title: Järjestelmä (holismi)

text: Keskeinen uusi asia kaikkien tarpeellisten osien jälkeen on tieto, tieto osien välisistä oikeista suhteista. Siis idea tai visio ja kokonaisnäkemys systeemin osista, niiden merkitystä toisilleen ja näkemys uuden kokonaisuuden uusista mahdollisuuksista, uusista ominaisuuksista. Ihminen pyrkii rakentamaan tekniset ym. systeeminsä pitkälti tietoisen, ylätason näkemyksen perusteella. Luonto luo systeeminsä taas varioinnin, valinnan, kilpailun, yhteistoiminnan ja lähes rajattomasti käytössä olevan ajan avulla itseorganisoitumisen periaatteella. Kompleksisissa systeemeissä kuten yhteiskunnissa tai taloudessa ihmisen kyky rakentaa tietoisesti tavoitteen mukaisesti toimivia systeemeitä on kuitenkin rajallinen.


title: Dialektinen materialismi

text: Kieltämisen kieltämisen laki määrää kehityksen suunnan dialektisessa materialismissa. Kieltäminen tarkoittaa siinä olion vanhan olotilan kieltämistä, joka liittyy sen laadulliseen muutokseen. Ensimmäistä tällaista kieltämistä seuraavaa toista kieltämistä nimitetään "kieltämisen kieltämiseksi". Kieltämisen kieltäminen on synteesi olion alkumuodosta ja ensimmäisen kieltämisen aikaansaamasta sille vastakkaisesta muodosta. Kaksinkertainen kieltäminen johtaa alkumuodon joidenkin piirteiden palauttamiseen. Teesin, antiteesin ja synteesin kokonaisuus on yksi esimerkki kieltämisen kieltämisestä (teesi on alkumuoto, antiteesi seuraa ensimmäistä kieltämistä ja kieltämisen kieltäminen synnyttää synteesin). Dialektiikan mukaan kieltämisen kieltäminen määrää kehitysprosessien suunnan siten, että kehitys etenee yksinkertaisesta monimutkaiseen ja alemmasta korkeampaan. Tämän kehityksen luonteenomainen piirre on peruuttamattomuus, eli kehityksen yleisenä taipumuksena ei voi olla liike taaksepäin (korkeammista muodoista alempiin, monimutkaisista yksinkertaisiin).


title: Keskeytys (tietotekniikka)

text:
Keskeytyksen aiheuttajan mukaan valitaan keskeytysvektorin avulla oikea keskeytyskäsittelijä, joka tarvittaessa tallettaa suorittimen koko tilan sille osoitettuun paikkaan (ns. ensitason keskeyskäsittelijä, ). Tämän jälkeen keskeytyskäsittelijä tekee keskeytykseen liittyvät toimenpiteet.
Oheislaitteen osalta tämä voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavan tiedonsiirron aloittamista ja edellistä siirtoa odottavan prosessin herättämistä. Tähän liittyy tarvittaessa myös keskeytyksen kuittaus, jotta oheislaite ei keskeytä heti uudelleen; tavallisesti keskeytys kuittaantuu automaattisesti, kun laitteen data- tai ohjausrekisteri luetaan. Ohjelmallinen keskeytys voi esimerkiksi avata tiedoston prosessin käyttöön. Ohjelmavirhekeskeytys tyypillisesti johtaa kutsuneen ohjelman keskeyttämiseen. Lopuksi keskeytyksen käsittelijä joko palaa keskeytettyyn ohjelmaan tai kutsuu käyttöjärjestelmän vuorontajaa, joka valitsee seuraavan ajoon otettavan prosessin.


title: Keittäminen

text: Keittäminen (ruoanlaitossa) tarkoittaa aineen tai aineiden pitämistä kiehuvassa nesteessä, kuten vedessä tai maidossa siihen asti, kunnes ruoka on kypsää. Keittämiselle vaihtoehtoja voivat olla esimerkiksi paistaminen, uunissa valmistaminen tai haudutus. Nimensä mukaisesti kaikki keitot valmistetaan keittämällä.


title: Nimike

text: Nimike, item, on systemaattinen ja standardi tapa identifioida, koodata ja nimetä fyysinen tuote, tuotteen osa tai komponentti, materiaali tai palvelu. Nimikkeeksi laskettava kokonaisuus riippuu kunkin yrityksen, yhteisön tai muun tahon, esimerkiksi armeijan, toimintatavoista. Mukaan voidaan lukea edellä mainittujen lisäksi muun muassa tarvikkeet, lomakkeet, pakkaukset, asennustarvikkeet, muotit, kiinnittimet ja sulautetut ohjelmistot. Myös tuotantokäytössä olevat tietokoneet ja työstökoneiden NC-ohjelmat nimikoidaan usein. Tuotetiedonhallinta ja sen kehittäminen perustuu pitkälti hyvin rakennetun ja hallitun nimikkeistön (items) varaan. Tehokkaan tuotetiedonhallinnan kannalta on olennaista, että nimikkeistö on yhtenäinen, yrityksen oman tai vaihtoehtoisesti jonkun laajemman standardin mukainen, ja että nimikkeistön rakenne ryhmittelee nimikkeet eri luokkiin ja alaluokkiin tarkoituksenmukaisella tavalla.


title: Käyttöliittymä

text:
Käyttöliittymä on se laitteen, ohjelmiston tai minkä tahansa muun tuotteen osa, jonka kautta käyttäjä käyttää tuotetta. Esimerkiksi tietokoneohjelmassa käyttöliittymä tarkoittaa sitä ohjelman osaa, jonka käyttäjä näkee tietokoneen näytöllä, ja sitä tapaa (hiiri, näppäimistö), jolla hän käyttää ohjelmaa.
Käyttöliittymä voidaan määritellä myös tuotteen viesteistä ja käytännöllisistä osatuotteista (esimerkiksi valikoista, painikkeista ja näytöistä) koostuvaksi kokonaisuudeksi. Ohjelmistotuotteen käytön osaaminen perustuu käyttöliittymän havaitsemiseen ja ymmärtämiseen. Jotta ihminen voisi toimia vuorovaikutuksessa koneen kanssa, hänen on paitsi nähtävä käyttöliittymä myös osattava tulkita sen sanallisia, kuvallisia ja äänellisiä viestejä. Käyttöohjeen käyttötarpeen määrä yhdistettynä käytön nopeuteen on hyvä mittari käyttöliittymän tasosta.


title: Savonius-roottori

text:
Savonius-roottori on suomalaisen Sigurd Savoniuksen 1920-luvulla kehittämä pystyakselinen tuuliturbiini, jonka rakennetta kuvaa parhaiten ilmaisu kahdesta lomittain asennetusta tynnyrinpuolikkaasta. Turbiinin poikkileikkaus on katkenneen ja hivenen lomitetun S-kirjaimen muotoinen.
Turbiinin etuja ovat yksinkertainen rakenne ja riippumattomuus tuulen suunnasta. Savonius-roottorin hyötysuhteena pidetään yleisesti 12-15 prosenttia. Oikeilla toimenpiteillä ja mitoituksella hyötysuhde voidaan kuitenkin kaksinkertaistaa. Tehoa voidaan nostaa suppenevilla ja avartavilla tuulenohjaimilla. Huonoja puolia taas ovat roottorin asennosta riippuva käynnistysmomentti ja epätasainen pyörimisliike. Pyörimisen epätasaisuutta voidaan vähentää asentamalla kaksi roottoria päällekkäin 90° kulmaan toisiinsa nähden. Pyöriessään savonius-roottori aiheuttaa voimakkaita poikittaisvoimia, jotka rasittavat tukirakenteita ja laakereita, joten kovin suuria laitoksia siitä ei voi rakentaa. Turbiinista on tehty lukuisia muunnelmia, joista merkittävin lienee niin ikään suomalainen windside-roottori.


title: Savonius-roottori

text: ”Lytistetty” Bach-malli, jossa läpivirtauskanava on 112 asteen kulmasta (ulkoreunan säteen suhteen) alkaen suora, saavuttaa parhaimmillaan 23-24 prosentin hyötysuhteen. Jatkokehitystyötä ovat tehneet muun muassa Modi, Ushiyama ja Nagain.Savonius-roottoreiden perinteinen käyttökohde on vesipumpussa ja talon katolla, ilmanvaihtoputken päässä pyörivä roottori, jonka alapuoliset lavat imevät ilmaa hormista. Pieniä savonius-turbiineja käytetään tosinaan huomion herättäjinä maassa jalustalla pyörivissä mainoksissa.


title: Sigurd Savonius

text: Savonius oli erityisen kiinnostunut ilman virtauksesta ja tuulivoimasta. Hän rakensi Suomen ensimmäisen tuulitunnelin. Hänen tunnetuin keksintönsä on savonius-roottori, joka muuntaa tuulen ja veden liike-energiaa pyörimisliikkeeksi ja sitä kautta esimerkiksi sähköksi.


title: Roottori (matematiikka)

text:
Roottori kuvaa siis vektorikentän pyörteisyyttä, mikä ei ole kovin intuitiivista matemaattisen määritelmän pohjalta. Vaihtoehtoisesti voidaan määritellä roottori Stokesin lauseen kanssa ekvivalentisti. Tällöin sovitaan, että vektorikentän F roottorin suunta on sellainen, että roottoria vastaan kohtisuoran, äärettömän pienen pinta-alan "dA" ympäri suljettua silmukkaa pitkin kierrettäessä polkuintegraali formula_6
saa suurimman mahdollisen arvonsa, ja tämän integraalin arvo jaettuna pinta-alalla "dA" on roottorin pituus. Äärettömän pieni eli "differentiaalinen" pinta-ala on tässä polun "C" rajoittama, ja polku kierretään siten, että pinta "dA" on kulkusuuntaan nähden vasemmalla. Roottorin pituus voidaan kirjoittaa matemaattisesti
missä raja-arvo kuvaa pinta-alan pienenemistä äärettömän pieneksi. Tämän määritelmän pohjalta voidaan geometrisestikin ymmärtää, miksi roottori kuvaa kentän pyörteisyyttä: roottorin suuruus kertoo, miten voimakkaasti kenttä suurimmillaan vaikuttaa differentiaalisen silmukan tangentiaaliseen komponenttiin koko polun matkalla. Esimerkiksi homogeenisen kentän (kaikkialla yhtä suuri ja samansuuntainen) polkuintegraali differentiaalista suljettua silmukkaa pitkin on aina nolla, joten kenttä on pyörteetön, kuten odottaa sopii. Kentän pyörteisyyden suunta saatiin siis oikean käden säännöllä. Stokesin lause seuraa määritelmästä lähes suoraan.


title: Savonius-roottori

text: Oulussa Koskenniskassa sijaitseva taiteilija Pekka Jauhiaisen "Synergia"-taideteos koostuu viidestä värikkäästä savonius-roottorin mukaelmasta. Veistos valaistaan turbiinien tuottamalla sähköllä.


title: Windside

text:
Oy Windside Production Ltd on Suomessa toimiva tuuliturbiineja valmistava ja markkinoiva yritys. Se valmistaa vaativiin sääolosuhteisiin soveltuvia ns. windside-tyyppisiä tuuliturbiineja. Turbiini on rakenteeltaan pystyakselinen ja siinä tuuliroottoria pyörittää kaksi spiraalinmuotoista siipeä. Turbiinille on tunnusomaista äänettömyys ja alhaisesta pyörimisnopeudesta johtuva turvallisuus. Turbiinityypin keksi Risto Joutsiniemi vuonna 1979. Turbiini on muunnelma Sigurd Savoniuksen 1920-luvulla keksimästä savonius-roottorista. Merkittävin parannus savonius-roottoriin verrattuna windside-roottorissa on sen vakiona pysyvä käynnistysmomentti sekä tasainen käynti.
Windside perustettiin toiminimenä 2. helmikuuta 1982, mutta se muutettiin myöhemmin osakeyhtiöksi. Nykyinen tuotantoyhtiö perustettiin 1. tammikuuta 1996. Yhtiön osakkeet on jaettu äänivaltaisiin A-osakkeisiin sekä B-osakkeisiin. Yhtiöllä on yli 300 osakkeenomistajaa. Yhtiön tuotantotilat sijaitsevat Pihtiputaalla.


title: Darrieus-roottori

text: Darrieus-roottori on pystyakselinen tuuliturbiini (), jonka patentoi ranskalainen insinööri G.J.M.Darrieus vuonna 1931. Roottori koostuu pystyakselista, salosta, jonka ympärillä kaarevat lavat pyörivät. Lavat kiinnittyvät akselisalon ala- ja yläosaan.


title: Roottori (matematiikka)

text:
Fysikaalisen vektorikentän roottoria sanotaan kentän "pyörrekentäksi", koska roottori kuvaa kentän pyörteisyyttä. Kentän pyörteisyyden suunta saadaan oikean käden säännöllä: kun peukalo osoittaa roottorin suuntaan, kertoo muiden sormien luonnollisen asennon osoittama suunta kentän "pyörimissuunnan". Vektorikentän roottori pisteessä on pyörteisen kentän aiheuttajien tiheys. Mikäli roottori jossain alueessa on nolla, sanotaan kenttää tässä alueessa "pyörteettömäksi". Kaikki konservatiiviset kentät ovat pyörteettömiä, esimerkkejä ovat muun muassa maan painovoimakenttä ja staattinen sähkökenttä. Roottori on erityisen olennainen käsite sähkömagnetismissa, mikä nähdään jo Maxwellin yhtälöiden differentiaalimuodoista. Esimerkiksi Faradayn laista
nähdään, että jos magneettivuon tiheyden B aikaderivaatta on nollasta poikkeava, on sähkökentässä pyörre eikä se siis ole konservatiivinen.


title: Darrieus-roottori

text:
Lapojen pyöriminen tasaa keskisalkoon kohdistuvia tuulivoimia. Toisaalta salkoon kohdistuu huomattavia keskipakoisvoimia ja niiden myötä helposti värähtelyjä. Ongelmana on keskisalon jäykistys, joka on vaikea toteuttaa vaijereilla, tämä johtaa helposti poikkileikkaukseltaan suuriläpimittaiseen salkoon. Lisäksi roottorin lavat ovat osin liian matalla hyvää hyötysuhdetta ajatellen. Lapoihin kohdistuva tuulenpaine myös vaihtelee pyörimissektorin eri osissa - tämä aiheuttaa tehonvaihtelua ja resonointia lavoissa. Lapojen on oltava samanaikaisesti keveitä ja jäykkiä, mikä aiheuttaa kovat vaatimukset materiaalivalinnalle.
Kanadassa Hydro-Quebec -voimalayhtiö ja valtion tutkimuslaitos National Resource Council of Canada tutkivat 1980-luvulla suuren kokoluokan Darrieeus-turbiineja (VAWT). Cap Chatiin, Gaspén niemimaalle Quebeciin valmistui vuonna 1987 maailman suurin Darrieus-roottoria käyttävä tuulivoimala, Eolen turbiini. Keskisalon korkeus voimalassa oli 96 metriä, ja lapojen suurin läpimitta 64 metriä. Lapojen leveys oli 2,4 metriä ja optimaalinen pyörimisnopeus 14,25 kierrosta minuutissa maksimituulennopeudella 20 m/s: roottorin pyörimisnopeus vaihteli tuulen mukaan. Roottorin voimakkaiden resonanssien vuoksi suurin käytönaikainen tuulennopeus piti rajoittaa 17,5 m/s pyörimisnopeuden ollessa tällöin 13,5 kierrosta minuutissa.


