title: Lähi-idän PPNA-kausi

text:
Niomitys PPNA tulee englannin kielen sanoista "Pre Pottery Neolithic A", "esikeraaminen neoliittinen A". Neoliittinen tarkoittaa nuorempaa kivikautta, jolloin viljeltiin maata. Joskus kaudesta on käytety nimitystä "Lähi-idän protoneoliittinen kausi".
Protoneoliittisia löytöpaikkoja on Lähi-idässä harvemmassa kuin natufilaisa tai seuraavan PPNB:n paikkoja. Protoneoliittinen eli PPNA-kausi oli noin 9500–8500 eaa. Ehkä kauden lopulla syntyi maanviljely vuosien 9000–8500 eaa. välillä. Jotkut kauden keskuksista olivat jopa 3 ha kokoisia.


title: Pandoro

text:
Yhdessä panettonen kanssa pandoro on yksi Italian tyypillisimmistä jouluherkuista. Sen taikina on pehmeää ja kullanväristä siinä olevan munan takia, ja se tuoksuu vaniljalle. Taikina valmistetaan jauhoista, sokerista, munasta, voista, kaakaovoista ja leivinhiivasta. Pandoron leipominen on erityisen monimutkaista ja koostuu useasta vaivaamis- ja kohoamisvaiheesta.
Pandoro tarjoillaan yleensä tomusokerilla koristeltuna, ja sitä syödään vaikkapa aamiaisella tai välipalaksi.


title: Joulu Saksassa

text: Saksassa on lähes joka kaupungissa omat joulumarkkinat, jotka alkavat yleensä noin kuukausi ennen joulua. Kuuluisimpia saksalaisia joulumarkkinoita ovat Kölnin, Berliinin, Münchenin ja Nürnbergin joulumarkkinat. Saksassa joulumarkkinoilla myydään joulukoristeita, käsitöitä ja erilaisia jouluherkkuja. Jouluherkuista tunnetuimpia ovat hehkuviini, koristellut piparkakut, paahdetut mantelit ja suklaakuorrutetut hedelmät. Muuta ohjelmaa joulumarkkinoilla on karuselleissa ajeleminen.


title: Breil Milano

text: Breil Milano on italialainen vuonna 1937 alkunsa saanut luksuskellomerkki. Kellot valmistetaan Sveitsissä. Kaikissa Breil Milano- kelloissa on vähintään 100 metrin vesitiiviys ja ruostumattomasta teräksestä valmistettu kuori. Merkki on lanseerattu kansainvälisesti vuonna 2002.


title: Italia

text: Pohjois-Italian Milanosta ja Torinosta on tullut muodin ja muotoilun keskuksia. Italialaisia maailmankuuluja muotitaloja ovat Armani, Benetton, Dolce & Gabbana, Fendi, Gucci, Versace ja Prada. Milanossa järjestetään vuosittain Milanon muotiviikko, joka on yksi alan neljästä suuresta vuosittaisesta tapahtumasta.


title: Milano

text: Milanon lukuisten historiallisesti merkittävien rakennusten rinnalle on rakennettu etenkin 1900-luvun puolivälin jälkeen useita tornitaloja. Tunnetuin niistä, 127-metrinen Pirellin pilvenpiirtäjä ("Pirellone") on arkkitehti Giò Pontin käsialaa. Rakennus on toiminut Lombardian hallintoalueen päämajana vuodesta 1978. Pirellin pilvenpiirtäjä on maailman korkeimpia teräsbetonirunkoisia rakennuksia. Milanon korkeimmat rakennukset ja rakennelmat:Milanossa on pelattu jalkapallon MM-kisojen otteluja vuosina 1934 ja 1990. Lisäksi siellä on pelattu EM-kisojen otteluja vuonna 1980. Jalkapallo on kaupungin suosituin urheilulaji: Kaksi Italian parhaisiin kuuluvaa jalkapallojoukkuetta, AC Milan ja Inter, ovat milanolaisia. Molemmat joukkueet pelaavat San Sirolla, yhdellä Euroopan tunnetuimmista jalkapallostadioneista. Muita, vähintään kansallisella tasolla hyvin menestyneitä seuroja ovat muun muassa koripallojoukkue Olimpia Milano, amerikkalaisen jalkapallon joukkue Rhinos Milano, rugbyjoukkue Amatori Rugby Milano ja jääkiekkojoukkue Milano Vipers.


title: Milano

text: Teollisuus hallitsi Milanon talouselämää 1800-luvun lopulta 1970-luvulle. Suurimmat tuotantolaitokset rakennettiin esikaupunkeihin ja naapurikuntiin. Milano on edelleen merkittävä teollisuuskaupunki, vaikka teollisuuden merkitys on vähentynyt. Elinkeinorakenne on painottunut palveluiden suuntaan. Muodin ja muotoilun ohella keskeisiä ovat finanssiala, koulutuspalvelut, mainosala, kustannustoiminta, media ja IT-ala.


title: Italian kulttuuri


title: Alfa Romeo MiTo

text: Alfa Romeo MiTo on Alfa Romeon vuosina 2008–2018 valmistama pieni kolmiovinen hatchback. Sen nimi tulee kaupungeista Milano ja Torino; auto suunniteltiin Milanossa ja sitä valmistetaan Torinossa. Toisaalta "mito" on myös italian kielen sana, joka tarkoittaa suomeksi myyttiä.


title: Milano

text: Milanon rakennustoiminta elpyi 2000-luvulla pitkän pysähtyneisyyden kauden jälkeen; esimerkiksi hylättyjä teollisuusalueita muutettiin korkeakoulujen kampusalueiksi. CityLife-hankkeen puitteissa Fiera di Milanon messualueelle suunnitellaan kolmen pilvenpiirtäjän hallitsemaa rakennuskokonaisuutta. Kaupungin kaakkoisosaan, noin 1,2 km²:n laajuiselle entiselle teollisuusalueelle puolestaan rakennetaan kaupunginosaa nimeltä Milano Santa Giulia, jonka pääsuunnittleijana toimi Norman Foster. Rakennustyöt keskeytettiin vuonna 2009 rakennuttajan taloudellisten vaikeuksien takia. 2010 havaittiin, että maaperä on niin saastunutta, että päiväkotia ei voitu avata.


title: Italian talous

text: Maan suurin teollisuuskaupunki on Milano, joka on maan rahamaailman keskus ja on tärkeä liikenteen solmukohta. Siellä on osa maan autoteollisuudesta, mutta varsinainen autokaupunki on Torino. Sen suurimmista tehtaista lähes kaikki kuuluvat FCA:lle, joka valmistaa Italiassa Fiat-, Alfa Romeo- ja Lancia-merkkisiä mallejaan. Italialaiset urheilu- ja luksusautot, kuten Ferrari ja Maserati ovat tulleet kuuluisiksi, ja varakkaiden suosimiksi, ulkomaillakin. Italialainen autoteollisuus on merkittävä osa valtiontaloutta, ja henkilöautoja viedään runsaasti myös muualle. Italialaiset muotoilutoimistot kuten Pininfarina sekä Bertone ovat suunnitelleet koreja myös vierasmaisille merkeille.


title: Isoviha

text: Isoviha oli suuren Pohjan sodan (1700–1721) aikainen Venäjän miehitys Suomessa vuosina 1713–1721. Se päättyi Uudenkaupungin rauhaan. "Isoviha"-nimitys on syntynyt vasta myöhemmin historioitsijoiden teksteissä – aikalaislähteissä siitä käytetään nimitystä "venäläisen ylivallan aika".


title: Isoviha (elokuva)

text: Isoviha on suomalainen historiallinen elokuva vuodelta 1939. Sen on ohjannut Kalle Kaarna. Se perustuu Jyrki Mikkosen isonvihan (1700–21) aikaan sijoittuvaan nuortenromaaniin "Vaeltavan sinitakin alla". "Isoviha" on avoimen isänmaallinen ja venäläisvastainen, minkä takia se kiellettiin Suomessa ennen talvisotaa ja toistamiseen välirauhan aikana. "Isoviha" oli Kalle Kaarnan viimeinen ohjaustyö.


title: Suomenhevonen

text:
1700-luvulla Suomen hevoskannan koko ja laatu laskivat huomattavasti. Vuosisadan alussa Kaarle XII:n osallistuessa suureen Pohjan sotaan suomalainen ratsuväki oli suurimmillaan, ja melkein jokainen käyttökelpoinen suomalaishevonen tarvittiin sen käyttöön. Hevosia käytettiin ratsuväen lisäksi myös jalkaväen ja rahtikuljetuksen tarpeisiin. Ruotsin armeijassa palvelleet hevoset eivät palanneet Suomeen: jopa viimeisten ruotsalaisvahvistusten hevoset päätyivät Ruotsiin vuonna 1714 ja Norjaan vuonna 1718.
Isoviha aiheutti lisää vaikeuksia. Venäjän miehityksen päättyessä vuonna 1721 kolmasosa Suomen ihmisväestöstä ja hevosista oli kuollut sotiin ja kulkutauteihin. Lisäksi suuri joukko hevosia oli viety Venäjälle Pietari I:n käskystä. Nämä hevoset päätyivät enimmäkseen Vjatkan alueelle, ja muutamat venäläistutkijat kuten Simanov ja Moerder ehdottavatkin, että vjatkanhevonen polveutuisi virolaisista ja suomalaisista hevosista. Sodan ja miehityksen rasitusten lisäksi Uudenkaupungin ja Turun rauhoissa vuosina 1721 ja 1743 siirrettiin suomalaisia alueita Venäjälle, minkä seurauksena merkittävä osa suomen hevoskannasta jäi uusien rajojen taakse. Venäläisille jääneitä suomalaishevosia risteytettiin venäläisten hevosten kanssa huomattavissa määrin.


title: Turku 1700-luvulla

text: Turunkin 1600-luvun suotuisa kasvu tyrehtyi vuosina 1700 – 1721 sodan ja sitä seuranneen miehityksen vuoksi. Venäläisten Suomen miehityksestä ryhdyttiin myöhemmin käyttämään nimitystä isoviha. Kesällä 1713 venäläiset valtasivat koko Etelä-Suomen, ja 28. elokuuta 1713 he marssivat 4000 miehen joukolla Turkuun. Kaupunki oli joukkopaon jäljiltä lähes tyhjä, kun tsaari Pietari Suuri saapui sinne syyskuun alussa. Varsinais-Suomeen sijoitettiin venäläisiä joukkoja ja Turkuun kerättiin muonaa ja varusteita Ruotsiin aiottua hyökkäystä varten. Turku oli Isonvihan aikana venäläisen miehityshallinnon keskus, ensin vuosina 1714-1717 sotilashallinnon ja myöhemmin vuosina 1717-1721 siviilihallinnon.


title: Hirvijärvi (kylä Jalasjärvellä)

text: 1700-luvun alussa syntyi Hirvikylään kolme uudistilaa: Mäntykoski, Taivalkoski ja Kasari, mutta sitten isoviha keskeytti kylän kehittymisen. 1700-luvun puoliväliin menessä olivat syntyneet Ojaniemen, Kohtamäen ja Haapamäen tilat. Vuosisadan lopulla Ruotsin valtiovalta alkoi edistää uudisasutusta niin, että 1800-luvun alkuvuosina taloja oli 15, uusina Huhtakallio, Luokkakallio, Mäntykoski, Taivalmäki, Tuisku, Viinamäki ja Vuorenmaa. 1800-luvun puoliväliin mennessä tilojen jakaminen oli kasvattanut Hirvijärven talojen määrää 38:aan.


title: Isoviha

text: Pohjois-Pohjanmaata ei miehitetty, mutta väestötappiot siellä olivat isonvihan aikana noin 6 100 henkeä eli neljännes alueen väestöstä. Alueella liikkui muutaman sadan ratsumiehen muodostamia nopealiikkeisiä kasakkayksiköitä. Pohjanmaalla venäläisten terrori ja siviilien kidutus olivat systemaattisia. Väkivalta kohdistui kiinni saatuun siviiliväestöön ja pappeihin. Raiskaukset ja joukkoraiskaukset olivat 1700-luvulla yksi vakiintuneista sodankäynnin menetelmistä, ja naisia kuljettiin vangittuina Turun ja Porin sotilasleireille. Suurin yksittäinen veriteko tapahtui Hailuodossa 29. syyskuuta 1714, kun 200 kasakkaa tappoi yhdessä yössä noin 800 henkeä kirveillä.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Vaikka Kaarle XII onnistuikin yksi kerrallaan kukistamaan Tanskan, Venäjän hyökkäysarmeijan (Narvan taistelussa) ja Puolan, kärsivät ruotsalaiset lopulta ratkaisevan tappion venäläisille Pultavan taistelussa vuonna 1709. Kuningas pakeni tämän jälkeen Turkkiin ja valtakunta oli avoinna vihollisen hyökkäykselle. Viipuri vallattiin 1710 ja venäläiset miehittivät lopun Suomesta Pälkäneellä käydyn Kostianvirran taistelun, Pohjanmaalla käydyn Napuen taistelun ja Hangon edustalla käydyn Riilahden taistelun jälkeen vuoteen 1714 mennessä. Venäjän miehitysajasta 1714–1721 käytetään nimitystä isoviha. Miehitysaika oli tuhoisa Suomelle. Tuhansia ihmisiä tapettiin ja vielä useampia vietiin Venäjälle, lisäksi suuri osa maan virkamiehistä ja papistosta pakeni Ruotsiin. Suuri Pohjan sota ja samalla isoviha päättyi Ruotsin ja Venäjän väliseen Uudenkaupungin rauhaan 1721. Rauhansopimuksessa Venäjään liitettiin Inkerinmaa, Viro, Liivinmaa ja Käkisalmen lääni sekä Viipuri. Venäjään liitetystä Karjalasta käytetään usein nimitystä Vanha Suomi.


title: Isoviha (elokuva)

text: "Isovihaa" kuvattiin kesästä 1938 kesään 1939. Sen ulkokuvaukset tehtiin Hattulassa ja Hämeenlinnan lähistöllä ja sisäkuvaukset Jäger-Filmin studiossa. Ratsastavia kasakkoja esittivät Parolannummella olleet kadetit ja joukkokohtauksissa käytettiin myös Kenttätykistörykmenttiä 1. Tekijät eivät kuitenkaan kuvanneet kaikkea itse, sillä Narvan (1700) ja Pultavan taistelua (1709) käsittelevät joukkokohtaukset leikattiin John W. Bruniuksen elokuvasta "Kaarle XII".


title: Isoviha

text: Isonvihan aikana suomalaisia hävitti myös rutto eli paiserutto (”musta surma”), jota aikalaiset kutsuivat "isoksi kuolemaksi". Tallinnassa oli tuolloin Aasiasta saapunut ruttotautiepidemia, minkä johdosta oli määrätty kaikille sieltä tuleville matkustajille pakollinen kuuden viikon karanteeni. Kerrotaan, että Tallinnassa salaa käynyt ja karanteenimääräyksen kiertänyt Kyminkartanon Kaukolan kylässä asunut talonpoika olisi tuonut ruton Suomeen. Rutto vaikutti Etelä- ja Lounais-Suomessa. Turussa kaupunkilaiset heittivät ikkunoista ulos kaduille ruttoon kuolleita ihmisiä ja toisinaan niitäkin, jotka eivät olleet vielä tautiin kuolleet. Tämän johdosta Suomen kenraalikuvernööri, kreivi Karl Nieroth määräsi jälkimmäisen teon tehneet ihmiset pantavaksi kaakinpuuhun ja ankarasti ruoskittavaksi; varakkaat tosin pääsivät sadan hopeataalarin sakolla. Turussa kuoli noin kolmannes väestöstä, 2 000 henkeä. Helsinkiin rutto saapui 9. lokakuuta 1710. Sen seurauksena kaupungin 1 800 asukkaasta kuoli lokakuussa noin 309 ja marraskuussa 279. Joulukuuhun mennessä ruttoon oli kuollut 10 000 ihmistä.


