title: PowerBook 100

text: PowerBook 100 julkaistiin 21. lokakuuta 1991 COMDEX-messuilla Las Vegasissa yhtä aikaa kahden muun Applen mallin, PowerBook 140:n ja PowerBook 170:n kanssa. Sekä mainos että tuote osoittautuivat menestyksekkäiksi. Apple ennusti yli 200 000:n PowerBookin menevän kaupaksi ensimmäisen vuoden kuluessa ja kysynnän huipun ajoittuvan ensimmäisen kolmen kuukauden jaksolle. Tammikuuhun 1992 mennessä Apple oli myynyt jo yli 100 000 PowerBookia, ja varastot alkoivat käydä vähiin. Saatavuusongelmat kuitenkin ratkaistiin pian, ja alle vuoden kuluttua julkaisusta PowerBookin myyntitulot olivat yltäneet miljardiin dollariin. Apple nousi kannettavien tietokoneiden toimittajana markkinajohtajaksi ohi Toshiban ja Compaqin. PowerBook-mallit 100, 140 ja 170 vaikuttivat merkittävästi Applen vuoden 1992 menestykseen. Tilikauden lopussa Apple julkisti siihen asti parhaan, 7,1 miljardin tuloksensa, ja kertoi markkinaosuutensa nousseen kahdeksasta 8,5 prosenttiin, mikä oli korkein lukema neljään vuoteen.


title: Apple

text:
Apple Inc. (aiemmin "Apple Computer") on yhdysvaltalainen suuryritys, joka suunnittelee, kehittää ja myy kulutuselektroniikkaa, ohjelmistoja ja tietokoneita. Sen tunnetuimpia tuotteita ovat ainakin Mac-tietokoneet, iPhone-puhelimet, iPad-taulutietokoneet, iPod-musiikkisoittimet, Apple Watch -älykellot, Apple TV -mediasoittimet, iMovie-videomuokkausohjelma sekä laitteilleen kehittämät macOS-, iOS- , watchOS- ja tvOS-käyttöjärjestelmät.
Applen perustivat Steve Jobs, Steve Wozniak ja Ronald Wayne 1. huhtikuuta 1976 nimellä "Apple Computer". Jobsin ideoimalla ja Wozniakin toteuttamalla tietokoneella oli kuitenkin vaikeuksia päästä tuotantoon, sillä yrityksellä oli pulaa pääomasta. Pääoman kartuttamiseksi Jobs myi Volkswagen-pikkubussinsa 1 500 dollarilla ja Wozniak ohjelmoitavan taskulaskimensa 250 dollarilla, mutta se ei riittänyt. Jobs sai yhteyden ”enkelisijoittajana” tunnettuun Mike Markkulaan, joka toi hankkeeseen mukaan myös riskisijoittaja Arthur Rockin. Tuloksena oli 250 000 dollarin sijoitus Appleen.


title: Fiona Apple

text: Apple julkaisi debyyttialbuminsa "Tidal" vuonna 1996. Sitä myytiin Yhdysvalloissa lähes kolme miljoonaa kappaletta, kolminkertaisen platinalevyn verran. Applen toinen levy "When the Pawn..." julkaistiin vuonna 1999. Applen kolmas ja tähän asti viimeisin albumi "Extraordinary Machine" valmistui 2003 ja julkaistiin 2005. Siltä levisi MP3-muodossa useita kappaleita ennen virallista julkaisua Internetiin. Kappaleiden levittyä P2P-verkkoihin fanit järjestivät Free Fiona -kampanjan Sony Music Entertainmentia vastaan, että se kiirehtisi albumin virallisessa julkaisussa. "Extraordinary Machine" nousi Yhdysvalloissa Fiona Applen tähän asti korkeimmalle saavuttamalle listasijalle 7. Se oli myös ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi sarjassa "Best Pop Vocal Album".


title: Työpöytäympäristö

text: Ensimmäisenä työpöytäympäristönä voidaan pitää Xeroxin Alto-tietokoneen graafista käyttöliittymää 1970-luvulla, Applen Lisa-tietokoneen käyttöjärjestelmään sisältyi ensimmäinen kuluttajahintaisen henkilökohtaisen tietokoneen työpöytäympäristö. Vuonna 1984 julkaistu Macintosh oli Mac OS -käyttöjärjestelmänsä kanssa ensimmäinen kaupallisesti menestynyt työpöytäympäristön sisältänyt tuote. Jo tuolloin työpöytä-metafora oli vahvasti esillä: tiedostot näyttivät paperiarkeilta; hakemistot näyttivät kansioilta; työpöydälle saattoi asetella fyysiseltä työpöydältä tuttuja apuvälineitä kuten laskimen, muistilehtiön ja herätyskellon; ja käyttäjä pystyi tuhoamaan tiedostoja ja kansioita raahaamalla ne työpöydältä löytyvään roskakoriin.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Orgaanisessa analyysissä ohutlevykromatografiaa käytetään useisiin eri tarkoituksiin. Tärkeimmät ovat seoksessa olevien komponenttein määrän selvittäminen, analyytin puhtauden määrittäminen ja reaktioiden seuranta. Ohutkerroskromatografialla voidaan esimerkiksi määrittää, onko näyte riittävän puhdasta herkempää kaasukromatografia- tai HPLC-analyysiä varten.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa käytetään usein erityisesti orgaanisten reaktioiden etenemisen seuraamiseen. TLC-levylle asetetaan ohuella kapillaarilla kolme täplää: yksi täplä on reaktiota rajoittavalle lähtöaineelle, toinen lähtöaineen ja reaktioseoksen niin kutsuttu ”co-spot” ja kolmas reaktioseoksesta otettava näyte. Jos ohutkerroskromatografian ajon jälkeen levyllä ei erotu reaktioseoksesta otetussa näytteessä lähtöaineen täplää, on reaktio päättynyt.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografian historian voidaan katsoa alkaneeksi 1800-luvun loppupuolella. Alankomaalainen biologi M. W. Beijerinck tutki vuonna 1889 suolahappo- ja rikkihappoliuosten kulkeutumista ohuella gelatiinikerroksella ja huomasi niiden liikkuvan eri nopeuksilla. Suolahapon tunnistamiseksi hän lisäsi gelatiiniin hopeanitraattia ja rikkihapon tunnistamiseksi bariumkloridia. Toinen alankomaalainen biologi H. P. Wijsman kehitti Beijerinckin menetelmää ja käytti tutkimuksissaan analyyttien havaitsemiseen fluoresoivaa bakteerikantaa gelatiinikerroksessa. Tällä tavoin hän osoitti vuonna 1898, että maltaan diastaasi oli kaksi eri entsyymiä. Varsinaisesti ohutkerroskromatografian ensimmäisinä kehittäjinä pidetään kuitenkin Izmailovia ja Shraiberia, jotka vuonna 1938 esittivät idean käyttää komponenttien erottamiseen kiinteälle pinnalle sidottua adsorbenttia.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Yhdysvaltalaiset J. E. Meinhard ja N. F. Hall kehittivät vuonna 1949 tekniikan, jossa he käyttivät seliittiä (piimaata) sitomaan alumiinioksidia kiinteällä levylle. Tätä tekniikkaa he käyttivät erottamaan toisistaan muun muassa metallikationeja ja eteerisiä öljyjä. 1950- ja 1960-lukujen aikana Justus G. Kirchner kehitti ohutkerroskromatografian tekniikoita ja esitteli muun muassa kaksiulotteisen ohutkerroskromatografian ja menetelmiä ohutkerroskromatografian käyttämiseen reaktioiden seurantaan. Menetelmän yleistymisen kannalta merkittävää työtä teki Stahl 1950-luvun lopulla, kun hän kehitti helpon levyjen pinnoitusmenetelmän ja osoitti, että TLC:n avulla avulla voitiin helposti suorittaa useita erilaisia erotuksia. Kaupalliset pinnoitetut kromatografialevyt ilmestyivät vuonna 1961.


title: Orgaaninen kemia

text: Orgaanisen kemian moderni tutkimus voidaan jakaa karkeasti orgaanisten yhdisteiden valmistamisen tutkimukseen eli syntetiikkaan ja orgaanisten yhdisteiden ominaisuuksien ja pitoisuuksien tutkimukseen eli analytiikkaan. Synteettinen orgaaninen kemia tuottaa uusia orgaanisia yhdisteitä, esimerkiksi lääkkeiden aktiivisia komponentteja, lääkeaineita. Uusien synteesimenetelmien kehittäminen on tärkeä orgaanisen kemian tutkimusalue. Analytiikka keskittyy synteettisten tai luonnossa esiintyvien aineiden rakenteiden, ominaisuuksien ja pitoisuuksien tutkimiseen. Orgaanisten yhdisteiden rakenteita määritetään spektrometrisillä menetelmillä (UV, IR, NMR ja massaspektrit). Orgaanisia yhdisteitä voidaan erottaa toisistaan ja niiden pitoisuuksia voidaan määrittää kromatografisilla menetelmillä. Orgaaninen kemia tutkii ja vertailee hiiliyhdisteiden rakenteita ja ominaisuuksia.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa voidaan suorittaa myös käänteisfaasikromatografiana. Siinä stationäärifaasi on pooliton ja eluentti poolinen. Käänteisfaasikromatografian etuna ovat normaaliin ohutkerroskromatografiaan verrattuna parempi valikoivuus, parempi polaarittomien yhdisteiden erottuminen, helpompi näytteen puhdistus ja levyn aktivoinnin tarpeettomuus.


title: Terminen analyysi

text: Termokromatografia on terminen analyysimenetelmä, joka yhdistää pyrolyysin ja kaasukromatografian. Menetelmää on kehitelty lähinnä 1980- ja 1990-luvuilla Tallinnassa ja Helsingissä ja se tarjoaa esimerkin siitä, miten moniulotteista dataa voidaan kerätä suhteellisen yksinkertaisin laittein. Laitteisto koostuu pyrolyysiuunista, joka on liitetty kaasukromatografiin, sekä detektorista joka on tyypillisesti liekki-ionisaatiodetektori (FID). Olosuhteet ovat hyvin samankaltaiset kuin termogravimetriassa (TGA). Näytteensyöttö pyrolyysiuunista tapahtuu headspace-tilasta, joka tarkoittaa höyrystynyttä näytteen osaa. Pyrolyysiuunin lämpötila on ohjelmoitu ja näytteensyöttö kustakin pyrolyysilämpötilasta on automatisoitu. Olennaista on, että kukin kromatografinen ajo on suoritettava loppuun ennen seuraavaa näytteensyöttöä. Kromatografiset ajot suoritetaan datankäsittelyn yksinkertaistamisen vuoksi isotermisissä lämpötiloissa. ThGC:n avulla saadaan tietoa tutkittavan yhdisteen rakenteesta, jos detektoriksi valitaan jokin spesifinen detektori kuten massaspektrometri. FID:n avulla saadaan tietoa esimerkiksi näytekomponenttien kiehumispisteistä, jotka ovat tärkeitä materiaalien paloturvallisuuden tuntemisen kannalta.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Erityisesti orgaaniset yhdisteet ovat usein värittömiä, joten niiden paikantamiseksi TLC-levyllä täytyy käyttää havaitsemiskeinoja, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään, näytettä tuhoamattomiin ja analyytin kanssa tapahtuvaan reaktioon perustuviin menetelmiin. Näytettä voidaan tutkia UV-valon alla, jolloin eräät yhdisteet fluoresoivat. Tyypillisimmät UV-lampun intensiteettimaksimit ovat aallonpituuksilla 254 ja 366 nanometriä. Jodilla värjäys voi olla analyytistä riippuen joko sitä tuhoamaton tai sen kanssa reagoiva. Jodivärjäyksessä kromatografialevy asetetaan kammioon, jossa on jodihöyryä. Orgaaniset yhdisteet absorboivat jodia voimakkaammin kuin levy ja näkyvät tummanruskeina täplinä vaaleamman ruskealla levyllä. Jos jodi ei ole reagoinut analyytin kanssa, voidaan käyttää myös muita valikoivampia värjäysmenetelmiä, kun jodi on haihdutettu levyltä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografian etuja ovat helppo tekniikka, jossa ei vaadita erikoislaitteistoja, helppo näytteenkäsittely, menetelmän nopeus, halvat käyttökustannukset, pieni näytemäärän tarve ja vähäinen liuottimien kulutus. Paperikromatografiaan verrattuna menetelmä on nopeampi ja erotuskyvyltään parempi. Kaasukromatografia ja HPLC ovat ohutkerroskromatografiaa parempia erotuskyvyltään ja vähemmän alttiita olosuhteiden vaikutuksille ja niissä on helpommin mahdollisuus kvantitatiiviseen analyysiin. Ne vaativat kuitenkin huomattavasti kalliimpia laitteistoja.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa käytetään epäorgaanisessa analytiikassa erottamaan erityisesti metallikationeja seoksesta. Ensimmäisenä tähän tarkoitukseen menetelmää käyttivät Meinhard ja Hall, jotka erottivat näin rauta- ja sinkkikationeja seoksesta. Menetelmää käytetään muun muassa kivi-, maaperä-, teollisuus- ja jätevesinäytteiden tutkimiseen. Myös metallien läsnäoloa biologisissa näytteissä ja lääkeaineissa voidaan tutkia.


title: Eduskunta

text: Eduskuntauudistuksessa korvattiin tuolloin Euroopan vanhanaikaisimmat, 1600-luvulta periytyvät säätyvaltiopäivät aikansa uudenaikaisimmalla yksikamarisella eduskunnalla. Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä suhteellinen vaalitapa olivat vielä varsin harvinaisia ja naisten äänioikeus valtiollisissa vaaleissa toteutui ensimmäisenä maana Euroopassa juuri Suomen eduskuntauudistuksessa. Samalla naiset saivat myös vaalikelpoisuuden ensimmäisenä maailmassa. Äänioikeutettujen suomalaisten määrä kymmenkertaistui 1 272 873 äänioikeutettuun, kun kaikki naiset ja säätyihin kuulumattomat miehet saivat äänioikeutensa. Äänioikeus- ja vaalikelpoisuusikärajaksi asetettiin 24 vuotta.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Lopulta Suomen suuriruhtinaskunnan säädyt hyväksyivät uuden valtiopäiväjärjestyksen 29. toukokuuta 1906. Työväestö ja muut äänioikeuden ulkopuolella olleet väestöryhmät seurasivat tilannetta tarkoin ja painostivat tarvittaessa päättäjiä. Tsaari Nikolai II vahvisti suuriruhtinaskunnan uuden vaalilain ja valtiopäiväjärjestyksen 20. heinäkuuta 1906. Suomeen oli siten luotu moderni yksikamarinen eduskuntalaitos ja maan historian ensimmäiset yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuneet eduskuntavaalit järjestettiin 15-16. maaliskuuta vuonna 1907. Säätyjärjestelmään verrattuna äänioikeutettujen määrä kohosi uudessa järjestelmässä 126 000 suomalaisesta miehestä 1 273 000 yli 24-vuotiaaseen suomalaiseen naiseen ja mieheen. Suomessa naiset saivat äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden ensimmäisinä Euroopassa. Ensimmäisissä vaaleissa eduskuntaan valittiin 19 naista.


title: Suomen poliittinen historia

text: Suomessa säädettiin 1906 yleinen ja yhtäläinen äänioikeus – sekä naisille että miehille. Naiset käyttivät äänioikeuttaan ensimmäisenä maailmassa 1907 valtiopäivän vaaleissa. Tuolloin oli vielä "Suomen Suuriruhtinaan Valtiopäiväjärjestyksessä" rajattu äänioikeuden ulkopuolelle esimerkiksi vaivaisapua saavat henkilöt. Nykyisessä perustuslaissa äänioikeus on yleinen ja yhtäläinen kaikille 18 vuotta täyttäneille.