title: Virsut

text: Suorakuteiset virsut eli lötöt ja paula- t. ansavirsut pujotellaan yleensä yhdestä ainoasta muutaman metrin mittaisesta tuohisiisnasta. Ensin tehdään joko vitsa- tai niininuoralenkki, joka on samansuuruinen kuin valmiin virsun jalantie. Kutominen aloitetaan kannasta (kantapäästä) taittamalla "siisna" eli "tuohi" vitsalenkin yli ja kuljettamalla sitä lenkin toiseen päähän, jonne kudotaan kärki. Ansavirsuissa on yleensä viisi pitkittäistä tuohta, lötöissä kolme. Kun tarpeellinen määrä pitkittäisiä kulkuja on tehty, aletaan kärjestä päin kutoa virsua poikittain umpeen ja käännetään tuohet reunalenkin yli, samalla kudotaan kannasta päin pitkittäin pohja kaksinkertaiseksi. Siisnaa ei katkaista vaan sitä käännetään reunassa puoli kierrosta, jolloin valmiista virsusta tulee kirjava "ihopuolen" ja valkoisen puolen vuorotellessa. Kun pohja on yhden kerran poikittain kudottu parsitaan eli laputetaan se siisnan lopulla kaksinkertaiseksi tai paksummaksi, jos tuohta riittää ja tällöin käännetään siisnat jo ennen reunoja, jolloin pohjaan muodostuu antura. Tämän jälkeen sidotaan paulat eli ansat paikalleen, jollei reunalenkki ole tehty nuorasta, jolloin se jätetään niin pitkäksi, että siitä riittää pauloiksi.


title: Virsut

text: Virsut ovat tuohesta tai raa’asta niinestä tehdyt varrettomat kengät, josta tunnetaan sandaalimaisia sekä tohvelimaisia muunnoksia. Virsut kuuluvat niinijalkineisiin, joita Itämeren itä- kaakkoispuolella on vanhastaan valmistettu useiden puiden kuoriaineksesta, kuten lehmuksen, jalavan ja pajun niinestä sekä katajan kuoresta tai koivun tuohesta. Pohjoisen havumetsävyöhykkeen eteläosissa kasvaa hyvätuohisia koivuja ja täällä tuohi on valikoitunut lähes ainoaksi virsujen ainekseksi, vaikka sen käyttö kutomatöihin on huomattavasti hankalampaa kuin lehmuksen niinen. Suomesta ei ole tehty esihistoriallisia virsulöytöjä. Virsumallien levikki ja niihin liittyvä sanasto viittaavat kuitenkin siihen, että suorakuteiset niini- ja tuohivirsut olisi tunnettu itämerensuomalaisten keskuudessa jo esihistoriallisella ajalla. Nimitys virsu perustuu balttilaiseen ja länsivenäläiseen sanaan "verzen" ("верзень"). Muita erilaisten virsujen paikallisia nimityksiä ovat esimerkiksi löttö, tanokas, tuohikas, tohveli, luapotti ja kopponen.


title: Tuohivirsu

text: Tuohivirsu on tuohesta valmistettu kenkä. Tuohivirsu on kudottu eli ”tehty” koivusta poikittaissuuntaan kiertäen kiskotuista noin tuuman levyisistä tuohisuikaleista, joiden reunat on yleensä viiltämällä tasattu. Virsuja valmistetaan myös monien lehtipuiden kuorenalaisesta niinikerroksesta sekä katajan kuoresta. Tuohi- kuten muutkin virsut jaetaan suorakuteisiin eli löttöihin ja vinokuteisiin eli virsuihin. Suorakuteiset virsut ovat perinteinen työjalkine ja jopa juhlajalkine ja vinokuteiset, tohvelimalliset virsut taas ovat historiallisella ajalla Keski-Venäjältä levinnyt, sikäläisen niinivirsun muunnos. Vinokuteisia virsuja on käytetty enimmäkseen kotipiirissä lähinnä tohvelien asemesta, sillä tuohesta tehtyinä niiden valmistus on aikaaviepää. Nimitys virsu pohjautuu balttilaiseen ja länsivenäläiseen sanaan "verzen" (верзень). Muita erilaisten virsujen paikallisia nimityksiä ovat esimerkiksi löttö, tanokas, tuohikas, tohveli, luapotti ja kopponen.


title: Virsut

text: Vinokuteisten eli tohvelivirsujen valmistus on mutkikkaampaa kuin suorakuteisten ja niiden malleja on paljon. Ne tehdään Suomessa pääasiassa tuohesta, aiemmin myös niinestä. Vinokuteiset virsut voi jakaa lättäkärkisiin ja pystykärkisiin. Pystykärkisissä on edelleen rintatuohellisten ja rintatuohettomien mallien ryhmänsä. Vielä virsut voi jakaa saman jalan ja eri jalan virsuihin eli sen mukaan onko kärki vanhaan tapaan keskellä vai uuden tavan mukaan sisäreunassa. Pystykärkiset eri jalan virsut ovat käytössä mukavimmat, mutta hitaammat tehdä.


title: Virsut

text: Virsu on kestävä jalkine tuoreessa ja kosteassa ympäristössä, kuten luhtaheinän teossa tai suolla liikuttaessa; niitä on käytetty myös järvillä talvisessa nuotanvedossa ennen kumisaappaiden aikaa. Nuotanvedossa virsuissa käytettiin jouhisukkaa, jonka alla oli vielä villasukka. Kuivassa, risukkoisessa maastossa ja soralla tai kalliolla virsut puolestaan kuluvat hyvin nopeasti. Virsuja saatettiin käyttää myös juhlavissa tilaisuuksissa, jolloin ne olivat huolellisemmin kudottuja ja niiden kanssa käytettiin tietynlaisia pauloja, hattaroita ja sääriverhoja. Valistusajasta lähtien erityisesti papisto ryhtyi vainoamaan virsujen käyttöä esimerkiksi kirkossa ja virsut muuttuivat pelkästään työjalkineiksi.


title: Virsut

text: Nykyiset vinokuteiset, tohvelimalliset virsut ovat historiallisella ajalla Keski-Venäjältä levinnyt sikäläisen niinivirsun muunnos. Vinokuteisia virsuja on Suomessa käytetty enimmäkseen kotipiirissä tohvelien asemasta, sillä tuohesta tehtyinä niiden valmistus on aikaaviepää.


title: Virsut

text: Työjalkineina käytetyt virsut ovat Suomessa enimmäkseen olleet suorakuteisia. Suorakuteinen virsu eli löttö, ansavirsu tai paulavirsu kiinnitetään jalkaan nilkan ja pohkeen ympäri sidottavilla pauloilla eli ansoilla. Lötöissä ja ansavirsuissa saatettiin käyttää jalkarättejä l. hattaroita ja. Virsunpaulojen materiaali vaihteli ja esimerkiksi Kannaksen äyrämöisheimon naisten virsunpaulojen täytyi olla punottu mustasta villalangasta.


title: Virsut

text: Virsujen valmistamista sanotaan Savossa ja Karjalassa kutomiseksi, Hämeessä ja Varsinais-Suomessa punomiseksi, kaikille yhteinen ilmaisu on virsujen "tekeminen".


title: Rössypottu

text: Rössy eli veripalttu voidaan valmistaa poron-, naudan- tai sianverestä. Muita aineksia ovat maito, kalja, ruisjauhot, sipuli, voi ja siirappi sekä mausteina suola, valkopippuri, muskottipähkinä ja meirami. Taikinaseos paistetaan voidellussa vuoassa; se turpoaa noin kolmanneksen alkuperäisestä koostaan. Rössyä syödään tavallisesti lämpimänä puolukkahillon kera tai kylmänä voileivällä. Entisajan rössyyn ei kuulu mausteina valkopippuri, muskottipähkinä eikä meirami. Niitä ei siihen aikaan ollut Suomessa edes saatavilla.


title: Kuuasema

text:
Kuukivellä on tehty kokeita, joiden mukaan kuukivestä irtoaa kuumennettaessa kaasumaisia aineita, myös happea. Kuumentamiseen voitaisiin käyttää aurinkoenergiaa koverien peilien avulla. Jos kuukiveä kuumennetaan 700 asteeseen, siitä irtoaa monia aineita, ja 1050 asteessa irtoavat viimeisetkin aineet. Kuun pinnan aineen koostumus vaihtelee eri alueilla.
Kuun pinnan mineraaleista ilmeniitti on paras raaka-aine hapen valmistamiseen vetyreduktiolla. Ilmeniitistä tule myös titaanirautaa, rutiilia. Ongelma on se, että reaktiossa tarvitaan kuuperässä harvinaista vetyä. Toinen tekniikka, magmaelektrolyysi tuottaa titaanipitoisesta mare-regoliitista happea. Siinä Kuun aines kuumennetaan laavaksi, magmaksi, johon johdetaan elektrodeille sähköä. Prosessin vaikeudet liittyvät magma-astian tyhjennykseen ja aketrodien puhdistamiseen.


title: Lars Sonck

text: Lars Sonckin vanhemmat olivat kirkkoherra Knut Sonck ja Anna Rebecka Nordström. Sonckin ura alkoi 23-vuotiaana, kun hän vuonna 1894 voitti Turun Mikaelinkirkon suunnittelukilpailun. Muita kuuluisia suunnitelmia ovat muun muassa Tampereen Johanneksen kirkko (nyk. Tampereen tuomiokirkko), Kallion kirkko (1912) ja Mikael Agricolan kirkko (1935) Helsingissä, Pyhän Yrjön kirkko (1928) Maarianhaminassa, Kultaranta (1917), josta tuli myöhemmin tasavallan presidentin kesäasunto, Uuno Klamin kesähuvila (1945), Jean Sibeliuksen koti Ainola (1904) sekä Alfred Kordelinin hautakappeli (1921) Raumalla.


title: Lars Sonck

text: Lars Eliel Sonck () oli suomalainen arkkitehti. Häntä pidetään kansallisromanttisen kauden merkittävimpänä arkkitehtina Eliel Saarisen ohella. Jo 1890-luvulla Sonck suunnitteli Ahvenanmaalle hirsirakennuksia ja -huviloita, joiden kansallinen muotokieli erosi aiemmista pitsihuviloista.


title: Lars Sonck

text: 1890-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa Sonck suunnitteli mm. Hyvinkään parantolan, kylpylähotellin Loviisaan (Mossebacka), Avelan talon Tornioon ja kansakoulun Kuusankoskelle (Mäkikoulu), Iittalan lasitehtaan johtajan talon, josta myöhemmin tuli Kalvolan kunnantalo sekä veljelleen ns. Vuorelan talon Viitasaarelle. Näissä rakennuksissa on yhteneviä piirteitä Luumäellä sijaitsevan Kotkaniemen kanssa, joka perimätiedon mukaan on Lars Sonckin piirtämä. Myös Pöllyvaaran vuonna 1914 valmistunut näkötorni Kajaanissa oli Sonckin suunnittelema. Torni purettiin vuonna 1949.


title: Carl Eric Sonck

text: Turun yliopiston iho- ja sukupuolitautiopin professoriksi Sonck valittiin vuonna 1955. Tässä tehtävässä hän toimi eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1972 saakka. Sonck perusti Turun ihotautiklinikalle sienilaboratorion, jossa hän teki uranuurtavaa tutkimustyötä erityisesti hiivoista. Tutkimuksissaan Sonck löysi kaikkiaan viisi tieteelle aiemmin tuntematonta hiivalajia. Uransa aikana hän julkaisi noin 150 lääketieteellistä artikkelia. Hän oli ruotsinkielisen Finska Läkaresällskapet -seuran jäsen ja toimi sen hallituksessa vuosina 1953–1956 ja seuran puheenjohtajana vuonna 1955.


title: Carl Eric Sonck

text: Carl Eric Sonckin vanhemmat olivat agronomi Karl Joel Sonck (27.3.1867–5.9.1950) ja Siri Lybeck (11.10.1884–17.1.1960). Perhe asui Karjalankannaksella Kurkijoella, jossa Karl Joel Sonck toimi Kurkijoen Koulutilan agronomina ja opiston hevoshoitotilan johtajana. Perheeseen kuului lisäksi toinen lapsi, Astrid Signild (s. 1908). Sonckin lähisuvusta voi mainita arkkitehti Lars Sonckin, joka oli Carl Ericin setä.


title: Carl Eric Sonck

text: Vuonna 1924 Carl Eric Sonck kirjautui Turun yliopistoon suorittamaan lääketieteen kandidaatin tutkintoa edeltävää medikofiilitutkintoa, jonka hän sai valmiiksi vuonna 1926. Sonck siirtyi seuraavaksi Helsingin yliopistoon suorittamaan jatko-opintoja. Kandidaatintutkinnon hän sai valmiiksi vuonna 1927. Sonck valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1933 ja iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäriksi vuonna 1938. Vuonna 1941 Sonck väitteli tohtoriksi, ja vuonna 1944 hän sai dosentin arvonimen. Tämän jälkeen hän toimi Helsingin yliopistossa dermato-venerologian dosenttina vuoteen 1957 saakka.


title: Lars Schalin

text: Schalin osallistui talvisotaan T-Lentorykmentti l:n komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Uudenmaan läänin väestönsuojelutarkastajana ja jatkosodan puhjettua hän jatkoi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin Päämajan Ilmasuojelutoimiston päälliköksi. Edellä mainitussa tehtävässä hän palveli vuoteen 1943 saakka, jolloin hän siirtyi Suomen Punaisen Ristin pääsihteerin apulaiseksi ja toimi tehtävässä sodan loppuun saakka, jolloin hän erosi armeijan vakinaisesta palveluksesta. Sotien jälkeen hän toimi edelleen Suomen Punaisessa Ristin pääsihteerin apulaisena vuoteen 1950 saakka, jolloin hän siirtyi vakuutustarkastajaksi Suomi-yhtiölle ja palveli yhtiössä vuoteen 1958 saakka. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Kansallisromantiikka

text: Lars Sonckin tyyli on ehkä kaikkein raskainta ja massiivisinta suomalaisesta kansallisromantiikasta. Sonckin kuuluisimmat työt, Kultaranta, Kallion kirkko ja Tampereen tuomiokirkko, noudattavat hyvin järeää, kulmikasta muotoa päällystettynä karkeilla graniittijärkäleillä. Tampereen tuomiokirkko on taiteellisesti hyvin korkeatasoinen ja kuuluu Suomen kansallisromanttisiin päätöihin.


title: Brändö Villastad

text: Lars Sonckin tonttijakosuunnitelma oli laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. Rannan suuntaisella tieverkolla, joka vielä nykyään on Sonckin jakosuunnitelmasta parhaiten säilynyt osa, tehtiin mahdolliseksi suunnata mahdollisimman monet tontit edullisimmin valoon ja näköalaan nähden ja ranta-alueella olevat tontit oli tarkoitettu rakennettaviksi huvilamaisesti. Julkiset rakennukset oli sijoitettu muuta ympäristöä korkeammalle maisemassa kiintopisteiksi. Vapaamuurarien kallio oli jo Sonckin ensimmäisessä suunnitelmassa aksiaalisen sommitelman avulla yhteydessä saaren ehkä merkillisimpään luonnonmuodostelmaan, saaren eteläosassa sijaitsevaan laguunimaiseen sisälahteen (Gloet).


title: Ossi Sjöman

text: Sjöman oli alkuperäiseltä ammatiltaan mallipuuseppä, mutta toimi 1950-luvulta alkaen Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) ja siihen kytkeytyneiden järjestöjen palveluksessa. Hän opiskeli Sirola-opistossa lukukaudella 1955–1956 ja suoritti jatko-opintoja itäsaksalaisessa puoluekoulussa. Hän vaikutti pitkään Suomen Demokraattisessa Nuorisoliitossa (SDNL) ja oli vuosina 1964–1970 sen puheenjohtajana, iästään huolimatta. Sjöman valittiin SKP:n keskuskomiteaan vuonna 1963 ja hän jatkoi siellä 1980-luvulle saakka lukuun ottamatta lyhyttä katkosta vuosina 1969–1970. Hän kuului myös puolueen poliittiseen toimikuntaan (”politbyroo”) vuosina 1966–1969 ja 1970–1972, ja oli piirisihteeri vuosina 1970–1971. SKP:n sisäisessä kahtiajaossa Sjöman kuului enemmistöläisiin. SDNL:n johto hyväksyi elokuussa 1968 hänen poissaollessaan Tšekkoslovakian miehityksen tuominneen lausuman, jonka hän jälkeenpäin allekirjoitti.