title: Heinäveden historia

text:
1600-luvun lopussa Heinävedellä koettiin jälleen nälkävuosia. Pohjan sota levisi 1710-luvulla Rantasalmenkin alueille tuoden mukanansa kulkutautiepidemioita. Heinävedellä kärsittiin väestökatoa ja kolmasosa taloista autioitui. Vuosina 1706–1710 kuolleita oli erityisen paljon. Vuonna 1714 isoviha oli levinnyt Heinävedelle ja venäläismiehitys häiritsi sen elämää. Tästä riesasta päästiin vuoden 1721 rauhan myötä, ja väkiluku jatkoi kasvuaan entiseen malliin. Uudelleen kasvu järkkyi 1740-luvulla, kun 1740 kärsittiin jälleen katovuotta. Pian syttyi hattujen sota, joka päättyi uuteen venäläismiehitykseen, pikkuvihaan. Suhteellisen pian, jo vuosikymmenen loppupuolella, päästiin jo takaisin väestönkasvuun, joka jatkui nopeana pitkään.
Heinäveden kappelin perustamisen aikoihin 1750 merkityn luettelon mukaan taloja oli nyt 37 ja torppia monia, 90. Myös Kermajärven pohjoispuoli oli asutettu. Torpat toimivat asutuksen levittäjinä, sillä myöhemmin Heinävedellä oli tapana perustaa talo torpan perusteille. Torpat olivat 1700-luvun puolivälissä levittäytyneet melkein koko Heinävedelle.


title: Trilogia

text: Trilogia on kolmen toisiinsa liittyvän taiteellisen teoksen sarja. Yleensä trilogioita esiintyy elokuva- tai kirjateoksissa. Trilogian teokset ovat yleensä itsenäisiä ja eri aikaan tehtyjä. Trilogioita esiintyy myös videopeleissä ja näytelmissä, mutta trilogioita voivat olla myös musiikkikappaleet, albumit ja taulut. Jälkimmäisessä tapauksessa kolme (suhteellisen) itsenäistä taulua muodostavat yhdessä vierekkäin aseteltuna yhden, suuremman kokonaisuuden, jolloin periaatteessa yksi taulu on siis jaettu kolmeen (suhteellisen itsenäiseen) osaan.


title: Trilogia (yhtye)

text: Trilogia on helsinkiläinen rap-yhtye, johon kuuluivat rap-artistit KT (Jussi Kivitie), Aspekti (nykyiseltä taiteilijanimeltään Spekti; Samuli Huhtala) ja Wretch (Markus Wennerström). Ensimmäiset yhteiset nauhoituksensa he tekivät vuonna 1999, mutta jokainen heistä oli tehnyt rap-musiikkia jo ennen tätä. Trilogia on julkaissut yhden albumin Bonnier Musicin kautta. Lisäksi he ovat yhdessä ja erikseen vierailleet useilla albumeilla, mm. Rähinä Recordsin "Pommi 1, -2 ja -3" -kokoelmalevyillä, sekä Fintelligensin, Kapasiteettiyksikön ja Cheekin levyillä.


title: Trilogia (yhtye)

text: Trilogia julkaisi 20. kesäkuuta 2013 pitkän tauon jälkeen uuden kappaleen, "Kuus vuot vanha Audi", jonka taustana on käytetty Ace Hoodin "Bugatti" -kappaleen taustaa. Lisäksi Trilogian kaksi MC:tä, KT ja Wretch vierailivat yhtyeen kolmannen jäsenen, Spektin lokakuussa 2013 julkaistulla "Diktaattorimies"-albumin kappaleella "Eniten vituttaa kaikki". Trilogia vierailee myös Uniikin 29. marraskuuta 2013 julkaistavan "#kylänmies"-albumin kappaleella "Pöllöjengi".


title: Oresteia

text: Oresteia () on Aiskhyloksen kirjoittama trilogia, joka käsittää kolme tragediaa: "Agamemnon", "Hautauhrintuojat" ja "Eumenidit". Se on antiikin ainoa kokonaisena säilynyt näytelmätrilogia. Siihen on alun perin kuulunut myös neljäs osa, satyyrinäytelmä "Proteus", joka on kuitenkin kadonnut. Nimi "Oresteia" viittasi todennäköisesti koko tähän tetralogiaan eli neljän näytelmän kokonaisuuteen, mutta nykyään sitä käytetään vain säilyneistä tragedioista. Erillisillä näytelmillä ei ilmeisesti ollut alkujaan omia nimiä.


title: Bartimeus-trilogia

text: Bartimeus-trilogia on Jonathan Stroudin kirjoittama kolmiosainen fantasiakirjasarja. Kirjasarjassa seurataan Bartimeus-džinnin ja Nathaniel-maagin seikkailuja vaihtoehtotodellisuudessa, jossa vallassa ovat maagit, jotka voivat manata demoneja vastahakoisiksi apureikseen. Trilogia oli ehdokkaana Mythopoeic-palkinnolle vuonna 2006.


title: Aki Kaurismäki

text: Työläistrilogian ohella Kaurismäen toinen merkittävä elokuvasarja on niin sanottu Suomi-trilogia, jonka kunkin osan tarkoitus on kuvata suomalaisessa yhteiskunnassa olevia ongelmia. Edeltäjänsä tavoin tämäkin trilogia on vahvasti työväenluokkalainen.


title: Täällä Pohjantähden alla

text: Trilogian toista osaa odotettiin yleisesti jännittyneesti, koska oletettiin, että kansalaissodan täytyi olla sen toiminnan keskipisteenä. Tällä kerralla kirjallisuuskriitikot olivat kautta linjan innostuneita ja luonnehtivat miltei poikkeuksetta toista osaa suureksi tai ainakin huomattavaksi taideteokseksi, kiittivät sen dramaattista voimaa ja kiihtyneen tapahtumisen tiivistä kuvausta. Monien mielestä luonnekuvaukset olivat saaneet lisää syvyyttä ja etenkin idealistisen sosialismin ja idealistisen porvarillisuuden henkilöitymät, räätäli Halme ja kirkkoherra Salpakari, nousivat aivan uusiin mittoihin. "Parnasso"-lehden arvion kirjoitti tällä kerralla professori Matti Kuusi, joka päätti kirjoituksensa: "Kirja on ruhjovan vakava, karun huumorillinen, ainutlaatuinen. Se luo historiaa, taakse- ja eteenpäin." "Dagens Nyheterin" kulttuuritoimittajan Mauritz Edströmin artikkeli "Väinö Linna Suomen valkoisesta valheesta" marraskuussa 1960 sytytti historiantutkijoiden kesken kiivaan väittelyn vuoden 1918 tapahtumista. Linna itse korosti, että artikkelin otsikko oli Edströmin.


title: Ulrich Seidl

text: Kolmen elokuvan Paratiisi-trilogia oli aluksi yhden viisituntisen elokuvan suunnitelma. Trilogia kertoo kolmesta saman suvun naisesta: äidistä, tämän sisaresta ja tyttärestä. Naisia yhdistää äärimmäisyyksiin meneminen ja kommunikoinnin vaikeus. "Rakkaus"-elokuva on elokuvista murheellisin. Siinä viisikymppinen nainen matkustaa Kenian aurinkorannikolle seksituristina. Toiminnan kaikki osapuolet menettävät ihmisarvoaan. "Usko"-elokuvassa päähenkilö on mieleltään järkkynyt. Hän on kiihkotunnustuksellinen katolilainen, joka piiskaa pois lihan himoa itsestään ja kiertelee naapuriensa luona varoittamassa synnillisestä elämästä. Työpaikallaan hän pystyy esiintymään normaalisti. Naisen aviomies on muslimi, ja katsojan pohdttavaksi jää, mitä heidän välillään on aikaisemmin tapahtunut. "Toivo"-elokuva kuvaa nuoren naisen lapsuuden loppua. Hän joutuu laihdutusterapiassa kohtaamaan seksuaalisuuden ja aikuisen inhimillisen heikkouden. Katsojan on vaikea löytää, missä elokuvan nimeen nostettu toiveikkuus piilee. Trilogian jokainen osa päättyy ratkaisemattomaan tilanteeseen.


title: Trilogy (Lord Estin albumi)

text: Trilogia on dancehall-artisti Lord Estin tripla-albumi, joka sisältää Estin kolme aikaisempaa "Aatelinen", "Päivät töissä" ja "Tulin teitä muistuttaan" -albumia. Tripla-albumi julkaistiin 17. kesäkuuta 2009.


title: Robert Anton Wilson

text: Wilsonin tunnetuin teos "Illuminatus!"-trilogia (1975) (julkaistu Suomessakin Liken kustantamana), jonka hän kirjoitti yhdessä Robert Shean kanssa, tutki humoristisesti yhdysvaltalaisten salaliittoja koskevaa vainoharhaisuutta. Suuren osan kirjojen oudoimmasta materiaalista on peräisin kirjeistä, joita lähetettiin "Playboy"-lehden "Playboy Forumiin", jonka toimittajina Wilson ja Shea työskentelivät. Kirjat sekoittavat todellisuutta mielikuvituksen kanssa saadakseen lukijansa tilaan, jota Wilson nimittää "Operation Mindfuckiksi". Trilogia, kuten monet muut Wilsonin kirjoituksista, sisältää "Celinen lakeina" tunnetuiksi tulleet anarkistiset aksioomat. Wilson laajensi useita "Illuminatus!"-kirjojen teemoista myöhemmissä kirjoituksissaan.


title: Mario Kart

text: Pelit on jaettu erilaisiin Cup-turnauksiin, joissa ajetaan peräkkäin tietty määrä ratoja. Pelaajat ajavat karting-autoillaan rataa ympäri ja yrittävät päästä ensimmäisenä maaliin. Radan varrelta pelaajat saavat kysymysmerkkilaatikoita rikkomalla erilaisia esineitä, joita voi käyttää puolustautumiseen, hyökkäykseen tai ajokkinsa vauhdin lisäämiseen: esimerkiksi punainen kilpikonnankuori on edellä ajavaan hahmoon hakeutuva ohjus, joka osuessaan saa vastustajan auton pyörimään hetkeksi paikoillaan.


title: Mario Kart

text: Mario Kart on Nintendon julkaisema ajopelisarja, jossa Mario-peleistä tutut hahmot kisaavat keskenään karting-autoilla. "Mario Kart" eroaa muista ajopeleistä siinä, että se ei pyri simuloimaan tarkasti oikeita autoja, ajo-olosuhteita tai fysiikkaa. Pelit ovat erityisen suosittuja moninpelinä: kaksin- ja nelinpelit, sekä kahdeksan ja jopa 16 pelaajan moninpelit ovat mahdollisia. Pelisarjan suosio johti muita pelitaloja imitoimaan pelejä, sijoittaen peleihinsä omia hahmojaan, joskus myös elokuvista ja televisiosarjoista lisensoituja hahmoja.


title: Autourheilu

text: Karting on suosittu nuorten laji, jonka parissa opitaan autourheilun perusteet. Lisäksi karting tarjoaa mahdollisuuden kilpailla myös kansainvälisissä sarjoissa.


title: Mario (pelisarja)

text: "Mario Kart" -ajopelisarjassa "Mario"-pelien hahmot kisaavat keskenään karting-autoilla. "Mario Kart" eroaa muista ajopeleistä siinä, että se ei pyri simuloimaan tarkasti oikeita autoja, ajo-olosuhteita tai fysiikkaa. Pelaajat ajavat karting-autoillaan rataa ympäri, ja yrittävät päästä ensimmäisenä maaliin. Radan varrelta pelaajat saavat kysymysmerkkilaatikoita rikkomalla erilaisia esineitä, joita voi käyttää puolustautumiseen, hyökkäykseen tai ajokkinsa vauhdin lisäämiseen. Pelit ovat erityisen suosittuja moninpelinä; kaksin- ja nelinpelit, sekä kahdeksan ja jopa 16 pelaajan moninpelit ovat mahdollisia. Sarjan ensimmäinen osa "Super Mario Kart" julkaistiin vuonna 1992 Super Nintendo Entertainment Systemille. "Super Mario Kart" aloitti ensimmäisenä kaltaisenaan pelinä ajopelien karting-alagenren. Seuraava osa, "Mario Kart 64", julkaistiin vuonna 1996 Nintendo 64:lle. Se on sarjan ensimmäinen 3D-peli ja mahdollistaa neljän pelaajan jaetun ruudun moninpelin. Uusin Mario Kart- peli on "Mario Kart 8 Deluxe " Nintendo Switch:lle.


title: Karting

text:
Espoon Bembölen FK-rata on Suomen vanhin asvaltoitu ulkokartingrata.
Ulkoradoilla ajettava karting on suurelta osalta myös auton huoltoa ja laittoa. Sisähalleissa ajetaan käytännössä hallin omistajan vuokra-autoilla, jolloin tehtävänä on vain ajaminen. Usein uudet kartingharrastajat saavat ensikosketuksensa lajiin hallikartingista. Ulkoradat ovat yleensä voittoa tavoittelemattomien seurojen ja yhdistysten hallussa. Sisähallikarting on liiketoimintaa ja radat ovat yritysten omistamia.


title: Seikkailu-sarja

text: Seikkailu-sarja () on englantilaisen Enid Blytonin kirjoittama 8-osainen nuortensarja. Kirjojen pääosissa ovat sisarusparit Filip ja Dinah sekä Jack ja Anne. Jackin lemmikkipapukaija Kiki on myös mukana kaikissa seikkailuissa, ja sillä on tapana tehdä nasevia ja huvittavia huomautuksia, joiden ansioista lapset myös usein välttyvät monilta vaaratilanteilta.


title: Bookcrossing

text: Kirjaringit ("bookring") ja kirjasäteet ("bookray") ovat tapoja kierrättää bookcrossaajien kesken tehokkaasti suosittuja kirjoja, jotka monet haluaisivat lukea. Ringin tai säteen aloittaja etsii kirjalle halukkaita lukijoita yleensä Bookcrossing-sivuston keskustelufoorumien avulla, asettaa ilmoittautuneet sitten yleensä maantieteelliseen järjestykseen ja lähettää kirjan ensimmäiselle lukijalle, joka kirjan luettuaan lähettää sen seuraavalle ja niin edelleen. Osallistujia saatetaan ottaa vain tietystä maasta tai maanosasta, ja lukuaika osallistujaa kohti on yleensä rajattu esimerkiksi kuukauteen. Ringin ja säteen ero on siinä mitä tapahtuu, kun kirja on viimeisellä osallistujalla: rinkikirja lähetetään lopuksi takaisin ringin aloittajalle, kun taas sädekirjalle viimeinen lukija saa tehdä mitä haluaa.


title: Mario Kart: Super Circuit

text: Kuten edeltäjänsäkin, "Super Circuit" on kevytmielinen kilpa-ajopeli. Siinä pelaaja pelaa seitsemää kilpailijaa vastaan, jotka kaikki ovat tuttuja Nintendon Mario-sarjasta. Pelissä ajetaan pienillä karting-autoilla ympäri Mario-pelien innoittamaa maailmaa. Ympäri ratoja on ripoteltu sekä värikkäitä kuutioita että kolikoita. Kuutioista pelaaja saa ajoa helpottavia esineitä ja kolikoita keräämällä ajoneuvon huippunopeus kasvaa.


title: Suomalaiset jääkiekkokeräilykortit

text: Suomalainen Cardset valmistaa jääkiekon jääkiekon SM-liigan virallisia keräilykortteja. Kortit ilmestyvät kauppoihin syyskuussa, ennen liigakauden alkua. Yksi pussi maksaa kaksi ja puoli euroa. Kortteja on jokaisesta SM-liigajoukkueesta 12 kappaletta. Kortit ovat suosittuja, varsinkin ala-aste-ikäiset keräilevät niitä. Korttipakoissa on mm. paitakortteja, eli pala jonkun pelaajan paitaa, jota hän on käyttänyt SM-liiga-ottelussa. Cardset on tehnyt kortteja jo vuodesta 1998. Niitä voi vaihtaa vaihtopalvelun kautta, eli ylimääräisiä kortteja voi vaihtaa uusiin. Keräilysarjaa tehdään joka kaudella kaksi erilaista, syksyllä ja keväällä. Kortteja yhdessä sarjassa on n. 250-300 erilaista.