title: Naisasialiike Suomessa

text: Suomessa naiset saivat ensimmäisenä Euroopassa sekä äänioikeuden että vaalikelpoisuuden 1906. Poliittinen innostus sukupuolten tasa-arvon puolesta jäi laimeaksi äänioikeudesta huolimatta. Poliittisiin puolueisiin perustetut naisosastot ja -järjestöt toimivat kuitenkin sosiaali- ja kulttuurivalistustyön kautta.


title: Samaa sukupuolta olevien avioliitto Suomessa

text: Aloitteen sisällöstä äänestettiin eduskunnassa 28. marraskuuta 2014, ja äänestyksen pohjana oli lakivaliokunnan kielteinen mietintö, sekä siihen jätetty vastalause. Eduskunta hyväksyi kansalaisaloitteen ensimmäisessä käsittelyssä äänin 105–92 vastalauseen eduksi. Aloitetta kannatti kokoomuksesta 28, SDP:stä 37, keskustasta 6, perussuomalaisista 1, RKP:stä 9 sekä kaikki vasemmistoliiton 14 ja vihreiden 10 kansanedustajaa. Kansalaisaloitetta vastusti kokoomuksesta 16, SDP:stä 2, keskustasta 30, perussuomalaisista 36, RKP:stä 1 ja kristillisdemokraateista jokainen 6:sta kansanedustajasta. Samaan aikaan kun eduskunnassa äänestettiin, Kansalaistorilla järjestettiin "Rakkaudenosoitus-"niminen mielenosoitus tasa-arvoisen avioliittolain puolesta.


title: Naisten äänioikeus Ruotsissa

text: Nälänhädän seurauksena oikeisto hävisi toisen kamarin vaalissa 1917, ja niinpä syntyi liberaalien ja sosiaalidemokraattien enemmistö, joka oli naisten äänioikeuden puolesta, ja jopa yhtäläisen äänioikeuden puolesta, joka ei olisi riippunut palkasta. Oikeistovaltainen ensimmäinen kamari kuitenkin kaatoi  tällaisen ehdotuksen keväällä 1917. Mutta koska se ei halunnut ottaa yleislakon, vallankumouksen ja tasavallan tulemisen riskiä, se muutti kantaansa ja äänesti 17. joulukuuta 1918,  jolloin liberaali Nils Edén oli pääministerinä, yhtäläisen ja yleisen äänioikeuden, myös naisille, alkaen  Ruotsin kunnallisvaaleista. Lisäpäätöksen kautta 24. toukokuuta 1919 ja  perustuslain muutoksen kautta 1921 voitiin ottaa käyttöön yhtäläinen ja yleinen äänioikeus naisille myös valtiopäivien toisen kamarin vaaleissa. Toisen kamarin vaalit 1921 olivat siten ensimmäiset toisen kamarin vaalit, joihin naiset osallistuivat. Äänioikeus toisen kamarin vaaleissa oli sillä Ruotsin kansalaisella, joka oli täyttänyt 23 vuotta vaalivuotta edeltävänä vuonna. Äänioikeutta ei ollut sillä, joka ei ollut suorittanut asevelvollisuutta, jota ei ollut julistettu täysivaltaiseksi, joka oli asetettu konkurssiin, joka oli pysyvästi köyhäinhoidon huoltama tai joka oli tuomittu rikoslain nojalla menettämään äänioikeutensa.


title: Minkälainen Suomi meidän on luotava?

text: Pihkalan ajatusmallin mukaan valtion piti armeijan ja ammattikoulutuksen kautta ryhtyä järjestelmällisesti kasvattamaan ”oikeaa suomalaista isänmaallista työmiestä”. Seksiä ei hänen tavoittelemassaan yhteiskunnassa harrastettu kuin lisääntymistarkoituksessa, vaan ainoaksi nautinnoksi sai riittää työnteko. Myös alkoholin käyttö olisi rajoitettua. Ehkäisy oli Pihkalan mukaan luonnonvastaista ja hän kutsuikin vain kaksi lasta synnyttäneitä naisia itsekkäiksi. Naisten tarkoitus on synnyttää mahdollisimman paljon lapsia miehille, jotka kelvottoman aineksen sijaan ansaitsevat lisääntyä. Myös tytöt pitää kasvattaa äitiyteen, joka on Pihkalan mielestä naisen suurin oikeus ja velvollisuus. Riippumaton ja valistunut nainen on hänen mukaansa ”sukupuoleton” kauhistus. Naisten äänioikeus ja mahdollinen tasa-arvo olivat Pihkalalle vain välikappale, jota he eivät tarvinneet omaksi, vaan ainoastaan jälkeläistensä ja tulevien sukupolvien eduiksi.


title: Suomen äänioikeuden historia

text: Vuonna 1955 tehty lainmuutos mahdollisti oteäänestyksen sairaaloissa, Suomen ulkomaisissa edustustoissa ja suomalaisissa laivoissa merellä. Oteäänestys korvattiin vuonna 1969 ennakkoäänestyksellä, joka 1972 määrättiin toimitettavaksi myös suljetuissa laitoksissa, kuten mielisairaaloissa, vankiloissa ja työlaitoksissa. Näin myös suljettujen laitosten asukkaat saivat tosiasiallisen äänioikeuden. Henkikirjojen korvaaminen uudella väestörekisterillä mahdollisti toisen vuoden 1972 lainmuutoksen, jolla annettiin äänioikeus valtiollisissa vaaleissa myös ulkomailla asuville Suomen kansalaisille. Tämä oli ensi kertaa käytössä vuoden 1975 eduskuntavaaleissa. Kunnallisvaalien äänioikeus laajennettiin 1976 koskemaan myös Suomessa vähintään kaksi vuotta asuneita muiden Pohjoismaiden kansalaisia ja 1991 kaikkia vähintään neljä vuotta maassa asuneita ulkomaalaisia. Vuonna 1995 kaikkien Euroopan unionin maiden sekä Islannin ja Norjan Suomessa asuvat kansalaiset saivat kunnallisen äänioikeuden samoilla ehdoilla kuin Suomen kansalaisetkin.


title: Vaalit Suomessa

text: Äänioikeutettu voi äänestää missä hyvänsä yleisessä ennakkoäänestyspaikassa kotimaassa tai ulkomailla. Tämän lisäksi joissain kotimaassa sijaitsevissa laitoksissa (sairaalat, ympärivuorokautista hoitoa antavat sosiaalihuollon toimintayksiköt ja rangaistuslaitokset), äänioikeutetun kotona tai suomalaisessa laivassa on tietyin edellytyksin mahdollista äänestää ennakkoon. Laitosäänestyksen kussakin kunnassa järjestää kunnanhallituksen hyvissä ajoin ennen vaaleja asettama vaalitoimikunta. Siihen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja yksi muu jäsen, sekä tarpeellinen määrä varajäseniä (vähintään kolme).


title: Keskustelu ja kritiikki Suomen puolustusvoimista

text: Ensimmäiset suomalaiset naiset lähtivät rauhanturvaajiksi joulukuussa 1991 ja ensimmäiset naisalokkaat puolestaan astuivat palvelukseen lokakuussa 1995. Päätöstä edelsi vilkas keskustelu 1990-luvun alkupuolella. Vastustajat vetosivat naisten fyysiseen heikkouteen, ”naisen luonteeseen” tai ”naisen tehtävään”. Vastustajien mukaan naisten armeijaan pääsy ei myöskään edistä tasa-arvoa, koska armeija on hierarkinen ja patriarkaalinen järjestelmä, jossa naisten ei ole mahdollista saada tasa-arvoista kohtelua. Lisäksi vedottiin käytännön ongelmiin, jotka voivat liittyä raskauteen, äitiyteen, lastenhoitoon ja hygieniaan sekä naisten asepalveluksesta aiheutuviin kustannuksiin. Naisten asepalvelusta tutkineessa toimikunnassa 60 prosenttia kannatti lopulta asepalveluksen avaamista myös naisille.


title: Nobel-palkinto

text: Nobel-palkinnon saajan valitseminen on perusteellinen prosessi, mikä on osaltaan tehnyt palkinnosta niin arvovaltaisen. Nobel-komiteat lähettävät edellisen vuoden syyskuusta alkaen tuhansille (kutakin palkintoa kohti noin tuhannelle) eri alojen tiedemiehille, eri organisaatioiden ja akatemioiden jäsenille sekä edellisille Nobel-palkinnon saaneille pyynnön asettaa perusteluineen ehdokas seuraavaksi palkinnon saajaksi. Rauhanpalkinnon saajaa voi lisäksi ehdottaa laaja joukko ihmisiä lähinnä politiikasta, kansainvälisestä oikeudesta ja yliopistomaailman eri aloilta. Itseään ei saa ehdottaa. Ehdolleasettajat valitaan siten, että mahdollisimman monet maat ja yliopistot ympäri maailmaa saavat vuosien aikana asettaa ehdokkaita. Vuosittain ehdolle asetetaan 100–250 ehdokasta kuhunkin palkintoryhmään. Ehdokkaiden nimiä ei julkisteta 50 vuoteen. Aikaraja ehdotusten lähettämiseen on 31. tammikuuta. Omia rauhanpalkintoehdokkaitaan voivat Norjan Nobel-komitean jäsenet ehdottaa vielä komitean ensimmäisessä kokouksessa.


title: Nobel-säätiö

text:
Nobel-säätiö () on 29. kesäkuuta 1900 perustettu yksityinen säätiö, jonka tarkoitus on rahoittaa ja valvoa Nobel-palkintoa.
Säätiön perustamisasiakirjana toimii Alfred Nobelin testamentti. Säätiö valvoo Nobelin symposiota tieteen, kulttuurin edistymistä. Säätiö valvoo Nobelin palkinnon varoja mutta ei päätä sen saajaa.


title: Nobel-palkinto

text: Ruotsalainen keksijä Alfred Nobel määräsi vuonna 1895 kirjoittamassaan testamentissa, että suurin osa hänen omaisuudestaan käytettäisiin hänen kuolemansa jälkeen viiden palkinnon perustamiseen ”niille, jotka edeltävänä vuonna ovat eniten hyödyttäneet ihmiskuntaa”. Testamentti määräsi myös, että palkinnot myöntäisi tietyt neljä instituutiota: Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia (fysiikka ja kemia), Karoliininen instituutti (fysiologia tai lääketiede), Ruotsin akatemia (kirjallisuus) sekä Norjan Nobel-komitea (rauha).


Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi, jota kutsutaan myös Nobelin taloustieteen palkinnoksi () on Ruotsin keskuspankin vuonna 1969 perustama, erityisen korkeatasoisesta taloustieteellisestä tutkimuksesta vuosittain jaettu palkinto. Vaikka palkinto ei ole yksi Alfred Nobelin testamentissa määritellyistä palkinnoista, palkinnon saajat vastaanottavat palkintonsa samassa tilaisuudessa 10. joulukuuta kuin fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajat. Myös palkinnon rahallinen suuruus on sama kuin muiden Nobel-palkintojen.


title: Ig Nobel -palkinto

text: Ig Nobel -palkinto eli Huumori-Nobel on parodia vuosittain jaettavista Nobel-palkinnoista. Se jaetaan vuosittain lokakuun alussa samoihin aikoihin kuin Nobel-palkinnot. Palkinnot myöntää tieteen huumorilehti "Annals of Improbable Research" (AIR) kymmenelle eri tieteenalan tutkimukselle, ”jotka saavat ihmiset ensin nauramaan ja sitten miettimään”. Ig Nobel -palkintoja on myönnetty kymmenessä eri kategoriassa vuodesta 1991 lähtien. Nykyisin palkintojenjakotilaisuus järjestetään Harvardin yliopiston Sanders Theatressa ja palkinto saa muutenkin tukea yliopiston taholta. Ensimmäiset palkinnot jaettiin perustein ”tutkimusta ei voi eikä pidä toistaa”.


title: Suomen Rauhanturvaajaliitto

text: YK:n rauhanturvajoukot saivat Nobelin rauhanpalkinnon 10.12.1988. Nobelin rauhanpalkinto on rauhantyöstä jaettava ja yksi viidestä vuosittain jaettavasta Nobel-palkinnosta. Rauhanpalkinto voidaan muista Nobel-palkinnoista poiketen myöntää myös järjestölle. Palkintoon oikeutettuja YK:n rauhanturvaajia, jotka olivat palveluksessa kyseisenä ajankohtana (10.12.1988) tai sitä ennen on yhteensä noin puoli miljoonaa 53 eri maasta; Suomesta palkinnon saajia on noin 20 000 henkilöä. Palkinnon saajilla on oikeus hakea SRTL:ta Nobel-muistoristiä.


title: Nobelin rauhanpalkinto

text: Nobelin rauhanpalkinto on rauhantyöstä jaettava ja yksi viidestä vuosittain jaettavasta Nobel-palkinnosta. Rauhanpalkinnon jakaa Norjan suurkäräjien valitsema Nobel-komitea ja se jaetaan Oslossa. Palkinnon saajien nimet julkistetaan muiden Nobel-palkintojen tavoin vuosittain lokakuun alkupuolella ja saajat vastaanottavat palkintonsa Oslossa 10. joulukuuta.


title: Nobelin fysiikanpalkinto

text: Nobelin fysiikanpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille fyysikoille. Palkintona annetaan nykyään 10 miljoonan Ruotsin kruunun kokoinen palkintosumma ja Erik Lindbergin suunnittelema kultainen mitali. Jaettava palkintosumma on historian saatossa muuttunut hyvin paljon; pienimmillään palkintosumma oli 114 935 kruunua vuonna 1923.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Nobelin kirjallisuuspalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin akatemia on myöntänyt sen ansioituneille kirjailijoille vuodesta 1901 alkaen. Palkinto jaetaan lokakuun alkupuolella. Mitalin lisäksi palkinnon saajaksi valittu henkilö saa huomattavan rahasumman, joka vuonna 2009 oli noin miljoona euroa.