title: Sukututkimus

text: Sukututkimus eli genealogia (johdettu kreikan sanoista "genea" eli suku ja "logos" eli oppi) on historian aputiede, jonka tutkimuskohteena ovat ihmisten väliset sukulaisuussuhteet ja sukujen historia. Sukututkimusta on perinteinen arkistolähteisiin perustuva sukututkimus ja geneettinen sukututkimus.


title: Sukututkimus

text: Erityisesti Suomessa sukututkimuksella on käyttöä myös muissa tieteissä. Lääketiede ja sen erikoisala genetiikka ovat voineet pitää Suomen rajattua geeniperintöä ja pitkälle ulottuvia kirjallisia rekistereitä aineistonaan, kun on tutkittu perinnöllisiä sairauksia ja perimään liittyvä kysymyksiä.


title: Sukututkimus

text: Pidemmälle vietynä sukututkimus vaatii huolellista paneutumista, sillä vanhojen asiakirjojen käsiala voi olla hankalalukuista ja kieli vanhaa virkamiesruotsia, latinaa, saksaa tai venäjää. Asiakirjojen etsiminen arkistoista ja niiden tulkinta vaativat usein erityisosaamista. Koska suku voi olla hyvinkin laaja ja toisaalta koska tutkiminen on ajoittain vaivalloista ja hidasta, voi suvun perinpohjaiseen tutkimiseen kulua harrastajalta kymmeniä vuosia.


title: Sukututkimus

text: Sukututkimus eli genealogia on historian aputiede, ja historiantutkimus käyttää sen antamia tuloksia hyväkseen luodessaan selitystään menneisyydestä. Sukututkimuksella ei ole niin oleellista asemaa nykyisessä historiantutkimuksessa kuin sillä oli niin sanotun tapahtumahistorian aikana, jolloin suurmiehet ja heidän tekemisensä olivat tutkimuksen keskeisiä kohteita. Myös erilaiset hallitsijaluettelot ja vastaavat ovat menettäneet merkitystään historiankirjoituksen apuvälineinä.


title: Sukututkimus

text: Eritoten hallitsijoilla ja muilla merkkihenkilöillä on kautta historian ollut tarvetta selvitellä sukulaisuussuhteitaan. Asia oli erityisen tärkeä periytyvien omaisuuksien ja arvonimien johdosta. Hallitsijoille oli myös tarve todistaa sukututkimuksella polveutuvansa merkittävistä, jopa jumalallisista esi-isistä ja oikeuttaa näin oma valta-asemansa. Sukututkimuksen tekijältä saatettiin tällöin edellyttää jo valmiiksi määritetyn polveutumisen todistelua. Tällaisilla vääristellyillä sukupuilla on historiallinen arvonsa, mutta tieteellisen sukututkimuksen kannalta niillä ei ole käyttöä.


title: Geneettinen sukututkimus

text: Geneettinen sukututkimus on nykyaikainen tutkimuksen ala, joka sai alkunsa ihmisen genomin eli perimän selvittämisen myötä. Vuodesta 1999 alkaen kuluttajat ovat voineet teettää DNA-tutkimuksen itsestään lähettämällä näytteensä tutkittavaksi palveluntarjoajalle ja vertaamalla sitten omia testituloksiaan muiden testattujen tuloksiin. Näytteenä käytetään elävältä ihmiseltä otettua poskisolunäytettä tai sylkinäytettä.


title: Siirtolaisuusinstituutti

text: Siirtolaisuusinstituutti tekee muuttoliikkeitä tunnetuksi myös näyttelyjen avulla. Päänäyttelyt käsittelevät siirtolaisuutta Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Ruotsiin ja Australiaan. Muita näyttelyjen aiheita ovat olleet mm. Turkulaiset maailmalla, sotalapset, siirtolaisurheilija Ville Ritola, Titanicin suomalaiset sekä sukututkimus. Osa näyttelyistä on pysyvästi esillä instituutin näyttelytiloissa.


title: Sukututkimus

text: Yhteiskuntatieteet ovat käyttäneet sukututkimusaineistoa tutkiessaan suomalaisen yhteiskunnan rakenteita, esimerkiksi yhteisöllisen aseman nousuun ja laskuun liittyviä kysymyksiä. Myös yhteiskunnan rakenteet, kylät ja muut vastaavat yhteisöt ovat tulleet esille rekistereistä. Sukututkimusaineiston avulla saadaan paljon tietoa yhteisöissä tapahtuneista aineellisista ja väestöllisistä muutoksista.


title: Sukututkimus

text: Kuninkaiden ja yleensä hallitsijoiden sukupuut ovat tavallaan sukututkimuksen esiaste. Sukututkimusta kirjallisessa muodossa edustaa perimätietoon perustuva Raamattu. Länsimaissa merkittävä sukututkimuksen perusta on antiikin Kreikan jumaltarusto, jonka moninaisten sukulaissuhteiden verkko edellytti laajaa sukutukimusta.


title: Geneettinen sukututkimus

text: Geneettinen sukututkimus eli geneettinen genealogia tarkoittaa oman tai jonkun muun henkilön sukulaisten keskinäisten (biologisten) sukulaisuussuhteiden ja suvun vaiheiden tutkimista hyödyntämällä DNA-testejä yhdessä perinteisen sukututkimuksen ja historiallisten lähteiden kanssa. DNA-jaksoja vertailemalla voidaan arvioida mm. yksilöiden sukulaisuussuhteita ja viimeisimmän yhteisen esivanhemman elinajankohtaa. Ihmisryhmien välisten geenivertailujen kautta voidaan selvittää kansojen välisiä sukulaisuussuhteita, alkuperää ja muuttoliikkeitä pitkien aikojen takaa. Autosomaalisen DNA:n tutkimisella voidaan myös määrittää yksilön etnistä taustaa.


title: Vanha Suomi

text: Nimitys Vanha Suomi on suomalaisittain katsottuna hieman epäjohdonmukainen. Ymmärrettäväksi se tulee katsottaessa asiaa venäläisittäin: Vanhan Suomen alue liitettiin keisarikuntaan lähes sata vuotta ennen muuta (Uutta) Suomea.


title: Vanha Suomi

text: Vaikka Vanha Suomi ei yleisen käsityksen vastaisesti varsinaisesti taantunutkaan Venäjän vallan alla, se jäi etenkin yhteiskunnallisessa kehityksessä jälkeen Ruotsin puoleisen Suomen ripeästä kehityksestä 1700-luvulla. Talonpoikiin kohdistunut venäläisen aateliston mielivalta loi aluetta leimanneen apatian taloudessa muutenkin. Loputkin Suomesta liitettiin Venäjän keisarikuntaan vuosina 1808–1809 käydyn Suomen sodan ja sitä seuranneen Haminan rauhan yhteydessä. Samalla ryhdyttiin niin Suomessa kuin keisarin hovissa puuhaamaan Vanhan Suomen liittämistä muun Suomen, eli Venäjältä käsin katsottuna Uuden Suomen yhteyteen.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Ruotsalaiset eivät vielä 1300-luvulla kutsuneet Suomea yleisesti nimellä "Suomi" tai "Finland", vaikka nämä nimitykset olivat olleet käytössä pitkään. Esimerkiksi "Novgorin ensimmäinen kronikka" puhuu suomalaisista ("sum") ja riimukivissä puhutaan "Finlandissa" kuolleista viikingeistä. Nimitys Suomi oli tarkoittanut ja tarkoitti vielä pitkään nykyistä Varsinais-Suomen maakuntaa. Tästä syystä ruotsalaiset käyttivät laajemmasta Etelä-Suomen alueesta noin vuosina 1350-1470 nimitystä "Österland" eli "Itämaa". Tätä ennen alueista puhuttiin monikossa itämaat.


title: Vanha-Liivinmaa

text: Vanha-Liivinmaa (, , ) tarkoittaa saksalaisten 1200-luvulta 1500-luvun puoleenväliin hallitsemaa Baltian aluetta. Saksalaiset nimittivät koko hallussaan ollutta Pohjois- ja Keski-Baltiaa Liivinmaaksi, liiviläisten mukaan. Nimitystä Vanha-Liivinmaa käytetään erotukseksi myöhemmästä Liivinmaan maakunnasta, joka oli pinta-alaltaan huomattavasti suppeampi.


title: Vanha Suomi

text: Uuteen Suomeen liittämisen jälkeen ulottuivat suuriruhtinaskunnan lait ja autonominen asema myös Vanhaan Suomeen. Alueliitos toteutui olosuhteisiin nähden varsin kivuttomasti, ja Vanha Suomi kuroi nopeasti kiinni suuriruhtinaskunnan edellisellä vuosisadan ottaman etumatkan yhteiskunnallisissa kysymyksissä. Alueen läheisyys alati kasvavaan Pietarin kaupunkiin auttoi etenkin Vanhan Suomen taloudellista kehitystä. Ainoastaan lahjoitusmaajärjestelmä ja sen edelleen aiheuttamat ristiriidat jäivät pidemmäksi aikaa (lunastus kesti lähes 60 vuotta) muistuttamaan Uuden ja Vanhan Suomen satavuotisesta valtiollisesta erosta.


title: Suomi-kuva

text:
Suomalaiset ovat kautta aikojen olleet Suomi-kuvasta huolissaan paitsi Suomen tuntemattomuuden vuoksi, myös siksi, että suomalaisista on liikkunut maailmalla monia epäedullisina pidettyjä käsityksiä. Eräänä vanhana Suomi-kuvan rasitteena on ollut esimerkiksi käsitys siitä, että suomalaiset olisivat mongolidinen tai muuten rodullisesti poikkeava kansa ("katso myös": suomalaisten alkuperä).
Väitteeseen liittyi rasistinen käsitys mongolidien alemmuudesta. Toisen maailmansodan jälkeen Suomi-kuva sai taakakseen kommunismiin tai Neuvostoliittoon liittyviä mielleyhtymiä. Esimerkiksi monet amerikkalaiset ajattelivat, että Suomi kuului Neuvostoliittoon tai itäblokkiin. Suomalaiset pelkäsivät, että länsi jättäisi Suomen oman onnensa nojaan mahdollisen konfliktin puhjetessa. Suomalaista ruokaa on pidetty Suomessa erityisen puhtaana, mutta lännessä on Neuvostoliiton aikaan liikkunut käsityksiä jopa siitä, että suomalainen ruoka olisi poikkeuksellisen radioaktiivista johtuen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta.


title: Suomalainen (sukunimi)

text: Suomalainen on suomenkielinen sukunimi, jolla on eri tapauksissa erilaisia taustoja. Osalla Suomalainen-suvuista nimi on periytynyt ajalta, jolloin Suomi tarkoitti pelkkää nykyistä Varsinais-Suomea ja vastaavasti suomalainen vain tuon alueen asukasta ja sanasta suomalainen on syntynyt sukunimi sitä kautta, että kun sieltä oli muutettu pois, muuttaneita ja näiden jälkeläisiä suvun uudella asuinseudulla sitten ryhdyttiin kutsumaan suvun alkuperän mukaan lisänimellä suomalainen. Karjalassa joskus sanalla suomalainen viitattiin roomalaiskatolilaiseen tai protestanttiin. Vanhan Suomen Venäjään mutta pääosan Suomea Ruotsiin kuuluessa Vanhassa Suomessa sana suomalainen saattoi tarkoittaa tuolloin vielä Ruotsille kuuluneesta Suomesta Vanhaan Suomeen muuttanutta henkilöä. Suomenlahden ulkosaarilla taas suomalainen-sanalla on viitattu mantereelta tulleisiin. Osassa tapauksista Suomalainen on otettu, nuorehko sukunimi. Mm. rokottajan poika Aleksanteri Fennander julistautui "Suomalaiseksi" vuonna 1876, ja Suomalainen oli suosittu nimi vuoden 1906 suurnimenmuutossa. Tunnettuja nimenkantajia ovat:


title: Vaara-Suomi

text: Vaara-Suomi on Ylä-Savon, Koillis-Savon, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja Koillismaan seutu Itä-ja Pohjois-Suomessa. Nimensä tienoo on saanut alueen vaaraseudun mukaan. Kuusamosta Ilomantsiin ulottuva alue on soiden, vaarojen ja erämaavesistöjen luonnehtimaa karua maisemaa. Savon puolella vaara-alue alkaa Nilsiän korkeudelta, jonka suurimpiin vaaroihin lukeutuu myös Tahko. Alueella käy vuosittain noin miljoona turistia. Harvaan asutun seudun tärkeimmäksi elinkeinoksi onkin pikkuhiljaa nousemassa matkailu.


title: Suomi

text: Nimen "Suomi" etymologiasta ei ole täyttä varmuutta. Se on ollut alun perin Suomenlahden ympäristöä ja sittemmin lähinnä Varsinais-Suomea koskeva nimitys ja laajentunut myöhemmin tarkoittamaan koko maata. Sana on selitetty lainasanaksi ja sen yhdeksi mahdolliseksi lähteeksi on esitetty kantabaltin maata (merkityksessä ’seutu’, ’alue’, ’valtapiiri’) tarkoittavaa sanaa "žemē". Toisen selityksen mukaan sana olisi lainattu indoeurooppalaisesta ihmistä tarkoittavasta sanasta (merkityksessä ’väki’, ’kansa’).


title: Kone-Suomi

text: ”Tiukan historiallisen kronikoinnin sijaan kirjan artikkeleista välittyy halu ymmärtää sitä, mitä konemusiikki tarkoittaa ja miltä se on meistä kansakuntana tuntunut”, kirjoittaa Jantso Jokelin Aamulehdessä. ”Konemusiikin rantautumista Suomeen voisikin pitää teeman variaationa siitä, kuinka Suomi löysi tiensä ulos metsästä.”


title: Perämeren kansallispuisto

text: Perämeren kansallispuisto () sijaitsee Pohjanlahden perukassa Perämerellä Kemin–Tornion alueella. Vuonna 1991 perustetun luonnonsuojelualueen pinta-ala on 157 km², josta maata on 2,5 km². Aluetta hoitaa Metsähallitus.


title: Hiastinlahti

text: Hiastinlahti on Perämeren sivulahti Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Iijoen suiston pohjoispuolella, noin kuusi kilometriä luoteeseen Iin keskustaajamasta. Lahtea rajaavat Pauhun niemi pohjoisessa ja Louttin–Pensaskarin saari etelässä. Lahden pohjukassa sijaitsee Hiastinlahden Natura 2000 -luonnonsuojelualue, jonka pinta-ala on 168 hehtaaria. Alue on valtakunnallisesti arvokas lintuvesikohde.


title: Mustakari (Martinniemi)

text: Mustakari on saari Perämerellä, Kiiminkijokisuiston pohjoisrannalla Oulun Martinniemen kaupunginosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Kurtinhaudan lahden suulla Laitakarin saaren ja entisen Martinniemen sahan alueen eteläpuolella. Saareen johtaa aallonmurtajana toimiva pengertie Kurtinhaudan kalasatamasta.


title: Pulkkisenmatala

text: Pulkkisenmatala on pieni asumaton saari Kuivasmeren pohjoisosassa Perämerellä. Saari sijaitsee Oulun kaupungin vesialueella Herukan ja Kellon kaupunginosien rajalla Kalimeenojan suulta etelään, Rapakarin ja Pateniemen sahan entisen sataman välisellä alueella. Saarta ympäröivä vesialue on pohjoisessa varsin matala, mutta eteläpuolella syvenee pian 6–8 metriin. Saarelta on matkaa Kellon Kraaseliin noin 700 metriä. Alueella pesii ja ruokailee runsaasti vesilintuja.