title: Ski Classics

text: Ski Classics (sponsorinimeltään "Visma Ski Classics") on vuonna 2011 perustettu maastohiihtosarja, jossa kilpaillaan niin sanotuilla maratonmatkoilla. Kaudella 2017–2018 sarjaan kuuluu 11 kilpailua seitsemässä eri maassa, joista lyhin (Prologi) on 11 kilometrin mittainen ja pisin (Vasaloppet) 90 kilometrin mittainen. Ski Classicsissa on seitsemän eri sarjaa, joukkuesarja, miesten ja naisten henkilökohtainen sarja, miesten ja naisten sprinttisarja ja poikien ja tyttöjen henkilökohtainen sarja. Joukkuekilpailun menestynein joukkue on Team Santander, joka on voittanut sarjan kuusi kertaa. Eniten henkilökohtaisia osakilpailuvoittoja on Sveitsin Seraina Bonerilla.


title: Rakkauselokuva

text: Rakastunut ihminen voidaan kirjallisuudesta poiketen elokuvassa kuvata vain ulkoisesti ja lausuttujen repliikkien kautta. Siksi etenkin katseella on rakkauselokuvassa hyvin suuri merkitys. Elokuvaromanssien tärkein tehokeino on kasvoista otettu lähikuva ihmisluonteen ja mielentilan metaforana. Elokuvaromanssin avainhetkeksi on muodostunut lähikuva valkokankaan täyttävien kasvojen suudelmasta, jota pohjustaa rakastavaisten vuorotellen näkyvät kasvot erillisissä puolilähikuvissa.


title: Kohtalo tekee siirron

text: Kriittisessä aikalaisarviossaan Leo Nordberg kirjoitti: ”virhe on mielestäni siinä, että elokuvasta on tietoisesti tai tiedottomasti tehty puhdaslinjaisen 'dekkarin' asemesta eräänlainen kvasipsykologinen draama”. Henkilöohjauksen puutteisiin puolestaan kiinnitti huomiota Jukka Martinkari ("Turun Sanomat"): ”[V]oimakkaaksi tarkoitetuista kohtauksistakin puuttui tarpeellinen sähköisyys ja tiiviys niitten jäädessä ikään kuin roikkumaan pelkkien kirjallisesti iskettyjen repliikkien varaan”. Helmi Nevan ("Satakunnan Kansa") mielestä huonointa elokuvassa oli vuoropuhelu: ”Neljä akateemisesti sivistynyttä miestä päästelee suustaan aivan uskomattoman yksinkertaista slangiletkauttelua, niin typeriä älynväläyksiä, että replikointi muodostaa filmiin oman erityisen farssinsa.” Kriittisten arvioiden ohella myönteisiäkin esitettiin, esimerkiksi Matti Peltonen ("Suomen Sosialidemokraatti") piti elokuvaa ”positiivisena tapauksena”.


title: Slash (kirjallisuus)

text: Laura Mulveyn feministisen elokuvakritiikin mukaan audiovisuaalisen katsomisen nautinto on länsimaisessa yhteiskunnassa automaattisesti asemoitu niin, että mies on aktiivinen tekijä ja katsoja ja nainen on passiivinen kohde. Nainen on spektaakkeli, katsomisen kohde, jonka merkitys ei ole hänen naiseudessaan vaan hänen fetisistisen luonteen omaavassa spektaakkelissaan. Nainen spektaakkelina ei kuljeta elokuvan juonta mihinkään, vaan hänet on liitetty usein erillisiksi osioiksi juonen rinnalle. Naisen merkityksettömyys juonen kannalta voi johtaa jopa naisen siivoamiseen kokonaan pois elokuvasta tai televisiosarjasta. Tällöin jo kertomuksen perusasetelma tekee miesten välisten suhteiden pohdiskelun tuottavammaksi kuin miesten ja yleensä vain televisiosarjan yhdessä jaksossa tai elokuvassa rakastelukohtauksessa kerran esiintyvien naissivuhenkilöiden suhteiden pohdinta.


title: Arabian Lawrence

text: Wilsonin mukaan elokuvan juoni laiminlyö historiallisia faktoja draaman saavuttamiseksi, sekä sisältää käsikirjoittajan dramaattisia teemoja ja näkemyksiä, joita ovat esimerkiksi Lawrencen ambivalenttinen seksuaalisuus, masokismi ja egoismi. Lisäksi Lawrencessa nostetaan esiin antisankarillisia piirteitä, kuten verenhimo. Wilson näkee, että arabien saavuttama voitto kuvataan elokuvassa tuloksettomana, minkä lisäksi elokuva antaa ilman historiallista tukea vaikutelman, että sekä britit että arabit käyttivät Lawrencea kyynisesti hyväkseen. Wilsonin mukaan elokuvassa näytetään dramaattisesti, miten Lawrencen johtamat kapinalliset hupenevat taistelun edetessä, vaikka suuremmassa mittakaavassa näin ei historian valossa ollut. Lisäksi Wilsonin mielestä elokuvassa on painotettu erityisesti Deraassa tapahtuneen välikohtauksen vaikutusta Lawrencen henkilökohtaiseen tragediaan.


title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: Tuotantokustannuksiltaan kallis "Atlantis" oli yksi Nordisk Filmin suurimmista kansainvälisistä menestyksistä, mutta ei sellainen rahasampo kuin yhtiö oli toivonut. Elokuva sai valtavan suosion kirjailijan kotimaassa Saksassa, mutta Britanniassa ja Ranskassa sen juonta pidettiin sekavana ja liian vaikeana. Ranskalaisen elokuvahistorioitsijan Georges Sadoulin mielestä suurin ongelma on dramaattisen haaksirikkokohtauksen sijoittaminen elokuvan keskelle. Nykynäkökulmasta katsottuna "Atlantis" monista ansioistaan huolimatta epäonnistuu keskeisimmässä tavoitteessaan: henkilön sisäisen maailman kuvaamisessa mykkäelokuvan keinoin. Kielteistä huomiota saavat myös irrallisiksi jäävät juonenpätkät sekä kirjailijaa innoittaneiden tanssija Ida Orloffin ja ”kädettömän miehen” Charles Unthanin esitykset.


title: Dark Floors

text: Suomalaiset kriitikot ovat suhtautuneet elokuvaan erittäin negatiivisesti, vaikka teknistä toteutusta onkin yleensä pidetty hyvänä. Useimmissa arvosteluissa elokuva on saanut kaksi tähteä. "Dark Floorsin" hyvinä puolina on pidetty sen sopimista kansainväliseen levitykseen, huolellisesti tehtyjä lavasteita ja näyttäviä erikoistehosteita. Osa kriitikoista on sitä mieltä, että elokuvan juoni on hajanainen eikä se tarjoa kokeneemmille kauhuelokuvien katsojille mitään uutta. Kritiikin mukaan elokuva on saanut liikaa vaikutteita muista kauhuelokuvista, mikä tekee siitä hajanaisen ja vanhaa toistavan. "Aamulehden" arvostelun mukaan elokuva on ikävystyttävä ja epäpelottava yhdistelmä hirviöyhtyeen mainosvideota, suljetun tilan gotiikkaa ja lapsen fantasiaa. "Ilta-Sanomat" totesi elokuvan todistavan, että "Suomessa osataan tehdä huonoja kauhuelokuvia yhtä hyvin kuin Hollywoodissa."


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Jääkärin morsiamen" ja "Aktivistien" tavoin "Helmikuun manifestin" tarina on tyyliltään luonnehdittavissa melodraamaksi. On tosin myös sanottu, että elokuvan monumentaalisuus paikoin ylikorostuu draaman kustannuksella, kun historialliset kuvaelmat keskeyttävät perinteisen kerronnan etenemisen. Spektaakkelimaisilla historiaa kuvittavilla kohtauksilla haettiin paitsi autenttisuutta myös näyttävyyttä, joka tarjoaisi katsojille jotakin ainutlaatuista. Peter von Baghin mukaan kohtaus, jossa kasakat hajottavat Helsingin tuomiokirkon portaille kokoontunutta väkijoukkoa, on kuin suomalainen muunnelma "Panssarilaiva Potemkin" -elokuvan kuuluisasta Odessan portaat -jaksosta. Panu Rajalan havainnon mukaan "Helmikuun manifestin" lähtökohtana oleva historian käyttö kansalaisten puolustustahdon nostattamiseen muistuttaa myös eräitä muita Sergei Eisensteinin elokuvia, kuten "Aleksanteri Nevskiä". Sekä edustamiensa historiantulkintojen että avoimen venäläisvastaisuutensa vuoksi "Helmikuun manifestia" voi luonnehtia myös propagandaelokuvaksi.


title: Onnenonkija (elokuva)

text: "Helsingin Sanomien" Jutta Sarhimaan mielestä trendi-ilmiöistä tai muista kertovat elokuvat ovat yleensä epäonnistuneet, mutta "Onnenonkijassa" hän ei näe mitään hävettävää, vain pieniä rytmiongelmia ja ajoittaista saarnaavuutta. Hänestä elokuvassa on myös hyvää itseironiaa: sen päähahmot, rikasta näyttelevä köyhä tyttö ja köyhäksi naamioituva rikas poika, ”tekevät itse itsestään pilaa heittämättä pois kaikkea samastumispintaa”. Käsikirjoittaja Pekko Pesosta hän kutsuu yhdeksi suomalaisen komedian kultasormista ja Minka Kuustosta taitavaksi komedienneksi. "Iltalehden" Juho Rissanen oli paljon kriittisempi ja näki "Onnenonkijassa" tahatonta komiikkaa, opetuselokuvamaista otetta ja epäuskottavuutta, mutta kehui Pekko Pesosen luontevaa dialogia.


title: Lakko (elokuva)

text: Juoneltaan yksinkertaisen elokuvan tapahtumat alkavat tehtaalta, jonka työntekijät eivät ole tyytyväisiä työskentelyolosuhteisiin. Tehtaan johto ei huomioi työntekijöiden vaatimuksia vaan pikemminkin vaati heiltä kovempaa työpanosta. Tehtaan ilmapiiri kiristyy entisestään, ja eräs työntekijä tekee itsemurhan jouduttuaan aiheettomasti syytetyksi varkaudesta. Muiden työntekijöiden mitta täyttyy, ja väkivaltaa käyttäen he marssivat ulos tehtaalta. Suuren kaupunkilaisjoukon tukemana työntekijät eivät suostu palaamaan takaisin ennen kuin tehtaan johto suostuu heidän vaatimuksiinsa.


title: Haudattu (elokuva)

text:
Joidenkin lähteiden mukaan elokuvassa ja päähenkilöstä syntyvässä tunnelmassa puuttuu vain yhteen huoneistoon tai huoneeseen sijoittuvan tekokeinoisuus. Yhden näyttelijän ja puhelimen kanssa tehtyjen dialogien varassa pysyvän jännityksen sytykkeenä toimii tiedon puute ja juonesta tekee seurattavan juuri se, että Conroyn puhelinkeskusteluja myöten saadaan jatkuvasti käyttöön uutta tietoa, mikä vähitellen muuttaa niin poliittisia kuin henkilökohtaisia panoksia, nostaa yhteiskuntakriittisyyttä, paljastaa yritys- ja sotateollisuuden kasvottomuutta. Jännitystä lisätään hupenevalla ilmavirralla ja matkapuhelimen akulla, myös kutsumattomalla vieraalla, joka sattuu olemaan haudattuna arkkuun yhdessä Conroyn kanssa ja jonka rooliosuutta myöten elokuva uhraa The New York Timesin kriitikon mielestä viimeisen eheytensä.
Cortés sanoi hänen elokuvansa olevan puhdasta Hitchcockia, jota tunnetaan yhtenä parhaimpana pienen ympäristön hyödyntäjänä. Haudattu on sekä hänen „Köyden“ reaaliaikaista jännitystä että ties missä ajelehtivan „Pelastusveneen“ teljetyn ja „Takaikkunan“ liikkumisrajoitteisen näkökulmaa. Hitchcockiin viittaa elokuvan „Psykon“ tyyliin alkutekstijakso sävelmineen ja jopa yksi „Vertigoa“ jäljittävistä julisteista. Ja vaikka ohjaaja myönsi elokuvan asettuvan nykypäivän aiheisiin, Irakiin, terrorismiin, yritysmaailman ja valtion byrokratiaan, sodan julmuuteen, hän sanoi „Haudatun“ tavoiteena olevan kaivautua yhä syvemälle Hitchcockin vanhalle, jännitysten ja intensiivisen juonikuuden haasteelliselle alueelle. Cortésin sanojen mukaan hän oli alusta alkaen saanut ehdotuksia käyttää kameraa arkun ulkopuolella. Sillä ensin keskittyessä todella rajalliseen tilaan, jossa ei voi tehdä tavanomaisia asioita, ja sitten noustessa pinnalle, kurkatessa puhelinlinjojen toiseen päähän tai näyttäessä muistikuvia ja muita roolihahmoja, kuten pantiivankeja sieppaavien johtajaa, vaimoa ja liittovaltion viranomaisia, elokuva antaisi jonkin verran happea yleisöllekin. Cortésin mielestä pienen budjetin raameissa sijoittuessaan vaikka New Yorkiin elokuvan tapahtumat olisivat jääneet ilman dramaattisia kuvia, mikä olisi ollut peruuttamaton tapa pilata elokuva ja minkä tuloksena olisi ollut televisiosarja.


title: Musiikkiopisto

text: Musiikkiopistoissa voi opiskella yleensä orkesteri- ja yhtyesoittimia, sekä laulua, harmonikkaa, kanteletta, harppua sekä pianonsoittoa. Instrumenttiopinnot kattavat yksilöllisen soittimen hallinnan sekä myös yhteissoittoa. Oppilaat koulutetaan hallitsemaan laajoja musiikillisia kokonaisuuksia sekä oppimaan musiikin tulkintaa ja vuorovaikutusta.


title: Musiikkitiede

text: Musiikkitiedettä voi Suomessa opiskella Helsingin, Turun, Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistossa sekä Åbo Akademissa. Etnomusikologiaa voi opiskella Helsingin ja Tampereen yliopistossa, tietokoneavusteista musiikintutkimusta Helsingin sekä Jyväskylän yliopistossa. Kaikissa yliopistoissa musiikkitiede kuuluu humanistiseen koulutusalaan. Lisäksi musiikkitieteellisiä opintoja ja tutkimuksia suoritetaan myös Aalto-yliopiston signaalinkäsittelyn ja akustiikan laitoksessa sekä taiteentutkimuksen yksiköissä (nykykulttuuri, kulttuurihistoria jne.).


title: Merja Ikkelä

text: Omien sanojensa mukaan hän ei tahtonut opiskella päätoimisesti harmonikansoittoa vaan valitsi pääsoittimekseen pianon, koska sillä oli mahdollista saada kunnon koulutus. Sibelius-Akatemiassa pianonsoiton opettaja Helasvuo vaati Ikkelää myös lopettamaan harmonikansoiton, koska instrumenttien tekniikka oli Helasvuon mielestä liian erilainen.


title: Niklas Pokki

text: Niklas Pokki toimii Taideyliopiston Sibelius-Akatemian pianomusiikin aineryhmän johtajana ja pianomusiikin lehtorina, erityisalana pianopedagogiikka, ja opettaa Turun Konservatoriossa. Hän on opettanut myös Turun ammattikorkeakoulussa ja Käpylän musiikkiopistossa. Hän on pitänyt Turussa seitsemän lukuvuoden ajan pianonsoiton ammattiopiskelijoille suunnattua ympärivuotista luentosarjaa pianonsoiton harjoittelusta ja opettanut myös prima vista -soittoa. Useat hänen oppilaansa ovat menestyneet kansallisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Pokki pitää vuosittain useita mestarikursseja, luentoja ja koulutuksia koti- ja ulkomaisissa oppilaitoksissa.