title: Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi

text: Palkinnon arvostus perustuu osittain siihen, että palkinto yhdistetään Alfred Nobelin testamentissa luotuihin palkintoihin. Tämä suhde onkin usein ollut ristiriitojen lähde. Muiden muassa David Harvey esittää teoksessaan "Uusliberalismin lyhyt historia" (2008) että Ruotsin keskuspankin palkinnon liittämiselle Alfred Nobelin nimeen oli poliittinen motiivi.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Vuonna 1801 Hegel varmisti paikan "privatdozentina" Jenan yliopistossa. Hän piti luentosarjoja, joista tuli erittäin suosittuja. Yliopisto nimitti Hegelin ylimääräiseksi professoriksi mahdollisesti Goethen arvovallan ansiosta. Napoleonin vallattua Preussin vuonna 1806 yliopisto piti kuitenkin sulkea. Hegel toimi jonkun aikaa journalistina ja meni naimisiin Marie von Tucherin kanssa vuonna 1811. Julkaistuaan teoksen "Logiikan tiede" ("Wissenschaft der Logik") Hegel sai viran Heidelbergin yliopistosta vuonna 1816. Hän julkaisi teoksen "Filosofisten tieteiden ensyklopedia" ("Enzyklopaedie der philosophischen Wissenschaften"), joka oli yhteenveto hänen filosofiastaan hänen luennoilleen osallistuville opiskelijoille.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel julkaisi eläessään vain neljä teosta. "Hengen fenomenologia" (1807) oli selonteko tietoisuuden kehityksestä aistihavainnosta absoluuttiseen tietoon. "Logiikan tiede" esitteli hänen filosofiansa loogisen ja metafyysisen ytimen. Se julkaistiin kolmessa osassa vuosina 1811, 1812 ja 1816 (uusittu painos 1831). "Filosofisten tieteiden ensyklopedia" hänen koko filosofisesta järjestelmästään. Se julkaistiin alun perin vuonna 1816 ja uusittuina painoksina 1827 ja 1830. "Oikeusfilosofia" (1822) esitteli hänen poliittisen filosofiansa. Siinä hän kritisoi von Hallerin ajatuksia, joiden mukaan lait eivät olleet tarpeellisia. Hegel julkaisi myös joitakin artikkeleita uransa alkupuolella sekä Berliinin kaudellaan. Joukko muita historianfilosofiaa, uskonnonfilosofiaa, estetiikkaa ja filosofian historiaa käsitteleviä teoksia koottiin ja julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen hänen oppilaidensa muistiinpanoista.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Tällä tavoin filosofiasta tulee hengen viimeinen, lopullinen ilmenemismuoto. Perimmiltään on olemassa vain yksi filosofia. Ajallisessa kehityksessään se kuitenkin saa erilaisia muotoja; niin syntyy sarja ajattelun kehityksen välttämättömiä ja johdonmukaisia vaiheita. ""Minervan pöllö lähtee lentoon vasta hämärän laskeutuessa"", kuuluu Hegelin tunnettu mietelause. Se tarkoittaa, että historian kulku voidaan kunnolla ymmärtää vasta jälkikäteen, vasta sitten, kun sen oleelliset vaiheet on käyty läpi.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegelin merkittävimmät teokset ovat:Tunnettu liberaalifilosofi Isaiah Berlin nimeää Hegelin yhdeksi totalitarismin oppi-isistä pääasiassa sen vuoksi, että Hegel konkretisoi valtion ja asettaa sen kansalaisyhteiskunnan yläpuolelle. Lähemmin tarkasteltuna tämä on kuitenkin epäoikeutettua ja anakronistista koska Hegelin elinaikana totalitarismi ei ollut mahdollista siinä muodossa kuin sen tunnemme. Vasta teknologian kehitys, kuten teollisuus, modernit liikennevälineet ja tiedonvälitys tekivät totalitaarisen valtion mahdolliseksi.


title: Martin Heidegger

text:
Heidegger suunnitteli pitkään julkaisevansa ”fenomenologisille Aristoteles-tulkinnoille” omistetun laajan tutkielman, mutta tämä hanke muuttui teokseksi "Sein und Zeit" ("Oleminen ja aika", 1927), josta muodostui nopeasti filosofinen sensaatio. Teoksen ilmestyminen varmisti hänen nimityksensä Freiburgin filosofian professoriksi Husserlin jäädessä eläkkeelle vuonna 1928. Hänelle tarjottiin toistuvasti myös arvostettua professuuria Berliinin yliopistosta, mutta suurkaupunkielämää vierastava Heidegger kieltäytyi. Vuonna 1929 ilmestynyttä Kant-tulkintaa "Kant und das Problem der Metaphysik" seurasi huomiota herättänyt julkinen väittely Ernst Cassirerin kanssa Davosissa. Tämän jälkeen Heidegger ei enää eläessään julkaissut laajaa yhtenäistä tutkielmaa, vaan hänen myöhempi tuotantonsa muodostuu etupäässä luentojen ja esitelmien pohjalta syntyneistä lyhyemmistä kirjoituksista ja julkaisematta jääneistä muistiinpanoista.
Pian Adolf Hitlerin valtaannousun jälkeen Heidegger valittiin Freiburgin yliopiston rehtoriksi, ja toukokuussa 1933 hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen. Heidegger ei ollut aiemmin osallistunut politiikkaan, mutta hän vierasti syvästi Weimarin tasavallan edustamaa nykyaikaista kansanvaltaista massayhteiskuntaa. Virkaanastujaispuheessaan hän esitti epäsuorasti kansallissosialistisen ”vallankumouksen” loistavana mahdollisuutena Saksan henkiseen uudistumiseen ja uudenlaisen tieteen syntyyn.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Vuonna 1818 Hegel hyväksyi viran Berliinin yliopistossa filosofian varsinaisena professorina. Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III nimitti Hegelin yliopiston rehtoriksi vuonna 1830. Vuonna 1831 Berliinissä puhkesi koleraepidemia ja Hegel pakeni monien muiden tavoin. Hän kuitenkin palasi kaupunkiin liian aikaisin, sai tartunnan, ja kuoli muutama päivää myöhemmin nukkuessaan 61-vuotiaana.


title: Georg Wilhelm Friedrich Hegel

text: Hegel esitteli absoluuttisen idealismin nimellä tunnetun järjestelmän, jonka tavoitteena oli filosofian ja koko maailman historian ymmärtäminen. Hän esitti ihmiskunnan tietoisuuden historian matkana erilaisten maailmanselitysten tasojen läpi. Jokainen uusi selitys loi uusia sisäisiä ongelmia ja vastakohtaisuuksia ja johti jännitteisiin, jotka voitiin voittaa vain omaksumalla näkemys, jossa nämä vastakohtaisuudet voitiin sovittaa korkeampaan kokonaisuuteen. Esimerkiksi Ranskan suuri vallankumous merkitsi Hegelille todellisen vapauden esittelemistä eurooppalaisissa yhteiskunnissa ensimmäistä kertaa maailmanhistoriassa. Kuitenkin juuri tämän täydellisen uutuuden vuoksi se oli myös täydellisen radikaali ajatus, ja vallankumous kääntyi lopulta terroriksi. Historia kuitenkin etenee oppimalla virheistään: Ainoastaan tämän kokemuksen kautta voidaan saavuttaa perustuslaillinen valtio, jossa valtio on hyväntahtoinen organisoiva voima ja kansalaiset vapaita ja tasa-arvoisia.


title: Georg Friedrich Händel

text: Saksalainen musiikintutkija ja Hallen musiikkiyliopiston professori Bernd Baselt julkaisi vuosina 1978–1986 kolmena niteenä Händelin teosluettelon ("Händel-Werke-Verzeichnis", lyhenne HWV). Luettelo on Händelin tuotannon temaattinen luettelo. "Händel-Werke-Verzeichnis" ei ole kronologinen, toisin sanoen HVW 1 ei ole Händelin ensimmäinen eikä HWV 612 Händelin viimeinen teos, vaan luettelointi on jaettu eri alueisiin. Toisaalta Händelin tuotannossa on numeroimattomia, virheellisesti attribuoituja ja muunnelmina pidettyjä teoksia, jotka luettelomerkinnöissä on täydennetty lisämerkinnöin, esim. HWV 251 ad.


title: Hallische Händel-Ausgabe

text: Hallische Händel-Ausgabe (lyhenne HHA; engl. "The Halle Handel Edition") on Georg-Friedrich-Händel-Gesellschaftin julkaisema ja Bärenreiter-Verlagin kustantama julkaisusarja, jonka on valmistuttuaan tarkoitus sisältää Georg Friedrich Händelin (1685–1759) koko sävellystuotanto tieteellisesti toimitettuina, nuottikuvaltaan luotettavina laitoksina. Sarjan julkaiseminen aloitettiin yksittäisenä kokeiluniteenä vuonna 1945 ja aktiivisesti vuonna 1955. Aluksi "Hallische Händel-Ausgabe" toimi täydentävänä liitteenä Händel-Gesellschaftin vuosina 1858–1902 julkaisemalle Händelin teosten kokonaiseditiolle ("G. F. Händel's Werke"), mutta 1960-luvun vaihteessa vaihtoi toimitusperiaatteita aiempaa tieteellisemmiksi ja samalla itsenäistyi. Sarjan on tarkoitus valmistua vuonna 2023 ja sisältää siinä vaiheessa noin 128 osaa.


title: Georg Friedrich Händel

text: Englantilainen urkuri ja säveltäjä Samuel Arnold (1740–1802) oli aikaisemmin vuosina 1787–1797 koonnut Händelin tuotantoa, kunnes Saksan Händel-seura julkaisi kattavamman Händel-Gesellschaft-edition vuosina 1858–1902 ("G. F. Händel's Werke", tunnetaan lyhenteellä HG). Händel-Gesellschaft-laitos sisälsi kuitenkin puutteita, ja Julius Rietz (1812–1877) ja Max Seiffert tekivät siihen useita korjauksia. Georg-Friedrich-Händel-Gesellschaftin vuodesta 1955 julkaisema laaja, autenttisuuteen pyrkivä "Hallische Händel-Ausgabe" pyrkii korjaamaan ja täydentämään aiemman kokonaisedition puutteet.Vuosiluku viittaa oopperan ensiesitykseen.


title: Anime

text: Anime on erittäin kaupallinen taidemuoto, ja useimmat sarjat tehdään ja markkinoidaan erittäin tarkasti rajatulle kohdeyleisölle. Usein anime tehdään jonkin suositun mangasarjakuvan pohjalta. Näin pyritään varmistamaan että ainakin sarjan ensimmäisillä jaksoilla olisi katsojakuntaa. Esimerkkinä ovat mm. Hellsing ja Bleach. Yleisesti mangasarjat ovat jatkuvajuonisia tarinoita ja saattavat olla pituudeltaan jopa useita kymmeniä sarjakuvakirjoja. Mangasta tehdyt animesarjat taas voivat olla pituudeltaan monta sataa jaksoa. Animen ja mangan suosio perustuukin suurilta osin sen jatkuvajuonisuuteen (ja mahdolliseen fantasiaan), jota länsimainen kulttuuri ei tarjoa laajasti.


title: Anime

text: Anime tunnetaan laajasta tyylilajivalikoimasta ja länsimaalaisittain eksoottisesta piirrostyylistä, jossa usein korostetaan hahmojen tunnetiloja tavallista suuremmilla silmillä. Anime kattaa useita osa-alueita kuten esimerkiksi seikkailu, scifi, rakkaustarinat, komedia, lastentarinat ja keskiaikainen fantasia, mutta niiden elementtejä sekoitetaan yli tyylirajojen.


title: Elmo (nimi)

text: Elmo on miehen nimi. Nimi johtuu mahdollisesti germaanisten kielten kypärää tai suojelusta tarkoittavasta sanasta "helm", mutta voi olla myös muunnos latinalaisesta nimestä "Erasmus". Toisten tietojen mukaan Elmo on johdettu naisennimestä Elma. Pyhä Elmo (oik. Formian Pyhä Erasmus) on merenkulkijoiden suojeluspyhimys, jonka mukaan ovat saaneet nimensä myös Pyhän Elmon tulet.


title: Anime (lehti)

text:
Anime on suomalainen anime- ja manga-aiheinen aikakauslehti, jota julkaisee H-Town Oy. Se ilmestyy 8 kertaa vuodessa ja sen kansihinta on 7,50 euroa.
Anime on Pohjoismaiden suurin alansa lehti. Lehden sisältöpainotukset ovat kuitenkin vuosien myötä vaihdelleet sen tekijöiden vaihtumisen myötä. Toimituksen nimellinen kokoonpano on niin ikään vaihdellut, mutta koko lehden olemassaolon ajan suurin osa sen sisällöntuottajista on ollut freelancereita.


title: Anime-musiikkivideo

text: Anime-musiikkivideo, () josta yleisesti käytetty lyhenne AMV, on yhden tai useamman animesarjan tai -elokuvan otoksia käyttämällä editoitu musiikkivideo johonkin musiikkikappaleeseen. AMV:t leviävät helposti ja nopeasti Internetin kautta, eivätkä ne ole millään tavoin kaupallisia. Anime-musiikkivideoilla on useita tyylilajeja, joista tunnetuimpia ovat tiettyyn animeteokseen keskittyvät, tai yhden tai useamman teoksen hahmokaartia esittelevät musiikkivideot. Tunnetuista dubstep-yhtyeistä Nero on tehnyt anime-musiikkivideon Innocence-kappaleeseensa.


title: Elma

text: Suomessa nimi Elma tuli käyttöön 1800-luvun lopulla, mihin luultavasti vaikutti Aleksis Kiven näytelmä "Karkurit" (1867). Siinä esiintyy tämänniminen neito. On arveltu, että Kivi löysi nimen italialaisista lähteistä. Suomessa nimestä tunnetaan myös muunnos Elmi, joka tosin saattaa paikoin olla lyhentymä Elmiinasta. Tällöin se pohjautuisi nimiin Helmiina ja Vilhelmiina.


title: Aletopelta

text: "Aletopelta" tarkoittaa ”vaeltavaa kilpeä”. Nimi tulee kreikan kielen sanoista ”aletes” (vaeltava) ja ”pelte” (kilpi). Suvun nimi tulee siitä, että paikka, josta kyseisen dinosauruksen jäänteet on löydetty, sijaitsi alun perin vastapäätä keskistä Meksikoa, ja on sittemmin kulkeutunut pohjoiseen päin tämä dinosaurus mukanaan.


title: Eeva (nimi)

text: Eva tulee alun perin juutalaisesta naisennimestä "Hava" tai "havva". Hava on heprean kieltä ja tulee sanoista "chavah" (hengittää) ja "chayah" (elää). Se siis yksinkertaisesti tarkoittaa ”elämistä”. Eeva ja Eevi ovat suomalaisia muotoja siitä. Eeva on kristillinen nimi, joka on lähtöisin Raamatusta. Eeva oli Raamatun mukaan maailman ensimmäinen nainen, jonka Jumala loi ensimmäisen miehen, Aadamin kylkiluusta. Eeva oli myös ensimmäinen syntiin langennut ihminen, ja hänen vuokseen Jumala karkotti ihmiset Eedenin puutarhasta. Kristillisen käsityksen mukaan Eeva on ihmissuvun kantaäiti.


title: Prinsessa Mononoke

text: Elokuvan nimi tulee susijumalan kasvattaman ihmislapsen, Sanin, kutsumanimestä, jota Rautakylän ihmiset käyttävät. Japanin kielen sana "mononoke" tarkoittaa ”ei-ihmisten”, toisin sanoen petojen, henkiä ja sana "hime" tarkoittaa prinsessaa. Osassa elokuvan maisemaa on käytetty maailmanperintökohteeksi julistetun japanilaisen Yakushiman saaren metsää, jossa kasvaa vähintään yli 2 000 vuotta (joidenkin arvioiden mukaan yli 6 000 vuotta) vanha jättiläistuija Jomonsugi (ympärysmitta 16,1 m). Tämä tuija esiintyy elokuvassa kodamojen ("kodama" tarkoittaa kaikua) eli puunhenkien emona.


title: Elle (nimi)

text: Elle on naisen etunimi. Nimi on syntynyt lyhentymänä nimestä Eleanor tai muista El-alkuisista nimistä, kuten Elisabet ja Elina. Lisäksi nimen syntyyn on saattanut vaikuttaa ranskan kielen feminiininen yksikön 3. persoonan pronomini "elle" (’hän’ naisesta puhuttaessa). Elle on Suomessa myös lappilainen tai saamelainen nimi, ja sen nimipäivä on saamelaisessa nimipäiväkalenterissa 10. helmikuuta. Suomalaiseen nimipäiväkalenteriin Elle olisi tulossa vuonna 2020.


title: Poliisikoira

text: Poliisikoira on koira, joka on erityisesti koulutettu poliisin työkäyttöön. Poliisikoiria käytetään moneen tarkoitukseen, esimerkiksi poliisin voimankäyttötilanteisiin sekä pelastus- ja etsintätoimintaan. Poliisikoirayksiköistä käytetään useassa maassa lyhennettä K9 (englannin kielen ääntämyksen "kei-nain" mukaan; vrt. "canine" eli koiraeläin englanniksi).