title: Ojakylänlahti

text: Ojakylänlahti on Perämeren lahti Hailuodon kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Lahti sijaitsee Santosen niemen ja Hanhisen välisellä alueella. Lahden leveys sen suulla, Kengännenän ja Rekonnokan välisellä alueella, on kolme ja puoli kilometriä, ja tältä linjalta lahden perukkaan mitattuna lahden pituus on noin 5,7 kilometriä. Ojankylän edustalla sijaitseva lahden pohjukka muodostaa Lahdenperä-nimisen sivulahden, jota erottaa Ojakylänlahdesta Kaaranselkä-niminen niemi. Lahdenperän ja Kaaranselän alue on luonnonsuojelualuetta. Ojakylänlahti kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan.


title: Varessäikkä

text: Varessäikkä on Siikajoen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Perämereen työntyvä pieni niemi, jolla sijaitsevat Varessäikän kala- ja vierasvenesatama. Satamassa on myös uimaranta, lintutorni sekä grillikatos, ja sinne johtaa pengertie. Kesäisin satamassa on myös pieni kioski. Aikaisemmin alueella oli myös Vattenfallin tuulipuisto. Varessäikkä sijaitsee Hailuodon ja mantereen välisessä salmessa.


title: Mustakari (Haukipudas)

text: Mustakari on saari Haukiputaan kunnassa Perämerellä. Saari sijaitsee Virpiniemen eteläpuolisellä merialueella Kellon Kraaselin ja Kotakarin välisellä alueella. Lähimmät muut saaret ovat Pitkäriisi idässä, Pikkuletto etelässä, Munakari lännessä ja Eeranletto luoteessa. Saari on asumaton, ja siellä on vain muutamia kesäasuntoja.


title: Pähkinärinne

text:
Pähkinärinne () on Länsi-Vantaan Myyrmäen suuralueen Hämeenkylän kaupunginosassa sijaitseva kerrostaloalue. Se sijaitsee Lammaslammen, Vihdintien ja Rajatorpantien välissä. Pähkinärinteen lähialueita ovat muun muassa Hämevaara, Hämeenkylä, Linnainen, Rajatorppa (Vapaala) ja Varisto.
Pähkinärinteessä on kaksi ostoskeskusta, joista pohjoisen ympäristö on rakennettu 1970- ja eteläosan 1980-luvulla. Merkittävän osan Pähkinärinteeseen 1970-luvulla rakennetuista taloista rakennutti nykyinen vakuutusyhtiö Tapiola vuokrataloikseen. 2000-luvun alussa Tapiola muutti talot asunto-osakeyhtiöiksi ja myi kiinteistöt tontteineen. 2000-luvulla on lisäksi rakennettu uusia kerrostaloja.


title: Rivinnokka

text: Rivinnokka on Perämereen työntyvä niemi Oulun Haukiputaan kaupunginosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Kiiminkijoen etelärannalla, ja erottaa jokisuiston Mustaniemenlahdesta ja Seipiperän lahdesta. Niemen läntisin kärki muodostuu Rivinnokan lisäksi Tupurinnokan ja Ulkonokan niemistä. Alue on suurelta osin luonnontilaista sekametsää sekä merenrantametsikköä.


title: Pensaskari (Tornio)

text: Pensaskari on saari Perämeren kansallispuistossa Tornion vesialueella Perämerellä. Saari sijaitsee noin yhdeksän kilometriä etelään Tornion Röyttän satamasta lähellä Kemin kunnanrajaa sekä Ruotsin valtakunnanrajaa. Saaren eteläkärki, maannousun vuoksi Pensaskarin kanssa yhteen kuroutunut Mainua, on Tornion kaupungin eteläisin piste maalla. Saari sijaitsee Tornion 9 metrin väylän itäpuolella.


title: Taylorismi

text: Taylorismi eli tieteellinen liikkeenjohto (engl. "taylorism", "scientific management") on 1910-luvulla yleistynyt Frederick Winslow Taylorin (1856–1915) kehittämä liikkeenjohto-oppi, joka oli kokonaan uusi, käytännön kokemuksin havaittu tapa tehostaa teollisuustyötä ja organisoida se. Taylorismi perustuu Taylorin teokseen "The Principles of Scientific Management" (1911), joka käsitteli uutta liikkeenjohdon ajattelua. Teos käännettiin suomeksi jo vuonna 1914 nimellä "Tieteellinen liikkeenhoito". Taylorin perusajatuksia oli, että työnsuorituksessa oli parempi seurata työntekoa tarkasti ja niiden pohjalta kehittää parempia työtapoja kuin luottaa traditioon ja vanhoihin käytäntöihin. Näistä opeista syntyi työn mittaus ja -kellotus sekä rationalisointityön perusta. Uudempien liikkeenjohdon oppien vertauskohtana on usein ollut klassinen konepajan organisointi funktionaalisiin osastoihin (sorvaamo, jyrsintä, kokoonpano), joka syntyi Taylorin oppien pohjalta. 1970-luvulla funktionaalisia konepajoja organisoitiin tuotepohjaisiksi ja samalla linjalla on jatkanut JOT-filosofia.


title: Ubikviteetti (teologia)

text: Ubikviteetti merkitsee kristillisessä teologiassa Kristuksen inhimillisen luonnon läsnäoloa kaikkialla. Oppi kehitettiin luterilaisessa teologiassa, ja on ilmaistu Yksimielisyyden ohjeessa, erityisesti sen kahdeksannessa artiklassa. Opin mukaan Kristuksen inhimillinen luonto on korotettu jumalalliseen valtaan, ja näin ollen Kristus pystyy toteuttamaan lupauksensa olla läsnä sanassa ja sakramenteissa, kaikkein erityisimmin ehtoollisessa. Luterilaiseen ehtoollisoppiin yhdistettynä ubikviteetti-oppi tarkoittaa sitä, että Kristus voi olla ruumiillisesti jumalallisen voimansa vuoksi läsnä siellä, missä ikinä tahtoo. Tämän vuoksi hän on läsnä lukuisissa paikoissa (ehtoollisleivissä ja eukaristian vietoissa) yhtä aikaa (multivolipreesens).


title: Lööppi

text: Lööppi on kansankielinen nimitys julisteelle, jolla mainostetaan sanoma- tai aikakauslehden, tavallisimmin keltaisen lehdistön julkaiseman iltapäivälehden viimeisintä numeroa. Sana ”lööppi” on peräisin samanmerkityksisestä ruotsin kielen sanasta "löpsedel". Lööppi sisältää mainostettavan lehden sisältöön viittaavia otsikoita, jotka kertovat usein julkisuuden henkilöistä tai muusta sellaisesta minkä oletetaan kiinnostavan ihmisiä. Huomion kiinnittävien sitaattien ja kärjistysten on tarkoitus kiinnittää lukijan mielenkiinto paljastamatta kuitenkaan liikaa uutisen sisällöstä ja saada siten hänet ostamaan kyseinen lehti.


title: Liikennetelematiikka

text: Helsingin HELMI perustuu radioviestintään: keskuslaitteiden välillä on kaapeliverkko, mutta liikennevälineiden ja aikataulunäyttöjen väliset tiedot kulkevat tukiasemien kautta. Bussin tai raitiovaunun sijainti pysäkin tarkkuudella määritellään satelliittipaikannuksen ja matkamittauksen avulla. Aikatauluseurannassa vertaillaan todellista sijaintia ja pysäkkiaikataulun perusteella laskettua sijaintia. Sitten sekä kuljettaja että muu liikennöinnistä vastaava henkilökunta saa tietää poikkeaman aikataulusta. Kuljettajan on vain muistettava aina päivän ensimmäistä kertaa liikkeelle lähtiessään kirjautua järjestelmään, niin sen jälkeen hänellä olevaan näyttöruutuun ilmestyy tiedot aikataulussa pysymisestä. Tarvittaessa järjestelmän kautta voidaan antaa tietoja myös liikennehäiriöistä tai muista hidastavista esteistä. Ainakin Helsingissä joukkoliikenne on sujuvoitunut HELMIn ansiosta ja siten saatu selviä rahallisia säästöjä.


title: Lohkovaalitapa

text: Lohkovaalitavan eduksi nähdään toimivien ja ammattitaidoiltaan kyvykkäiden johtokuntien sekä ryhmien muodostusmahdollisuus, joilla on henkilökemian yms. vuoksi keskenään laajat yhteistyömahdollisuudet, kun ehdokkaiden arviointiprosessi on siirtynyt vaalitilanteesta ehdokaslistan muodostamiseen. Näin helpommin saavutetaan tilanne, missä johtokuntien ja hallitusten jäsenet ovat edustamassa kykyjään ja osaamistaan eivätkä ole sidosryhmiensä tahdon eikä omaisuuden edustajia. Lohkovaalitapaa käytetään maailmalla paljon pankki- ja vakuutusalan johtokuntien valintatapana, mutta se on myös kansainvälisesti vihreän liikkeen ja vaihtoehtoliikkeiden ryhmittymissä laajasti käytössä.


title: Mari Leppänen

text: Leppäsen pappisvihkimys merkitsee sitä, että hän ja mahdollisesti tämän jälkeen samaan ratkaisuun päätyvät muut vanhoillislestadiolaiset naiset kyseenalaistavat avoimesti oman herätysliikkeensä naisten pappeutta koskevan kiellon. Leppäsen kohdalla papin tehtävään sitoutumisesta on aiheutunut hänelle henkilökohtaisia seuraamuksia, joista tiedotusvälineet ovat raportoineet julkisuudessa. Leppäsen mukaan seuraamukset ovat merkinneet pyrkimystä eristää hänet sosiaalisesti ja hengellisesti. (Mari Leppäsen haastattelu, Ajankohtainen Kakkonen 6. maaliskuuta 2012, Yle, TV2)."Näin jyrkkiä äänenpainoja en osannut odottaa Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen ja paikallisyhdistyksen johdolta", Leppänen on todennut.


title: Ѥ

text: Ѥ ääntyy konsonantin jälkeen laveana puolisuppeana etuvokaalina []. Edeltävä konsonantti, joka on useimmiten л tai н, ääntyy tällöin liudentuneena. Sanan alussa tai vokaalin jälkeen ѥ ääntyy [].


title: Lapuan liike

text: Lapualaiset ilmoittautuivat julkisesti suurella joukolla iskuun syyllisiksi ja teon kannattajiksi. Työn Äänen hajotustyön tekijöiksi ja tukijoiksi ilmoittautui Kosolan, Yrjö Nikulan, Vihtori Herttuan ja ilmajokelaisen pankinjohtajan Iivari Koiviston johdolla 72 miestä. Lopulta varsinaiseksi rikkojiksi ilmoittautuivat lapualaiset maanviljelijä Jussi Muilu, harjoittelija Yrjö Hissa, sekä talonpojat Simo Lahdensuo ja Jussi Perämäki. Kauppaneuvos Rafael Haarla lupautui maksamaan kaikki tuomittujen sakot. Lapuan liikkeen pää-äänenkannattajan "Aktivisti"n ensimmäisessä numerossa teon kannattajaksi ilmoittautui 650 henkilöä. Lehdestä tuli suosittu ja sitä myytiin peräti 10 000 kappaletta. Lehden ilmoittama journalistinen linja oli voimakkaasti kommunisminvastainen.


title: Ҋ

text: Ҋ ääntyy kiltinänsaamessa soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Sen asemesta voidaan käyttää myös kirjainta ј.


title: Ӗ

text: Ӗ on tšuvassissa vokaali, jonka äännearvo vaihtelee suuresti. Sillä merkitään laveaa suppeaa etuvokaalia [], laveaa puolisuppeaa keskivokaalia [] ja pyöreää puoliväljää keskivokaalia [].


title: Tekstitys

text: Tekstitys on elokuvan tai televisio-ohjelman dialogia vastaava teksti, joka esitetään kuvassa. Yleensä tekstitystä käytetään, kun elokuva tai televisio-ohjelma julkaistaan maassa, jonka kieli on muu kuin teoksessa käytetty. Tekstityksessä voidaan esittää dialogi myös alkuperäisellä kielellä kuulorajoitteisia katsojia ja ulkomaalaisia katsojia varten.


title: Tekstitys

text: Digitaalisissa televisiojärjestelmissä voidaan käyttää mediasta riippuen myös DVD- tai DVB-tekstitystä, jotka ovat keskenään teknisesti lähes samanlaisia. Kummassakin tekstitys välitetään kuvana, joka esitetään varsinaisen videokuvan päällä. Tämä mahdollistaa sen, että eksoottisten kielten vaatimat erikoismerkit toimivat varmasti oikein, toisin kuin esimerkiksi teksti-tv:n kautta välitettävässä tekstityksessä, jossa on erittäin rajoittunut merkkivalikoima.


title: Tekstitys

text: Nykyään tekstitys on mahdollista lisätä digitaaliseen videokuvaan myös siten, että video-ohjelman katselija voi kytkeä tekstityksen halutessaan pois päältä tai jopa valita tekstityksen kielen kielen useista vaihtoehdoista.


title: Tekstitys

text: Pisimpään käytetty menetelmä on lisätä tekstitys kuva-alueen reunoille kiinteästi kuvan osaksi. Televisiossa on aluksi käytetty menetelmää, jossa alkuperäisen kuvamateriaalin päällä näytetään tekstityksen sisältävää filmiä. Myöhemmin siirryttiin videokuvaa muokkaaviin laitteisiin. Samaa menetelmää käytetään myös, kun filmillä olevia elokuvia siirretään videolle.


title: Pelilokalisointi

text:
Videopelien mukana tulee useita erilaisia kääntämistä vaativia tekstejä kuten käyttöohjeita, dubbausmateriaalia ja tekstityksiä, mutta myös monia muita tekstejä, jotka vaativat esimerkiksi internetselainta. Kaikkia peleihin liittyviä ohjelmia yhdistää se, että tiedot ja komennot ovat saatavilla napin painalluksella. Tietokoneohjelmien interaktiivisuudella on merkitystä kääntäjille, sillä pääsy tekstiin ja tietoon on sattumanvaraista, eli jokainen käyttäjä aktivoi tietyn viestin tai komennon eri aikaan, jos lainkaan. Keinotekoinen tapahtumajärjestys ei sovi lineaariseen tekstiin ja kontekstuaaliseen tietoon, joten kääntäjät menettävät kaksi tärkeintä lähdettä, joita tarvitsevat päätöksenteossa: rinnakkaistekstin ja kontekstin. Keskeneräisen ohjelman tai lokalisointiohjelman puutteen vuoksi vain osa tiedosta on saatavilla samankaltaisista ohjeista, lokalisoinnista tai ohjelmistosta vastuussa olevalta henkilöltä tai tiimiltä, joskin sitä on vaikea löytää.
Valitettavasti ohjelmistolokalisoinnissa ei ole kyetty kehittämään graafista käyttöliittymää videopelien kääntäjiä varten. Käyttöliittymän avulla käyttäjät pystyvät työstämään suoraan ja turvallisesti pelin koodia, mikä auttaa visualisoimaan lopullisen tuotteen ilmettä, mikä tarkoittaa, että kääntäjä tietää lopputuloksen tarkalleen ja pystyy muuttamaan tekstiä tai käyttöliittymään sopimaan paremmin tilaan. Lingvistisiä työkaluja käytetään usein eri tavoin pelin luonnin, kehityksen ja julkaisun aikana. Niitä hyödynnetään peliin itseensä, pelin verkkosivuihin, markkinointiin, patcheihin ja päivityksiin.