title: Tanssitaide Suomessa

text: Tärkein tanssitaiteen opetuslaitos on Tanssitaiteen laitos Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa, josta voi valmistua esimerkiksi tanssijaksi, koreografiksi tai tanssinopettajaksi. Kansallisoopperan balettikoulussa voi valmistua ammattitanssijaksi. Ammattikorkeakouluissa on tarjolla tanssiin suuntautuvia koulutusohjelmia, joissa voi opiskella ainakin tanssinopettajaksi. Myös yksityisissä tanssikouluissa opetetaan tanssitaidetta sekä harrastelijoille että alalle suuntautuville. Joissakin niistä annetaan Opetusministeriön hyväksymää tanssin perusopetusta, joka täyttää taiteen perusopetukselta vaaditut kriteerit. Tanssitutkimus sisältyy myös Helsingin yliopiston taiteiden tutkimuksen laitoksella harjoitettavaan teatteritieteeseen. Tanssin tutkimusta ja esimerkiksi tohtorinväitöksiä tehdään myös Teatterikorkeakoulussa joko taiteellis- tai tieteellispainotteisina.


title: Timo Mäkinen (musiikkitieteilijä)

text: Mäkinen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Ilmari Hannikaisen johdolla sekä musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa; hän suoritti vuonna 1947 filosofian kandidaatin ja 1957 filosofian lisensiaatin tutkinnon ja väitteli vuonna 1964 Piae Cantiones -sävelmien alkuperästä. Hän teki 1940–1960-luvulla opintomatkoja Ruotsiin, Sveitsiin, Saksaan, Tšekkoslovakiaan ja Puolaan. Mäkinen opetti pianonsoittoa Jyväskylän musiikkiopistossa 1953–1955 ja Jyväskylän kasvatustieteellisessä korkeakoulussa 1956–1962 ja toimi musiikin teorian ja historian lehtorina Sibelius-Akatemiassa. Hän tutki musiikkikasvatusta ja musiikkiterapiaa sekä työskenteli musiikkiarvostelijana.


title: Vantaan musiikkiopisto

text:
Musiikin perusopetus on tarkoitettu kouluikäisille lapsille ja nuorille. Opetus pohjautuu Opetushallituksen taiteen laajan oppimäärän opetussuunnitelmaan.
Opintoihin kuuluu:Osana opintoja opiskellaan musiikin perusteita (mupe). Mupe-aineiden opiskelu tukee oppilaan instrumenttiopintoja ja kehittää musiikillisia valmiuksia kuten musiikin tuntemusta sekä kykyä lukea, kirjoittaa ja hahmottaa musiikkia. Tunneilla lauletaan, soitetaan ja tehdään kirjallisia harjoituksia. Oppilaat saavat ohjausta myös oman musiikin tekemisessä. Kursseihin voi sisältyä työpajoja ja konserttikäyntejä, ja opetusta voidaan järjestää myös periodisesti.


title: Sibelius-lukio

text: Musiikkilinjalla opiskelevat voivat valita monenlaista musiikinopetusta, kuten laulu- tai soitinopetusta ja musiikkitietouden erikoiskursseja. Sibelius-lukiossa voi opiskella myös erilaista yhteismusisointia laulu-, rock-, etno-, kamarimusiikki- tai jazz-yhtyeen muodossa. Lisäksi lukiossa toimii kamarikuoro, tyttökuoro ja sekakuoro sekä myös sinfoniaorkesteri, jota johtaa Juhani Lamminmäki. Sibelius-lukion musiikinopettajat ovat menestyneitä nuorten musiikkikasvattajia. Koulussa on tuotettu mm. rockmusikaaleja ja konsertteja.


title: Anna-Mari Peltonen

text:
Peltonen aloitti pianonsoiton opinnot Etelä-Pohjanmaan musiikkiopistossa Seinäjoella äitinsä Raili Peltosen sekä Ritva-Liisa Nummisen ja Carlos Turriagon johdolla. Vuonna 2005 hän valmistui pianopedagogiksi opiskeltuaan Turun ja Helsingin ammattikorkeakouluissa Antti Hotin ja Valeria Resjanin oppilaana. Hän täydensi opintojaan Prahan taideakatemiassa Peter Toperczerin ja Boris Krajnyn luokalla ja sen jälkeen muun muassa Eero Heinosen, Nina Svetlanovan, Lauri Väinmaan, Liisa Pohjolan, Teppo Koiviston ja José Riberan mestarikursseilla.
Peltonen sijoittui sellistiveljensä Samuli Peltosen kanssa toiseksi vuonna 2004 Jyväskylän ensimmäisissä Baltian- ja Pohjoismaiden välisissä kamarimusiikkikilpailuissa. Hän on esiintynyt sekä soolopianistina että kamarimuusikkona Suomessa, Espanjassa, Virossa, Islannissa, Itävallassa, Tšekin tasavallassa ja Färsaarilla.


title: Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukio

text: Perusopintojen lisäksi opiskelijalla oli mahdollisuus valita musiikinteoriaa, musiikintietoa, soitinopetusta, ryhmämusisointi-, orkesteri- ja kuoro-opetusta. Tanssijat saivat valita sekä klassisen baletin että nykytanssin tunteja. Opiskelijalla oli mahdollisuus käydä myös Kuopion konservatoriolla, jonka kursseista osa voitiin hyväksilukea lukio-opintoihin. Yhteiskoulun musiikkilukiossa lukioiden oppimäärään kuuluvista pakollisesta 75 kurssista kaksitoista oli oltava musiikin tai tanssin kursseja.


title: Harry Hopkins

text: Harry Lloyd Hopkins (27. elokuuta 1890 – 29. tammikuuta 1946) oli yhdysvaltalainen poliittinen taustavaikuttaja ja presidentti Franklin D. Rooseveltin monivuotinen läheinen avustaja. Hän oli yksi New Dealin pääarkkitehdeistä. Toisen maailmansodan aikana Hopkins toimi Rooseveltin ehkä tärkeimpänä neuvonantajana. Hän kävi useita neuvotteluja Winston Churchillin ja Josef Stalinin kanssa Rooseveltin edustajana. Hopkins toimi monta vuotta Rooseveltin kabinetissa ilman ministerin salkkua ja sai siksi lempinimekseen ”avustava presidentti”. Hän työskenteli lyhyen ajan elinkeinoministerinä "(Secretary of Commerce)" vuosina 1938-1940. Ammattitaustaltaan Hopkins oli sosiaalityöntekijä. Hän oli naimisissa kolme kertaa. Ensimmäisessä avioliitossa syntyi kolme lasta. Hopkins kärsi pitkään mahasyövästä ja siihen liittyvään leikkauksen komplikaatioista. Hän kuoli 55-vuotiaana.


title: Lontoon talouskonferenssi

text: Silloinen Yhdysvaltain ulkoministeri Cordell Hull johti Yhdysvaltojen delegaatiota konferenssissa. Presidentti Roosevelt oli määrännyt Hullin olemaan osallistumatta keskusteluihin, jotka koskivat valuuttavarantojen vakauttamista. Konferenssin alkuun mennessä Roosevelt oli kuitenkin muuttanut mieltään ja lähetti Oliver Spraguen ja James Paul Warburgin osallistumaan keskusteluihin yhdessä Ranskan ja Britannian edustajien kanssa.


title: Edith Roosevelt

text: Monet aikaisemmatkin presidenttiparit olivat valittaneet virka-asunnon ahtaudesta, mutta Rooseveltit rakennuttivat taloon länsisiiven ("West Wing"), johon toimistotilat siirtyivät niin että vanhan osan toinen kerros jäi kokonaan presidentin perheen asuinkäyttöön. Talo sai viralliseksi nimekseen "White House", Valkoinen talo. Edith Roosevelt muokkasi talon sisustusta ja huonejärjestelyä muutenkin. Hänen silmissään talo ei ollut vain perheen koti vaan myös valtion näyteikkuna, jonka julkisten tilojen sisustus muutettiin korostamaan Yhdysvaltojen uutta suurvalta-asemaa. Edith Roosevelt keksi laittaa kaikkien presidenttien puolisoiden muotokuvat ja aikaisempina vuosikymmeninä käytetyt juhla-astiastot esille sen niiden käytävien varrelle, joiden kautta vierailijat tulevat Valkoiseen taloon.


title: Franklin D. Roosevelt

text: Franklin Delano Roosevelt (30. tammikuuta 1882 Hyde Park – 12. huhtikuuta 1945 Warm Springs), joka tunnetaan yleisesti lyhenteellä FDR, oli Yhdysvaltojen 32. presidentti (1933–1945). Hän kuului Yhdysvaltain demokraattiseen puolueeseen. Hän on Yhdysvaltojen historian ainoa presidentti, joka on valittu virkaansa useammaksi kuin kahdeksi kaudeksi, mikä ei perustuslakiin myöhemmin tehdyn lisäyksen mukaan olisi nykyään enää mahdollistakaan. Roosevelt oli myös New Yorkin osavaltion senaatin jäsen (1911–1913) ja New Yorkin kuvernööri (1929–1932).


title: Franklin D. Roosevelt

text: Roosevelt valittiin New Yorkin osavaltion senaattiin vuonna 1910 ja hän aloitti sen jäsenenä alkuvuodesta 1911. Rooseveltin kaukainen pikkuserkku presidentti Theodore Roosevelt tuki hänen poliittista uraansa jo varhain siitäkin huolimatta, että he kuuluivat eri puolueisiin. Vuosien 1912 ja 1916 presidentinvaaleissa Roosevelt tuki Woodrow Wilsonia ja tämä nimitti hänet ministeriksi laivastoministeriöön 1913. Vuoden 1920 presidentinvaaleissa Roosevelt oli demokraatti James M. Coxin varapresidenttiehdokkaana mutta he hävisivät vaalin Warren G. Hardingille ja Calvin Coolidgelle.


title: Theodore Roosevelt

text: Roosevelt palasi politiikkaan vuonna 1886, kun hän pyrki New Yorkin kaupungin pormestariksi. Roosevelt ei kuitenkaan voittanut vaaleja. Kaksi vuotta myöhemmin Roosevelt kampanjoi republikaanien Benjamin Harrisonin puolesta presidentinvaaleissa. Harrison voitti vaalit ja nimitti Rooseveltin henkilöstökomissioon ("United States Civil Service Commission"), jossa hän jatkoi vielä seuraavan presidentin, demokraattien Grover Clevelandin alaisuudessa vuoteen 1895. Tuolloin Roosevelt:istä tuli New Yorkin kaupungin poliisikomission ("New York City Police Board") johtaja. Poliisikomissiossa Roosevelt muun muassa kitki korruptiota poliisilaitoksesta ja kielsi viinan myymisen sapattina.


title: Theodore Roosevelt

text: Sodasta palattuaan Rooseveltia pyydettiin republikaanien ehdokkaaksi New Yorkin kuvernöörinvaaleihin demokraattien ja Tammy Hallin suosittua Judge Augustus van Wyckia vastaan. Republikaanien puoluekoneiston ja erityisesti republikaanipuolueessa merkittävässä asemassa olleen Thomas C. Plattin voimakkaan tuen ansiosta Roosevelt voitti vaalit täpärästi. Kuvernööriksi noustuaan Roosevelt kuitenkin toimi usein juuri päinvastoin kuin republikaaninen puolue olisi toivonut: Roosevelt muun muassa kieltäytyi nimittämästä Plattin haluamia puolueaktiiveja tiettyihin julkisiin virkoihin ja tuki julkista infrastruktuuria pyörittäneiden yritysten verotuksen kiristämistä. Tämän seurauksena Rooseveltin ja Plattin välit tulehtuivat. Platt ei halunnut Rooseveltin pyrkivän enää toiselle kuvernöörikaudelle, minkä vuoksi hän päätti vuonna 1900 ehdottaa Rooseveltia istuvan presidentin William McKinleyn varapresidenttiehdokkaaksi seuraaviin vaaleihin. Roosevelt suostui ehdotukseen, koska hän ajatteli sen tarjoavan väylän lähteä presidenttiehdokkaaksi vuoden 1904 vaaleissa.


title: Valtalaki (Saksa)

text: Saksan valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburg nimitti Adolf Hitlerin valtakunnankansleriksi 30. tammikuuta 1933. Hitlerin hallitus oli kuitenkin kokoomushallitus, jonka ministereistä vain kaksi kuului Hitlerin lisäksi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen. Wilhelm Frick toimi valtakunnan sisäministerinä ja Preussin sisäministeri Hermann Göring salkuttomana ministerinä – Göringille oli tosin luvattu ilmailuministerin salkku, jos Saksalla joskus tulevaisuudessa olisi ilmavoimat. Suurin osa Hitlerin kabinetin jäsenistä kuului joko Saksalaiskansalliseen kansanpuolueeseen DNVP:hen, puolisotilaalliseen Stahlhelmiin tai sitten he olivat puolueisiin kuulumattomia konservatiiveja. Hitler oli riippuvainen konservatiivisista hallituskumppaneistaan, jota ilman hänellä ei ollut valtiopäivien enemmistöä. Hitlerin toimintavapautta rajoitti lisäksi Weimarin tasavallan liberaali perustuslaki, joka takasi laajat kansalaisoikeudet. Hitler ei kuitenkaan salannut toivettaan hallita valtiopäivien tahdosta riippumatta.


title: Franklin D. Roosevelt

text: Vuonna 1936 Roosevelt valittiin toiselle kaudelle ylivoimaisella äänten enemmistöllä. Toisella kaudella Roosevelt oli toteuttamassa vähimmäispalkan maksamista työntekijöille vuonna 1938. Roosevelt antoi tukensa ammattiliitoille AFL ja CIO. Roosevelt sai rahaa 3,3 miljoonaa dollaria kongressilta yleisiin töihin vuonna 1938. Demokraattien häviö marraskuun 1938 vaaleissa vähensi Rooseveltin mahdollisuutta vaikuttaa lainsäädäntöön. Japanin hyökättyä Kiinaan ja natsi-Saksan voimistuessa vuonna 1938, Roosevelt antoi täyden tukensa Kiinalle ja Britannialle vaikkakin pysyi virallisesti puolueettomana. Hänen tavoitteena oli tehdä Yhdysvalloista ”demokratian arsenaali”, joka voisi tukea liittoutuneita sodan aikana.


title: Roosevelt Skerrit

text: Skerrit opiskeli Mississippin yliopistossa Yhdysvalloissa, josta hän sai tutkinnon englannin kielestä ja psykologiasta. Hän oli alun perin Dominican vapausliikkeen nuorisoliiton jäsen, mutta liittyi työväenpuolueeseen palattuaan kotimaahansa. Hän oli englanninopettajana ammattikoulussa kunnes valittiin helmikuun 2000 vaaleissa parlamenttiin. Rosie Douglasin kuoleman jälkeen hänet nimitettiin hallitukseen ja Pierre Charlesin kuoleman jälkeen pääministeriksi. Virkakausi alkoi 7. tammikuuta 2004.