title: Kenttätykistörykmentti 9 (jatkosota)

text: Kenttätykistörykmentti 9 (KTR 9) oli Lahden suojeluskuntapiirin perustama jatkosodan tykistöyksikkö, joka perustamisen jälkeen kesäkuussa 1941 liitettiin osaksi 10. divisioonaa. Rykmentti lakkautettiin marraskuussa 1944.I Patteriston komentaja majuri Osmo Lehtosuo selosti Jalkaväkirykmentti 43:n miehittämän Rutolan kaistan lopullisen ryhmityksen Värtölässä 23. kesäkuuta. Ryhmityksen mukaan I/KTR 9 muodosti Tykistöryhmän rungon vahvennuksinaan 4./KTR 9 sekä yhteispatteristona Raskas Patteristo 25.


title: K9 Thunder

text: K9-panssarihaupitsi on kehitetty antamaan merkittävä tulivoiman lisäys Korean tasavallan joukoille. Väitetyllä kantamallaan 75 km se antaa nopeamman liikkuvuuden, pidemmän kantaman, korkeamman tulinopeuden ja lisää taistelukentällä selviytymisen kykyä, koska se on nopea aloittamaan ja poistumaan vaaravyöhykkeeltä. "Shoot-and-scoot"-tyyppisenä K9 on vähemmän altis joutumaan vihollisen vastatykistötoiminnan kohteeksi. Lisäksi se suojaa miehistöään kemikaalisilta, biologisilta, radioaktiivisilta ja ydinkäyttöisiltä ("ABC") aseilta.


title: Keskusrikospoliisi

text: Keskusrikospoliisi (lyhenne KRP; , CKP, kansainvälisissä yhteyksissä "National Bureau of Investigation", NBI) on Suomen poliisin valtakunnallinen yksikkö, jonka tehtävänä on torjua kansainvälistä, järjestäytynyttä, ammattimaista, taloudellista ja muuta vakavaa rikollisuutta, suorittaa tutkintaa sekä kehittää rikosten torjuntaa ja rikostutkintamenetelmiä.


title: 155 K 98

text: 155 K 98 ("155 millimetrin kanuuna 1998") on suomalainen Patrian valmistama 155 mm:n 52-pituuskaliiperinen raskas kenttätykki, teknisesti ottaen kanuunahaupitsi, mutta suomalaiselta nimitykseltään kuitenkin kanuuna. Se on Tampellan ja Vammaksen kehittämä Tampellan 155 K 83 -mallista. Se otettiin käyttöön Suomen puolustusvoimissa mallimerkinnän mukaisesti vuonna 1998. Tykissä on 78 kW:n tehoinen apumoottori, jolla se kykenee liikkumaan itsenäisesti. Tykki tuodaan raskaan maastokuorma-auton vetämänä lähelle tuliasemaa, josta se ajetaan perille oman apumoottorin voimin. Moottoria käytetään noin kilometrin siirtymiin, esimerkiksi tuliasemien vaihtoon vihollisen vastatykistötoiminnan varalta. Tykin saattaminen ajosta ampumakuntoon kestää miehistöstä riippuen muutamia minuutteja. Sen nykyinen käyttötarkoitus Suomessa on operatiivisiin joukkoihin kuuluvien valmiusprikaatien tukeminen.


title: RK 95 TP

text: Rynnäkkökivääri 95 taittoperä eli RK 95 TP on Sakon valmistama RK 62:n pohjalta suunniteltu rynnäkkökivääri. Sen 7,62×39 mm -kaliiperista mallia 7,62 RK 95 TP käytetään Suomen puolustusvoimissa yleisemmin käytetyn 7.62 RK 62 -aseen rinnalla taistelijan perusaseena tietyissä joukko-osastoissa. Kaupallisesti ase tunnetaan nimellä Sako M95.


title: LV 101

text: LV 101 eli (radio)lähetin-(radio)vastaanotin 101 oli Suomen puolustusvoimissa vuodesta 1947 käytetty ja 1970-luvulle saakka varastoitu käsiradiopuhelin, joka ajateltiin komppaniaradioksi. Sen alkuperäinen nimike ennen 1970-luvun LV-nimikkeitä oli VRKWA ja puhekielessä käytetty nimi Kaisa tai Käsi-Kaisa.


title: Prikaati K

text: Prikaati K (Prikaati Kuussaari (Pr.K)) oli Päämajan 23. kesäkuuta 1941 perustettavaksi käskemä suomalainen sotatoimiyhtymä, johon oli käsketty koottavaksi Suomessa asuvat itäkarjalais- ja inkeriläissyntyiset asevelvolliset, jotka olivat siirtyneet Suomeen sisällissodan ja heimosotien aikana. Prikaatiin kuului lisäksi runsaasti suomalaisia vapaaehtoisia.


title: K9 Thunder

text: K9:n on luvattu kestävän 14,5 mm:n panssariammuksen, 155 mm:n sirpalekranaatin sirpaleet ja panssarimiinan. Pääase K9 Thunderissa on 155 mm/52 kaliiperin "kanuunahaupitsi", jonka kantama on 40 km. Lähtönopeus on noin 930 m/s BB-HE-ammuksella ja K676-lähtöpanoksella. K9 Thunderissa on konetehoa jopa 1 000 hevosvoiman verran. Lisäksi siinä on hydropneumaattinen jousitus Etelä-Korean vuoristoisiin maastoihin.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Storbrotten oli majakkalaiva, jonka sijoituspaikka oli vaarallinen matalikko Ahvenanmerellä Lågskäristä pohjoiseen. Matalikko päätettiin jo vuonna 1903 merkitä majakkalaivalla; sijoituspaikan vaarallisuuden vuoksi aluksen tulisi ehdottomasti olla konekäyttöinen. Aluksia ehti olla kaksi samannimistä.


title: S/S Storfursten

text: Stofursten liikennöi 1837–1849 Turku – Helsinki – Tallinna – Kronstadt -reitillä. Varustamoyhtiön tehtyä konkurssin kesäkuussa 1849 laiva myytiin pakkohuutokaupalla uudelle "Åbo Nya Ångfartygsbolag"-nimiselle yhtiölle. Storfursten oli viimeksi Turku – Degerby – Tukholma linjalla vuosina 1850–1854. Krimin sodan aikana laiva oli seisotettuna ja sodan jälkeen se oli niin huonossa kunnossa että se romutettiin 1856. Storfurstenin höyrykoneet, -kattilat ja siipirattaat kuljetettiin maitse talvella 1856 Päijänteelle jossa ne asennettiin rakenteilla olleeseen "Suomi"-laivaan. Kesäkuussa 1856 valmistunut Suomi-laiva oli Päijänteen ensimmäinen höyrylaiva.


title: S/S Storfursten

text: Storfursten oli rakennettu 1837 "Fletcher, Son & Fearallin" telakalla Lontoon Limehousessa. Sen pituus oli 139 jalkaa, leveys 19,4 jalkaa ja syväys 9 jalkaa. Laivan vetoisuus oli 210 bruttorekisteritonnia ja se saattoi ottaa 42 matkustajaa. Laivan siipirataskoneistojen voimanlähteenä oli kaksi 40 hevosvoiman höyrykonetta.Uudempi S/S storfursten valmistui 1875 ja sen omisti "Helsingfors Ångfartygs Aktiebolag". Tämä laiva liikennöi 1875-1913 pääasiassa Helsinki – Hanko – Tallinna – Lyypekki-linjalla. Vuonna 1883 se törmäsi Öölannin pohjoiskärjen luona itävaltalaisen parkkilaiva "Ninan" kanssa ja sai pahoja vaurioita. Vuonna 1902 laiva ajoi karille Viron Saarenmaan länsipuolella Vilsandin majakan lähistöllä ja upposi. Se saatiin nostettua ylös ja se korjattiin Hietalahden telakalla Helsingissä. Laivan höyrykattiloita ja matkustajatilojen sisustusta uudistettiin 1884–1885 ja 1896–1897.


title: Brynolf Blomqvist

text: Blomqvistin suunnittelemia rakennuksia on kuitenkin myös muualla Suomessa. Yhtenä merkittävimmistä Blomqvistin piirtämistä rakennuksista voidaan pitää Helsingin Katajanokalla olevaa ns. Dementjeffin kivitaloa. Uspenskin katedraalin vieressä sijaitseva nelikerroksinen rakennus valmistui vuonna 1885 ja sen rakennutti venäläissyntyinen kauppias Grigori Dementjeff. Kyseessä oli Helsingin ensimmäinen asuintalo, jossa oli sähkövalaistus. Rakennuksen historiasta on julkaistu kirja vuonna 1990. Blomqvistin suunnittelema Käppärän hautausmaan kappelin Poriissa on puolestaan yksi Suomen ensimmäisistä siunauskappeleista.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Turussa Vulcan Oy:n telakalla oli rakenteilla alun perin venäläiseksi miinanraivaajaksi tarkoitettu ja sittemmin S/S Arandan kaltaiseksi kelirikkoalukseksi suunnitellun aluksen runko, josta päätettiin tehdä uusi majakkalaiva; ehdokas soveltui tarkoitukseen hyvin, koska siihen kuului jo alun perin korkea suojaava sääkansi. Nyt uutta tehtävää varten alukseen lisättiin kuusi pitkää ja leveää palleköliä sekä kansirakennuksen katolle sijoitettiin majakkatorni; valo toimi ajan tavan mukaan asetyleenillä. Alukseen asennettiin Suomen ensimmäinen nautofoni eli sähkökäyttöinen sumusireeni ja uusimpana uutuutena vedenalainen äänimerkinantolaite.


title: Kungstornen

text: Rakennukset perustuvat arkkitehti Sven Wallanderin vuonna 1915 laatimaan Kungsgatanin kaupunkisuunnitelmaan, joka hyväksyttiin 1919. Pohjoinen Kungstornet rakennettiin Wallanderin piirustusten mukaan 1919–1924. Ivar Callmanderin piirtämä eteläinen Kungstornet valmistui 1925. Molemmat rakennukset ovat 17-kerroksisia ja 60 metriä korkeita. Niitä on sanottu Euroopan ensimmäisiksi pilvenpiirtäjiksi. Molemmat rakennukset ovat toimistotaloja, mutta pohjakerroksissa on liiketilaa ja ylimmässä kerroksessa ravintola.


title: Majakkalaiva Storbrotten

text: Kun laitos jaettiin moneen osaan ja Porkkalankadun talo meni Meritaito Oy:lle, myös ankkurit sekä aulassa muistomerkkeinä ollut entinen luotsilippu siirrettiin Kotkan Merikeskus Vellamoon. Niin ikään muistomerkkinä ollut Suomen ensimmäinen automaattinen majakkapylväs joka hankittiin alun perin Lågskärin majakkaan, irtosi muuton aikana nosturin kiinnikkeistä jolloin putoaminen särki prismat ja valolaitteen. Särkyneiden ja jäljelle jääneiden osien kohtalosta ei ole tiedotettu.


title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Vuonna 1881 uuden Studenka - Štramberk -rautatien rakennustyöt saatiin valmiiksi. Liikenne alkoi 18. joulukuuta. Vuonna 1882 yritys sai ensimmäisen kuljetuskäyttöön tarkoitetun raideliikennekaluston tilauksen. Uutta liiketoiminta-aluetta kehitettiin seuraavina vuosina; vuonna 1887 valmistuivat takomon ja kokoonpanohallin laajennukset. Kokoonpanohallin hevosvaunujen valmistukseen tarkoitetut puusepänverstaat muutettiin raideliikennekaluston tuotantoon sopiviksi. Uudet toimipisteet perustettiin ja Czernowitziin Bukovinaan ja Kiovaan Venäjän keisarikuntaan. Henkilökuljetuskäyttöön tarkoitettujen rautatievankkurien valmistus alkoi 1887.


title: Mittbanan

text: Mittbananin ensimmäinen osuus oli Sundsvall–Torpshammars Järnväg, joka oli yksityinen kapearaiteinen rautatie. Sen pituus oli 60 kilometriä ja se avattiin liikenteelle 1878. Seuraavana vuonna Ruotsin valtionrautatiet avasi vastavalmistuneen poikkiratansa, Norrländska Tvärbananin, Torpshammarin ja Östersundin välille. Vuosina 1879–1881 poikkiradalla ei ollut lainkaan suoraa raideyhteyttä muuhun Ruotsin rataverkkoon, ja yhteydet hoidettiin höyrylaivoilla Sundsvallista käsin kunnes Tukholman ja Ången välinen rautatie valmistui.


title: Skeppsholmsbron

text: Ensimmäinen silta tälle paikalle rakennettiin 1640-luvulla, jolloin Skeppsholmen otettiin Ruotsin laivaston käyttöön. Gustaf de Geerin suunnittelema nykyinen silta rakennettiin vuosina 1859–1861. Se oli Ruotsin ensimmäisiä valssatusta takoraudasta tehtyjä siltoja ja se rakennettiin tunnetulla Motalan verstaalla. Sillassa on viisi aukkoa, joista jokaisen jänneväli on runsaat 30 metriä. Sillan kaiteisiin on kuvattu kuningas Kaarle XV:n monogrammi. Vuonna 1999 sillan keskiosa korvattiin uudella rakennelmalla, jossa ajoväylä on metrin alkuperäistä leveämpi. Muu silta restauroitiin.


title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankoski (oik. Vihtori Johan Peltonen 18. lokakuuta 1869 Askola – 10. elokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on "Laulu tulipunaisesta kukasta". Hänen kirjojensa kantavia teemoja ovat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat.


title: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kirjailija Johannes Linnankosken museoitu nuoruudenkoti Askolassa Vakkolan kylässä. Suuri osa sisustuksesta on Vakkolan kylästä, mutta esillä on myös Linnankoskelle kuulunutta esineistöä. Linnankosken tuotantoa ja valokuvia on myös esillä. Museo perustettiin vuonna 1938.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui "Uusimaa"-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen vanhemmat olivat Juho ja Maria Peltonen. Maanviljelijäperheessä oli seitsemän lasta, joista Vihtori oli nuorin. Vihtorin syntymän aikoihin hänen vanhempansa olivat vuokraviljelijöinä Maria Peltosen kotitilalla, mutta myöhemmin perhe rakensi uuden Niemenpelto-nimisen talon, joka toimii nykyisin Linnankosken museona Askolassa.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen perheen kiertolaiselämä päättyi 1909, kun hän osti Askolasta läheltä lapsuudenkotiaan Toivola-nimisen tilan. Askolassa Peltonen oli mukana nuorisoseuratoiminnassa, ohjasi harrastelijanäytelmiä ja piti käytöskursseja kyläläisille. Hän kirjoitti täällä vuonna 1911 ilmestyneet näytelmät "Simson ja Delila" sekä "Jeftan tytär" ja vuonna 1913 ilmestyneen novellikokoelman "Sirpaleita".


title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1905 ilmestyi romaani "Laulu tulipunaisesta kukasta", joka varsinaisesti nosti Linnankosken nimen kuuluisuuteen. Romaanin miljöönä oli kirjailijan kotiseutu, Askolan pitäjän Vakkolan kylä − esimerkiksi kirjassa kuvatun Kohisevan esikuvana oli Vakkolan koski. Vakkolan kylään oli sijoitettu myös samana vuonna ilmestyneen novellin "Taistelu Heikkilän talosta" tapahtumat.