title: Museonäyttely

text: Jokainen museo käyttää jonkinlaista graafista tapaa, tekstiä ja kuvitusta, näyttelynsä tukena. Museovierailija saapuu yleensä museoon oppimaan uutta. Näyttelyyn ja sen esineisiin liittyvät tekstit tukevat tätä oppimista. Outi Turpeisen väitöskirjatutkimuksessa kävi ilmi, että ihmiset odottavat museoissa tekstejä, jotka auttavat heitä ymmärtämään esineistön merkityksen. Esinetekstin tulisikin vastata kysymykseen ”mikä tämä on?” Tekstien tulisi olla museologien mukaan alle sadan sanan mittaisia, rakenteeltaan ja typografialtaan selkeitä sekä lähellä siihen liittyvää esinettä. Tekstien lisäksi näyttelyesineisiin voi liittyä valokuvia, jotka esittävät esimerkiksi arkeologisen kohteen nykytilaa, vertailukohteita tai museoon liian isoa esinettä, ja erilaisia maalauksia, karttoja tai muuta grafiikkaa.


title: Käsitetaide

text: Käsitetaiteellisissa prosesseissa syntyneitä teoksia voidaan esittää museoissa, gallerioissa tai muissa julkisissa tiloissa kuten kadunvarsimainosten äärellä. Teoksen rinnalla saatetaan toimittaa myös katalogeja, joissa eri kirjoittajat keskustelevat teokseen liittyvistä teemoista. Taidekentällä käsitteellisiä taideteoksia esitellään usein installaation tai performanssin keinoin. Näyttelyssä voi olla esillä tekstejä, valokuvia, videota ja muusta informaatioita. Performanssien yhteydessä teos voi näyttäytyä esimerkiksi luentona tai yleisö osallistuttavana pelinä.


title: Äänitekstitys

text: Äänitekstitys on digi-tv-palvelu, jossa vieraskielisten ohjelmien tekstitykset muunnetaan synteettiseksi puheeksi. Suomessa äänitekstitys otettiin virallisesti käyttöön 29. elokuuta 2005 Yleisradion Yle TV1-kanavalla. Palvelu on ainutlaatuinen koko maailmassa. Äänitekstitystä ovat kehittäneet Näkövammaisten Keskusliitto ry ja Yleisradio, ja se on osa liikenne- ja viestintäministeriön ArviD-hanketta. Äänitekstityksessä käytettävän puhesyntetisaattorin valmistaja on Bitlips, joka on yksi johtavista suomenkielisten puhesynteesituotteiden kehittäjistä. Näkövammaisten lisäksi palvelusta hyötyvät lukemisesteiset.


title: Tekninen kirjoittaminen

text: Kuten kirjoittamisessa yleensäkin, teknisten kirjoittajien tulee ymmärtää yleisöänsä esimerkiksi käyttäjiä, sekä dokumentin tarkoitusta ja kuvattavaa asiaa, esimerkiksi tuotetta tai ohjelmistoa. Formaatti, organisointi ja tyyli ovat tärkeitä asioita, sillä ne voivat tehdä tekstistä helppolukuisen. Esimerkiksi käyttöohjeissa diagrammit ja erilaiset kuvat auttavat lukijaa. Tekstin tulisi olla saatavilla silloin kun käyttäjä sitä tarvitsee.


title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Virtuaalitodellisuudella (lyhenne VT, ) tai keinotodellisuudella tarkoitetaan mediainstallaatioita ja -tiloja, joissa tietokoneella tuotettu komiulotteinen kuvatila tuotetaan katsojalle siten että hän kokee olevansa kuvan sisällä (immersiivinen 3D-kuvatodellisuus). VT-tiloja voidaan kokeilla niin sanotun VT-kypärän tai lasien kautta, jossa stereokuva tuotetaan suoraan silmien eteen sijoitettujen monitorien kautta tai niin sanotuilla cave-installaatioilla, joissa käytetään kolmea tai useampaa projisointipintaa, joiden kuvatilan sisällä ihmiset voivat seisoa, liikkua tai liikuttaa tilassa olevia kuvaobjekteja. Tilaan on luotu usein myös kolmiulotteinen äänimaailma. VT-taideteokset ovat itsenäisiä teoksia, joissa edellä mainittuja tekniikoita käytetään hyväksi. Kielitoimisto suosittaa käsitteitä "keinotodellisuus" tai "tekotodellisuus" mutta mediakulttuurin parissa työskentelevät puhuvat virtuaalitodellisuudesta alan kansainvälisen käytännön mukaisesti.


title: Grönlannin maantiede

text: Merissä elää useita erilaisia hylkeitä ja valaita sekä mursuja. Grönlannin alueella tavattavia valaita ovat esimerkiksi pallopäävalaat, sillivalas, seitivalas, lahtivalas, miekkavalas ja ryhävalas. Myös pyöriäisiä, maitovalaita ja sarvivalaita esiintyy. Hylje-eläimistä tavallisia ovat mursu, norppa, kuplahylje, partahylje, täplähylje ja grönlanninhylje. Grönlannissa tavataan sekä makean että suolaisen veden kaloja. Kalalajeja ja muita mereneläviä tavataan alueella yli sataa eri lajia, mikä on maailmanlaajuisesti suurimpia lukuja.


title: Pohjanmeri

text: Pohjanmeren runsaslukuisin valaslaji on pyöriäinen, jonka kannan kooksi arvioidaan jopa 300 000 yksilöä. Pyöriäisten lisäksi alueella elää 7 000–20 000 lahtivalasta ja yhteensä lähes 11 000 valkokuve- ja valkokuonodelfiiniä. Muita säännöllisesti tavattavia hammasvalaita ovat pitkäeväpallopää, delfiini, rissondelfiini ja miekkavalas. Valaiden suojelu on johtanut kantojen kasvuun ja sitä myötä joukkorantautumisten lisääntymiseen. Joka talvi Pohjanmeren matalille etelärannoille ajautuu muuttomatkalla olevia kaskelottikoiraita. Fossiililöydösten perusteella tämä ilmiö on jatkunut jo tuhansia vuosia.


title: Mioseeni

text: Merissä kukoistivat pyöriäisten kaltaiset valaat. 13–15 metriä pitkä jättihai "Carcharodon" saalisti varhaisia valaita. Nykyisistä merien selkärangattomista tällä kaudella oli olemassa vain 18 %.


title: Valaat

text: Nykyisten valaiden heimojako vuoden 2005 "Mammal Species of the World" -teoksen mukaan. Valaiden suurin suojelualue sijaitsee Cookinsaarilla. Länsi-Euroopan kokoinen alue on toinen eteläisen pallonpuoliskon valaiden synnytyspaikoista, ja se sijaitsee Cookinsaarten talousvyöhykkeellä parin miljoonan neliökilometrin alueella. Se on perustettu vuonna 2001 Bahama- ja Cookinsaarilla asuvan valastutkijan Nan Hauserin aloitteesta. Suojelualueella elää muun muassa ryhävalaita, nokkavalaita ja hetulavalaita.


title: Välimeri

text: Fishbase-tietokannassa on listattuna 749 Välimeressä elävää kalalajia. Meressä elää vakituisesti kahdeksan valaslajia, lisäksi kahdentoista lajin valaita nähdään vierailijoina. Kilpikonnalajeja on kaksi, liemikilpikonna ja valekarettikilpikonna ja yksi vierailija, äärimmäisen uhanalainen merinahkakilpikonna. Lisäksi Välimeressä elää yksi hyljelaji munkkihylje.


title: Marshallinsaaret

text: Maa-alueella elää vain yksi endeeminen jyrsijälaji. Meressä elämä on monipuolista: 240 levälajia, 180 korallilajia, 37 merinisäkäslajia (valaita ja delfiineitä), kaikki maailman merikilpikonnalajit ja yli 800 lajia kaloja.


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text:
Helsingin Merimaailma Sea Life koostuu noin 50 akvaariosta, joiden koot vaihtelevat noin sadasta litrasta suuren valtamerialtaan 250 000 litraan. Keskuksen tarkoituksena on esitellä maailman merten merieläimiä, tarjota kävijöille elämyksiä sekä jakaa tietoa merten suojelusta.
Sea Lifessa on sekä pysyvä kokoelma että vaihtuvia näyttelyitä. Pysyvä kokoelma jakautuu maantieteellisesti jaettuihin osioihin, joita ovat igapó-sademetsä, tropiikki koralliriuttoineen ja meriruohoniittyineen, valtameriallas sekä Itämeri ja Pohjanmeri ja Suomen makeat vedet. Lisäksi muutamilla merieläimillä on oma osastonsa: näitä ovat muun muassa meduusat ja merihevoset. Suurimmat altaat ovat seeprahain kotina toimiva valtameriallas sekä rauskujen ja turskien asuttama kylmän veden allas. Valtamerialtaan alitse kulkee kymmenmetrinen tunneli. Yksi uutuuksista on Elämysallasalue, joka avautui tammikuussa 2017.


title: Delfiinit

text: Delfiinejä tavataan kaikista meristä, mutta suurimmillaan lajimäärä on trooppisissa ja lämpimissä vesissä. Useat lajit ovat pantrooppisia, mutta osaa lajeista tavataan vain muutamissa merissä. Ainoa delfiinilaji, joka ei elä ollenkaan trooppisissa vesissä, on pitkäeväpallopää. Lajeista vain miekkavalasta esiintyy arktisilla vesillä. Se onkin laajimmalle alueelle levittäytynyt delfiinilaji. Delfiinejä elää niin laajalla alueella, että niiden elinympäristötkin ovat monipuolisia. Osa lajeista elää syvänmeren alueella ja osa rannikoilla. Jotkut rannikkojen yksilöt saattavat nousta myös jokiin, mutta vain kaksi lajia elää joissa.


title: Iroisemeri

text: Iroisemerellä on runsas merieliöstö. Merialueella kasvaa noin 300 merilevälajia. Runsaimmin esiintyviä ovat "Fucus vesiculosus" (rakkolevä), "Fucus spiralis" ja "Laminaria digitata". Merilevää kasvaa yli 10 000 hehtaarin alueella, laajemmin kuin missään muualla Euroopassa. Levistä saatavaa algiinihappoa käytetään teollisuudessa eri tavoin ja mm. elintarvikkeissa ja kosmetiikassa. Merenpohjalla on myös runsaasti ajokkasmättäitä ("Zostera"). Merilintuja on paljon, ja Iroise kuuluu Natura 2000:n lintudirektiivin alueisiin. Alueella tavataan jättiläishaita ("Cetorhinus maximus"), halleja ("Halichoerus grypus"), saukkoja sekä pullonokkadelfiinejä. Iroisella elää lähes kaikki Atlantilla tai Englannin kanaalissa tunnetut kalalajit ja neljännes koko Ranskan merinisäkkäistä.


title: Muinaisvalaat

text: "Protocetidae"-heimon eläimet olivat monipuolinen ryhmä, mutta niitä yhtisti vahvat häntä ja takaraajat, mikä viittasi hyvään uimataitoon. Takaraajat olivat kuitenkin luultavasti lyhyet, ja joidenkin yksilöiden lantio ei ollut kiinnittynyt selkärankaan, jolloin ne eivät olisi voineet kannatella painoaan maalla. Ne vaikuttivat suuresti valaiden evoluution 47–41 miljoonaa vuotta sitten leviämällä kaikkialle maailman meriin. Niillä oli suuret silmät ja kuono, ja sieraimet olivat vanhempia valaita korkeammalla, mikä viittasi siihen, että ne saattoivat hengittää nykyisten valaiden tapaan pää vaakasuorassa asennossa. Se oli ensimmäinen merkki puhallusaukon kehityksestä. Hampaat vaihtelivat yksilöittäin, mutta ne alkoivat muistuttaa nykyisten valaiden hampaita ja protocetidit käyttivät niitä luultavasti aktiivisesti metsästykseen.


title: Lännenkirkupöllönen

text: Nämä linnut odottavat oksalla, josta syöksyvät yllättäen saaliinsa kimppuun. Ne voivat myös saalistaa hyönteisiä lennosta. Niiden ravinto koostuu pääosin pienistä nisäkkäistä, linnuista ja suurista hyönteisistä. Ne ovat aktiivisia yöaikaan tai aamuhämärissä. Saaliin ne havaitsevat erinomaisen kuulonsa ja yönäkönsä avulla.


title: Kiharatöyhtönapsija

text: Kiharatöyhtönapsijat liikkuvat yleensä yksin, pareittain tai pieninä ryhminä. Ravintonaan laji käyttää pääasiassa hyönteisiä, joita se etsii puista tai pyydystää ilmasta. Ravintonsa linnut hankkivat yksinään tai pareittain ja puolustavat ravinnonhankintareviirejään muilta linnuilta hyvin voimakkaasti erityisesti talvella ja syksyllä.


title: Harlekiinipeippo

text: Harlekiinipeipot syövät pääasiassa siemeniä. Siemenkasvit vaihtelevat kuivien ja sadekausien aikana. Kuivina kausina suurimman osan ravinnosta muodostavat durrien ("Sorghum") siemenet. Sadekaudella lintu käyttää ravintonaan muun muassa "Alloteropisis"-, "Chysopogon"- ja "Triodia"-heinäsukujen kasvien siemeniä. Pesimäkaudella harlekiinipeipon ravinto koostuu lähes täysin hyönteisistä ja niillä linnut ruokkivat myös poikasensa. Laji voi etsiä ravintonsa joko maasta tai pyydystää hyönteisiä ilmasta.


title: Neitokakadu

text: Neitokakadun ravintona voi käyttää parakiiteille tarkoitettua siemenseosta, jossa on korkeintaan 10% auringonkukan siemeniä. Auringonkukan siemenet ovat erittäin rasvaisia ja näin ollen usein ja paljon syötettyinä aiheuttavat esimerkiksi erilaisia rasvakasvaimia ja vähentävät usein tuntuvasti linnun ikää. Nykyään kuitenkin markkinoille tulleet lintujen pelletit ovat monipuolisempi ja terveellisempi ruokavalio kaikenkokoisille linnuille. Pelleteistä linnut saavat normaalit ravinteet päivittäin, mutta silti sulkasadon ja pesinnän aikaan kannattaa antaa myös lisävitamiineja ja lisäkalkkia. Neitokakadu on moniin muihin suurempiin lintuihin nähden kuitenkin hieman poikkeuksellinen vähäisen proteiinitarpeensa vuoksi, joten pelletit eivät missään nimessä saa korvata siemeniä kokonaan. Mikäli siemenet poistuvat kokonaan ruokavaliosta, vaikuttavat pelletit haitallisesti ruoansulatuselimistöön liiallisen helpon sulatettavuutensa vuoksi. Heikkokuntoisille neitokakaduille pelletit ovat hyvä lisä. Pellettejä voi syöttää myös siementen ohella lisäravintona. Kohtuullisuus ja monipuolisuus ovat tärkeitä muistettavia asioita, kun mietitään neitokakadun ruokavaliota.


title: Lunni

text: Lunnin ravintoa on tutkittu paljon. Se syö enimmäkseen merikalaa, aikuiset linnut myös selkärangattomia, pääasiassa äyriäisiä. Se saalistaa päivällä ja sukeltaa saaliinsa tavallisesti noin 15 metrin syvyydestä, joskus jopa 50 metristä. Poikaselle se vie useita pieniä kaloja kerralla, jolloin kalat ovat nokassa poikittain. Ennätys on 61 tuulenkalaa ja yksi "Gaidropsarus vulgaris" saman linnun nokassa. Tavallisimmat saaliskalat ovat merituulenkala, pikkutuulenkala, isotuulenkala, kilohaili, silli, villakuore, makrilli, jäämerenseiti, turska ja valkoturska.


