title: Venäjän kenttälinnoitukset Suomessa ensimmäisen maailmansodan aikana

text: Vuonna 1916 Helsingin seudulle tuotiin linnoitustöihin ja niitä tukevaan metsänkaatoon suuri joukko kiinalaisia siirtotyöläisiä. Työläiset olivat ilmeisesti Mantšuriasta kotoisin olleita vankeja, joita kutsuttiin "punaparroiksi" eli hunghuuseiksi. Venäjän kaukoidässä nämä olivat tunnettuja pahamaineisen hurjina junanryöstäjinä ja maantierosvoina. Kiinalaisia työläisiä tuotiin Suomeen yhteensä noin 3 000. Kiinalaisiin turvautumisen arvioidaan johtuneen siitä, että Pietari Suuren merilinnoituksen rakennustöissä suomalaiset siirtotyöläiset olivat osoittautuneet kelvottomiksi. Kiinalaistyövoimaa sijoitettiin muun muassa Espooseen, Kauniaisiin, Vantaalle, Korsoon ja Sipoon Söderkullaan pääasiassa metsänkaatotöihin. Heitä käytettiin myös Kustavissa merilinnoituksen tykkiteiden kivetystöissä sekä eri puolilla maata sekalaisissa töissä. Kiinalaiset majoitettiin usein kylmiin riihiin tai hökkeleihin, joissa ei ollut kunnon tulisijoja. Vaikka työläiset olivat miehiä, monet suomalaiset luulivat heitä naisiksi, sillä heillä oli pitkä niskapalmikko.


title: Warcraft: Orcs & Humans

text: Ihmisten "Peasant" (talonpoika) ja örkkien "Peon" (maaorja) ovat pelin työläisiä, jotka hakkaavat puuta metsistä, louhivat kultaa kaivoksista ja rakentavat ja korjaavat erilaisia rakennuksia. Joutuessaan hyökkäyksen kohteeksi, ne eivät kykene puolustamaan itseään, joten ne yrittävät juosta karkuun lopettaen työnsä. "Footman" ja "Grunt" (jalkamies) ovat perustaistelijoita, jotka ovat saatavilla pelin alusta saakka. Siksi ne eivät ole kovinkaan vahvoja, mutta voittavat jousi- ja keihäsmiehet yksi vastaan yksi taisteluissa. Kaukotaistelua varten pelissä on ihmisten "Archer" (jousimies) ja örkkien "Spearman" (keihäsmies), jotka ovat heikkoja iskuille, joten ne toimivat parhaiten lähitaistelijoiden takana, josta ne voivat ampua nuolia tai heittää keihäitä turvallisesti. Keihäsmiehet tuottavat hieman enemmän vahinkoa, mutta jousimiehet pystyvät ampumaan kauemmaksi. Muuten nämäkin yksiköt ovat samanlaisia.


title: Kausityöläinen

text: Kausityöläinen on henkilö, joka ei ole vuoden aikana kokoaikaisessa työssä kohdevaltiossa. Kausityöläinen työskentelee vain osan vuodesta. Kausityöläiset ovat useimmissa valtioissa ulkomaalaista työvoimaa tai opiskelijoita, jotka rahoittavat osan opinnoistaan tekemällä kausiluontoista työtä opiskeluajan ulkopuolella. Tällaisia aloja ovat mm. erä- ja luonto-oppaat, marjojenpoimijat, laskettelukeskusten henkilöstö.


title: Lapiolinja

text: Lapiolinjaksi tai työlinjaksi kutsuttiin etenkin 1950-luvulta lähtien niitä työvoimapoliittisia keinoja, joilla työttömyyttä hoidettiin yhteiskunnan järjestämillä hankkeilla. Kuvaavan nimensä se sai, kun mahdollisimman suureen työllistettävien määrään pyrittäessä vältettiin maarakennustyömailla koneiden käyttöä, näin jokaiselle voitiin osoittaa tehtävä. Toisaalta lapiointi oli sen luontoista työtä, että siitä suoriutui ilman ammattitaitoakin. Lapiolinja koettiin ratkaisuksi työttömyyteen aikana, jolloin normaalit työmarkkinat eivät toimineet suhdannevaihteluiden ja elinkeinoelämän murroksessa. Metsätöistä saattoi vapautua kerralla runsaasti työvoimaa metsäteollisuuden näkymien heiketessä. Pientilalliset olivat hyvin usein riippuvaisia näistä tulonlähteistä. Useat merkittävät tiehankkeet saivat autoistumisen myötä alkunsa juuri niihin aikoihin.