title: Munkkiniemi

text:
Haagan taajaväkinen yhdyskunta oli anonut lupaa seurakunnan perustamiselle vuonna 1914, koska seurakunta oli edellytys oman kunnan muodostamiseen. Huopalahden seurakunta perustettiin vuonna 1917, johon kuuluivat Lauttasaari, Munkkiniemi, Pikku Huopalahti ja Haaga. Vuoden 1917 kuntalain mukaan piti pitää kansanäänestys, kun osa kunnasta irtaantuu. Helsingin maalaiskunnan asukkaista 59 % äänesti Huopalahden erottamisen puolesta tammikuun 1919 äänestyksessä. Tulevan kunnan alueella vain 35 henkilöä äänesti ”ei” (8 %). Tämä oli ainoa kansanäänestys laatuaan Suomessa sillä laki muuttui jo 1919. Huopalahden kunta perustettiin vuonna 1920, mutta Haaga irtaantui ja perusti Haagan kauppalan vuonna 1923. Munkkiniemessä oli sillä hetkellä 401 asukasta ja koko kunnassa asui 1 371 asukasta.
1920-luvun lopussa alkoi ensimmäinen rakennusbuumi Munkkiniemessä. Vuonna 1926 rakennettiin ensimmäinen vuokratalo ja ravintola Golf Casino, joka paloi 1941. M.G. Stenius -yhtiö myi 31 tonttia vuonna 1928, luku, jota ei ylitettäisi ennen vuotta 1937. 1920-luvulla suurin osa uusista rakennuksista oli pieniä huviloita ja monet purkamisuhan alla olleet talot Helsingissä siirrettiin Munkkiniemeen. Tämä ei vastannut Eliel Saarisen alkuperäisiä suunnitelmia. Yhtiö hoiti melkein kaiken yhdyskunnassa, koska yhtiö ja kunta oli käytännössä sama asia, esimerkiksi yhtiön kirjanpitäjä toimi samalla kunnan kamreerina. Ensimmäisten kahdeksan vuoden aikana kunnanvaltuusto kokoontui vain kuusi kertaa. Kunta hoiti vain terveydenhoidon, koulun ja köyhäinhoidon, koska Munkkiniemen ja Lauttasaaren taajaväkiset yhdyskunnat hoitivat muut kunnalliset tehtävät ja M.G. Stenius kustansi suuren osan infrastruktuuria. Vuonna 1897 oli perustettu korkeampi ruotsinkielinen kansakoulu Munkkiniemeen ja alempi perustettiin vuonna 1923. Suomenkielisten perheiden muutto alueelle oli huomattava joten alempi ja korkeampi suomenkielinen kansakoulu perustettiin vuosina 1927 ja 1932.
1930-luvulla Munkkiniemen rakennusjärjestystä piti muuttaa, koska uusi laki ei enää sallinut umpikortteleita muualla kuin kaupungeissa. Tämä johti ongelmiin, sillä useat tontit oli jo myyty. Munkkiniemen puistotiellä näkee lain seuraukset, jossa muuten suljetut korttelit avautuvat etelään. Vuosiin 1936–1938 osui myös Munkkiniemen toinen rakennusbuumi, jolloin 5 000 uutta asuinhuonetta rakennettiin etenkin puistotien ympärillä ja Laajalahdella. Yhdyskunnassa myönnettiin 150 miljoonaa markkaa rakennuslainoja. Valitusten ja rakennusjärjestyksessä esiintyneiden epäselvyyksien takia Munkkiniemi asetettiin rakennuskieltoon lokakuussa 1938, ja kieltoa pidennettiin useaan otteeseen jatkosodan loppuun saakka. Tärkeä syy rakennuskieltoon oli Munkkiniemen "vesikriisi" vuonna 1938.


title: Huopalahti

text: Huopalahteen kuuluivat nykyisestä Helsingistä Munkkiniemi lähialueineen, Lauttasaari ja osa nykyisestä Pohjois-Pasilasta. Munkkiniemi ja Lauttasaari olivat taajaväkisiä yhdyskuntia. Huopalahden seurakuntaan kuului Huopalahden lisäksi siitä eronnut Haagan kauppala, jonka alueella seurakunnan kirkko sijaitsi. Huopalahdessa sijaitsi syksyllä 1923 Munkkiniemeen siirretty kadettikoulu. Kuntaan kuuluneessa osassa Pasilaa sijaitsivat meteorologisen keskuslaitoksen havaintoasema Ilmala sekä Yleisradion lähetysasema.


title: Huopalahden kirkko

text: Huopalahden kirkko sijaitsee Helsingin Etelä-Haagassa, ja se kuuluu Haagan seurakuntaan. Kirkko aloitti toimintansa vuonna 1917 rakennuksessa, joka oli aiemmin toiminut kouluna ja sitä ennen suomenkielisten kokouspaikkana. Sen käytön kirkkona piti olla tilapäistä, sillä Eliel Saarinen oli suunnitellut alueelle uuden kirkon, jota ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Hakavuoren kirkosta luopumisen myötä Huopalahden kirkko on tätä nykyä Haagan seurakunnan ainoa kirkko.


title: Hattula

text: Hattula tunnetaan erityisesti pitkästä historiastaan merkittävänä varuskuntapaikkakuntana sekä kirkkohistoriallisena pyhiinvaelluskohteena. Siellä sijaitseva koko historiallisen Hämeen vanhin kirkko, Hattulan Pyhän Ristin kirkko, toimi jo keskiajalla merkittävänä pyhiinvaelluskohteena. Alueella, jossa nykyisin toimii Panssariprikaati, on vieraillut vuosisatojen aikana useita kuninkaallisia ja keisarillisia vieraita tarkastamassa sotaväkeään. Vuonna 1863 Hattulaan suuntautuneella matkallaan keisari Aleksanteri II antoi kieliasetuksen, jolla suomen kieli nostettiin tasaveroiseksi ruotsin kielen kanssa. Tämän tapahtuman kunniaksi Hattulan kunta on julistautunut suomen kielen kunnaksi. Hattulassa sijaitsee myös 2016 käyttöön otettu monitoimirakennus Juteinikeskus, jossa sijaitsee esimerkiksi alakoulu, liikuntasali ja kouluravintola. Juteinikeskus edustaa uudenlaista opetuskulttuuria muun muassa avoimine oppimisympäristöineen, sähköisine opetusmateriaaleineen sekä henkilökohtaisine päätelaitteineen.


title: Meilahden seurakunta

text:
Meilahden seurakunta oli seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuului Helsingin hiippakuntaan Huopalahden rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimi Hannu Ronimus. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 11 467 jäsentä.
Vuoden 2019 alusta alkaen seurakunta yhdistyi Töölön seurakunnan kanssa ja uuden seurakunnan nimeksi tuli Töölön seurakunta.


title: Huopalahti

text: Haagassa pidettiin 1914 kirkonkokous, johon ottivat osaa Talin, Konalan, Kaarelan ja Lauttasaaren kylien sekä Munkkiniemen säterin, Lehtisaaren, Vähä-Meilahden ja Sillbölen kaivos -nimisten tilojen asukkaat. Paikalla olleet Konalan, Kaarelan ja Lauttasaaren asukkaat halusivat pysyä erillään seurakuntahankkeesta. Kokous päätti esittää, että uuteen seurakuntaan tulisivat vain Pikku-Huopalahden entisessä kylässä sijainneen Pasilan alueen väestö sekä Haaga ja Munkkiniemen säteri. Senaatin harkittavaksi jätettiin Lauttasaaren asema, sillä se jäisi ilman liitosta erilleen emäseurakunnasta.


title: Haaga (kauppala)

text: Pitkä matka Haagan ja Helsingin pitäjän kirkonkylän välillä vaikeutti yhteydenpitoa sen kirkkoon. Siksi monet Helsingistä Haagaan muuttaneet huvila-asukkaat pysyivät pääkaupungin kirjoissa ja kävivät siellä kirkossa. Vuonna 1917 muodostettiin Huopalahden kirkkoherrakunta, johon Haagan lisäksi kuuluivat Munkkiniemi ja Lauttasaari. Itsenäiseksi seurakunnaksi omine kirjanpitoineen se tuli 1921.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoski on Keski-Suomen Viitasaarella, Huopanan kylässä sijaitseva koski. Se on Suomen vanhimpia ja tunnetuimpia urheilukalastuskoskia. Erityisesti kirjailija Juhani Aho oli innokas Huopanan kävijä, mutta koski on vetänyt puoleensa muitakin tunnettuja urheilukalastajia. Koski on ollut myös alueen myllytoiminnan keskus, ja sen mylly vuodelta 1892 on kulttuurihistoriallisesti arvokas.


title: Pikku Huopalahti

text: Ennen asuinalueeksi rakentamista alueella sijaitsi muun muassa romuttamoja, autokorjaamoja ja vanhojen tavaroiden kauppoja vaatimattomissa parakeissa. Aluetta kutsuttiin nimellä Köyhien Stockmann, Romu-Stocka. Nykyisen Pikku Huopalahden puiston keski- ja pohjoisosassa ja viereisten korttelien alueella on aiemmin toiminut kaatopaikka sekä ”Köyhien Stockmann”, joiden jäljiltä maaperää on aluetta rakennettaessa paikoin puhdistettu ja paikoin kapseloitu suojaavan bentoniitti- tai lentotuhkakerroksen ja maatäytön alle. Tarkemmat tiedot puhdistetuista alueista ja kapseloiduista maista on Helsingin ympäristökeskuksessa.


title: Matti Hakkarainen

text: Hakkarainen toimi pitkään Helsingin Huopalahden seurakunnan kirkkoherrana, ja eläkkeelle jäätyään hän työskenteli seitsemän vuotta merimies- ja turistipappina Kyproksella.


title: Salamasota

text: Salamasota (, ) tarkoittaa nopeaa puolustuslinjojen läpi suunnattavaa hyökkäystä vihollisen taistelevien yksikköjen lamauttamiseksi. Hyökkäystä kuvaa sen raivokkuus, yllätyksellisyys ja aselajien saumaton yhteistyö. Salamasodan periaatteen esitti ensimmäisenä englantilainen kenraali J.F.C. Fuller, ja sitä sovellettiin ensimmäisen kerran Amiensin taistelussa 1918. Salamasodan teorian kehittivät lopulliseen muotoonsa saksalaiset sotateoreetikot ja sodanjohtajat ensimmäisen maailmansodan jälkeen 1900-luvun alkupuolella. Teoria pohjautui kuuluisan sotateoreetikon Carl von Clausewitzin teoksessaan "Sodankäynnistä" ("Vom Kriege") 1800-luvun puolivälissä esittämiin ”vallankumouksellisiin” käsityksiin esimerkiksi ratsuväen käytöstä. Panssarivaunuja voidaan pitää 1900-luvun vastineena ratsuväelle niin käyttötarkoitukseltaan kuin toimenkuvaltaankin. Myöhemmin osan nopean iskukyvyn voimasta ovat korvanneet toisessa maailmansodassa maataistelukoneet ja toisen maailmansodan jälkeen lisäksi myös taisteluhelikopterit.


title: Salamasota

text: Koska salamasota-armeijat ovat voimakkaasti mekanisoituja ja ne nojaavat voimakkaasti moottoroituun huoltoon, ne ovat sidottuja teihin ja huoltouriin. Hyökkäysreitit ovat siksi valmiiksi ennakoitavissa: ne noudattavat pääteiden ja rautateiden linjoja. Puolustuksessa pioneeritoiminta on erittäin tärkeää: suluttaminen, liikkeen estäminen, linnoittaminen ja oman liikkeen edistäminen. Taistelutoimet tapahtuvat liikennereittien varressa ja läheisyydessä, siksi puolustusjoukot tulee ryhmittää mahdollisimman joustavasti niin, että niillä on mahdollisimman esteettömät toimintareitit sekä viivytystä silmällä pitäen omaan selustaan että vastahyökkäystä silmällä pitäen liikennereitteihin. Etulinjan tulee olla mahdollisimman joustava ja varustettu viivytystä, ei puolustusta, ajatellen. Taistelutoiminnassa pääpainon tulee aktiivisen vastarinnan sijaan olla viivytyksellä ja hyökkäyksen kulminoitumisen edistämisellä. Taistelutoimien tulee kohdistua ensisijaisesti hyökkäyskiilojen kärkien sijaan niiden sivustoja vastaan ja näin muuttaa etenevät panssarikiilat moteiksi. Tällöin on vaara, että hyökkääjä menettää panssarivaununsa polttoaineen loputtua. Toisessa maailmansodassa saksalaiset menettivät enemmän panssarivaunuja polttoaineen loppumisen vuoksi kuin minkään muun syyn takia.


title: Salama (nimi)

text: Salama on harvinainen suomalainen etunimi. Sitä annettiin vähän 1900-luvun vaihteen molemmin puolin lähinnä tytöille, sittemmin pojille. Sillä oli Suomessa nimipäivä 16. kesäkuuta vuosina 1929–1949.Nimi Salama esiintyy Suomessa myös sukunimenä. Heinäkuussa 2015 se oli nykyisenä nimenä 342 suomalaisella henkilöllä. Sukunimen tunnettuja kantajia ovat:


title: Salama

text: Salama on yleinen voiman symboli, jota on käytetty vuosituhannet. Salama on liittynyt yliluonnollisena ja voimakkaana pidettyyn ukonilmaan. Salama on monissa kulttuureissa ilman tai ukkosen jumalan tekemä. Jumala voi heittää salaman, tai salama voi tulla jumalan aseesta tai muusta jumalan toiminnasta.


title: Salamalaite

text: Useissa kameroissa ja kaikissa järjestelmäkameroissa on salamakenkä tai täsmäysliitäntä ulkoisen salaman kytkemistä varten. Ulkoinen salama voi olla kameran päälle tuleva salamalaite, jonka voi suunnata kääntyvän välähdyspään avulla haluamaansa suuntaan. Tällaiset salamat voivat olla hyvin monipuolisia. Sauvasalama on puolestaan kädessä pidettävä isohkolla välähdyspäällä varustettu salama, jossa on omat paristot tai akut virtalähteenä. Sauvasalaman saa tarvittaessa kiskon avulla kameraan kiinni. Sauvasalaman voi suunnata haluamaansa suuntaan joko kädellä tai kääntyvän välähdyspään avulla. Sauvasalama kytketään kameran täsmäysliitäntään ja voidaan sen vuoksi viedä kauemmaksi kamerasta, mikä vähentää punasilmäisyyttä ja antaa mahdollisuuden valaista kohde paremmasta kulmasta.


title: Salama

text: Salama on ukkoseen ja joskus myös tulivuorenpurkaukseen liittyvä sähköpurkaus, joka tasoittaa pilven potentiaalieroja. Salama tunnetaan kirkkaasta ja terävärajaisesta, jonkin verran siksak-kuvioisesta valojuovasta taivaalla, välähdyksestä, ja kovasta jyrinästä. Ihmiset ovat aina pelänneet salaman tuhoisia vaikutuksia, sillä joskus se osuu maahan. Laittein tuotettua valokaarta ei yleensä kutsuta salamaksi. Salama on vanhalta nimitykseltään myös "pitkäinen".


title: Sarajas

text: Sarajas-sanan alkuperä lienee erikoinen. Sen arvellaan olevan lainaa jonkin arjalaiskielen merta tarkoittavasta sanasta. Sanan vastineet ovat uralilaisissa kielissä alkaneet tarkoittaa jotain tiettyä arjalaiskielisten tuntemaa merta (kuten Mustaamerta tai jotain sen osaa). Koska nämä meret ovat olleet myöhempinä aikoina kaukana uralilaisten kielten puhujista, sanan tarkka maantieteellinen merkitys on lakannut (ja kadonnut), ja se on siirtynyt tarkoittamaan puolimyyttistä tai myyttistä eteläistä paikkaa, jossa muuttolinnut talvehtivat; siis jotain Lintukodon kaltaista. Sana on kulkenut itämerensuomalaisille, mm. karjalaisille. Karjalassa sana on käsitetty kaukaisen pohjoisen mereksi, tai jopa Tuonelan joeksi. Valoisasta ja lämpimästä vedestä on tullut synkkä, musta ja kylmä, mutta sen etäisyys, tuntemattomuus ja läheisyys kosmisiin rakenteisiin on säilynyt.


title: Salamalaite

text: Salamalaite, lyhyemmin salama, on kamerassa kiinteästi oleva tai erillinen laite, jolla voidaan valaista kuvauskohde, mikäli vallitseva valo ei riitä tuottamaan riittävän kirkasta ja laadukasta kuvaa. Salamoita on monenlaisia aina kameroiden yhdysrakenteisista pienistä ja melko heikkotehoisista salamoista studioissa käytettäviin, jalustoihin kiinnitettyihin tehokkaisiin salamalaitteisiin. Salaman välähdyksen kesto on yleensä 1/1000 sekuntia, mutta jotkin erikoissalamat pystyvät tuottamaan jopa 1/10000 sekunnin välähdyksen. Näin nopeaa välähdystä käytetään esimerkiksi nopean liikkeen täydelliseen pysäyttämiseen.