title: Linnut

text: Linnulla on oma reviirinsä, jonka tarkoitus on suojata linnulle tärkeää resurssia kuten pesäpaikkaa, pariutumiskumppania, ravintoa tai suojapaikkaa. Koiras valtaa usein keväällä itselleen reviirin ja ryhtyy laulullaan ilmoittamaan sen omistuksesta toisille koiraille. Samalla se kertoo naaraille kelpoisuudestaan. Joillain lajeilla kuten mustavatsakukaaleilla reviiriä puolustaa naaras, joillain lajeilla sekä naaras että koiras. Linnut palaavat usein vuodesta toiseen samalle reviirille. Yhteissoitimella koiraat puolustavat omaa soidinreviiriään ja pyrkivät osoittamaan sillä kyvykkyyttään naaraille. Reviiriä pidetään ennen kaikkea pesimäkaudella, mutta jotkin lajit pitävät reviiriä ja puolustavatkin sitä myös talvella. Jos ruokaa on tarjolla yllin kyllin, linnun ei ole järkevää pitää reviiriä.


title: Valkopäämerikotka

text: Valkopäämerikotka on lihansyöjä, joka käyttää ravinnokseen lihaa lähes laidasta laitaan. Se saalistaa ravinnokseen esimerkiksi pienempiä lintuja, matelijoita ja jyrsijöitä. Sen tärkein ravinnonlähde on kuitenkin kala, jota se pyydystää asuma-alueensa avovesistä. Erityisesti lohet ovat valkopäämerikotkan suurta herkkua. Vaikka lintu saalistaakin itse, osaa se käyttää hyväkseen myös toisten saalistajien (yleensä toisten lintujen) saaliita. Useimmiten valkopäämerikotka seuraa sivusta, kuinka jokin toinen saalistaja sieppaa saaliin, ja sitten "varastaa" sen itselleen. Sen lisäksi valkopäämerikotka syö raatoja, joita toiset eläimet ja linnut ovat jättäneet jälkeensä. Sen tiedetään myös nauttineen ravinnokseen ihmisten jätteitä ja ruuantähteitä, joita nämä ovat jättäneet esimerkiksi leiripaikoille. Valkopäämerikotka ei tarvitse ravintoa päivittäin. Liian pitkäaikainen paastoaminen voi kuitenkin johtaa siihen, että lintu heikentyy niin paljon, ettei pysty enää tehokkaasti metsästämään. Talviaikaan, jolloin ravintoa on muutenkin vaikeata löytää, tämä voi johtaa jopa linnun nälkäkuolemaan.


title: Rämeikkölapionokka

text: Rämeikkölapionokat liikkuvat yleensä pareittain. Ravintonaan laji käyttää hyönteisiä. Linnut voivat istua pitkiäkin aikoja oksilla, kunnes ne nappaavat ravinnokseen ilmassa lentävän hyönteisen. Rämeikkölapionokka on kolopesijä ja sisustaa puunkolon höyhenillä, eläinten karvoilla ja lehdillä. Naaras munii kaksi munaa, jotka ovat ruskehtavia ja joissa on tummanpunaisia pilkkuja.


title: Hoatsin

text: Sitkeät, paksut ja nahkeat lehdet ovat hyvin vaikeasti sulavaa ravintoa. Koska kasvinsyöjät saavat lähes kaiken ravintonsa lehtien soluseinämien sisältämästä selluloosasta, on niiden kyettävä hajottamaan syömänsä kasvit tehokkaasti. Tätä tarkoitusta varten niille on kehittynyt suuri ruuansulatusjärjestelmä, jossa pieneliöt pilkkovat selluloosan sokereiksi. Tämä käymisprosessi vaatii paljon aikaa ja paljon tilaa, minkä vuoksi hoatsinille on kehittynyt suuri käymistankki: sen ruokatorven alaosa muodostaa paksuseinäisen kuvun. Kun lehtimassa on ensin hienontunut linnun lihasmahassa, se siirtyy kupuun käymisvaiheen ajaksi. Linnun pienen koon vuoksi ruuansulatusjärjestelmä vie suuren osan sen elimistöstä. Lehdissä on vain vähän käyttökelpoista ravintoa, joten linnun on ahmittava niitä päivässä suuret määrät. Iso kasa käymistilassa olevia lehtiä saa luonnollisesti aikaan paljon kaasuja, jotka purkautuvat lopulta ulos linnun peräaukosta. Tämä runsas kaasun muodostus antaa hoatsinille lehmänlantaa muistuttavan ominaishajun, josta johtuu myös sen aikaisemmin käytetty suomenkielinen nimi, ”haisukäki”.


title: Kenkänokka

text: Vaikka linnun ravinto koostuukin pääosin keuhkokaloista, sille kelpaa myös monenlainen muu saalis, jonka se onnistuu pyydystämään. Kenkänokka syö paljon krokotiilin poikasia, sammakoita, pikkukaloja ja myös käärmeitä. Se täydentää tilaisuuden tullen ruokavaliotaan myös pikkunisäkkäillä ja linnunpoikasilla. Sen vahva nokka tekee selvää monenlaisesta riistasta kilpikonnia myöten. On usein väitetty, että tämä suuri lintu voisi pyydystää jopa antilooppien vasikoita, mutta tästä ei ole olemassa todisteita. Luultavasti pienikin antilooppi olisi liian suuri suupala sille nokan koosta huolimatta.


title: Iso Hiekka-aavikko (Iran)

text: Iso Hiekka-aavikko (, "Dasht-e Lut," käytetään myös nimitystä "Kaluts") sijaitsee Iranin kaakkoisosassa maan keskitasangolla. Aavikko on yksi maailman kuumimpia paikkoja, sillä vuosina 2004 ja 2005 aavikko oli Nasan mittausten mukaan maailman lämpimin paikka 70,7 celsiusasteellaan. Lisäksi aavikolla sataa vettä vain lyhyesti keväällä sadekaudella, jolloin ympäröiviltä vuorilta virtaa alueelle jokia. Aavikolla virtaavan Shoor-joen vesi on niin suolaista, ettei sitä voi juoda eikä sitä voi käyttää kasteluun.


title: Aavikko

text: Australian Iso Hiekka-aavikko ja Afrikan Namib koostuvat lähes kokonaan ergistä, ja Pohjois-Amerikan aavikoillakin hiekka-aavikoiden osuus on vain 5 prosenttia. Saharassa ja Arabian aavikoilla on myös runsaasti sora-aavikoita, ja Saharassa hiekka- ja sora-aavikoita on suurin piirtein yhtä laajalla alueella. Kallioaavikoita on erityisesti ylätasangoilla, ja ne ovat vallitsevia Aasiassa.


title: Iso Hiekka-aavikko

text: Iso Hiekka-aavikko on pääosin alavaa hiekka-aavikkoa. Punaiset pitkät ja rinnakkaiset hiekkadyynit peittävät valtaosan aavikosta. Alueella on kuitenkin myös joitakin matalia kukkuloita ja suolajärviä. Ison Hiekka-aavikon pohjoisosan ilmasto on trooppista, ja myös trooppisia monsuuneja esiintyy.


title: Hiekka-aavikko

text: Hiekka-aavikko () eli hiekkameri, dyynimeri tai hiekkaerämaa on aavikko, jossa on vaihtelevan korkuisia tuulen kasaamia hiekkakumpuja, dyynejä. Hiekka on pääosin irtonaista ja siinä liikkuminen on hyvin vaikeaa. Hiekka-aavikolla saattaa kasvaa joitakin ruohomättäitä ja pensaita dyynien harjalla.


title: Pieni Hiekka-aavikko

text: Pienen Hiekka-aavikon maastomuodot, eläimistö ja kasvillisuus ovat samankaltaiset kuin Ison Hiekka-aavikon, ja molempien läpi kulkee historiallinen "Canning Stock Route" -karjatie. Karjatie on Pienen Hiekka-aavikon ainoa varsinainen kulkuväylä. Vuotuinen sademäärä on 150–200 mm, ja sateet saadaan pääosin kesällä. Valunta päätyy aavikon pohjoislaidalla sijaitsevaan Lake Disappointment -suolajärveen. Keskilämpötila on kesäisin 22–38 °C ja talvisin 5.4–21.3 °C.


title: Iso Hiekka-aavikko (Iran)

text: Kokonaisuudessa Iso Hiekka-aavikko on 480 kilometriä pitkä ja 320 kilometriä leveä. Aavikko voidaan jakaa kahteen vyöhykkeeseen. Läntinen alue on matalaa tasankoa, jolla on useita suolatasankoja sekä rotkoja ja doliineita. Lisäksi läntisessä osassa on maailman suurimpiin lukeutuvia yardangeja, jotka ovat tuulen muovaamia kiviharjoja. Ison Hiekka-aavikon kaakkoisosassa on sen sijaan laajoja hiekkakenttiä, jossa kohoaa 300-metrisiä dyynejä, jotka kuuluvat maailman korkeimpiin.


title: Iso Hiekka-aavikko (Iran)

text: Iranin keskitasanko on kuivaa vuoristojen ympäröimää seutua, ja se muodostuu pääosin Isosta Hiekka-aavikosta ja Isosta Suola-aavikosta. Kymmeniä miljoonia vuosia sitten alueella sijaitsi valtameri, jonka vesi on haihtunut vähitellen, mutta suolakerroksia on jäänyt maaperään. Tutkijat ovat tehneet myös havaintoja kosteudesta syvällä maan pinnan alla. Autiomaassa ei ole kasvillisuutta, mutta siellä elää hyönteisiä, matelijoita ja aavikkokettuja.


title: Aavikko

text: Yleinen mielikuva aavikosta on hiekkatasanko. Kuitenkin vain viidennes kaikkien aavikkojen pinta-alasta on varsinaista hiekka-aavikkoa ("erg"). Jopa puolet aavikoista voidaan luokitella sora-aavikoiksi ("reg"). Niitä peittää pääasiassa 4–64 millimetriä halkaisijaltaan oleva sora, mutta myös suurempia, 64–265 millimetrin kiviä esiintyy. Kolmas maisematyyppi on kallioaavikko ("hamada"), jota peittää suuremmat lohkareet ja paljas kallioperä.


title: Aavikko

text: Aavikot jaetaan hiekka-, sora- ja kallioaavikkoihin. Niiden pinta on herkkä veden ja tuulen aiheuttamalle eroosiolle. Hiekka-aavikoilla tuuli kasaa dyynejä. Epäsuotuisista olosuhteista huolimatta autiomailla elää eläin- ja kasvilajeja, jotka ovat sopeutuneet hyvin kuiviin ja kuumiin olosuhteisiin. Aavikot eivät ole kuitenkaan täysin vedettömiä, sillä vettä esiintyy keitaissa ja sadekausina myös joissa ja järvissä, jotka kuivuvat myöhemmin suola-aavikoiksi. Aavikot ovat pääsääntöisesti kuumia ja kuivia, mutta lämpötilan vaihtelu voi olla suurta päivän ja yön välillä. Lauhkean vyöhykkeen mantereisilla aavikoilla myös vuodenaikojen välinen lämpötilan vaihtelu on suurta.


title: Taklimakan

text: Alueella on usein hiekkamyrskyjä, hiekkamyrskypäiviä (jossain päin aavikkoa hiekkamyrsky) on kolmannes vuoden päivistä. Uiguurin kielellä "Takla Makan" tarkoittaa 'voit päästä sinne mutta et koskaan pääse pois'. Aavikkoa onkin kutsuttu myös nimellä "Kuolemanmeri". Etenkin aiemmin aavikolle kuoli runsaasti väkeä. Hiekkamyrskyjä esiintyy etenkin keväisin ja kesäisin ja myrskyn seurauksena hiekka voi kohota noin 10 kilometrin korkeuteen, joskus selvästi korkeammallekin ja kulkeutua ilmakehässä maapallon ympäri. Ilmassa kulkeutuva hienojakoinen aavikkohiekka voi kaukanakin heikentää ilmanlaatua tai huonontaa esimerkiksi tieliikenteen näkyvyyttä.


title: Suomen kielioppi

text: Sijamuodot voidaan jakaa kieliopillisiin sijoihin, abstrakteihin ja varsinaisiin paikallissijoihin sekä vajaakäyttöisiin sijoihin. Kieliopillisia sijoja ovat nominatiivi, partitiivi, genetiivi ja akkusatiivi. Ne ilmaisevat kieliopillisia suhteita, ja niillä merkitään keskeiset lauseenjäsenet eli subjekti, objekti ja predikatiivi. Lisäksi genetiivillä ilmaistaan esimerkiksi omistusuhdetta ("tämä kirja on minun") ja partitiivilla lukumäärää ("kaksi pientä tyttöä").


title: Saksan kieli

text: Sijamuodot ovat nominatiivi (perusmuoto), akkusatiivi, datiivi ja genetiivi. Substantiivit, adjektiivit, ja jotkut pronominit taipuvat sijamuodon ja suvun mukaan. Useimmilla substantiiveilla yksikön nominatiivi, akkusatiivi ja datiivi ovat kuitenkin yhtäläisiä (poikkeuksena ns. heikot maskuliinit), ja eroa näiden muotojen välillä on vain artikkelissa sekä sanaan mahdollisesti liittyvissä adjektiiveissa. Genetiivissä maskuliini- ja neutrisukuisilla sanoilla on pääte "-"(e)s (dat. "dem Haus"; gen. "des Hauses); feminiinisukuisilla sanoilla yksikön genetiivikin on yhtäläinen datiivin kanssa (nom./akk. "die Frau" 'nainen', dat./gen. "der Frau"). Monikon datiivi eroaa muista monikon sijamuodoista n-päätteellään (nom./akk. "die Häuser", gen. "der Häuser", dat. "den Häusern), mutta jos monikon perusmuodossa on jo n-pääte tai s-pääte, monikon kaikki muodot ovat samanlaisia ja vain artikkelin tai adjektiivin taivutus erottaa muodot. Vakiintuneissa sanonnoissa maskuliinin ja neutrin yksikön datiivimuodon lopussa voi lisäksi esiintyä vanhahtava e-pääte: "zu Hause 'kotona', "auf dem Lande 'maa(seudu)lla'. Genetiivi korvataan puhekielessä usein von-prepositiota käyttämällä.


title: Terminatiivi

text: Terminatiivi on paikallissija eräiden kielten kieliopissa. Suomen kielessä sitä ei ole, toisin kuin monissa sen sukukielissä kuten virossa ja unkarissa. Terminatiivi ilmaisee johonkin menemistä eli päätymistä, suomessa sitä vastaa apusanoilla "saakka" tai "asti" luotava rakenne, eli "niin kauas kuin, muttei yhtään edemmäs". Suomalais-ugrilaisten kielten lisäksi sijamuoto tunnetaan ainakin sumerin kielestä.


title: Sosiatiivi

text:
Sosiatiivi on harvinainen kielen sijamuoto, joka tarkoittaa sitä, kenen kanssa jokin toiminto tapahtuu. Unkarin kielessä tällainen on käytössä, samoin ilmeisesti kašmirin kielessä. Suomalaisessa puhekielessä kuulee toisinaan käytettävän samantapaista ilmaisua (iskänkaa).
Sosiatiivi on runsaan sijamuotojen käytön ohella tyypillinen piirre agglutinatiivisille kielille.


title: Modaali (sijamuoto)

text: Modaali eli formaali on unkarin kielessä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee tapaa (). Modaalin pääte on "-képpen" tai "-képp", ja se liittyy lähinnä pronomineihin. Suomeksi modaali voidaan yleensä kääntää postpositiolla "tavalla, tavoin", joskus myös essiivillä.Modaali on sekä merkitykseltään että muodostamistavaltaan läheistä sukua essiivi-formaalille.