title: Eskola (Kannus)

text: Puun käsittely oli enimmäkseen kovaa, ihmisvoimin tapahtuvaa, työtä. Kaukana metsäradan varrella työskentelevät asustivat radan läheisyyteen rakennetuilla metsäkämpillä, joista suurimmilla kämpillä työntekijöiden asumisen mukavuudesta huolehtivat kämppäemännät ja isännät. Eräs ratkaisu työväen majoituksen järjestämiseksi olivat asuntovaunut, jotka siirtyivät junien mukana kulloisenkin tarpeen mukaan.


title: Matti Haukka

text: Jyväskylän yliopiston professorina Haukka on tutkinut katalyysin, optisten ja fotofyysisten menetelmien avulla aktiivimetallikompleksien ja ei-kovalenttisten molekyylien vuorovaikutusta. Häntä kiinnostavat erityisesti laajat molekulaariset rakenteet, joissa molekyyliketjuun sitoutuu sekä kovalenttisia polymeerejä että ei-kovalenttisia metallikompleksien ja orgaanisten yhdisteiden muodostamia kokonaisuuksia. Ei-kovalenttisten rakenteiden osalta tutkimus sivuaa supramolekulaarista kemiaa.


title: Humen haarukka

text: Humen haarukka on skotlantilaisen filosofin David Humen teoksessaan "Tutkimus inhimillisestä ymmärryksestä" esittelemä erottelu, joka jakaa ihmisjärjen objektit kahteen luokkaan: ideoiden suhteisiin ja tosiasioihin. Ideoiden suhteita koskevat väitteet ovat aina intuitiivisesti ja demonstratiivisesti varmoja. Tällaisia väitteitä tutkivia tieteitä ovet muun muassa logiikka, algebra ja geometria. Humen esimerkki ideoiden suhteita koskevasta lauseesta on: ”Hypotenuusan neliö on yhtä suuri kuin sivujen neliöiden summa.” Tosiseikkoja koskevat väitteet sen sijaan eivät ole intuitiivisesti tai demonstratiivisesti varmoja, sillä niiden vastakohta on mahdollinen, toisin sanoen tosiseikkaa koskevan väitteen vastakohta ei ole sisäisesti ristiriitainen. Tosiseikkoja koskevat väitteet kuvaavat materiaa ja aistimaailmaa. Humen esimerkki tällaisesta väitteestä on: ”Aurinko ei nouse huomenna”.


title: Kansatiede Suomessa

text: Kansatiede eli etnologia tutkii ihmisten elämää, kansankulttuuria ja ilmiöitä. Elinympäristö voi vaihdella työyhteisöstä kyläyhteisöön tai tietyn ammattikunnan sisäiseen yhteisöön. Tutkimuskohteena voi olla maaseutu tai kaupunki eivätkä yhteiskuntaluokat rajoita tutkimuksen tekoa. Kansatieteessä tutkittavaa asiaa lähestytään ihmisen näkökulmasta käsin. Tieteenala ei ole aikasidonnainen, vaikka on erityisesti aikaisempina vuosikymmeninä ollut vahvasti historiapainotteinen. Nykyisin kansatieteellinen tutkimus kohdistuu yhtä hyvin historiaan ja nykyisyyteen, jopa tulevaisuuteenkin.


title: Kansatiede Suomessa

text: Huolimatta nykyhetken painotuksesta Turun yliopiston kansatieteessä tehdään paljon myös historiallista tutkimusta ja uutena osa-alueena myös tulevaisuudentutkimusta. Kansatiede ei vastoin yleistä oletusta ole aikasidonnainen tiede, vaan tutkimusta voidaan tehdä missä tahansa aikakaudessa historiasta tulevaisuuteen. Tutkimuksen kohde ei myöskään ole rajattu pelkästään maaseutuun ja/tai työväestöön, vaan kulttuurisia ilmiöitä tutkitaan laaja-alaisesti kaikissa yhteiskunnan kerroksissa niin kaupungeissa kuin maaseudullakin. Tutkimuksen pääpainopiste onkin tavallisen ihmisen suhde ja elämä osana kulttuuria tai kulttuurista ilmiötä.


title: Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitos

text: Osaston toinen toiminnallinen painopiste ovat akvaattiset tieteet. "Akvaattisissa tieteissä" tutkitaan ja opiskellaan limnologiaa, hydrobiologiaa, kalabiologiaa sekä kalataloutta. Akvaattisten tieteiden keskeisimpiä laajoja tutkimusaiheita ovat olleet muun muassa orgaanisen hiilen kulkeutuminen vesistöissä, Suomen järvien kalakantojen tilanne, kalojen loisten tutkimus, järvien vedenlaatu sekä vesistöihin päätyvien jätevesien ja niiden puhdistamiseen liittyvä tutkimus. Merkittävä osa-alue on ollut myös vesistöjen uhanalaisten tai harvinaisten eliölajien (mm. raakku, järvitaimen ja saimaannorppa). Akvaattisten tieteiden tutkimusta tekevät tutkimusryhmät työskentelevät yhteistyössä muiden alan tutkimuslaitosten sekä yritysten kanssa.