title: Salamasota

text: Israelin armeijassa käytetään sanontaa ”Speed is life”. Eräs puoli salamasodasta on se, että etulinjan sotilaista kaatuu tai vammautuu liki joka kolmas. Tätä osuutta Yhdysvallat on pystynyt alentamaan teknologialla sekä tykistö- ja pommitusvalmisteluilla, mikä kuitenkin voi erityisesti kaupunkialueilla johtaa suuriin siviilitappioihin. Ilmasodassa kalusto kuluu suuren käytön takia hyvin nopeasti ilman varsinaisia vihollisen aiheuttamia vaurioita, tämä havaittiin muun muassa Israelin nk. kuuden päivän sodassa. Sittemmin lentokoneiden laitteiden rakenteen kautta on huoltoa on pyritty modularisoimaan, suihkumoottoreiden jälkipolttimista on pyritty eroon jne. Näin kaluston poistuma saadaan pidettyä kohtuullisena.


title: Maksamaa

text: Nimi on seudulla liikkuneiden suomenkielisten erämiesten tai varhaisten suomalaisten asukkaiden antama. Sen lopussa on suurta saarta merkitsevä sana "maa". Nimi on alkuaan tarkoittanut saarta, jonka eteläkärjessä nykyinen kirkonkylä sijaitsee. Myöhemmät ruotsinkieliset asukkaat ovat paikalle asetuttuaan ottaneet sen oman asutuksensa nimeksi. Nimen alussa lienee varsinkin karjalaisissa lähteissä esiintyvä henkilönnimi "Maksima"-, "Maksi"-, "Maksa"- ja "Maksi"-alkuisia paikannimiä on myös Pohjois-Pohjanmaalla, jonka vanhassa paikannimistössä näkyy selvä itäinen vaikutus. Ruotsinkielistä "Maxmo"-nimeä vastaava suomalaistettu nimiasu on ennen vakiintumistaan etsinyt muotoaan: Elias Lönnrotin sanakirjassa 1874-80 nimi on muodossa "Maksamo", Ralf Saxénilla "Maksanmaa" (1897) ja "Suomenmaa"-kirjassa 1925 "Maksamaa".


title: Eduskuntavaalit 2003

text: Ehdokkaina olleita, valitsematta jääneitä julkisuuden henkilöitä olivat muun muassa Tapani Kansa (SDP), Olli Oikarinen (Kok.), Raija Pelli (Kesk.), Tea Vikstedt-Nyman (Vas.), Henry ”Remu” Aaltonen, Ilkka ”Frederik” Sysimetsä ja Jani ”Wallu” Valpio (Lib.), Arja Saijonmaa (RKP) ja Kari Peitsamo (SKP) sekä Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy -puolueen listoilla olleet niin kutsutut Euran Daltonit eli veljekset Lasse, Leevi ja Pekka Koistinen. Vuoden 2000 presidentinvaalissa perussuomalaisten ehdokkaana ollut Ilkka Hakalehto oli nyt Muutosvoimat Suomi -puolueen kansanedustajaehdokkaana.


title: Suomi – Isänmaa

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa SNKY:llä oli oma lista Helsingin, Hämeen, Kymen, Pirkanmaan, Pohjois-Savon ja Uudenmaan vaalipiireissä. Korkeinta kannatus oli Hämeessä (0,4%). Puolue asetti yhteensä 30 ehdokasta, joiden keski-ikä oli alle 30 vuotta. Ehdokkaista vain yksi oli nainen. Helsingin kaupungin, Hämeen ja Pirkanmaan vaalipiireissä ehdokkaina olivat muun muassa niin sanotut Euran Daltonit eli Koistisen veljekset Lasse, Leevi ja Pekka. Heidän saamansa äänimäärät jäivät vaatimattomiksi. Koististen veljet listaan haki vankilasta puolueen ehdokkaana ollut Seppo Lehto, joka oli itse tuolloin etsintäkuulutettu maksamattomien liikennesakkojen takia.


title: Kari Peitsamo

text: 2000-luvun alkupuolella Peitsamo levytti laulun ”Liityn SKP:hen”. Laulun kuultuaan SKP:n puheenjohtaja pyysi Peitsamoa eduskuntavaaliehdokkaaksi. Hän oli SKP:n ehdokkaana vuosien 2003 ja 2007 eduskuntavaaleissa Pirkanmaan vaalipiirissä, vuoden 2004 ja 2009 europarlamenttivaaleissa sekä vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Tampereella.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Vaaleissa valittuja uusia kansanedustajia olivat mm. Leena Harkimo, Pertti Hemmilä, Jyri Häkämies, Kalervo Kummola, Esko Kurvinen, Olli Nepponen, Pekka Ravi, Sari Sarkomaa ja Lasse Viren (Kok.), Rakel Hiltunen ja Saara Karhu (SDP), Jari Leppä, Niilo Keränen ja Antti Rantakangas (Kesk.), Suvi-Anne Siimes (Vas.), Leena Rauhala (SKL) sekä Rainer Erlund (RKP). Eduskuntaan valittiin myös reilusti alle 30-vuotiaita. Heitä olivat Susanna Huovinen ja Heli Paasio (SDP), Tanja Karpela, Paula Lehtomäki ja Petri Neittaanmäki (Kesk.), Jyrki Katainen ja Marja Tiura (Kok.), Katja Syvärinen (Vas.) sekä Anni Sinnemäki (Vihr.).


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Vaaleissa valittuja uusia edustajia olivat muun muassa Olavi Ala-Nissilä, Maria Kaisa Aula, Timo Kalli, Juha Korkeaoja, Markku Laukkanen, Olli Rehn, Markku Rossi, Aino Suhola ja Matti Vanhanen (Kesk.), Ulpu Iivari, Johannes Koskinen, Reijo Laitinen ja Leena Luhtanen (SDP), Minna Karhunen ja Maija Perho (Kok.), Martti Korhonen, Jaakko Laakso ja Outi Ojala (Vas.), Eva Biaudet ja Jan-Erik Enestam (RKP), Satu Hassi, Heidi Hautala ja Paavo Nikula (Vihr.), Jouko Jääskeläinen, Bjarne Kallis ja Vesa Laukkanen (SKL), Hannu Suhonen (SMP) sekä Tuulikki Ukkola (LKP).


title: Hertta Kuusinen

text: Kuusinen sai vuoden 1948 eduskuntavaaleissa 58 770 ääntä. Luku ei ole vertailukelpoinen myöhempiin äänimääriin, sillä vaalijärjestelmä muuttui vuonna 1970. Luku oli suurin eduskuntavaaliehdokkaan saama äänimäärä vuoden 2007 eduskuntavaaleihin asti, jolloin Sauli Niinistö sai 60 563 ääntä. Kuusinen on yhä kautta aikojen toiseksi eniten ääniä saanut eduskuntavaaliehdokas (ks. luettelo eduskuntavaalien ääniharavista). Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Kuusinen oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1947–1950, 1954–1957 ja 1960–1964.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Kansanedustajien vaihtuvuus oli yhtä suurta kuin vuoden 1970 vaaleissa: eduskuntaan valittiin peräti 84 uutta edustajaa. Uusia olivat muun muassa Arto Bryggare, Tarja Filatov, Kimmo Kiljunen, Risto Kuisma ja Riitta Prusti (SDP), Liisa Hyssälä, Mari Kiviniemi, Hannu Takkula ja Anu Vehviläinen (Kesk.), Olli-Pekka Heinonen, Ville Itälä ja Suvi Linden (Kok.), Annika Lapintie ja Veijo Puhjo (Vas.), Tuija Brax ja Irina Krohn (Vihr.), Päivi Räsänen (SKL), Risto E. J. Penttilä ja Jukka Tarkka (Nuors.) sekä Pertti "Veltto" Virtanen (Eko.).


title: Eduskuntavaalit 1970

text: Eduskuntaan nousseita uusia kansanedustajia olivat mm. Matti Ahde, Ralf Friberg, Tellervo M. Koivisto, Kaisa Raatikainen, Kalevi Sorsa, Ulf Sundqvist ja Erkki Tuomioja (SDP), Elsi Hetemäki-Olander, Harri Holkeri, Eeva Kauppi, Pertti Salolainen, Ilkka Suominen, Niilo Tarvajärvi ja Juha Vikatmaa (Kok.), Ahti Pekkala, Matti Ruokola, Taisto Tähkämaa ja Paavo Väyrynen (Kesk.), Anna-Liisa Jokinen, Matti Järvenpää, Niilo Koskenniemi ja Terho Pursiainen (SKDL), Heikki Kainulainen, J. Juhani Kortesalmi, Eino Poutiainen, Olavi Tupamäki ja Mikko Vainio (SMP), Pär Stenbäck (RKP), Pekka Tarjanne (LKP), sekä Raino Westerholm (SKL). Alle 25-vuotiaita näistä oli viisi: Ahde, Sundqvist, Tuomioja, Väyrynen ja Pursiainen.


title: Naisten puolue

text: Eduskuntavaaleissa 1991 Naisten puolueella oli ehdokkaita kaikissa Manner-Suomen vaalipiireissä Kymiä lukuun ottamatta. Kannatus oli suurinta Helsingissä (1,1 %). Vuonna 1995 puolueella oli lista kymmenessä vaalipiirissä. Kannatus oli jälleen vahvinta Helsingissä (0,8 %). Naispuolueen ehdokkaita olivat muun muassa Tarja Smura (Miss Suomi 1993) ja Sanelma Vuorre (Miss Messuhalli 1941). Eniten henkilökohtaisia ääniä keräsi puheenjohtaja Söderling (1 418).


title: Stefan Wallin

text: Wallin oli RKP:n eduskuntavaaliehdokkaana ensimmäistä kertaa vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiirissä. Wallinin ensimmäiset vaalit olivat menestyksekkäät, vaikkei hän tullutkaan valituksi. Ääniä Wallin sai 5 799, ja hän pääsi ensimmäiselle varasijalle. Tämän jälkeen Wallin toimi RKP-ministereiden erityisavustajana liikenneministeriössä 1994–1995, ulkoasiainministeriössä 1995–1998, sisäministeriössä 1998–1999 sekä puolustusministeriössä 1999–2000. Hän myös työskenteli Åbo Underrättelser -lehden varapäätoimittajana vuosina 2000–2005.


title: Belgrad

text: Belgrad (, ) on nykyisin Serbian pääkaupunki. Vuosina 1918–2003 se oli Jugoslavian pääkaupunki ja vuosina 2003–2006 Serbia ja Montenegron pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Savajoen ja Tonavan yhtymäkohdassa Keski-Serbian pohjoisosassa. Belgradin kaupunkialueen väkiluku oli 1 576 124 ja ydinkaupungin osalta 1 273 651. Alueellinen arvo on vuoden 2002 maaliskuun väestönlaskun mukainen luku Belgradin kaupungille. Virallisissakin lähteissä ilmoitettu väkiluku vaihtelee jonkin verran laskentavasta riippuen: esimerkiksi aiemmissa väestönlaskuissa käytetyn laskentatavan mukaan vuoden 2002 asukasluku olisi alueelle ollut 1 638 643.


title: Belgrade

text: Belgrade on pikkukaupunki Yhdysvalloissa Montanan osavaltiossa. Se kuuluu Gallatin piirikuntaan. Vuonna 2015 Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi kaupungin väkiluvun olevan 8 029 ja sitä ympäröivän piirikunnan 100 739. Kaupunki on noin 15 kilometrin päässä piirikunnan keskuksesta Bozemanista. Kaupungissa sijaitsee "Bozeman Yellowstone International Airport" -lentokenttä, joka on osavaltion vilkkain ja Yhdysvaltojen 118. vilkkain. Kaupungin pormestarin toimikausi kestää kaksi vuotta. Vuodesta 2003 lähtien pormestarina on toiminut Russell C. Nelson.


title: Belgrad

text: Belgrad sijaitsee Savan ja Tonavan yhtymäkohdassa 116 metriä merenpinnan yläpuolella. Historiallinen keskusta on molempien jokien oikealla puolella, mutta toisen maailmansodan jälkeen rakennettu Uusi Belgrad on Savajoen vasemmalla rannalla.


title: Belgrad

text: Belgradin Nikola Teslan lentoasema (IATA: BEG) sijaitsee 12 kilometriä kaupungin keskustasta länteen. Tonavan varressa on jokisatama. Paikallisliikennettä hoitavat linja-autot, johdinautot ja raitiovaunut. Metroa on suunniteltu 1970-luvun puolivälistä lähtien. Kaupungilla on suunnitelma sellaisen rakentamisesta 2021 mennessä.


title: Grotska

text: Grotska sijaitsee Belgradin keskustasta itään. Laajemmin se sijaitsee Šumadijan alueen pohjoisosassa, ja sen pohjoinen osa kuuluu Tonavan laakson Podunavljen makroalueeseen, kun sen eteläinen osa sijoittuu Raljajoen laaksoon. Grotskan kaupungin korkeus merenpinnasta on 71 metriä, joka tekee siitä yhden Belgradin matalimmista kohdista. Muita sen alueen jokia ovat Bolečica ja Gročica.


title: Belgradin piiritys

text: Belgradin piiritys alkoi 4. kesäkuuta ja osmanien tavoitteena oli avata tykkitulella aukkoja kaupunginmuuriin, joista heidän sotilaansa saattaisivat edetä itse kaupunkiin. Belgrad kuului kuitenkin Euroopan parhaiten linnoitettuihin kaupunkeihin. Muurit kestivät pitkään ankaraa tulitusta, mutta Hunyadin saapuessa noin 200 laivalla jokea pitkin ensimmäiset aukot olivat alkaneet syntyä muuriin. Hunyadi laivasto tuhosi osmanien joella olleet kaleerit upottaen niistä 20 ja hänen omat laivansa toivat kaupunkiin tarvikkeita,ruokaa ja tuhansia uusia puolustajia. Piiritystä kesti vielä viikon verran, jolloin Mehmed päätti käskeä joukkonsa hyökkäämään kaupunkiin. Hyökkäys alkoi 21. kesäkuuta. Osmanien valiojoukkoihin kuuluvat janitsaarit vyöryivät sisään kaupunkiin muurin aukoista edeten sen satamaan ja yläkaupunkiin. Hunyadi määräsi miehensä heittämään tervalla valeltuja puita ja muita tavaroita kaduille ja sytyttämään ne tuleen. Syntynyt liekkimeri erotti kaupunkiin edenneet janitsaarit muista osmanien joukoista samalla, kun Szilágyin johtamat joukot torjuivat hyökkäykset ehjällä ulkomuurin osalla. Loukkuun jääneet janitsaarit surmattiin tai pakotettiin pakenemaan.


title: Mostar

text: Mostar on kaupunki Bosnia-Hertsegovinassa. Kaupunki on Hertsegovinan alueen keskus ja yksi harvoista osmanien perustamista kaupungeista Balkanilla. Kaupunki on tullut tunnetuksi Neretvajoen yli kulkevasta vuonna 1566 rakennetusta Stari most -sillastaan, joka romahti tykkitulessa Bosnian sodan aikana. Jälleenrakennettu silta valmistui vuonna 2004 ja silta lähiympäristöineen on osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2013 105 797. Kroaatit ovat kaupungin suurin enemmistö ja bosniakit muodostavat hieman pienemmän vähemmistön. Kaupunki on jakautunut kroaattien asuttamaan länsiosaan ja bosniakkien itäosaan.


title: Belgradin aave

text: Belgradin aave (, "Beogradski fantom") on serbialainen dramatisoitu televisiodokumentti vuodelta 2009. Se kertoo Vlada Vasiljevićistä, joka kesällä 1979 uhmasi Jugoslavian viranomaisia hurjastelemalla iltaisin varastamallaan valkoisella Porsche 911:lla poliiseja pakoon Belgradin keskustassa. Elokuva yhdistää sen ajan arkistomateriaalia, asianomaisten tuoreita haastatteluja ja dramatisoituja osuuksia, joissa ”Belgradin aavetta” näyttelee Milutin Milošević.