title: Instruktiivi

text: Instruktiivi eli keinonto on sijamuoto (ns. tapasija), joka ilmaisee keinoa tai välinettä tai tapaa, jolla toiminta suoritetaan. Suomen kielessä instruktiivin sijapääte on "-n" sekä yksikössä että monikossa. Yksikkömuodot ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi sanan "jalka" instruktiivimuodot ovat "jalan : "jaloin. Välineen merkityksessä käytetään usein instruktiivin tilalla adessiivia. Koska instruktiivimuodot muistuttavat tapaa ilmaisevia adverbeja, eli miten tekeminen suoritetaan ("Kaivoin hiekkaa paljain käsin (instr.)/Kaivoin hiekkaa hienosti käsilläni" (adv.), voitaisiin instruktiivi periaatteessa lukea adverbisijaksi.


title: Superlatiivi (sijamuoto)

text: Superlatiivi on nominien sijamuoto. Se esiintyy tiettävästi unkarin kielessä sekä joissakin J. R. R. Tolkienin keinotekoisista kieliopeista. Superlatiivi sijamuotona ilmaisee jonkun päälle, tai jonkun yli menemistä, taikka tulemista; suomessa sitä vastaa adpositio "yli" tai adessiivi. Esim. lause "Heitin pallon "katolle"" ilmaistaisiin unkarin kielessä superlatiivilla.


title: Sija

text: Paikallissijat ilmaisevat sijaintia, liikettä johonkin paikkaan tai liikettä sieltä pois. Näiden kolmen merkityksen mukaisesti käytetään yleisnimityksiä olosija, tulosija ja erosija. Tulo- ja erosijoja voidaan yhteisesti nimittää suuntasijoiksi. Muun muassa uralilaisissa kielissä tällaisia kolmen paikallissijan sarjoja syntyy usein useampiakin. Tällöin voidaan, kuten monissa uralilaisissa kielissä, erottaa toisistaan sisä- ja ulkopaikallissijat: esimerkiksi suomen sisäpaikallissijat (inessiivi, elatiivi, illatiivi) ilmaisevat kolmiulotteisen kappaleen sisällä olemista tai kiinteää yhteyttä, ulkopaikallissijat (suomen adessiivi, ablatiivi, allatiivi) päällä, ulkopinnalla, lähistöllä tai myös jonkun hallussa tai omistuksessa olemista. Vepsässä ja unkarin murteissa tunnetaan paikallissijasarja, jolla ilmaistaan jonkun luona olemista, luokse menemistä tai luota tulemista.


title: Sinä

text: Sinä on persoonapronomini, joka viittaa henkilöön, jolle puhe kohdistetaan. Sana "sinä" on yksikön toista persoonaa vastaava pronomini. Yleensä suomen kielessä voidaan jättää subjektina olevat persoonapronominit pois lukuun ottamatta kolmansia persoonia, mikä onkin tavallisinta varsinkin kirjakielessä. Poikkeustapaus on silloin, kun halutaan saada sopiva sananpaino virkkeelle tai lauseelle.


title: Sisäheitto

text:
Historiallisessa fonetiikassa sisäheitolla usein viitataan painottoman vokaalin poisjääminen.
Retorisena tai runollisena keinona saattaa äänteitä jäädä pois sanan keskeltä.Vaikka puhekielessä on monta ilmiötä, joita pidetään sisäheittona, sellaiset muodot kuin "didn't" ei pidetä sisäheittoina, vaan supistumina:Lounaismurteissa sisäheitto eli synkopee on hyvin yleinen ja koskee kolmi- tai useampitavuisten sanojen toisen avoimen tavun vokaalia, joka katoaa, kun ensimmäinen tavu on pitkä ja kolmas tavu alkaa l:llä, m:llä, n:llä, r:llä tai v:llä)Suomen puhekielessä yleisimmin pois jää vokaali i, jos sanan toisessa (painottomassa) tavussa on i-päätteinen diftongi, esim. "lannote" ja "tasottaa".


title: Keskitysleiri

text: Keskitysleiri on paikka, jonne kootaan siviilejä, joiden liikkuvuutta ja kontakteja halutaan rajoittaa. Yleensä leirejä on luotu sotien aikoina, jolloin vihollismaan kansalaiset ja epäluotettavaksi koetut poliittiset ja kansalliset ryhmät on koottu kyseisiin leireihin (internointileiri). Keskitysleiri muistuttaa läheisesti vankilaa. Keskitysleirit ovat tyypillisesti aidattuja ja vartioituja, jotta karkaaminen olisi mahdollisimman vaikeaa. Keskitysleiri ei kuitenkaan tarkoita samaa kuin tuhoamisleiri.


title: Keskitysleiri

text: Nykyisin sanaa käytetään usein propagandistisesti luomaan assosiaatio natsi-Saksan leireihin, ja samasta syystä määritelmän täyttävät leirit pyritään nimeämään toisin kuten ojennustyöleireiksi, internointileiriksi, työleiriksi, vankileiriksi, pakolaisleiriksi, uudelleenasutusleiriksi, siirtoleiriksi, pidätysleiriksi tai suodatusleireiksi. Esimerkiksi Neuvostoliiton keskitysleirejä, eli gulageja, nimitettiin ojennustyöleireiksi, kun taas Suomen keskitysleirien nimi muutettiin lokakuussa 1943 ”siirtoleireiksi”.


title: Koverin keskitysleiri

text:
Koverin leirin maineen loivat leiriläisten muistelmat, joiden Jussi Niinistö väittää olevan kirjoitetun korvausvaatimusten vauhdittamiseksi ja marttyyrikuvan luomiseksi. Niinistö myös kiistää Vankienhuoltolaitoksen historiassa esitetyn näkemyksen, että Koveri olisi ollut keskitysleiri sanan nykyisessä merkityksessä. Myös muista vankiloista joihin turvasäilöläisiä oli sijoitettuna käyttivät muistelmien kirjoittajat nimitystä "keskitysleiri".
Koverin leirillä, kuten Karviassa ja Hämeenlinnan naisvankilassakin, oli tulevia SKDL:n kansanedustajia ja muihin yhteiskunnallisesti tai poliittisesti vaikutusvaltaisiin virkoihin myöhemmin nousseita henkilöitä, kun äärivasemmistolainen toiminta sallittiin välirauhansopimuksen yhteydessä. Eduskuntaan valittiin muun muassa Matti Janhunen, Sulo Muuri ja Toivo Lång. Kaarlo Kivilahti toimi sodan jälkeen punaisen Valpon apulaispäällikkönä. Kirjailijoina samalla poliittisesti aktiiveja olivat ainakin Nestori Parkkari ja Harry Verner Vuorinen.


title: Keskitysleiri

text: Viime aikoina keskitysleirejä on käytetty muun muassa Jugoslavian hajaantumissodissa ja työleirinomaisia keskitysleirejä on edelleen olemassa Kiinassa ja Pohjois-Koreassa, joissa niitä käytetään myös poliittisten toisinajattelijoiden vangitsemiseen. Tšetšenian sodissa venäläiset perustivat nk. ”suodatusleirejä”, joiden virallinen tarkoitus oli ”suodattaa” kapinalliset siviiliväestön joukosta. Yhdysvaltain Kuubassa sijaitsevasta Guantanamo Bayn laivastotukikohdan terroristiepäiltyjen säilytyspaikasta esimerkiksi Amnesty International ei käytä nimeä keskitysleiri.


title: Koverin keskitysleiri

text: Koverin keskitysleiri, myös Koveron keskitysleiri oli miehitetyssä Itä-Karjalassa jatkosodan aikana toimineen Erillisen työkomppanian asemapaikka, virallisesti Linnoitusrakennuspataljoona "Lin.RP HK-A kp 2177". Koska Erillinen työkomppania oli muodostettu kommunisteista, poliittisista vangeista ja muista epäilyttävinä pidetyistä turvasäilöön otetuista kansalaisista, Koverin leiri oli varustettu vankileirin tavoin. Virallisesti kyse ei ollut keskitysleiristä, vaan termiä ovat käyttäneet pääasiassa leiriin suljetut vangit. Aiemmin työkomppania vankeineen oli sijoitettuna Kangasjärvelle ja Säämäjärvelle, mutta pisimmän aikaa se oli sijoitettuna Koveraan, noin 20 kilometrin päähän Aunuksen kaupungista, vanhaan Neuvostoliiton aikaiseen metsätyökeskukseen. Samalla paikalla Koverassa oli toiminut sotavankileiri, joka oli tyhjennetty hieman aikaisemmin puna-armeijan sotavangeista.


title: Klusteri (tietotekniikka)

text: Jyväslaskennan (tai ryväslaskenta) malli () – tarkoittaa myös verkkoa. Tämän tarkoitus on mahdollistaa hajautettu laskenta ympäri maailmaa usealla tietokoneella hyödyntäen alueellisia palvelimia jakamassa tehtäviä pieninä paketteina kotikoneille tai muille vastaaville laitteille. Usein grid-sovellutukset nojaavat vapaaehtoisten apuun. Näissä vapaaehtoistyöhön nojaavissa projekteissa on ideana, että asiakasohjelman asentaminen on käyttäjälle helppoa ja että saadaan halvalla paljon laskenta-aikaa. Mallia käytetään hyvin paljon tieteellisissä paljon laskentatehoa vaativissa projekteissa, kuten:


title: Internointi

text: Internointi tarkoittaa (1) yleisvaarallisten henkilöiden pitämistä turvasäilössä, (2) viholliskansalaisten eristämistä sotatilan aikana ja (3) totalitaarisissa maissa hallinnon vihollisten sulkemista keskitysleireille. Kiinni ottamiseen ei tarvita yksilölliseen tekoon liittyvää syytä, vaan vain ryhmään kohdistuva epäilys siihen kuuluvien mahdollisesti tuottamasta vaarasta. Internointi toimeenpannaan muun muassa silloin, kun maat ajautuvat sotatilaan eikä vihollismaan kansalaisten anneta enää toimia vapaasti toisen osapuolen hallussa olevilla alueilla.


title: Lamelli (arkkitehtuuri)

text: Lamelli, (ennen myös: kaitiotalo) tarkoittaa arkkitehtuurissa samanlaisena toistuvaa rakennusyksikköä. Yleensä lamelli on kerrostalon porraskäytävän ja siihen avautuvien huoneistojen sekä muiden tilojen muodostama kokonaisuus, porrasjakso. Lamelli voi olla myös rivi- tai ketjutalon osa, joka koostuu yhden asuntoyksikön tiloista. Lamelleista koostuvia pitkänomaisia kerrostaloja kutsutaan lamellitaloiksi. Ennen lamellitalo-sanan vakiintumista asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman esitti teoksessaan "Asemakaavaoppi" vuonna 1947, että tällaista taloa nimitettäisiin "kaitiotaloksi". Yhtenä esimerkkinä lamellirakennuksesta on Niinisalon tykistöprikaatin kasarmirakennus. Kyseessä on kolmikerroksinen rivitalokiinteistö, joka jakautuu A-, B- ja C-lamelleihin.


title: Kateederi

text: Kateederi ( 'istua') on opettajan tai puhujan koroke sekä myös oppituoli eli opetusvirka (yliopistossa). Tämä harvinainen sivistyssana on tuttu yhteydestään roomalaiskatolisen kirkon johtajan lausuntoihin liittyvästä latinankielisestä määritteestä "ex cathedra". Tietyissä asioissa (mutta vain tietyissä) paavi voi selkeästi ilmoittaa puhuvansa "virheellisyydettä". Kuvaannollisesti käytetään myös ilmausta "ottaa kateederi": puheenvuoro siirtyy henkilölle aktiivisesti.


title: Bredtvetin keskitysleiri

text: Bredtvetin keskitysleiri oli natsien Osloon Norjan miehityksen aikana perustama keskitysleiri. Keskitysleirin tilat olivat alun perin toimineet sisäoppilaitoksena mutta syksyllä 1941 natsit muuttivat laitoksen käyttötarkoituksen keskitysleiriksi. Bredtvetin keskitysleiri ehti olla käytössä toukokuuhun 1945 asti, ja sen toiminta-aikana leirissä pidettiin yli tuhatta vankia.


title: Kari Peitsamo

text: Kari Juhani Valdemar Peitsamo (s. 26. elokuuta 1957 Nokia) on suomalainen muusikko, jonka tyyli on vuosien varrella vaihdellut akustisesta avantgardistisesta popista sähköiseen rockiin. Yli 850 levytystä tehnyt Peitsamo on Suomen eniten levytyksiä tehnyt laulaja. Hänen tunnetuin kappaleensa lienee ”Kauppaopiston naiset”, joka oli hänen ensilevytyksensä vuonna 1977.


title: Kari Peitsamo

text: Kari Peitsamo ei itse ole punkmuusikko, mutta hänet on usein mainittu esikuvana punk-yhtyeille. Muun muassa Pää Kii -yhtyeen solisti Teemu Bergman on yksi Peitsamon ihailijoista. Suomalaisen ramopunk-genren parissa hän on jopa ollut yksi merkittävistä esikuvista. Näin erityisesti Retkibanaani-yhtyeen kohdalla, jonka kanssa Kari Peitsamo on tehnyt "Blitzkrieg Boogie - Highway 61 Revisited" -albumin, joka sisältää punk-versioita Peitsamon kappaleista. Retkibanaanin lisäksi Peitsamon kappaleita ovat levylle saakka versioineet ramopunk-yhtyeistä James Puhto-Ren, Rehtorit, Häiriköt ja Prinssi Rohkea ja Erämaan Rotat. Lisäksi Peitsamoa on kunnioitettu ainakin neljällä levytetyllä kappaleella; Isopäärami ystävineen (eli Se-yhtye): "Kari Peitsamo", Retkibanaani: "Kari tulee kaupunkiin", Koiran Näköinen Nainen: "Kari Peitsamo", sekä Joey Luumäki & 70-luvun Vihannekset: "Minä diggaan Peitsamoa"


title: Heikki Peitsamo

text: Heikki "Heka" Peitsamo on muusikko Kari Peitsamon veli, joka on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut kappaleita yhdessä veljensä kanssa Kari Peitsamo ja Ankkuli -yhtyeen levyille. Peitsamo soittaa rumpuja kahdella yhtyeen raidalla, "Sibeliuksen musiikkipallo" albumilla "Vedestä nousee kasvi" (1978) ja "Kiina tai kuolema" EP:llä "Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin" (1979), ja laulaa joillain yhtyeen raidoilla taustalaulajana. Hän toimi tuottajana "Kari Peitsamo ja Ankkuli" -tupla-albumin (1979) toisella levyllä ja hän on piirtänyt "Puinen levy" -minialbumin (1978) kannen. Kari Peitsamon Skootterin kahden ensimmäisen albumin, "Kari Peitsamon Skootteri" (1985) ja "Amatöörirakastaja" (1986), kansissa hänen nimiin on kreditoitu "rokkifiilis".


title: Kari Peitsamo

text: Kari Peitsamo aloitti levytysuransa maaliskuussa 1977 singlellä "Kauppaopiston naiset / Soft Ice", jota seurasi syyskuussa EP-levy "Kari Peitsamo ja Ankkuli". Joulukuussa 1977 julkaistiin esikois-LP "Jatsin syvin olemus". Vaikka levyt julkaistiin Kari Peitsamo ja Ankkuli -yhtyeen nimissä, Peitsamo on ainoa yhtyeen jäsen levyillä. Muut soittajat ovat basisti Juuso Nordlund ja rumpali Kaj Martin Juice Leskisen Juice-yhtyeestä. Levytykset nauhoitettiin Juice-yhtyeeltä ylijääneellä studioajalla. Peitsamon heinäkuussa 1978 julkaistulla toisella EP:llä Peitsamon jälkeenjääneet nauhat ja elokuussa julkaistulla toisella LP:llä Vedestä nousee kasvi soittavat jo Ankkuli-yhtyeen muusikot Harri Siirtola ja Yrjö Majamaa, mutta suurin osa LP:n kappaleista on Peitsamon yksin akustisen kitaran säestyksellä esittämiä, kuten hänen seuraavat, vielä Ankkuli-yhtyeen nimissä julkaistut, levynsä Kari Kolmas (1978) ja tuplalevy Kari Peitsamo ja Ankkuli (1979). Vuonna 1978 Peitsamo julkaisi EP:n Puinen levy, jolla hän esittää kokeellista musiikkia viululla, kitaralla ja pianolla. Huhtikuussa 1979 julkaistu EP Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin julkaistiin vielä Ankkuli-yhtyeen nimissä, mutta Peitsamon viimeinen Love Recordsin kautta julkaistu LP Pölypilleri julkaistiin jo yksin Peitsamon nimissä kesäkuussa. Myös ensimmäinen Johanna-levymerkin julkisema LP Levylaulaja (1980) julkaistiin myös yksin Peitsamon nimissä. Seuraavalla levyllä Greatest Hits (1980) ja seuraavana vuonna julkaistulla Vallankumous-albumilla (1981) soittaa jälleen Ankkuli-yhtye. Levyjen välissä julkaistiin sooloalbumi Gulliverin retket (1981). Vuosina 1978-1979 Ankkuli-yhtyeen äänitteillä oli toisinaan mukana myös Peitsamon veli Heikki soittajana, taustalaulajana, säveltäjänä tai sanoittajana.