title: Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)

text:
"
Laulu tulipunaisesta kukasta on Suomen taiteen kultakauden kirjailijan Johannes Linnankosken tunnetuin teos. Vuonna 1905 julkaistu kirja on ensimmäisiä suomalaisia bestseller-kirjoja. "Laulu tulipunaisesta kukasta" pohjautuu Don Juanin taruun. Kirja kertoo nuoresta Olavi Koskelasta, joka riitautuu vanhempiensa kanssa ja pestautuu tukkilaisporukkaan. Matkan varrella hän hurmaa lukuisia naisia, jotka hän kuitenkin hylkää tukkilaisporukan jatkaessa matkaansa. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Linnankosken nuoruuden maisemiin Askolaan Vakkolan kylään 1800-luvun loppupuolelle.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen oli mukana perustamassa Porvooseen suomenkielistä oppikoulua, joka aloitti toimintansa syksyllä 1895 Porvoon Suomalaisen Yhteiskoulun nimellä (nykyisin Linnankosken lukio), sekä vuonna 1896 Porvoon Suomalaiset -yhdistystä, joka keskittyi suomalaisuuden edistämiseen ja suomen kielen käytön helpottamiseen. Muita hankkeita, joiden käynnistämisessä Peltonen oli mukana, olivat muun muassa Porvoon kansallispankin haarakonttori, Suomalainen kauppaosakeyhtiö ja Uudenmaan läänin maanviljelysseura.


title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1913 ylirasituksesta ja heikosta terveydestä kärsinyt Peltonen joutui lähtemään hoitoon Helsingin Diakonissalaitokselle. Hän kuoli siellä anemiaan 43-vuotiaana 10. elokuuta 1913.


title: Johannes Linnankoski

text: Vuoden 1908 alkupuolella Peltonen matkusteli Euroopassa WSOY:n myöntämän apurahan turvin tutustuen taidenäyttelyihin, teatteriin ja museoihin. Heti matkalta palattuaan hän alkoi kirjoittaa uutta romaania, joka ilmestyi 1909 nimellä "Pakolaiset". Aiheen romaaniin Peltonen oli saanut asuessaan muutamia vuosia aiemmin Lapinlahden Alapitkällä, Hovin talossa, jonne saapui eräänä päivänä talonostajia pitkän matkan takaa Hämeestä. "Pakolaiset"-romaania pidetään parhaimpana Linnankosken teoksista.


title: Morris Motors

text: Lähes kaikki autojen valmistuksessa käytetyt osat olivat ostotavaraa, Morris suoritti vain loppukokoonpanon. Vuonna 1914 esiteltiin coupé ja van -versiot, mutta käytössä ollut kori oli liian pieni ja 1018 cc moottori alitehoinen, jotta oltaisiin voitu rakentaa markkinoille kaivattu 4-paikkainen auto. Moottoreiden valmistajana toiminut White and Poppe halusi isommasta moottorista kovempaa hintaa kuin mitä Morris oli valmis maksamaan, joten Morris kääntyi amerikkalaisen moottorivalmistaja Continentalin puoleen. Isompien mallien moottoriksi valittiin Continentalin 1548 cc moottori, myös vaihdelaatikot ja akselit tulivat USA:sta. Huolimatta I maailmansodan syttymisestä tavaratoimitukset Atlantin yli kulkivat niin luotettavasti, että vuoden 1915 puolivälissä pystyttiin esittelemään uusi, isompi malli Morris Cowley, joka oli saatavissa 2- tai 4-paikkaisena versiona.


title: Siegfried Marcus

text: Vuosina 1888–1889 Märky, Bromovsky & Schulz rakensi "Toisen Marcusin auton", jossa oli hyödynnetty Marcusin aiemmin keksimiä matalajännitteistä sytytysjärjestelmää sekä pyörivällä harjalla toimivaa kaasutinta. Tämän johdosta auto oli erittäin edistyksellinen, mutta ennen kaikkea se oli maailman ensimmäinen bensiinikäyttöinen ajoneuvo. Puurunkoisessa auton moottorin teho oli 0,55 kW. Auto on tallessa ja näytteillä Wienin teknillisessä museossa. Tämän jälkeen valmistetut kolmas ja mahdollinen neljäs auto eivät ole säästyneet. Toinen Marcusin auto oli kokeiluluontoinen eikä sitä oltu ajateltu valmistettavan sarjoina, vaikka Wienissä tehdyssä esittelyajossa se tekikin yleisöön vaikutuksen. Monessa yhteydessä auton väitetään valmistuneen jo 1875, mikä on aikaisemmin vallinnut väärä käsitys.


title: Maaöljy

text: Ensimmäinen varsinainen öljystä saatavalla energialla kulkeva auto keksittiin vuonna 1885. Siinä oli polttomoottori. Kun vielä kehitettiin laite, jota nyt kutsutaan kaasuttimeksi, saatiin bensiinin voimalla käyvä moottori. Se syrjäytti silloin kilpailijansa, raskaan ja kömpelön höyryauton ja rajoittuneemman ajomatkan antaneen sähköauton.


title: M422 Mighty Mite

text: Mallin protyyppi valmistui vuonna 1946, ja se oli siten ensimmäinen uusi jeep-tyyppinen ajoneuvo, joka oli kehitetty Yhdysvaltain armeijan käyttöön II maailmansodan jälkeen. Mallin kehitystyö jatkui läpi 1950-luvun ja sen suunnittelutiimissä oli mukana mm. neljä alkuperäisen jeepin kehitykseen osallistunutta American Bantam -yhtiön insinööriä. Ensimmäinen suunnitelma, työnimeltään MARCO MM-100 (MARCO tuli sanoista "Mid-American Research Corporation") oli erillisjousitettu prototyyppi, joka käytti Porschen ilmajäähdytteistä moottoria. Sen erikoinen ominaisuus oli perinteisen pakoputken korvaaminen auton korirakenteiden läpi kanavoidulla pakokaasujärjestelmällä. Pian huomattiin suunnitelman toimimattomuus, sillä kondenssivesi, yhdessä pakokaasujen happamien ainesten kanssa, syövytti auton korirakenteet todella nopeasti. Samaan aikaan Willys kehitteli kipailevaa malliaan, ja vuonna 1953 se esitteli "Bobcat"- tai "Aero Jeep" -nimellä kulkeneen prototyypin. Siinä oli käytetty, suunnittelu- ja valmistuskustannusten kurissapitämiseksi, mahdollisimman paljon "M38-" ja "M38A1"-mallien komponentteja Tämä projekti kuitenkin jäi kakkoseksi, paljon kehittyneemmän M422:n voittaessa suunnittelukilpailun.


title: Lamborghini Miura

text: Miuran ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1965 Torinon autonäyttelyssä Italiassa. Näytteillä oli pelkkä runko ilman koria, mutta siitä huolimatta suunnittelussa käytetyt ratkaisut herättivät huomiota ja autosta tehtiin useita tilauksia. Harva tosin uskoi, että auto etenisi koskaan tuotantoon asti. Geneven autonäyttelyssä seuraavana vuonna esiteltiin tuotantovalmis auto, jota ympäröi Bertonen suunnittelutoimistossa työskennelleen Marcello Gandinin suunnittelema, aikanaan häkellyttävän näköinen kori. Lisää huomiota auto sai Lamborghinin lähetettyä erään yksilön vuoden 1966 Monacon Grand Prix:n toimitsija-autoksi. Lisäksi auto järjestettiin lauantai-iltana Monte Carlon kasinon eteen, jossa se keräsi ympärilleen suuren joukon hämmästelijöitä.


title: Chrysler Neon

text: Dodge Neonin mallivuosi 1995 tuli markkinoille vuoden 1994 alussa Yhdysvalloissa ja se suunniteltiin valmistuskustannuksiltaan edulliseksi. Säästösyistä kannentiiviste vaihdettiin suunnitellusta kolmikerroksisesta hieman halvempaan, jota ei suunnittelussa otettu huomioon aiheuttaen tiivisteen hajoamisen ennenaikaisesti. Kun ongelma havaittiin 1996-1997 rikkoontuneet autot korjattiin valmistajan puolesta ja siirryttiin käyttämään suunnitelman mukaista tiivistettä joka paransi tiivisteen kestävyyttä . Säästöjä haettiin myös vaihteistoöljyn lauhduttimesta, joka sulautettiin moottorin jäähdyttimen kiertoon käyttäen jäähdytysnesteen seassa korroosioherkkiä messinkisiä putkia oman erillisen lauhduttimen sijaan. Vikatilanteessa jäähdytysneste virtaa vaihteistoon altistaen sinällään erittäin kestävän vaihteiston glykolille, joka tuhoaa kitkapinnat. Kolariturvallisuus testatiin jenkeissä surkein arvosanoin(Poor). Manuaalivahteisena ja kevyenä polttoaineenkulutus on alle kuusi litraa sadalla kilometrillä maantieajossa. Automattiversion kulutus on maltillinen, mutta vanhahtavana kolmivaihteisena kulutus nousee noin seitsemään litraan jopa maantiellä.


title: Lamborghini Miura

text: Perusmallia, joka tunnetaan myös nimellä P400(numero viittaa moottorin tilavuuteen), valmistettiin vuosina 1966–1969 475 yksilöä. Moottori, jota käytettiin myöhemmissäkin malleissa pienin muutoksin, oli tilavuudeltaan 3929 kuutiosenttimetriä ja tuotti perusmuodossaan 350 hevosvoimaa käyntinopeudella 7000 rpm. Se riitti kiihdyttämään auton nollasta sataan kilometriin tunnissa 6.7 sekunnissa ja 280 km/h huippunopeuteen. Näyttävä kori valmistettiin pääosin teräksestä pois lukien suuret, yksittäisinä paloina aukeavat etu- ja takakatteet, jotka olivat painon säästämiseksi alumiinia. Miura painoi 1292 kiloa, josta 44% oli etuakselilla ja loput 56% takana. Jokainen rengas oli erillisjousitettu sekä varustettu levyjarruin.


title: Locomobile Company of America

text: Vuonna 1911 esiteltiin Rikerin uusin auto, "Model M", jonka voimanlähteenä toimi oli 475-kuutiotuumainen (7784 cm) sivuventtiili-rivikuutonen. Moottori oli ns. "T-head", jossa venttiilit sijaitsevat sylinterin molemmin puolin, tällainen rakenne vaatii kaksi sylinterilohkoon sijoitettua nokka-akselia. Varsinaisia sylinterikansia ei ollut, vaan sylinteri ja kansi olivat yhtä valua, niitä oli moottorissa kolme kappaletta. Kampiakseli oli tuettu yhdeksällä runkolaakerilla ja moottorin teho oli 48 hevosvoimaa. Itse auton akseliväli oli 142 tuumaa (3607 mm) ja massaa sillä oli kolme tonnia. Se oli valmistettu hienoimmista ja laadukkaimista materiaaleista: alumiinia, messinkiä ja jaloterästä oli käytetty ympäri autoa ja moottorin kampikammio oli pronssivalua. Uusi malli otettiin hyvin vastaan ja se teki hyvää sekä Locomobile Companyn taloudelle, että sen tavoitteille olla automaailman ykkönen. Näihin aikoihin auoja alettiin mainostaa lehdissä kyseessä olevan vuoden uutena mallina, vaikka autojen valmistajilta tulikin varsinaisia uusia tai muuteltuja malleja silloin kun katsottiin soveliaaksi julkistaa jokin muutos. Näitä jonkin mallin eri kehitysversioita kutsuttiin sarjoiksi "(series)", ja ne saattoivat muuttua kesken mallivuoden. Esimerkkinä ensimmäinen valmistunut "Model M" vuodelta 1911, joka on siis sarjaa yksi, numeroina M-48-1. Näitä valmistui kyseisenä vuonna kolme kappaletta. Vuodelle 1912 autoon tehtiin joitain muutoksia, jolloin se muuttui sarjaksi 2 (M-48-2), näitä valmistui jo 504 kappaletta. Vuonna 1913 valmistukseen tuli sarja 3, kun moottorin iskutilavuus nostettiin 525,5 kuutiotuumaan (8611 cm). Mallien nimenä pysyi 48, vaikka moottorin teho oli kasvanut jo 82 hevosvoimaan. Locomobile Company valmisti samaan aikaan myös vanhempaa nelisylinteristä autoaan, nyt mallina "I", vuoteen 1913 asti.


title: Lamborghini Miura

text: Miura S(Spinto) esiteltiin Torinon autonäyttelyssä 1968. Uudessa mallissa runkoa oli jäykistetty ja se varustettiin uusin Pirellin valmistamin renkain. Moottoria viriteltiin ja uusittu versio tuotti 20 hevosvoimaa perusversiota enemmän, yhteensä 370. Osaan malleista asennettiin jäähdytetyt levyjarrut. Autosta tehtiin käytännöllisempi korjaamalla joitakin asiakkaita ärsyttäneitä yksityiskohtia ohjaamossa ja lisävarusteina tarjottiin muun muassa radiota ja ilmastointia. Ulkomuoto pysyi lähes muuttumattomana ja huomattavin muutos on ikkunoiden sekä valojen kehysten muovilistojen korvaaminen kromisilla.


title: Milton Reeves

text: Milton Reeves jatkoi autonsa kehittämistä ja sai vuonna 1904 suostuteltua veljensä mukaan uuteen yritykseen. Hän valmisti vuonna 1904 neljä "D"-mallin ja vuonna 1905 kuusi "E"-mallin autoa. D-mallin moottori oli 12- ja E-mallin 18 – 20 -hevosvoimainen. Vuonna 1905 Reeves valmisti ilmajäähdytteisen, läpihengittävän kansiventtiilimoottorin, joka oli varustettu roiskevoitelulla ja erillistä valua olevilla sylintereillä. Samana vuonna Reeves solmi sopimuksen toimittaa 500 kappaleen erän kyseisestä moottoria detroitilaiselle autonvalmistaja Aerocar Companylle ja vuonna 1906 moottoreita valmistui 15 kappaleen viikkovauhtia. Vuonna 1906 esiteltiin nestejäähdytteinen moottori sekä ilmajäähdytteisellä malli-"J" -moottorilla varustettu "Reeves Go-Buggy". Postimyynnistä tilattavissa ollut Sears Motor Buggy oli varustettu Reevesin ilmajäähdytteisellä "P"-mallin moottorilla. Moottoreiden kehitys jatkui aina vuoteen 1910 asti, jolloin Reevesin perhe, Autocar Companyn kaatumisen myötä, päätti jälleen vetäytyä auto- ja moottoribisneksestä. Milton Reeves itse jatkoi autojen kehitystä ja valmistusta ja hänen toimestaan valmistuivat mallit "S" ja "N". Reeves Pulley Company jatkoi variaattoreiden valmistusta omalla nimellään vuoteen 1955 saakka, jolloin yhtiön osti "Reliance Electric Company", teollisuusautomaatioon ja -voimansiirtoon erikoistuneen "Rockwell Internationalin" Power Systems -divisioona. Vuonna 2007 Rockwell myi kyseisen divisioonan Baldor Electric Companylle, joka on osa maailmanlaajuista ABB Groupia.