title: Budva

text: Budvan rannikkoaluetta kutsutaan Budvan rivieraksi ja se on Montenegron tärkein matkailukeskus. Se tunnetaan etenkin hiekkarannoistaan (11 310 metriä), vilkkaasta yöelämästään ja välimerellisestä arkkitehtuuristaan. Suomalaiset ja itävaltalaiset matkatoimistot olivat ensimmäiset itäblokin maiden valtiojohtoisten matkatoimistojen ulkopuoliset matkatoimistot, jotka ottivat Budvan vaatimattomaksi lomakohteekseen. Nämä matkat päättyivät Budvan maanjäristykseen. Budva korvattiin etelämpänä lähellä Albanian rajaa sijaitsevalla Ulcinjin pikkukaupungilla. Kesäkaudella 2005 Budvassa vieraili yli 250 000 vierasta, jotka tekivät yhteensä yli 1,6 miljoonaa yhden yön yöpymistä. Vuonna 2014 Apollo-matkat järjestää matkoja Budvaan, lento Kroatian Dubrovnikin lentokentälle josta bussikuljetus määränpäähän, bussikuljetus maksaa erikseen.


title: Masty

text: Kaupunki sijaitsee Itämereen laskevan, historiallisena kulkureittinä merkittävän ja yhä suurelta osin navigoitavan Niemen-joen pohjoisrannalla. Paikkakunta on mainittu asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1486. Mostyn piiri on perustettu 1940. Maakunnan pääkaupunki Hrodna sijaitsee maanteitse 62 kilometrin päässä luoteessa ja pääkaupunki Minsk vastaavasti 249 km itäkaakossa. Kaupunki myös Valko-Venäjän rautateiden Hrodna- Skidal- Masty ja Lida- Masty- Vaukavysk -linjojen risteysasema.


title: Saksan valtakunta

text: Saksan valtakunta oli tasavalta vuosina 1918–1933. Maassa oli liittovaltiomalliin, toimeenpanofederaatioon perustuva monipuoluejärjestelmä. Tästä ajanjaksosta on käytetty historiantutkimuksessa nimitystä Weimarin Saksa ja Weimarin tasavalta, koska tasavallan perustuslaki oli vahvistettu Weimarin kaupungissa Saksassa. Weimarissa laaditun perustuslain rakenne oli parlamentaarinen, mutta presidentillä oli myös laajoja valtuuksia puoluehajaannuksen aiheuttamien epäjatkuvuuskohtien selvittämiseksi.


title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavalta () on historiantutkimuksessa käytetty nimitys Saksasta vuosien 1919 ja 1933 välisenä aikana, jolloin maa oli tasavalta. Virallisesti valtion nimi oli silloinkin "Saksan valtakunta" ("Deutsches Reich"). Aikakauden katsotaan alkaneen, kun Weimarin kaupungissa säädetty Saksan uusi perustuslaki 11. elokuuta 1919 astui voimaan Saksan kärsittyä tappion ensimmäisessä maailmansodassa. Weimarin tasavallan aika päättyi Adolf Hitlerin ja kansallissosialistien noustua valtaan ja lakkautettua maassa vallinneen demokratian.


title: Weimarin tasavalta

text: Taloudellinen lasku jatkui vuoden 1932 toiselle puoliskolle ennen kuin merkkejä toipumisesta näkyi. Tässä vaiheessa Weimarin tasavalta oli kuitenkin menettänyt kaiken luottamuksensa Saksan kansan enemmistön silmissä. Historioitsijat ovat eri mieltä siitä, miten Brüningin talouspolitiikkaa tulisi arvioida, mutta on kuitenkin selvää, että tehdyt ratkaisut murensivat tasavaltaa syömällä sen kansansuosion.


title: Weimarin tasavalta

text: Perustamisestaan lähtien Weimarin tasavalta oli vasemmiston ja oikeiston ääriliikkeiden paineessa. Vasemmisto syytti sosiaalidemokraatteja aatteen pettämisestä liittoutumalla vanhan vallan kanssa sosialistisen vallankumouksen sijaan, kun taas oikeisto vastusti demokraattista järjestelmää ja olisi ennemmin palannut vanhaan autoritaariseen malliin. Tasavallan uskottavuutta tuhotakseen oikeisto syytti (etenkin armeijan piirissä) hallintoa Saksan tappiosta ensimmäisessä maailmansodassa. Syntyi legenda selkäänpuukotuksesta, jonka mukaan tappion oli aiheuttanut kommunistien ja juutalaisten vehkeily kotirintamalla.


title: Weimarin tasavalta

text: Keskustaoikeistolaisen Kansanpuolueen johtaja Gustav Stresemann toimi valtakunnankanslerina lyhyen aikaa 1923 ja ulkoministerinä vuosina 1923–1929. Tämä aikakausi oli Weimarin tasavallassa suhteellisen vakauden aikaa, jolloin mellakat ja kapinat vähenivät ja talous toipui.


title: Weimarin tasavalta

text: Uudet valtiopäivävaalit pidettiin 14. syyskuuta 1930. Voimasuhteissa tapahtui merkittävä poliittinen muutos: kansallissosialistit saivat 18,3 prosenttia äänistä, eli viisi kertaa enemmän kuin edellisissä vaaleissa 1928. Tällä oli tasavallalle tuhoisia seurauksia, sillä nyt valtiopäivien enemmistönä eivät enää olleet maltilliset puolueet. Tämä rohkaisi kansallissosialisteja ottamaan enemmän valtaa ulkoparlamentaarisin keinoin — pääasiallisesti puolisotilaallisen SA:n voimin. Weimarin tasavalta oli uhkaavasti kulkemassa kohti sisällissotaa.


title: Weimarin tasavalta

text: Vuodesta 1916 Saksan politiikkaa johti käytännössä armeija ja sen ylijohto ("Oberste Heeresleitung", OHL) päällikkönään sotamarsalkka Paul von Hindenburg. Kun tuli ilmeiseksi, että sota oli hävitty, OHL vaati, että vastuu siirtyisi siviilihallitukselle, jonka tavoitteena olisi sodasta irtautuminen. Saksan keisarikunnan hallitus vaihtui.


title: Weimarin tasavalta

text: Vuonna 1923 tasavalta ei kyennyt enää maksamaan sotakorvauksia kuten Versaillesin sopimuksessa oli sovittu ja uusi hallitus jäi maksuissa jälkeen. Vastatoimena ranskalaiset ja belgialaiset joukot miehittivät Ruhrin alueen, joka oli Saksan suurimpia teollisuuden keskittymiä, ottaen haltuun alueen kaivokset ja tuotantolaitokset tammikuussa 1922. Tammikuussa 1923 saksaliset julistivat vastatoimeksi yleislakon ja kehottivat väestöä ja työläisiä passiiviseen vastarintaan. Lakot kestivät kahdeksan kuukautta, mistä Saksan talous joutui kärsimään, ja maan oli turvauduttava tuontiin.


title: Weimarin tasavalta

text: Kansalliskokouksen vaalit pidettiin 19. tammikuuta. Vähemmistösosialistit ja muut vasemmistoryhmät eivät onnistuneet saamaan kansalliskokoukseen juuri ollenkaan edustajia, koska ne oli kapinoita kukistettaessa lyöty hajalle. Välttääkseen mellakoiden keskipisteessä olemista kansalliskokous siirtyi Weimarin kaupunkiin tekemään uutta perustuslakia. Se muodosti Saksasta presidenttijohtoisen tasavallan, jossa valtiopäiväedustajat valittiin suhteellisella vaalitavalla.


title: Weimarin tasavalta

text: Weimarissa pidettyjen kokousten aikana väkivalta ja kapinointi jatkuivat maassa. München julistautui hetkellisesti neuvostotasavallaksi, mutta Freikorpsin joukot kukistivat kapinan. Lisäksi itäisissä provinsseissa taisteltiin, koska ne olivat lojaaleja keisarille eivätkä halunneet kuulua tasavaltaan.


title: Matkatoimisto

text: Matkatoimistopalveluja myyvät matkatoimistot ovat agentuureja, joiden liikevaihto pääosin koostuu välityspalkkioista ja palvelumaksuista. Matkatoimistot voivat erikoistua liike- tai erikoismatkoihin. Isommilla liikematkatoimistoilla on myös omat ryhmä- ja erikoismatkaosastonsa ja ne palvelevat asiakkaitaan valtakunnallisesti palvelukeskuksista. Suomen suurimmat liikematkatoimistot 2017 ovat kansainvälisten matkatoimistoketjujen omistamia. Yleismatkatoimistot ovat pienempiä ja palvelevat paikallisesti. Ne välittävät kuluttajille tai oman paikkakunnan yritysasiakkaalle matkalippuja, seura- ja ryhmämatkoja sekä muita matkapalveluita.


title: Matkatoimisto

text:
Seura- tai ryhmämatkoja paketoivat matkanjärjestäjät. Ne myyvät tuottamiaan matkapaketteja asiakkaille, asiakasryhmille tai myyntisopimuksen tehneille matkatoimistoille. Seura- tai ryhmämatkoja tuottava matkanjärjestäjä ostaa kuljetuksen kuljetuspalveluyhtiöltä sarja- tai yksittäisryhmäpalveluna ja varaa kapasiteetin mukaiset hotellit ja muut matkaan liittyvät palvelut. Matkanjärjestäjä tekee matkasta/matkoista esitteen ja markkinoi matkoja julkisesti ja ne noudattavat vuonna 1983 sovittuja ”Yleiset matkaehtoja ja seuramatkojen markkinointiohjeita sekä vuonna 1995 voimaan tullutta valmismatkalakia.
Incomig-toimistot olivat erikoistuneet kotimaan matkailuun. Markkinointi tapahtui ulkomaisille matkanjärjestäjille, matkatoimistoille tai yksittäisille henkilöille. Suuremmilla incoming-toimistoilla oli yksityis-, ryhmä- ja kongressiosasto ja ne olivat yleensä jäseninä kansainvälisissä incoming- matkatoimistojen liitoissa ja yhdistyksissä. Incoming toimistot tekivät läheistä yhteistyötä Matkailun edistämiskeskuksen kanssa ulkomailla ja Suomessa. Ulkomaisten yritysten suorien matkapalvelujen ostojen lisääntyessä 1980 -luvulla Suomessa varsinainen incoming-toiminta alkoi supistua ja se on sittemmin muuttunut pieneksi paikkakuntakohtaiseksi erikoisosaamisalaksi.


title: Matkatoimisto

text: Vuonna 1994 Suomen liikematkamarkkinoiden volyymi oli noin 2,5 mrd markkaa ja kolmella suurimman matkatoimiston; Arean, Suomen Matkatoimiston ja MatkaKalevan yhteinen markkinaosuus oli 60% liikematkavolyymistä. Matkatoimistot kehittivät asiakashallintaansa ja -hankintaansa varten Travel management konseptin. Sähköposti 1990-luvun puolessa välissä mullisti kommunikaation ja jo 1995 Kohdematkat toi Suomeen ensimmäisen itsevarausjärjestelmän (Travelogix).


title: Matkatoimisto

text: Matkatoimisto on liikeyritys, joka myy matkustamiseen ja matkailuun liittyviä tuotteita ja palveluita. Suomessa matkatoimistosta tuli luvanvarainen elinkeino 1968, matkatoimistojen tuli rekisteröityä ja antaa pankkitakuu.. Kuluttasuojalaki säädettiin alalle 1978. Kilpailu- ja kuluttajavirasto ylläpitää matkatoimistorekisteriä.


title: Matkatoimisto

text:
Nettivarausmahdollisuuksia itsevarausportaalien kautta tarjoilivat suurimmat liikematkatoimistot jo asiakkailleen jo 2000 -luvun alkuvuosina. Samalla ne myös kehittivät vapaa-ajan matkustajille online -varaustyökaluja. Vuonna 2007 Kaleva Travel oli Suomen suurin matkapalvelujen nettimyyjä, vuosimyynti oli 100 milj euroa. Pieniä ja erikoistuneita suureksi kasvaneita nettimatkatoimistoja on tullut markkinoille. Ne myyvät omaa tuotantoa tai välittävät lentoja, hotelleita ja autonvuokrauksia kuluttajille.
Matkatoimistoasetuksen 442/1968 tultua voimaan, toimilupia myönnettiin 65:
Ageba, AK:n Matkatoimisto Oy, Matkatoimisto Oy Area, Oy Aurinkomatkat, Oy Matkatoimisto Canarias, Etelä-Suomen Matkatoimisto Oy, Oy Fenal Touring Ltd, Finntourist Oy, Hyvinkään Matkatoimisto Oy, Ihannematkat, Imatran Matkatoimisto Oy, IT-Matkat, Jorma Kaakkolahti, Matkatoimisto Kaleva Oy, Kansan Matkatoimisto Oy, Kar-Air Oy, Keihäsmatkat, Keski-Töölön Matkatoimisto Oy, Kielipalvelu ARB Oy, Koulumatkailutoimisto Oy, Kuopion Matkatoimisto Oy, Lahden Matkakeskus, Lahden Matkapalvelu T Hoikkanen kommandiittiyhtiö, Lahtitours Oy, Lentomatkat Oy, Oy Lentomatkatoimisto Olympia, Liikenneneuvos Onni Vilkas Matkapalvelu, LL Touristservice, Loimaan Matkatoimisto, Matkatoimisto Oy Lomamatka, Lounais-Hämeen Matkat Oy, Länsimatkat Ketonen & Ketonen, Matka-Rasila Oy, Matkatoimisto Matka-Sampo Oy, Matkatoimisto Matkayhtymä Oy, Mikkelin Matkatoimisto, Närpes Resetjänst, Pieksämäen Matkatoimisto Oy, Pohjanmaan Matkatoimisto Oy, Oy Matkatoimisto Polaris Resebyrå Ab, Porin Matkatoimisto Oy, Saimaan Matkailijayhdistys (Lappeenrannan Matkatoimisto), Savonlinnan Matkatoimisto Oy, Scandinavian Express International, Skandinavian Matkapalvelu Oy, Spies-Matkat Kommandiittiyhtiö, Simon Spies Oy Ab, Suomen Matkailuliitto ry , Suomen Matkatoimisto Oy, Oy Suomi-Finland International Summer Schools Ab, O. Swanljung Oy, Sveres Resebureau Ab, Tammer-Matkat Oy, Teljän Matkatoimisto Oy, Oy Matkatoimisto Travek, Oy TR-Matkat - TR-Resor Ab, Turistipalvelu Oy, Uudenmaan Seuramatkat Oy, Varkauden Matkatoimisto Oy, Ving-Matkat Oy – Vingresor Ab, Ylioppilaspalvelu – Studentservice ry, Oy Nykymatkat Ab, Salon Matkatoimisto, EK Eurooppalainen Kielikoulu Oy, Kurirens Resebyrå kommanditbolag, Taksikuljetus Oy.


title: Ikaalisten Matkatoimisto

text: Ikaalisten Matkatoimisto Oy on suomalainen matkatoimisto. Ikaalisten Matkatoimisto tarjoaa lomamatkoja vapaa-ajan matkustamiseen. Yrityksen valikoimassa ovat kylpylälomat, risteilyt, hotellimatkat, kiertomatkat sekä erilaisia teemamatkoja, kuten golf-, hyvinvointi-, terveysmatkat, pikkujoulut konserttimatkat tai perhelomat. Ikaalisten Matkatoimisto järjestää valmismatkoja yli 20 Euroopan maahan. Yhtiön liikevaihto on 17 miljoonaa (2016) ja yhtiössä työskentelee noin 40 henkilöä. Ikaalisten Matkatoimistolla on toimistot Ikaalisissa, Turussa ja Helsingissä sekä yhteistyötoimisto Kouvolassa.


title: Matkatoimisto

text: Myyntitilanteessa virkailija katsoi aikataulut aikataulukirjasta ja hinnat hintakirjasta, koti- ja ulkomaan hotellit katsottin hotellikirjasta ja seuramatkojen hinnat esitteestä. Tilatut paikat ja palvelut varattiin [Kaukokirjoitin|telexillä]], puhelimitse tai kirjeitse. Virkailija itse varasi ja kirjoitti liput mutta suuremmissa matkatoimistoissa oli varaus- ja lipunkirjoitustoimintoihin omat erilliset varauskeskukset ja lipunkirjoitusyksiköt. Seuramatkat varattiin puhelimitse seuramatkanjärjestäjältä. Liikematkustuksen kysynnä kasvaessa 1960-luvullaavattiin ensimmäiset matkatoimisto-oikeuksin varustetut matkapalvelupisteet asiakasyritysten tiloissa.