title: Kari Peitsamo ja Ankkuli

text: Kari Peitsamo ja Ankkuli oli muusikko Kari Peitsamon yhtye vuosina 1977–1981. Yhtyeen kokoonpano vaihteli melko paljon, mutta pääasiassa Peitsamon lisäksi yhtyeessä soittivat Yrjö Majamaa sekä Harri Siirtola. Myös Peitsamon veli, Heikki Peitsamo on joillain yhtyeen levyillä mukana taustalaulajana tai rumpalina.


title: Kari Peitsamo & Hirttämättömät

text: Kari Peitsamo & Hirttämättömät oli suomalainen rockyhtye, joka toimi 1990-luvun lopulla. Yhtyeen muodostivat kitaristi-laulaja Kari Peitsamo ja basisti-laulaja Brono Starr (oik. Jarmo Linna) sekä aluksi rumpali Jani Wasama, jonka tilalle yhtyeeseen tuli myöhemmin Arto Rautajoki.


title: Kari Peitsamo & Straight Perverts

text: Kari Peitsamo & Straight Perverts oli Kari Peitsamon johtama yhtye, joka toimi vuonna 2010. Yhtyeen musiikki oli kuunneltavissa Kari Peitsamon kotisivulla jo ennen levyn julkaisua, jonka vuoksi Peitsamon tuolloinen levy-yhtiö Rocket Records ei suostunut sitä julkaisemaan. Suomen Maaseutumusiikkiyhdistys julkaisi levyn marraskuussa 2010 yhtyeen jo hajottua. Yhtyeessä soitti Peitsamon lisäksi Naked-yhtyeen muusikoita.


title: Kari Peitsamo ja Ankkuli (albumi)

text: Kari Peitsamo ja Ankkuli on Kari Peitsamon neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1979. Levy on Peitsamon edellisen albumin Kari Kolmas tavoin julkaistu Ankkuli-bändin nimissä, vaikka levy on Peitsamon yksin esittämä. Peitsamo soittaa levyllä kitaraa ja laulaa. Lisäksi hän soittaa pianoa kappaleissa "Kolme pianoa" ja "Vaeltava koira". Liisa Tavi levytti kappaleen "Kuu" 1980-luvun alkupuolella kahdesti. Apulanta ja Kotiteollisuus ovat levyttäneet kappaleen "Koottava lasinen muurahaispesä" vuosina 2001 ja 2012.


title: Kari Peitsamo

text: Vuonna 1982 Peitsamo muutti yhtyeensä Creedence Clearwater Revival- ja Status Quo - suomennoksia esittäväksi Kari Peitsamo Revivaliksi ja vaihtoi Johanna-levymerkiltä Poko Rekordsille. Revival-kauden jälkeen Peitsamo siirtyi Pyramid Musiikki -levy-yhtiöön. Kari Peitsamon Skootteri -yhtye julkaisi 12 albumia vuosina 1985–1994. Vuonna 1997 julkaistulla joululevyllä, "Peace, Love & Understanding – the Xmas Album", Peitsamo teki irtioton aikaisemmasta urastaan rytmikoneilla tehdyn säestyksen myötä. Kari Peitsamo & Hirttämättömät -yhtye julkaisi kaksi albumia, "Bubblegum Warriors in Faded Jeans" ja "Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction" vuosina 1998 ja 1999.


title: Jatsin syvin olemus

text: Jatsin syvin olemus on vuonna 1977 julkaistu Kari Peitsamon ja Ankkulin albumi, joka on samalla Peitsamon esikoisalbumi. Sen tunnetuin kappale on "Kauppaopiston naiset", joka julkaistiin myös singlenä. Levyn kansitaide on Juho Juntusen käsialaa. Levy äänitettiin suurilta osin Juice Leskisen "Lahtikaupungin rullaluistelijat" -levyn nauhoitusten ylijäämäajalla, ja levyllä soittaakin siksi paljon Juicen bändin muusikoita. Raidalla 11 soittaa varsinainen Kari Peitsamo ja Ankkuli -kokoonpano.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus Rotterdamilainen (Desiderius Erasmus Roterodamus, alun perin Gerrit Gerritzoons; 27. lokakuuta n. 1466 Rotterdam – 12. heinäkuuta 1536 Basel) oli hollantilainen renessanssifilosofi, humanisti, teologi ja kirjailija. Hän elvytti latinan ja kreikan harrastusta ja kiinnostusta antiikkiin Euroopassa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text:
Erasmus valitsi elämän itsenäisenä oppineena ja vältti tietoisesti sitoutumasta mihinkään, mikä saattaisi rajoittaa hänen älyllistä tai kirjallista vapauttaan. Elämänsä aikana hänelle tarjottiin useita kunniakkaita ja tuottoisia virkoja sekä yliopistojen että kirkon palveluksessa, mutta hän kieltäytyi niistä kaikista ja valitsi mieluummin epävarman mutta riittävän toimeentulon itsenäisenä kirjallisena toimijana. Siitä huolimatta hän oli aikansa renessanssiliikehdinnän keskipisteessä. Hän kävi kirjeenvaihtoa yli viidensadan merkittävän poliitikon ja oppineen kanssa, ja monet etsivät hänen neuvojaan, vaikkeivät niitä aina noudattaneetkaan.
Vuodet 1506 ja 1509 Erasmus oli Italiassa. Hän vietti osan ajasta Aldus Manutiuksen painotalossa Venetsiassa, mutta tätä lukuun ottamatta hänellä oli vähäisemmät yhteydet italialaisiin oppineisiin kuin olisi voinut odottaa. Hänen vierailunsa Leuvenissa sai aikaan paljon arvostelua häntä kohtaan niiltä, jotka eivät pitäneet niistä kirjallisista ja uskonnollisista ajatuksista, joille Erasmus omisti koko elämänsä. Hän pakeni Baseliin, jossa hänellä oli ystäviä ja jossa hänen oli mahdollista ilmaista itseään vapaasti. Eräs hänen tuttavistaan oli kustantaja Johann Froben.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen parhaiten tunnettu teos on "Tyhmyyden ylistys" vuodelta 1509. Oman kirjoitustoimintansa lisäksi hän käänsi latinaksi ja toimitti lukuisia klassisia teoksia muun muassa Aristoteleelta, Augustinukselta ja Cicerolta. Erasmuksen klassinen latina oli hyvin puhdasta. Hän myös toimitti uudet latinan- ja kreikankieliset "Uuden testamentin" versiot. Vanhaa kirjallisuutta tutkimalla Erasmus etsi alkuperäistä, puhdasta kristinuskoa ja pyrki yhdistämään siihen antiikin sivistyksen. Erasmus arvosteli useita katolisen kirkon opinkappaleita.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Pyrkiessään uudistamaan uskoa Erasmus huomasi olevansa huonoissa väleissä kummankin osapuolen, sekä konservatiivisten katolisten että uudistushakuisten luterilaisten, kanssa. Hänen viimeisiä vuosiaan katkeroitti se, että hän oli ristiriidoissa henkilöiden kanssa, joita hän kuitenkin sympatisoi. Lutherin lisäksi näihin kuului Ulrich von Hutten, joka oli siirtynyt luterilaisiin ja julistanut, että Erasmus tekisi samoin jos hänessä olisi hiukkaakaan rehellisyyttä. Vastauksessaan "Spongia adversus aspergines Hutteni" (1523) Erasmus näytti semantiikan osaamisensa. Hän syyttää Huttenia hänen lausumiensa vääristä tulkinnoista ja toistaa kantansa olla koskaan erkaantumatta kirkosta.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus syntyi nimellä Gerrit Gerritzoons, mahdollisesti Rotterdamissa, vaikka viimeaikaiset tutkimukset antavatkin ymmärtää, että hän olisi syntynyt Goudassa. Silti juuri Rotterdam on kaupunki, joka liitetään Erasmuksen nimeen. Hän asui kaupungissa vain neljä vuotta eikä enää palannut. Tiedot hänen perheestään tulevat enimmäkseen epämääräisistä viittauksista hänen teoksissaan. Hänen isänsä Roger Gerard oli pappi, ja hän itse avioliiton ulkopuolinen lapsi. Hänen äidistään ei tiedetä juuri muuta kuin että tämä oli lääkärin tytär ja nimeltään Margaret. Erasmuksen vanhemmat kuolivat ruttoon varhain, vuonna 1483.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen loppuaikojen merkittävin teos on "Ecclesiastes" ("Evankeliumin saarnaaja", Basel, 1535). Teoksessa hän käsittelee saarnaamista. Hänen omat sanansa, jotka on kirjoitettu "Tutkielma kuolemaan valmistautumisesta" -nimiseen vuonna 1533 kirjoitettuun pieneen traktaattiin, osoittavat ettei hän ollut sydämeltään kovin katolinen, vaikka pysyikin aina kirkon jäsenenä, sillä todellinen katolinen tuskin olisi kirjoittanut:Erasmuksen suunnaton suosio näkyy hänen teostensa 1500-luvulla otettujen painosten ja käännöskielten määristä. Myös hänen vaikeasti tavoitettava mutta kiehtova persoonansa herätti kiinnostusta ihmisissä. Erasmus vaikutti paitsi omilla teoksillaan myös tekemillään käännöksillä ja kommentaarioilla, joihin kuului muiden muassa Ambrosiuksen, Aristoteleen, Augustinuksen, Basilioksen, Johannes Khrysostomoksen, Ciceron ja Hieronymuksen tuotantoa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Teos "Institutio Principis Christiani" (Kristityn ruhtinaan kasvatus), Basel, 1516) oli kirjoitettu ohjeeksi Espanjan nuorelle kuninkaalle, myöhemmälle Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Kaarle V:lle. Erasmus opettaa kunniallisuuden ja vilpittömyyden periaatteiden olevan ruhtinaan, kansan palvelijan, erityisiä hyveitä. Erasmus ehdotti, että ruhtinaalla pitäisi olla hyvä koulutus, jotta tämä voisi hallita oikeudenmukaisesti ja hyvänsuovasti ja välttyä tulemasta sorron lähteeksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus vannoi noin 25-vuotiaana, vuonna 1492, munkin valan ja siirtyi pappisluokkaan. Hän ei ilmeisesti kuitenkaan missään vaiheessa toiminut pappina, ja luostarielämä oli yksi hänen pilkkansa kohteista hänen elämänmittaisessa taistelussaan kirkon käytäntöjä vastaan. Pian nimityksensä jälkeen Erasmukselle tarjoutui tilaisuus jättää luostari, kun hänelle tarjottiin Cambrayn piispan Henry Bergeniläisen sihteerin virkaa. Hän sai toimen hyvän latinantaitonsa ja oppineen maineensa vuoksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Vuonna 1495 Erasmus lähti piispan hyväksynnällä ja taloudellisella tuella opiskelemaan Pariisin yliopistoon, joka oli edelleen tuohon aikaan tieteen keskus, mutta jo Italiassa heränneen klassisen kulttuurin uudelleenheräämisen eli renessanssin vaikutuksen alainen. Hän toimi pääasiassa Pariisissa, Leuvenissa, Englannissa ja Baselissa mutta ei asettunut pysyvämmin millekään paikkakunnalle. Englannissa ollessaan hän solmi elinikäiset ystävyyssuhteet usean Henrik VIII:n ajan älymystön edustajan kanssa. Näihin kuuluivat muiden muassa Thomas More, John Colet, John Fisher, Thomas Linacre ja William Grocyn. Cambridgen yliopistossa hän toimi jumaluusopin professorina ("Lady Margaret’s Professor of Divinity"). Hän toimi myös Queens’ Collegessa Cambridgessa ja saattoi olla alumni.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text:
Martti Lutherin liike sai alkunsa Uuden testamentin julkaisemista seuranneena vuonna ja koetteli Erasmuksen luonnetta. Erasmusta vaadittiin maineensa ansiosta epäilemättä valitsemaan puolensa, mutta hyökkäävä toiminta oli hänen luonteensa ja tapojensa vastaista. Aina kirkollisia hullutuksia ja väärinkäytöksiä arvostellessaan hän oli tehnyt selväksi, ettei hän hyökännyt kirkon laitoksia vastaan sinällään eikä hänellä ollut mitään kirkonmiehiä vastaan. Maailma oli nauranut hänen satiireilleen, mutta harva oli puuttunut hänen toimintaansa. Hän uskoi, että hänen työnsä oli näinkin vaikuttanut lukemattomiin päättävässä asemassa oleviin mieliin kirkon sisällä.
Erasmus oli myötämielinen luterilaisten kirkkokritiikin pääkohtia kohtaan. Samoin hän kunnioitti Martti Lutheria henkilökohtaisesti, ja Luther puhui samoin arvostaen Erasmuksen oppineisuudesta. Luther toivoi suurempaa yhteistyötä uudistuksessa, mikä vaikutti vain luonnolliselta seuraukselta Erasmuksen omista töistä. Varhaisessa kirjeenvaihdossaan Luther osoitti suurta ihailua kaikkea sitä kohtaan, mitä Erasmus oli tehnyt turmeltumattoman ja järkeenkäyvän kristinuskon eteen, ja houkutteli tätä liittymään luterilaisiin. Erasmus kieltäytyi sitomasta itseään sanoen, että se vaarantaisi hänen asemansa puhtaan opin liikkeen johtohahmona, minkä hän katsoi elämänsä tarkoitukseksi. Hän katsoi voivansa vaikuttaa uskon uudistamiseen ainoastaan itsenäisenä oppineena. Koska Erasmus kieltäytyi tukemasta Lutheria, tämä katsoi suoraviivaisena Erasmuksen välttelevän vastuutaan joko raukkamaisuuden tai tarkoitusperän puutteen vuoksi. Erasmus sen sijaan kammosi kaikkia muutoksia opissa ja uskoi, että myös olemassa olevien muotoilujen sisällä oli mahdollista saada aikaan hänen ajamansa uudistus.


title: Syöksylasku

text: Syöksylasku on alppilaji, jossa lasketaan vähintään kahdeksan metrin etäisyydellä toisistaan sijaitsevien porttien läpi. Usein rinteeseen on merkitty sinisellä maalilla paras reitti, joka johtaa porttien läpi. Syöksylaskun nopeudet ovat nopeuslaskun jälkeen alppilajeista korkeimmat ja riskit siten huomattavan korkeat. Keskinopeus on selvästi yli 100 km/h:n. Rinteessä on luonnollisesti myös kumpuja. Koska kummuille lasketaan niin lujaa, rinne ikään kuin "tipahtaa" laskijan alta. Kummuilta lähteneet hypyt yritetään ottaa alas mahdollisimman nopeasti, sillä vauhti kasvaa ja pysyy yllä parhaiten suksien koskettaessa lunta. Suojakypärän käyttö on pakollista.