title: Suomenhevonen

text: Suomenratsut ry (SuoRa) perustettiin vuonna 1974 edistämään suomenhevosen ratsukäyttöä, ja ratsastusharrastuksen suosion ja SuoRan tuen myötä myös ratsutyypin suomenhevoset alkoivat saada jalansijaa. Vielä 1970-luvun lopulla SuoRa arvioi vain 300 suomenhevosen olevan ratsastuskäytössä. Suomenhevosravurien kasvatus oli kuitenkin kehittänyt rotua kevyemmäksi ja nopeammaksi, mikä edisti myös ratsupuolen tavoitteita. Suomen valtion hevoskasvatuslaitos Ypäjällä perustettiin 1970-luvulla. Ypäjä oli ensimmäinen laajempaa ratsusuomenhevosjalostusta harjoittanut taho. Ypäjän monet laadukkaat ja menestyksekkäät kasvatit toivat suomenhevoselle suosiota ja uskottavuutta ratsuna. Hitaan alun jälkeen suomenhevosta on arvostettu ratsuna yhä enemmän. Nykyään ensisijaisesti ratsastuskäytössä on yli 5 000 suomenhevosta. Ratsusuunnan suomenhevosista on kysyntää, kun taas ravurisuunta kärsii ylitarjonnasta.


title: Ruokatieto

text:
Vuonna 1958 perustettu yhdistys toimii Helsingin Tukkutorilla. Yhdistyksen aiempina niminä ovat olleet Maatalousalan tiedotuskeskus MAT ry ja Finfood – Suomen Ruokatieto ry. Finfood - Suomen Ruokatieto ry vaihtoi nimensä Ruokatieto Yhdistys ry:ksi joulukuussa 2009.
Yhdistyksen jäseneksi voivat hakea organisaatiot, jotka ovat kiinnostuneita käyttämään Hyvää Suomesta -merkkiä tai muutoin edistämään suomalaista ruokakulttuuria.


title: Saappaanheitto

text: Suomen Saappaanheittoliitto ry perustettiin helmikuussa 1992 Suomen ensimmäisten hallimestaruuskilpailujen yhteydessä Vantaalla. Lajin ensimmäiset MM-kilpailut käytiin samana vuonna Pielavedellä, minkä jälkeen MM-kilpailut on järjestetty joka vuosi. Suomen Saappaanheittoliitto ry on Suomen Liikunta ja Urheilu ry:n jäsen (SLU). Kansainvälinen Saappaanheittoliitto IBTA ry on perustettu vuonna 1998 Virossa, Viljandissa. Sen puheenjohtaja on suomalainen Jari Isokorpi. IBTA:n jäsenmaita ovat Suomi, Viro, Ruotsi, Venäjä, Saksa, Belgia, Ranska, Italia, Uusi-Seelanti ja Australia.


title: Suomen Rautatiehistoriallinen Seura

text: Toiminta kuihtui 1970-luvun loppupuolella ja 1980-luvun alkupuolella höyryveturien kadottua rataverkolta. Kari Salon puheenjohtajakaudella 1987–1999 lehden julkaisussa tapahtuneet uudistukset saattoivat jäsenmäärän nousuun 1980-luvun loppuvuosina ja se on noussut siitä asti vaihtelevalla tahdilla vuosittain. Lari Nylundin puheenjohtajakaudella 2008–2014 jäsenmäärä harppasi merkittävästi ja saavutti ensi kerran 1 000 jäsenen rajan. Seuran pitkäaikainen jäsenyys ei ole harvinaista ja jäsenistössä on yhä useita henkilöitä, jotka ovat olleet toiminnassa mukana alusta asti.


title: Suomen maallikkotuomarit

text: Yhdistys perustettiin 22.3.1971 Annankadun käräjätalossa Helsingissä. Perustamiskokouksessa paikalla oli 13 Espoon ja Helsingin maalaiskunnan eli nykyisen Vantaan kihlakunnan oikeuksien lautamiestä. Yhdistyksen ensimmäinen hallituksen puheenjohtaja oli herastuomari Ragnar Kanerva (Espoo). Yhdistykseen kuuluu kunniajäseniä, henkilöjäseniä, paikallisia lautamiesyhdistyksiä ja -toimikuntia kuten mm. Helsingin Lautamiesyhdistys ry.


title: Nuorten Palvelu

text: Nuorten Palvelu ry aloitti toimintansa syksyllä 1969 Suomen Opiskelevan Nuorison Raittiusliiton jaostona, kun SONR:n  talvipäivillä ryhmä liiton abiturienttijäseniä päätti ryhtyä auttamaan vaikeuksissa olevia nuoria päihteidenkäyttäjiä. Nuorten Palvelu ry itsenäistyi vuonna 1970 ja se rekisteröitiin 15.3.1971. Toiminnan perusarvoina on ollut koko yhdistyksen historian ajan pysyä poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumattomana nuorisokasvatusjärjestönä. Järjestön perustaminen ajoittui ensimmäisen varsinaisen huumeaallon Suomeen tuloon.


title: Suomen Nuorisosirkusliitto

text:
Suomen Nuorisosirkusliitto ry (SNSL) on perustettu 1991, kun sirkuskerhot eri puolilla Suomea liittyivät yhteen. Yhdistys on rekisteröity vuonna 1994. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Mohammed HamedVarkauslaisesta Latuskan sirkuksesta. Liitto järjestää jäsenilleen koulutusta, tapahtumia, leirejä ja festivaaleja. Lisäksi se pyrkii tekemään sirkusharrastusta tunnetuksi ja parantamaan harrastusmahdollisuuksia ja koulutuksen tasoa Suomessa.
Liitto pitää yhteyttä kansainvälisesti vastaaviin järjestöihin. Se on perustajajäsen Euroopan nuorisosirkusliittojen kattojärjestössä EYCOssa ja toimii N.I.C.E.-verkostossa.


title: Rukoilevaisuus

text: Liikkeen organisoituminen alkoi vähitellen 1900-luvun alussa. Vuodesta 1906 lähtien alettiin viettää vuosittaisia Länsi-Suomen herännäisjuhlia, ja vuonna 1911 alkoi ilmestyä liikkeen äänenkannattajana Länsi-Suomen Herännäislehti. Vuonna 1926 perustettiin Eurajoen kristillinen kansanopisto, ja vuonna 1941 perustettiin kattojärjestö Suomen Rukoilevaisen Kansan Yhdistys. 1960-luvulla liikkeellä oli kannatusta 19 seurakunnassa, joitten muodostamaa aluetta rajasivat seuraavat pitäjät: Pyhämaa, Laitila, Honkilahti, Eura, Kokemäki, Kullaa, Kankaanpää ja Noormarkku. Useisiin alueen seurakuntiin tuli vuonna 1964 yli sata vuosikertaa Länsi-Suomen Herännäislehteä, jonka koko levikki oli samana vuonna 2 700. Länsi-Suomen herännäisjuhlille osallistui 1960-luvulla vuosittain 4 000–5 000 henkeä.


title: Suomen Russponiyhdistys

text: Suomen Russponiyhdistys ry on gotlanninrussien virallinen rotujärjestö Suomessa ja Suomen vanhin ponirotuyhdistys. Yhdistys perustettiin vuonna 1975 nimellä Siitosyhdistys Russ Avelsförening. Perustava kokous pidettiin 20. huhtikuuta 1975 Eva Wreden koolle kutsumana Rabbelugnin kartanossa. Marketta Salmenpohja (o.s. Nyqvist) valittiin yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Suomessa oli tällöin 30 puhdasrotuista russtammaa ja kaksi jalostusoritta. Yhdistyksen tarkoitus oli ryhtyä huolehtimaan ponien rekisteröinnistä ja kantakirjauksesta, mutta tähän ei saatu lupaa. Gotlanninrussien suomalaisesta kantakirjasta vastaa Suomen Hippos, joka on sitoutunut noudattamaan rodun alkuperämaan Ruotsin jalostusohjesääntöä.


title: Nuorkauppakamari

text: Suomen Nuorkauppakamarit ry on perustettu vuonna 1957, joka toimii nuorkauppakamaritoiminnan kansallisena kattojärjestönä. Suomen Nuorkauppakamarit ry:n jäseniä ovat paikallisyhdistykset, joita on yhteensä 71 eri puolilla Suomea. Jäseniä niissä on noin 2200, alumnit (kunniajäsenet ja ainaisjäsenet) mukaanlaskettuna noin 4500. Suomen Nuorkauppakamarit ry:n toimintaa johtaa vuosittain valittava hallitus sekä sen virkailijat ja päälliköt, joista käytetään nimitystä keskusliitto.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Prinssi Harry syntyi 15. syyskuuta 1984 St. Maryn sairaalassa Westminsterissä Lontoossa. Hänen isänsä on Walesin prinssi Charles, joka on kuningatar Elisabet II:n ja prinssi Philipin vanhin poika. Harryn äiti on edesmennyt Walesin prinsessa Diana, prinssi Charlesin silloinen puoliso. Prinssi Harryllä on vanhempi veli, prinssi William.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Prinssi Harry, Sussexin herttua (koko nimeltään Henry Charles Albert David, s. 15. syyskuuta 1984 St. Maryn sairaala, Lontoo) on Walesin prinssi Charlesin ja prinsessa Dianan nuorempi poika sekä Britannian kuningatar Elisabet II:n pojanpoika. Prinssi Harry on kuudentena kruunuperimysjärjestyksessä isänsä ja veljensä prinssi Williamin ja tämän kolmen lapsen, prinssi Georgen, prinsessa Charlotten ja prinssi Louis’n, jälkeen.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Kasteessa 21. joulukuuta 1984 prinssi Harry sai nimen Henry Charles Albert David, mutta hänet on silti aina tunnettu niin lähipiirissään kuin julkisuudessakin nimellä Harry. Hänet kastoi Canterburyn arkkipiispa Robert Runcie Windsorin linnan Pyhän Yrjön kappelissa (St George’s Chapel). Hänen kumminsa ovat hänen setänsä Yorkin herttua prinssi Andrew, Lady Sarah Chatto, rouva Lady Vestey, taidemaalari William Bartholomew, herra Bryan Organ ja herra Gerald Ward.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Prinssi Harry seurusteli vuosina 2004–2010 zimbabwelaisen Chelsy Davyn kanssa, joka on brittiläisen suurmaanomistajaperheen tytär. Vuosina 2012–2014 hän seurusteli malli Cressida Bonasin kanssa. Prinssi Harry alkoi seurustella yhdysvaltalaisen näyttelijä-malli Meghan Marklen kanssa heinäkuussa 2016. Parin kihlaus julkistettiin 27. marraskuuta 2017. Heidät vihittiin 19. toukokuuta 2018 St. Georgen (Pyhän Yrjön) kappelissa Windsorin linnassa.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Prinssi Harry vihittiin 19. toukokuuta 2018 yhdysvaltalaisen Meghan Marklen kanssa St. Georgen (Pyhän Yrjön) kappelissa Windsorin linnassa. Muutama tunti ennen häitä prinssi Harry nimitettiin Sussexin herttuaksi, Dumbartonin jaarliksi ja Kilkeelin paroniksi.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Prinssi Harry hyväksyttiin opiskelijaksi Sandhurstin kuninkaalliseen sotakorkeakouluun syyskuussa 2004. Hän kuului kadettikomppaniaan nimeltä Alamein komppania, joka jakautui kolmeen 30 kadetin joukkueeseen. Suoritettuaan upseerinkoulutuksensa huhtikuussa 2006 hän palveli kornettina. Hänen sotilasuransa suunniteltiin kolmevuotiseksi, mutta se venyi. Tammikuussa 2005 ilmoitettiin kornetti Walesin liittymisestä ratsuväkeen ("Household Cavalry"), jossa hän kouluttautui joukkueenjohtajaksi. Media spekuloi mahdollisuudella, että Harry tultaisiin lähettämään Irakiin. Britannian asevoimien komentaja Richard Dannatt päätti kuitenkin, että turvallisuussyistä Harrya ei voida lähettää Irakiin.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: Prinssi Harryn äiti prinsessa Diana kuoli 31. elokuuta 1997 Pariisissa auto-onnettomuudessa. Vain joitakin päiviä aikaisemmin Diana oli viettänyt lomaa Etelä-Ranskassa poikiensa kanssa. Kuolinhetkellä prinssit olivat Skotlannissa isänsä ja tämän vanhempien kanssa. Dianan arkun päällä oli Harryltä kortti, jonka Harry oli omistanut äidilleen.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Walesin prinssiparin ensimmäinen lapsi, kruununperimysjärjestyksessä toisena isänsä Charlesin jälkeen, prinssi William syntyi 21. kesäkuuta 1982. Kaksi vuotta myöhemmin syntyi toinen poika, prinssi Harry. Dianan ja Charlesin avioliitto oli onneton, mutta vaikka parin avioliitto oli ohi yksityisellä tasolla, he yrittivät vielä ylläpitää julkista kuvaa onnellisesta liitosta. Tämä kuva särkyi pian, kun pari alkoi viettää enemmän ja enemmän aikaa erikseen. Diana myös kertoi sairastuneensa syömishäiriöön.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry syntyy 31. heinäkuuta 1980 James ja Lily Potterille Godrickin notkossa, Englannissa. Vuotta myöhemmin 31. lokakuuta 1981 lordi Voldemort saapuu Godrickin notkoon ja murhaa hänen vanhempansa. Kun Voldemort osoittaa sauvallaan Harrya ja lausuu tappokirouksen, se kimpoaa takaisin. Voldemort menettää ruumiinsa, mutta pakenee jäätyään juuri ja juuri henkiin. Harry saa salamanmuotoisen arven otsaansa, mutta on muuten nähtävästi vahingoittumaton. Harry viedään Dursleylle, jotka ovat hänen ainoat elossa olevat sukulaisensa, samalla kun velhot ja noidat ympäri maata juhlivat Voldemortin kukistumista. Dursleyt, eli Vernon, hänen vaimonsa Petunia ja heidän poikansa Dudley, vihaavat taikuutta eivätkä kerro Harrylle totuutta hänen vanhempiensa kuolemasta, vaan sanovat heidän kuolleen auto-onnettomuudessa. Harrya kohdellaan kaltoin; hän joutuu nukkumaan pienessä komerossa portaiden alla (ja myöhemmin yläkerrassa) ja saa vain Dudleyn vanhoja vaatteita käyttöönsä. Ennen kuin hän saa tietää olevansa velho, hän huomaa outojen asioiden tapahtuvan ympärillään.


title: Harry (Sussexin herttua)

text: 19. joulukuuta prinssi Harry korotettiin Captain General Royal Marine -arvoon, joka vastaan marsalkan arvoa ja nimeä. Tätä arvoa ovat aiemmin kantaneet kuningas Yrjö VI (1974–1952) ja Edinburghin herttua Philip (1953–2017).


title: Vartija

text: Vartijalla on salassapitovelvollisuus joka koskee osapuolten (vartioimisliikkeen sekä asiakkaan) välisiä turvallisuusjärjestelyjä, liike- tai ammattisalaisuuksia sekä yksityisyyteen kuuluvia seikkoja. Salassapitovelvollisuus säilyy tehtävän päätyttyä. Salassapitovelvollisuus ei koske viranomaisen tai tuomioistuimen oikeutta saada vartijalta salassa pidettäviä tietoja.


title: Vartija

text: Vartija on siviilihenkilö, joka työskentelee työsuhteessa sellaisen vartioimisliikkeen palveluksessa jolle sisäasiainministeriö on myöntänyt vartioimisliikeluvan. Vartija suojelee omaisuuden tai henkilön koskemattomuutta, suojaa tiloja ulkoisilta uhilta tai suorittaa muita vartioimisliikkeen ja asiakkaan välisessä toimeksiantosopimuksessa määriteltyjä tehtäviä, on pukeutunut vartijan asuun sekä suorittanut vartijalta edellytetyn koulutuksen, sekä saanut viranomaishyväksynnän vartijana toimimiseksi. Poliisi, tullimies tai rajavartija ei saa työskennellä vartijana tai osallistua vartioimisliikkeen toimintaan.