title: Kehittävä työntutkimus

text:
"Janne Lehenkarin" väitöskirjassa (2006) tarkastellaan teknisten tuoteinnovaatioiden syntyä vakiintuneiden osaamisalueiden ulkopuolella. Esimerkkeinä ovat Benecol-margariini, NMT-matkapuhelinjärjestelmä ja ProWellness-diabeteshoitotietojärjestelmä. Työ käsittelee tällaisessa innovaatiotoiminnassa tarvittavia oppimis- ja yhteistyöprosesseja. Toiminnan teorian käsitteitä käyttäen arvioidaan kriittisesti ja kehitetään edelleen oppimisen verkon käsitettä, joka on organisaatiotutkija Walter Powellin tutkimusryhmän aiemmin kehittelemä.
"Marianne Teräksen" väitöskirjassa (2007) tarkastellaan kulttuurienvälistä oppimista kohderyhmänä ammatillisessa koulutuksessa olevat maahanmuuttajaopiskelijat. Tutkimuksessa kehitettiin muutoslaboratoriomenetelmän pohjalta kulttuurilaboratorio, jossa käydyt keskustelut ovat tutkimuksen aineistoa. Tutkimuksessa tarkasteltiin osallistujien tekemiä ehdotuksia koulutuksen kehittämiseksi. Suomalaisessa koulutuksessa vallitseva työnjako ja työvälineet poikkesivat opiskelijoiden aiemmista kokemuksista. Työskentelyssä tuli esille mm. erilaisten papereiden tärkeä rooli suomalaisessa opiskelu- ja työkulttuurissa verrattuna opiskelijoiden aiempiin kokemuksiin.


title: Matkapalvelukeskus

text: Lähtökohtaisesti matkapalvelukeskusten perustaminen on ollut järkevää. Koska kyseessä on uusi toimintatapa, on niiden usein koettu olevan aikaisempaa vähemmän yksilöllisiä tarpeita ja vaatimuksia huomioon ottava. Kyseessä on kuitenkin osa julkista joukkoliikennettä, jonka muutkin linjastot on tehty massoille, muttei aina välttämättä yksilöille sopivaksi. Esimerkiksi Helsingissä näkövammaisia, lyhytkasvuisia ja muita vaikeasti liikkuvia on pyritty kuljettamaan vaikeapääsyisillä autoilla. Esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella etenkin nuoret ihmiset ovat kokeneet vaikeana järjestelmän, joka edellyttää matkan tilaamista etukäteen. Vammaisjärjestöistä esimerkiksi Kynnys ry ja Vihreät Vaivaiset ovat ottaneet voimakkaasti kantaa nykyistä järjestelmää kohtaan. Näkövammaiset ihmiset ovat ilmaisseet eri tavoin ja laajasti, että kuljetuspalvelujen järjestäminen matkapalvelukeskusten välityksellä on merkittävästi vaikeuttanut heidän liikkumistaan. Kokemukset matkapalvelukeskusten välityksellä järjestetyistä kuljetuspalveluista ja niiden suhde yksilölliseen omia tarpeita vastaaviin tarpeisiin on suhteutettava kokonaisuuteen. Osa näistä vaikeuksista olisi toki ollut vältettävissä ja vältetäänkin jatkossa siten, että vammaiset ihmiset otetaan nykyistäkin enemmän mukaan valmistelemaan matkapalvelukeskusten suunnittelua.


title: Tulosmatriisi

text: Nokia Matkapuhelimet oli 1980-luvun lopulla voimakkaasti kasvava, 1000 miljoonan markan liikevaihdon ylittänyt mutta vain vaatimatonta taloudellista menestystä saavuttanut liiketoiminta. Matkapuhelinmarkkinoiden räjähdysmäinen kasvu oli vielä vuosien päässä, mutta tuotekehityksen merkitys alan menestystekijänä oli selviö. Tuotekehitysprosessi koettiin monella tavalla ongelmalliseksi, mistä syystä sitä oli päätetty parantaa. Yhtiössä oli kehitetty idea vaiheittaisesta tuotekehitysprosessista, jossa kunkin työvaiheen jälkeisessä etapissa tarkastellaan saavutettuja tuloksia ja suunnitellaan uusia. Kun matkapuhelinryhmän toimitusjohtajaksi tuli keväällä 1990 Jorma Ollila, oli tuotekehitysprosessin uudistaminen hänen toimenpideohjelmassaan ensimmäisten hankkeiden joukossa.


title: Jedit

text:
Jedismi on todellinen elämänkatsomus tai uusi uskonnollinen liike, joka perustuu jedien hallitsemaan Voimaan. Jedismissä on piirteitä monista suurista maailmanuskonnoista ja sen kannattajiksi on ilmoittautunut satoja tuhansia ihmisiä, joista tosin vain pieni osa on uskonnon todellisia harjoittajia.
Jediakatemia on käsite George Lucasin luomassa Tähtien sota -universumissa. Jediakatemia oli uuden tasavallan jedien koulutuspaikka. Se sijaitsi Yavinin neljännessä eli metsäkuussa, josta käsin Kapinaliitto oli aiemmin ottanut ensimmäisen suuren voittonsa Imperiumista tuhoamalla Kuolemantähden. Jediakatemian perusti Luke Skywalker ja hän kutsuu sitä jedi prakseumiksi.


title: Jedismi

text: Jedit harjoittavat jedismiä jokapäiväisessä elämässään noudattamalla elokuvien jedimestarien opettamia hyveitä. Jedit pitävät toisiinsa yhteyttä etenkin Skypen ja Facebookin kautta, sillä kasvotusten tapaaminen on vaivalloista. He tapaavat toisiaan joskus tietokonepelitapahtumissa. Jediyhteisö harjoittaa myös hyväntekeväisyyttä.


title: Mustat jedit

text:
Mustat jedit () ovat yhdysvaltalaisen elokuvaohjaaja George Lucasin luoman "Tähtien sota" -elokuvasarjan oheiskirjallisuudessa esiintyviä kuvitteellisia hahmoja. On mainittavaa, että termiä ”musta jedi” ei koskaan ole käytetty Expanded Universen ulkopuolella, eivätkä mustat jedit ole samoja hahmoja kuin sithit.
Mustat jedit olivat jediritareita, jotka lankesivat Voiman pimeälle puolelle. Tiettävästi ensimmäinen musta jedi oli Xendor, joka uskoi Voiman pimeän puolen olevan valoista puolta voimakkaampi. Jediritarikunta ei ikinä hyväksynyt Xendorin aatteita, ja jedien ja mustien jedien välille syntyi vuosisatoja kestänyt sota, jonka päätteeksi mustat jedit kukistettiin ja karkotettiin galaksin syrjäseuduille. Mustat jedit kuitenkin saapuivat Korriban-planeetalle, jota asuttanut sith-kansa piti muukalaisia jumalinaan. Mustista jedeistä tuli sithien valtiaita, ja ennen pitkää heitä alettiin kutsua sithlordeiksi.


title: Jesidit

text: Jesidismi on yhdistelmä zarathustralaisuutta, manikealaisuutta, juutalaisuutta, kristinuskoa ja islamia. Jesidit uskovat Jumalaan, joka on heille vain luoja eikä vaikuta enää maailmassa, ja joka on yhtä aikaa hyvä ja paha. Jesidien näkemyksen mukaan Jumala on jättänyt luomakunnan seitsemän pyhän olennon tai enkelin huomaan. Jumalan sijasta uskonnon keskushahmo on yleisesti riikinkukkona kuvattu enkeli Melek Ta'us. Jesidit eivät usko persoonalliseen pahaan. Islamin piirissä ”riikinkukkoenkeli” rinnastetaan usein Saatanaan, minkä vuoksi muslimit suhtautuvat jesideihin usein epäluuloisesti tai vainoavat näitä. Jesidit rukoilevat auringon suuntaan, ja he palvovat rituaaleissaan luonnonelementtejä: maata, tulta, vettä ja ilmaa. Jesidit uskovat sielunvaellukseen, mutta toisaalta he uskovat myös taivaaseen ja helvettiin. Jesidien myyttisen kertomuksen mukaan käärme pelasti luomakunnan tukkimalla Nooan arkkiin tulleen vuodon.


title: Mustat jedit

text: Mustilla jedeillä oli myös omia järjestöjä, kuten Bando Gora ja Pimeän puolen profeetat. Imperiumin noustua Palpatine perusti mustille jedeille järjestöjä, joiden tarkoituksena oli palvella keisarikuntaa. Näitä olivat muiden muassa Inkvisitorius ja Salainen järjestö. Useimmat mustat jedit eivät kuitenkaan palvelleet sithejä, vaan toimivat yksin omien päämääriensä edistämiseksi. Näitä olivat Vydel Dir’Nul, Kueller ja Xanatos.


title: Jedismi

text: Uusiseelantilaisen Jedi Church -ryhmän mukaan jediuskonto on aina ollut olemassa, ja elokuvista se sai vain nimensä. Jedismi perustuu Voiman seuraamiseen. Voima on jedeille maailmankaikkeuden perustava olemus. Temple of the Jedi Order -liikkeen mukaan jedismissä on 16 oppia ja 21 elämänohjetta. Jedit uskovat Voiman lisäksi ihmisen pyhyyteen ja vastustavat siksi kidutusta, kuolemanrangaistusta ja julmuutta. He uskovat oikeudenmukaisiin ja myötätuntoisiin lakeihin, tasa-arvoon, vastavuoroisuuteen, henkisen kasvun ja tietoisuuden hyötyihin, omantunnon vapauteen ja itsemääräämisoikeuteen sekä uskonnon ja valtion erottamiseen ja sanan-, yhdistymisen ja ilmaisunvapauteen.


title: Luettelo Tähtien sodan sivuhahmoista

text: Eeth Koth on zabrak-rotuun kuulunut jedimestari. Hän on kotoisin Nar Shaddaa -kuusta, ja hän menettää vanhempansa nuorena. Jedit löytävät hänet ja ottavat Coruscantin jedikoulutukseen. Kothista tulee arvostettu jedimestari, ja lopulta hän pääsee jedineuvoston jäseneksi. Hän kouluttaa useita merkittäviä jedejä, kuten Sharad Hettin. Hän on myös Mace Windun luotettu ystävä. Hänen kohtalo on epäselvä


title: Judit

text: Judit tai Judith on heprealaisperäinen naisen etunimi, joka merkitsee juudealaista naista. Muodossa Judit nimi esiintyy varsinkin Unkarissa, Espanjassa ja Skandinavian maissa, muodossa Judith muun muassa englannin-, ranskan- ja saksankielisissä maissa.


title: Jesidit

text: Jesidit eli dasnilaiset ovat Irakissa ja muilla kurdialueilla Sindžarin vuoristossa asuva etnis-uskonnollinen ryhmä. Jesidiläisyyden eli jesidismin harjoittajia on eri arvioiden mukaan 70 000–500 000 lähinnä Irakin, Syyrian ja Kaukasuksen alueella, eniten Irakissa. Jesidit ovat kansallisuudeltaan kurdeja ja he puhuvat kurmandžia sekä arabiaa.


title: Mustat jedit

text: Sithit ja mustat jedit harjoittivat Voiman pimeää puolta ja olivat jedien verivihollisia, mutta sitheillä oli omia koodeja ja sääntöjä. Pelkkä jedin lankeaminen pimeälle puolelle ei tehnyt mustasta jedistä sithiä. Kloonisodan aikana Darth Tyranus värväsi Yhdistyneiden aurinkokuntien konfederaation puolelle mustia jedejä, kuten Kadrian Seyn, Tol Skorrin, Sev’rance Tannin ja Asajj Ventressin. Myöhemmin imperiumin noustua Darth Vader koulutti agenteikseen joukon mustia jedejä, joista merkittävimpiä olivat Flint, Hethrir, Kharys, Lumiya, Tremayne ja Starkiller. Keisari Palpatine myös koulutti mustia jedejä, kuten Jeng Drogan, Roganda Ismarenin, Mara Jaden, Xecr Nistin ja Sedrissin.


title: Isla Nublar

text: Isla Nublar on kuvitteellinen saari, joka sijaitsee 120 mailia (190 kilometriä) länteen Costa Ricasta Tyynellämerellä. Saari on päätapahtumapaikka Michael Crichtonin romaanissa "Dinosauruspuisto" ja siihen perustuvissa "Jurassic Park" -elokuvissa. Isla Nublar on täynnä kloonaamalla henkiin herätettyjä dinosauruksia sekä jurakautisia kasveja. Osa puiston dinosauruksista, kuten "Troodon" ja "Tylosaurus", eivät kuuluneet alun perin puistoon suunniteltuun kiertoalueeseen, mutta ne kloonattiin ”vahingossa”.


title: Isla Sorna

text: Isla Sorna on "Jurassic Park" -elokuvissa ja -peleissä esiintyvä kuvitteellinen saari, jossa dinosaurukset elävät ilman minkäänlaista eristymistä toisiinsa. Se esiintyi ensi kerran Michael Crichtonin romaanissa "Kadonnut maailma", joka oli jatko-osa alkuperäiselle "Dinosauruspuisto"-kirjalle. Saarena Isla Sorna on kuin Isla Nublar, mutta suurempi. Isla Sorna on 130 kilometriä Isla Nublarista. Molemmat saaret sijaitsevat Tyynessä valtameressä matkan päässä Costa Rican rannikolta.Ennen kuin InGen otti saaren haltuunsa -videopelissä nähdään, että saaren entiset asukkaat ovat olleet intiaaneja, jotka ovat rakentaneet saarelle temppeleitä ja linnoituksia kunnioitukseksi jumalilleen. Jonh Hammond (puiston omistaja) saapui saarelle itse ensimmäistä kertaa vasta vuonna 1981 ja saaren ensimmäiset dinosaurukset kloonattiin henkiin 1985. Saari hylättiin ja evakuoitiin vuonna 1989, kun Hurrikaani Clarissa iski sinne ja aiheutti paljon vahinkoa. Monta vuotta myöhemmin 1997 InGen palasi saarelle (elokuvassa Kadonnut maailma – Jurassic Park) ottaakseen sen eläimet takaisin haltuunsa, mutta suunnitelma epäonnistui. Jurassic Park III -elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2001.


title: Salaperäinen saari

text: Salaperäinen saari () on Jules Vernen romaani, joka kertoo viidestä haaksirikkoisesta kuumailmapallopurjehtijasta ja heidän elämästään autiolla saarella. Se on jatkoa romaaneille "Kapteeni Grantin lapset" ja "Sukelluslaivalla maapallon ympäri", mutta on luonteeltaan täysin näistä poikkeava. Vaikka "Salaperäinen saari" jatkaa "Sukelluslaivalla maapallon ympäri" -romaanin tarinaa, menevät näiden kahden teoksen aikajanat osittain päällekkäin. "Salaperäisen saaren" tapahtumat sijoittuvat vuosiin 1865–1869, eli ne alkavat jo ennen "Sukelluslaivalla maapallon ympäri" -tarinan tapahtumia, jotka sijoittuvat vuosille 1867–1868. Tästä huolimatta saaren hahmot tuntevat kapteeni Nemon tarinan ennestään.


title: Saari (televisiosarja)

text: Saari () on kreikkalainen televisiosarja, joka perustuu Victoria Hislopin samannimiseen romaaniin "Saari" ("The Island", 2005). Se sijoittuu Kreetalle Spinalóngan saaren leprapotilaiden yhteisöön sekä läheiseen Plákan kylään, ja kertoo tämän yhteisön jäsenten traagisista kohtaloista useiden vuosikymmenten ajalta. Sarjaa esitettiin Kreikassa vuosina 2010–2011, ja se sai suuren suosion ja hyvän vastaanoton myös kriitikoilta. Sen esitysoikeudet on myyty useaan maahan, ja Suomessa se esitettiin vuosina 2013–2014 (uusinta 2015).