title: Monitieteisyys

text: Monitieteisessä instituutiossa voidaan opiskella, tutkia ja opettaa laajaa tieteenalojen kirjoa. Monitieteinen tutkimus on luonteeltaan kokoavaa. Yhteistä tutkimusongelmaa tai -aluetta tarkastellaan ryhmätyön tapaan eri alojen kysymyksenasetteluista, menetelmistä ja teoreettisista lähtökohdista käsin. Eri osatutkimusten integroituminen tapahtuu yleensä loppuraportin tasolla. Eri tieteiden välillä ei kuitenkaan välttämättä synny todellista vuorovaikutusta, vaan nämä pysyvät ja toimivat erillisinä paradigmoina tai ”perinteisinä tieteinä”.


title: Haastattelu

text:
Haastattelu on laajalti käytetty menetelmä humanististen tieteiden ja yhteiskuntatieteiden tutkimusaineiston keräämisessä. Tutkimushaastatteluissa voidaan rakenteellisesti erottaa ainakin kaksi perustyyppiä: "lomakehaastattelu" eli ns. strukturoitu haastattelu ja "teemahaastattelu".
Lomakehaastattelussa haastattelija esittää haastateltavalle kysymyksiä valmiiksi luodusta (strukturoidusta) kysymysluettelosta; teemahaastattelu taas etenee vapaamuotoisemmin, haastattelijan määrittelemien aihepiirien eli teemojen pohjalta. "Syvähaastattelussa" korostuu haastattelijan ammattitaito, vuorovaikutusosaaminen ja aihepiirin tuntemus, koska haastattelun eteneminen määräytyy haastattelijan ja haastateltavan dialogissa ilman voimakkaasti ohjaavaa kaavaa.


title: Matti Haukka

text: Matti Haukka on rakennekemian ja organometallien tutkija. Hän on kemistinä tutkinut kokeellisen epäorgaanisen kemian rakenteiden syntetiikkaa eli esimerkiksi valmistanut laboratoriossa erilaisia epäorgaanisia aineita. Rakennekemian tutkijana hän on tehnyt aineiden kemiallisen rakenteen analyysia. Professori Haukan kiinnostuksen kohteena on ollut myös aineiden funktionaalisuuden rakenneriippuvuuden tutkimus eli hän selvittää, kuinka aineen rakenne ja sen muoto vaikuttavat aineen toimintaan esimerkiksi kemiallisissa reaktioissa. Hänen tutkimusaloihinsa kuuluvat lisäksi koordinaatioyhdisteiden kemia ja materiaalien 3-ulotteinen karakterisointi atomitasolla.


title: Hankehaavi

text: Etenkin tutkijat, tutkimusrahoittajat, asiantuntijat, tutkimushallinto, päättäjät, yritykset ja viestinnän ammattilaiset tarvitsevat tietoa tutkimushankkeista. Hankehaavi-hakemiston kautta voidaan nopeasti selvittää, mitä luonnonvara-alalla tutkitaan, kuka tai ketkä tutkivat ja missä organisaatioissa. Esimerkiksi ilmastonmuutosta tai bioenergiaa tutkitaan useissa paikoissa eri näkökulmista eikä tiedonhakija välttämättä osaa arvioida, mistä organisaatioista tietoa tulisi ensisijaisesti etsiä.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailmassa talitiaisilla ("Parus major") on saaliinvalintatehtävä: ne etsivät ja syövät laboratorioon rakennetussa aviaariossa keinotekoisia saaliita. Saaliit ovat mantelinpaloja paperikuorissa, joissa yleensä on signaalina tutkijoiden suunnittelema mustavalkoinen kuvio värin sijasta. Saaliit on myös aseteltu mustavalkoiselle taustalle. Keinomaailmakokeet ovat “teoreettisia kokeita”, joissa manipuloidaan esimerkiksi eri saaliistyyppien puolustustehoa (pahaa makua), signaalien näkyvyyttä, yhdenmukaisuutta sekä absoluuttista ja suhteellista runsautta. Näillä kokeilla testataan hypoteeseja siitä, miten saalistajat oppivat yrityksen ja erehdyksen kautta välttämään syömäkelvottomia saaliita, mitkä tekijät nopeuttavat oppimista ja kuinka ne vastaavasti vaikuttavat saalistyyppien kuolleisuuteen ja sitä kautta niiden varoitussignaalien evoluutioon (ks. esim.