title: Vartija

text: Yksityisistä turvallisuuspalveluista annettu laki vaatii, että vartija tekee tapahtumailmoituksen aina, kun hän käyttää lain sallimia valtuuksiaan. Vartijan on tapahtumailmoituksessa mainittava nimensä ja vartioimisliike, jonka palveluksessa hän on, tapahtuma-aika ja -paikka, onko hän ottanut jonkun kiinni, tehnyt jollekin turvallisuustarkastuksen tai poistanut jonkun vartioimisalueelta, onko hän käyttänyt käsirautoja, patukkaa, teleskooppipatukkaa, kaasusumutinta tai koiraa taikka ottanut esille ampuma-aseen tai käyttänyt sitä sekä toimenpiteen kohteena olleen henkilön tai hänen itsensä tilanteessa saamat vammat.


title: Vartija

text: Kartoitetaan mahdollisuus siirtää järjestyksenvalvojista annetun lain (533/1999) mukaisia pykäliä yksityisistä turvallisuuspalveluista annettuun lakiin (282/2002) ja arvioida järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitomahdollisuuden laajentamista, määritellä tarkemmin vartijoiden, järjestyksenvalvojien sekä poliisin välinen työnjako, kehittää turvallisuusalan toimijoiden toimintaedellytyksiä lainsäädännöllisestä näkökulmasta nykytasoa sekä ennakoitavaa kehitystä vastaavaksi, laajentaa vartijoiden ja järjestyksenvalvojien oikeuksia nykytasoa sekä ennakoitavaa kehitystä vastaavaksi, kartoittaa, onko tarpeen muuttaa kieltoa ottaa toimeksiantoa koskien yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämistä ja kehittää vartiointiliikkeiden valvontaa ja viranomaisten tietojensaantioikeutta.


title: Vartija

text: Vartioimisliike ei saa ottaa vastaan toimeksiantoa joka sisältää sitoumuksen pitää yllä yleistä järjestystä ja turvallisuutta, koska yksityisistä turvallisuuspalveluista annettu laki kieltää sen. Yleiselle paikalle (kuten liikenneasemalle tai kauppakeskukseen) voidaan kuitenkin paikallispoliisin päätöksellä asettaa järjestyslain mukainen järjestyksenvalvoja ylläpitämään järjestystä ja turvallisuutta. Tällöin tehtävää suorittavalla on oltava voimassa olevat hyväksynnät sekä vartijaksi että järjestyksenvalvojaksi. Tässä tapauksessa järjestyksenvalvojalla on laajemmat oikeudet ja velvollisuudet kuin vartijalla, ja ensisijainen tehtävä on pitää yllä järjestystä ja turvallisuutta. Järjestyksenvalvojan asettaa pyynnöstä paikallispoliisi ja lupa on aina perusteltu ja määräaikainen.


title: Valmiuslaki

text: Valmiuslaki antaa Suomen valtioneuvostolle suuren määrän toimivaltuuksia, mutta määrää, että niitä on käytettävä mahdollisimman säästeliäästi. Lakia on käytettävä syrjimättä ketään mielivaltaisella perusteella, eikä sen nojalla saa rajoittaa kenenkään oikeutta elämään tai henkilökohtaiseen koskemattomuuteen, ihmisarvoon tai uskonnon ja omantunnon vapauteen. Valtio ei saa rajoittaa sanan-, kokoontumis-, mielenosoitus- ja yhdistymisvapautta tai kirjeen, puhelun ja muun luottamuksellisen viestin salaisuutta, oikeutta käyttää viranomaisissa omaa kieltään tai oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin muulloin kuin Suomeen kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen ja sodan aikana. Henkilökohtaista vapautta voi rajoittaa vain työvelvollisuuteen liittyvin perustein. Kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita on kunnioitettava.


title: Sona (Pako)

text: Valtio on hylännyt Sonan sen mellakoiden ja kapinoiden takia. Väkivaltaisten mellakoiden takia vartijat ovat jättäneet vangit oman onnensa nojaan. . Vankilan vartiointi rajoittuu vain sen ulkopuolelle ja sinne toimitetaan ruoka ja muut tarvikkeet aseistettujen vartijoiden avulla. Muuten vangit ovat omillaan. Sonaan laitetaan kaikista pahimmat rikolliset ja siellä kuoleekin vankeja hyvin usein. Toimintaa vankilassa säätelee sen oma sisäinen hierarkia ja säännöstö. Vankeja johtaa ja yhteyksiä ulkomaailmaan pitää huumelordi Lechero, joka johtaa Sonaa muutamien uskollisten miestensä kanssa.


title: Yritysvastuulaki

text: Huolellisuusvelvollisuudet on Ranskassa linkitetty vahingonkorvausoikeudelliseen vastuuseen. Ranskan huolellisuusvelvoitelain tavoitteena on ehkäistä yritystoiminnasta aiheutuvia ihmisoikeusloukkauksia ja ympäristöhaittoja niin Ranskassa kuin sen rajojen ulkopuolellakin sekä turvata uhrien pääsy korjaavien toimenpiteiden piiriin. Laki viittaa kaikkiin niihin ihmisoikeuksiin, jotka määritellään Ranskan ratifioimissa ihmisoikeussopimuksissa, mukaan lukien Kansainvälisen työjärjestö ILO:n työelämän oikeuksia koskevat sopimukset.


title: Velvollisuus (oikeustiede)

text: Oppivelvollisuus tarkoittaa kansalaisen velvollisuutta hankkia itselleen yleissivistävä peruskoulutus. Työnantajan päävelvoite on palkan tai muun vastikkeen suorittaminen työntekijän tekemästä työstä. Työsopimuslain (55/2001) mukaan työnantajan velvollisuus on huolehtia myös työturvallisuudesta ja noudattaa syrjintäkieltoa. Työntekijän päävelvoite on tehdä sovittu työ noudattaen työnantajan ohjeita ja määräyksiä. Työssään hänen on noudatettava myös työturvallisuuden edellyttämää varovaisuutta ja salassapitovelvollisuutta. Työrauhavelvollisuus tarkoittaa velvollisuutta välttää lainsäädännön tai työsopimuksen tai virkaehtosopimuksen kieltämiä työtaistelutoimia. Tämä koskee työmarkkinoiden kaikkia osapuolia.


title: Vanginvartija

text: Suuri osa vartijan tehtävistä on laitoksen päivittäisestä toiminnasta huolehtimista, valvontaa ja vangin selviytymisen tukemista. Vartija ohjaa laitostoimintojen sujumista, kuten aamutoimia, ruokailua, työntekoa, opiskelua, siivousta ja kuljetuksia. Vartijan tehtävät liittyvät erityisesti täytäntöönpanon turvaamiseen ja järjestyksen ylläpitämiseen. Vartija tarkastaa vangit, heidän käytössään olevat tilat sekä asunto-osastot ja työpisteet. Vartioinnin ja valvonnan luonne ja määrä vaihtelevat laitoksittain. Monissa laitoksissa vartija osallistuu myös toiminnan ohjaamiseen työverstailla, kuntoutuksessa ja vankien vapaa-aikana. Vartijoita työskentelee myös terveydenhuollon ja koulutuksen alueilla, esimerkiksi vankilan poliklinikalla, kirjastossa tai koulussa. Vartijat tekevät useimmiten vuorotyötä.


title: Kouran Louhi

text: Kouran Louhi (lyhennetään Ko-Lo tai KoLo) on urheilun yleisseura Nurmon Kourasta. Vuoden 2009 kuntaliitoksen vuoksi sen nykyinen kotikaupunki on Seinäjoki. Seura on perustettu vuonna 1928. Vuosien varrella seuran toimintaan on kuulunut useita eri lajeja. Muun muassa pesäpallossa seura on pelannut parhaimmillaan maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Nykyisin seuralla on muun muassa lentopallo-, salibandy- ja voimistelutoimintaa.


title: Kouran Louhi

text: Vuonna 1928 Amsterdamin olympiakisojen ja Nurmon Jymyn hyvän menetyksen innoittamina alkoivat Nurmon eteläosien nuoret miehet harjoitella järjestelmällisesti eri lajeja. Niinpä Veneskoskelta etelään päin oleville päätettiin perustaa oma urheiluseura. Seura perustettiin 27. heinäkuuta vuonna 1928, ja se sai nimen Voimistelu- ja Urheiluseura Kouran Louhi ry. Seura rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 15. joulukuuta samana vuonna. Louhen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Arvo Väliniemi ja sihteeriksi Arvo Rantanen. Kolmas perustamiskirjan allekirjoittanut oli Toivo Kaataja. Näistä Kaataja ja Väliniemi jatkoivat Louhen johdossa aina 1930-luvulle asti. Lähes koko 1930-luvun Louhen puheenjohtajana toimi Jussi Hakala, ja vuonna 1939 tehtävän otti vastaan Paavo Seppälä. Tuolloin Louhen jaostoina toimivat yleisurheilu- ja voimistelujaosto, palloilujaosto, nyrkkeilyjaosto, hiihtojaosto, pyöräilyjaosto ja poikajaosto. Vuonna 1941 seuran puheenjohtajaksi nimitettiin Herman Kimpimäki.


title: Kouran Louhi

text: Vuonna 1949 Louhi yhdistyi Nurmon Jymyn kanssa. Käytännössä Louhi jäi Jymyn itsenäiseksi kyläjaostoksi. Louhella oli edelleen oma kassa, josta se maksoi kilpailijoilleen päivärahat. Uudessa erillisessä johtokunnassa oli kaksi henkilöä kummastakin seurasta, mutta seurat säilyttivät myös omat johtokuntansa. Louhella oli koko ajan myös oma talous ja toiminta. Se säilyi koko ajan myös itsenäisenä rekisteröitynä yhdistyksenä. Ainoastaan seurojen edustaminen ulospäin oli yhteistä. Yhteistyön aluksi Louhella ei ollut varsinaisia jaostoja, vaan toiminta oli vuoteen 1954 asti johtokuntien varassa. Tuolloin Louhen jaostot olivat yleisurheilu, hiihto, pyöräily, poikaurheilu, suunnistus, paini, huvit, ravintola ja pesäpallo. Vuonna 1949 Louhen joukkue oli voittanut piirin mestaruuden viestisuunnistuksessa ja Louhen Veikko Rantala voitti kahtena vuonna vauhdittomien sisähyppyjen pm-kolmiottelun. Louhen puheenjohtajina toimivat Tauno Ala-Holma, Sakari Lilli ja vuodet 1958–1959 Sakari Ritari. 18. tammikuuta vuonna 1959 kouralaiset päättivät hakea eroa yhteistyöstä Jymyn kanssa, jotta se voisi kehittää toimintaansa itsenäisesti. Syynä oli se, että kymmenen vuoden aikana urheilun harrastaminen oli Kourassa laantunut. Myös kenttä tarvitsi korjausta. Yksi syy oli myös pesäpallojoukkueella, joka ei voinut nousta maakuntasarjaan, koska siellä pelasi jo yksi Jymyn joukkue. Suurin hyötyjä yhteistyöstä oli Jymy, koska hyvät kouralaiset hiihtäjät, pyöräilijät ja suunnistajat kilpailivat sen riveissä.


title: Kouran Louhi

text:
Louhi kävi 1930-luvulla seuraotteluita Peräseinäjoen Toivetta vastaan. Kesäisin lajina oli yleisurheilu ja talvisin paini. Muiden Nurmon kylien kanssa käytiin pesäpallon kyläotteluita. Vuonna 1934 avattiin Kouraan oma urheilukenttä.
Sota haittasi Louhen toimintaa 1940-luvun alussa. Louhi menetti jäsenistään sodassa 20 eli lähes puolet. Toiminta jatkui vuonna 1945 jäsentenvälisillä hiihtokilpailuilla ja pitäjänmestaruuskilpailuilla. Kesällä Louhi järjesti jäsentenväliset yleisurheilukilpailut. Louhi kävi myös lähes vuosittain seuraotteluja alavutelaisia ja peräseinäjokelaisia vastaan, kesäisin yleisurheilussa ja talvisin hiihdossa. Esimerkiksi talvella 1945 Louhi voitti hiihdossa Peräseinäjoen Toiveen selvästi. Louhen puheenjohtajana 1940-luvulla sodassa kaatuneen Kimpimäen tilalla toimi pääasiassa Heikki Siltala. Sodan jälkeen Louhen paini oli kovassa nousussa, ja seura rakensi myös oman painihuoneen. Vuosina 1946–1948 Louhi kävi myös painiotteluita Jymyä vastaan. Vuonna 1949 Louhi järjesti Etelä-Pohjanmaan piirin viestisuunnistusmestaruuskilpailut, joihin osallistui 17 joukkuetta.


title: Kouran Louhi

text: Louhen toiminta alkoi muun Suomen maaseudun tavoin piristyä vuonna 1986, jolloin toiminta piti aloittaa käytännössä alusta. Tuolloin puheenjohtajaksi nousua rakentamaan oli palannut Eero Ylimäki. Koko seuran lamakauden aikana ei oltu edes kirjoitettu pöytäkirjoja, mikä tehtiin jälleen vuonna 1986. Toiminnan elvytystä auttoi Louhen hyvä taloudellinen tilanne, ja seuralla oli säästöjäkin. Louhi laati uuden toimintasuunnitelman, ja kouralaisten motivaatiokin oli nousussa. Yleisurheilujaosto aloitti sisähyppykilpailut ja urheilukentällä järjestettiin viikoittaiset palloiluillat. Lisäksi pidettiin maastojuoksukilpailuja, hölkkätapahtuma ja jääkiekkojaosto aloitti kaukalopallotoiminnan. Vuonna 1986 Louhen toimintaan kuuluivat yleisurheilu-, palloilu-, hiihto-, jääkiekko-, ja voimistelujaostot. Seuraavana vuonna mukaan tuli myös jääpallo, mutta samalla Louhen jääkiekkojaosto lopetti toimintansa. Lisäksi seurassa harrastettiin jalka- ja lentopalloa sekä tennistä. Samantyyppinen toiminta seurassa jatkui myös seuraavina vuosina. Vuonna 1990 seuran hiihtokilpailut jäivät toistamiseen pitämättä lumen puutteen takia. Vuosikymmenen vaihteessa Louhessa alkoi vilkas tyttöjen ringettetoiminta. Ringettetoiminnan vilkastuminen näkyy hyvin myös seuran menoissa. Vuosina 1986–1988 oltiin selvitty muutamilla tuhansilla, mutta vuosikymmenen vaihteesta lähtien menoja oli yli 10 000 markkaa. Esimerkiksi vuonna yksin 1991 ringeten osuus tästä oli yli 8000 markkaa. Vuosina 1986–1991 Louhi sai tulonsa jäsenmaksuista, kunnan avustuksista, korkotuloista ja erilaisista tempauksista. Vuonna 1992 harrastusmahdollisuudet Kourassa paranivat uuden urheilutalon myötä. Vuodesta 1993 Louhen puheenjohtajana toimi Olli Ritari. 2000-luvulla puheenjohtajina ovat toimineet ainakin Jaakko Ristimäki ja nykyinen puheenjohtaja Raimo Lilli. Viime vuosina toiminta Kourassa on ollut hiljaista ja vuonna 2009 Louhi sai asukaslautakunnalta apurahaa Kouran liikuntaolosuhteiden parantamiseksi.


