abilenen paradoksi on esimerkki ryhmäajattelun ja avoimen kommunikaation puutteen huonoista puolista, joita hyvässä yrityshallinnossa on syytä oppia varomaan. Toisten miellyttämisen tarve voi tiimityössä johtaa huonoon päätöksentekoon. Arkisemmassa mittakaavassa ilmiö muistuttaa pariskuntaa, joka vuosikaudet on jakanut aamiaisleipänsä niin, että kantapaloja rakastava antaa kantapalat toiselle, joka itse asiassa inhoaa niitä – ja kumpikin luulee tekevänsä uhrauksen toisen hyväksi.