title: Kouran Louhi

text: Suomensarjajoukkueen hajoamisen jälkeen seuraavan kerran pesäpalloa Louhen nimissä pelattiin vasta kaksikymmentä vuotta myöhemmin. Tosin jo vuonna 1990 Louhi voitti lajissa Nurmon kunnan puulaakimestaruuden. Varsinaisesti toiminta alkoi uudelleen kuitenkin vasta vuonna 1996, jolloin Louhi osallistui perussarjaan. Kaudeksi 2002 Louhi nousi maan neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle eli maakuntasarjaan. Samalla Ykköspesistä pelannut Nurmon Jymy teki sen kanssa farmisopimuksen. Maakuntasarjassa Louhen pelinjohtajana toimi Aarno Paski. Ottelut joukkue pelasi puoliksi Kouran ja Hyllykallion kentillä. Louhen sijoitus oli länsilohkon kahdeksas eli viimeistä edellinen. Kausi jäi Louhen ainoaksi maakuntasarjassa.


title: Kouran Louhi

text: Ennen kunnon urheilukenttää kouralaiset harjoittelivat Viljami Puntasen pelloilla ja nuorisoseuran pihassa. 25.–26. elokuuta vuonna 1934 järjestettiin kuitenkin uuden Kouran urheilukentän vihkiäiskilpailut. Kilpailuja oli juhlistamassa myös Paavo Nurmi, joka kehui uutta kenttää hyväksi. Katsojia kisoilla oli toista tuhatta, ja mainonta oli aikaan nähden mittavaa. Kilpailujen tuloilla saatiin pääasiassa talkootyönä tehdyn kentän velat lähes kuitattua, kun aitaan tarvittava puutavarakin saatiin lahjoituksena. Kentän maa-alue oli ostettu jo vuonna 1930, mutta tavallista korkeammalla ollut pohjavesi aiheutti salaojitusongelmia. Vuonna 1935 Louhi myi valmiista kentästä kolmasosan käyttöoikeuksineen suojeluskunnalle ja saman verran Lotta Svärdin Nurmon osastolle. Myydyt osat helpottivat huomattavasti Louhen taloudellista tilannetta. Vuonna 1944 Lotat kuitenkin lahjoittivat osuutensa takaisin Louhelle, ja Louhi sai samalla Lotta-tuvan, jonka se myi eteenpäin vuonna 1967. Suojeluskunnan osuuden Louhi sai takaisin 1950-luvun alussa.


title: Kouran Louhi

text: Kun Louhi ensimmäisen kerran irtautui Jymystä, oli Kouran urheilukenttä huonossa kunnossa. Siihen oli tehty tilapäisiä korjauksia, mutta vasta eron myötä koko kylän väki alkoi työskennellä kentän eteen. Vuonna 1961 kenttä salaojitettiin, ja sille tuotiin noin sata kuormaa savea ja pesäpalloalue saatiin kuntoon. Kaksivuotinen kentän kunnostus päättyi vasta vuonna 1963, jolloin voitiin pitää ensimmäiset yleisurheilukilpailut. Vuonna 1979 Louhi tarjosi urheilukenttää Nurmon kunnan ostettavaksi, ja nykyisin kenttä kuuluu Seinäjoen kaupungille.


title: Kouran Louhi

text: 1950-luvun alusta asti parhaat kouralaiset pääsivät myös Nurmon Jymyn miehistöön. Seurojen yhdistymisen jälkeen oli voimassa myös sopimus, jonka mukaan Jymyssä pelaisi aina neljä Louhen pelaajaa. Niinpä Jymyn takavuosien huippupelaajista esimerkiksi Kustaa Rasku, Sakari ja Ville Ritari sekä Paavo Kimpimäki ovat lähtöisin Kourasta. Seurojen välisessä yhteistyössä Louhesta tuli myös Jymyn kolmosjoukkue. Vuonna 1958 tämä Louhen Jymyn kolmosjoukkue voitti puhtaalla pelillä perussarjan. Se ei kuitenkaan voinut nousta kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle maakuntasarjaan, koska siellä pelasi jo Jymyn kakkosjoukkue. Tämä oli yksi syy Louhen ja Jymyn erkaantumiseen toisistaan, sillä Louhi halusi sarjapaikan. Lopulta tullut seurojen eroaminen merkitsi sitä, että piirin pesäpallojaosto antoi Louhelle luvan nousta maakuntasarjaan kaudeksi 1959. Louhi voittikin seuraavalla kaudella Jymyn kakkosjoukkueen ja säilytti sarjapaikkansa myös tulevalle kaudelle. Kevätkesällä vuonna 1959 seuran urheilukentän huonon kunnon vuoksi oltiin jouduttu pitämään useita kökkiä, jotta maakuntasarjaa pystyttiin pelaamaan.


title: Kouran Louhi

text: Vaikka Louhi yhdistyi jo toisen kerran Jymyyn, ei sitä koskaan oltu poistettu yhdistysrekisteristä ja sillä oli aina ollut oma talous, joten käytännössä kyseessä oli vain yhteistyösopimus, jolla voitiin järjestää urheilijoiden asioita esimerkiksi liittoon. Jymyyn liittymisestä alkoi Louhen uusi nousu. Vuonna 1970 Louhi aloitti bingotoiminnan, joka kohensi seuran taloutta ja myöhemmin pidetty tukkikeräys tuotti hyvin. Louhi järjesti hiihto- ja juoksukilpailuja ja rakensi jääkiekkokaukalon. Vuonna 1973 seurantoiminnassa olivat pesäpallo-, luistelu, hiihto- ja yleisurheilujaostot. Nousukausi huipentui pesäpallojoukkueen nousuun toiseksi korkeimmalle tasolle. Joukkue kuitenkin hajosi vuonna 1974, ja samalla innostus laantui koko seurassa. 1960-luvulta seuran puheenjohtajana ollut Eero Ylimäki lopetti vuonna 1976. Samalla Louhen toiminta väheni koko ajan vuodesta 1976 ja 1980-luvun alkupuolella seura vietti muutaman vuoden hiljaiseloa. Tosin vuonna 1976 Louhi aloitti harrastelentopallotoiminnan ja järjesti kylien välisiä hiihto- ja luistelukilpailuja. Suurimpina syinä Louhen toiminnan laskuun olivat pettymykset pesäpallotoiminnan taantumiseen ja Nurmon Jymyyn.


title: Vere Gordon Childe

text: V. Gordon Childe syntyi 1892 Sydneyssä Australiassa keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä Stephen Childe opiskeli Sydneyn yliopistossa ennen siirtymistään Britanniaan, jossa hän opiskeli Oxfordin yliopistossa ja teki erilaisia töitä opettajana eri puolilla Britanniaa. Vuonna 1871 Stephen avioitui Mary Ellen Latcfordin kanssa. Perhe muutti takaisin Australiaan vuonna 1878. Ensimmäisen vaimonsa kuoleman jälkeen Stephen Childe meni vuonna 1886 naimisiin Harriet Elisa Gordonin kanssa. V. Gordon Childe syntyi tästä avioliitosta ja varttui perheen maatalossa Wentworth Fallsissa Blue Mountain -vuorilla Sydneyn länsipuolella.


title: Vere Gordon Childe

text: Vere Gordon Childe eli V. Gordon Childe (14. huhtikuuta 1892 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia – 19. lokakuuta 1957 Mount Victoria, Uusi-Etelä Wales, Australia) oli australialainen arkeologi ja kielitieteilijä, joka oli erikoistunut Euroopan esihistorian tutkimukseen. Sosialistina Childe hyväksyi marxilaisuuden sosioekonomisen teorian ja oli varhainen, joskin epäsovinnainen marxilaisen arkeologian kannattaja. Childe työskenteli suurimman osan elämästään akateemisella uralla Isossa-Britanniassa, aluksi Edinburghin yliopistossa ja myöhemmin arkeologian laitoksella University College London -yliopistossa Lontoossa. Hän kirjoitti lukuisia uraauurtavia teoksia arkeologista ja esihistoriasta, tunnetuimpina teokset "Man Makes Himself" (1936) ja "What happened in History" (1942).


title: Vere Gordon Childe

text: Vuonna 1927 Childelle tarjottiin vastaperustettua arkeologian professorin (Abercromby Professor of Archaeology) virkaa Edinburghin yliopistossa. Virka oli nimetty tunnetun Skotlannin esihistorian tutkijan Lordi John Abercrombyn mukaan. 35-vuotiaana Childestä tuli ainoa akateeminen esihistorian opettaja Skotlannissa. Monet Skotlannin arkeologit pitivät häntä ulkopuolisena ja vailla paikallista tietämystä Skotlannin esihistoriasta. Vihamielisyydestä ja kateuden ilmapiiristä huolimatta Childe löysi myös useita ystäviä Edinburghista, kuten Sir W. Lindsay Scottin, Alexander Curlen, J. G. Callenderin, Walter Grantin ja Charles G. Darwinin. Darwinista (Charles Darwinin pojanpoika) tuli Childen erityisen hyvä ystävä ja Childestä tuli hänen nuorimman poikansa kummisetä.


title: Vere Gordon Childe

text: Childeä on pidetty yhtenä tärkeimmistä oman aikansa arkeologeista ja esihistorian tutkijoista. Paikallista tutkimusta hyödyntäen hän kykeni luomaan laajempaa synteesiä Lähi-idän ja Euroopan esihistoriasta. Childe muistetaan myös marxilaispainotteisista ajatuksistaan yhteiskunnan kehittymisestä, kuten neoliittisesta vallankumouksesta ja urbaanista vallankumouksesta.


title: Vere Gordon Childe

text: Oxfordissa Childe oli aktiivisesti mukana sosialistisessa opiskelijaliikkeessä, joka vastusti konservatiivis-oikeistolaista yliopistohallintoa. Hänen paras ystävänsä tuona aikana oli myöhemmin aktiivisena kommunistipoliitikkona tunnetuksi tullut intialais-ruotsalaissyntyinen Rajani Palme Dutt. Ensimmäisen maailmansodan aikana Childe kampanjoi aktiivisesti vankeusrangaistukseen tuomittujen aseistakieltäytyjien puolesta. Childe itse ei kuitenkaan koskaan saanut kutsua armeijaan, todennäköisesti heikon terveytensä ja huonon näkönsä takia.


title: Vere Gordon Childe

text: Childen uran tärkeimpiä teoksia oli vuonna 1936 ilmestynyt "Man Makes Himself". Marxilaisen historianäkemyksen mukaisesti Childe esitti kirjassaan, että perinteinen jako esihistoriaan (kirjoittamattomaan historiaan) ja historiaan (kirjoitettuun historiaan) oli väärä ja että yhteiskunta oli kehittynyt useiden teknologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vallankumousten kautta. Näihin kuuluivat neoliittinen vallankumous, jossa metsästäjä-keräilijät alkoivat asettua pysyviin, maata viljeleviin yhteisöihin; urbaani vallankumous, jossa kylistä muodostuivat ensimmäiset kaupungit; ja teollinen vallankumous, joka muutti tuotannon luonnetta ratkaisevasti.


title: Vere Gordon Childe

text: Kolmen vuoden opiskelun jälkeen Childe palasi Australiaan vuonna 1917. Hän toimi hetken latinan kielen opettajana Maryborough'ssa Queenslandissa, mutta siirtyi pian Sydneyn yliopiston St Andrew's Collegeen saatuaan sieltä viran. Sidneyssä Childe meni jälleen mukaan Australian sosialistiseen liikkeeseen ja osallistui aktiivisesti asevelvollisuutta vastustavaan toimintaan. Vuonna 1918 hän osallistui yhtenä puhujana vahvasti sosialistishenkiseen kansainväliseen rauhankonferenssiin, jossa suoraan vastustettiin Australian hallituksen suunnitelmia saattaa voimaan miesten yleinen asevelvollisuus. Uutinen Childen osallistumisesta konferenssiin tuli kuitenkin yliopiston tietoon, ja hänet painostettiin jättämään virkansa yliopistossa, etteivät hänen sosialistiset aatteensa leviäisi opiskelijoiden keskuuteen.


title: Vere Gordon Childe

text: Childe vieraili säännöllisesti Lontoossa tapaamassa vanhoja ystäviään. Tunnetuimpia hänen ystävistään oli vaikutusvaltainen brittiläinen arkeologi Stuart Piggott, josta myöhemmin tuli Childen seuraaja professorina Edinburghissa. He olivat yhdessä vaikuttamassa siihen, että Itä-Anglian esihistoriallisesta seurasta Prehistoric Society of East Angliasta tuli vuonna 1935 valtakunnallinen järjestö Prehistoric Society. Childe valittiin seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.


title: Vere Gordon Childe

text: Childe oli opiskelijoiden keskuudessa pidetty, joskaan häntä ei pidetty erityisen hyvänä luennoitsijana. Opintojen ohjaajana ja seminaarien pitäjänä hän sen sijaan oli hyvä päästessään vuorovaikuttamaan opiskelijoiden kanssa yksilöllisemmin. Hänen suosiostaan kertoo opiskelijoiden instituutille lahjoittama Marjorie Maitland-Howardilla teetetty rintakuva. Instituutin johtajana Childe ei ollut velvollinen osallistumaan arkeologisiin kaivauksiin. Hän kuitenkin johti Maeshowen neoliittisen haudan tutkimuksia vuosina 1954–1955.


title: Vere Gordon Childe

text: Vuosina 1927–1946 Childe työskenteli arkeologian professorina Edinburghin yliopistossa. Tänä aikana hän oli vastuussa neoliittisen Skara Braen asuinpaikan ja Maeshowen hautakammion kaivauksista Orkneysaarilla Pohjois-Skotlannissa. Childe oli The Prehistoric Society -seuran perustajia ja toimi myös sen puheenjohtajana. Vuonna 1947 hänestä tuli Institute of Archaeology -instituutin johtaja, jossa virassa hän oli eläkkeelle siirtymiseensä saakka 1957. Samana vuonna Childe teki itsemurhan hyppäämällä alas kalliojyrkänteeltä lähellä syntymäpaikkaansa Australian Blue Mountains -vuorilla.


title: Kiinan muuri

text: Muuri syntyi 200-luvulla eaa. erillisten muurien yhdistämisellä suojaamaan Kiinaa pohjoisten paimentolaisheimojen hyökkäyksiltä, ja sen uusimmat osat rakennettiin 1600-luvulla. Joinain aikoina muurin rakentamiseen osallistui koko Kiinan miesväestö. Muurista tuli tarpeeton vuonna 1644, kun Kiina ulottui muurin pohjoispuolellekin. Muuri rapautui vuosisatojen ajan, kunnes 1900-luvulla se nostettiin Kiinassa tärkeäksi kansalliseksi symboliksi.


title: Kiinan muuri

text: Erilliset muurit yhdistettiin Qin-dynastian aikana ”ensimmäisen keisarin” Qin Shi Huangdin käskystä 200-luvulla eaa. Tämä muuri oli yli 5 000 kilometriä pitkä, ja sen rakentamiseen joutui osallistumaan pakkotyövoimana merkittävä osa Kiinan väestöä. Muurin rakentaminen oli osittain jo taistelevien läänitysvaltioiden kaudelta periytyvien lyhyempien muurien pohjoisosien yhdistämistä pohjoisen mongoleja vastaan. Pohjoisesta Kiinaa oli tuolloin alkanut uhata uusi vahva barbaariheimo tai -heimoliitto xiongnu. Vanhojen muurien tarpeettomat osat jätettiin rapistumaan. Muurin rakentamisen tarkoituksena oli paitsi mongolien torjuminen, myös levottomuuksien aiheuttajien ja armeijan työllistäminen sopivan kauas pääkaupungista. Muuri piti myös maan oloihin tyytymättömät kiinalaiset valtion rajojen sisällä.