title: Liechtenstein

text: Liechtensteinin ruhtinaskunta (saks." Fürstentum Liechtenstein") eli Liechtenstein [] on pieni ruhtinaskunta Alpeilla Sveitsin ja Itävallan välissä. Liechtenstein on sisämaavaltio ja Uzbekistanin ohella ainoa valtio, jonka naapureista mikään ei ole rannikkovaltio. Liechtensteinin pinta-ala on vain 160 neliökilometriä ja väkiluku noin 37 800. Sekä alan että väestön mukaan maa on Euroopan neljänneksi pienin valtio. Alue on ollut vuosisatojen aikana eri ruhtinassukujen hallussa, ja ajoittain Saksan, Itävallan, Preussin, Ranskan, Venäjän ja Ruotsin miehittämä. Liechtensteinin nykyinen ruhtinas on Hans Adam II, joka on hallinnut vuodesta 1989, ja pääministeri on Adrian Hasler (vuodesta 2013). Perustuslaillisessa monarkiassa on laaja kunnallinen itsehallinto. Maatalous on ollut tärkeää ja alue tuottaa etenkin maitotuotteita, mutta teollisuus ja pankkisektori ovat viime vuosikymmeninä kasvattaneet osuuttaan kansantuotteesta voimakkaasti. Urheilussa menestystä on tullut lähinnä talvilajeissa.


title: Ruotsi

text: Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa. Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450 295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ennen Haminan rauhaa vuonna 1809 Ruotsin neljäs historiallinen pääalue oli Suomi, tai 1400-luvulle asti Itämaa (ruots. "Österland" tai "Österlanden"), joka kattoi keskeisimmän osan nykyisestä Suomesta. Se ei kuitenkaan käsittänyt koko nykyistä Suomea, koska Pohjanmaa ja nykyinen Suomen Lappi olivat historiallisesti pikemminkin osa Norlantia. Tosin määrittely tässä suhteessa ei enää 1800-luvulla ollut kovin yksiselitteinen, kun Norlanti ja muut Ruotsin pääalueet olivat menettäneet hallinnollisen asemansa jo paljon aiemmin. Lisäksi Ruotsiin kuului vuosina 1617–1722 Suomen suunnalla myös Inkerinmaa.


title: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta

text: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta (, ) on vuosina 1199–1392 Itä-Euroopassa olemassa ollut historiallinen valtio, jonka alueita oli nykyisen Puolan, Valko-Venäjän ja Ukrainan alueella. Kiovan suuriruhtinaskunnan hajottua Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta oli Vladimir–Suzdalin ja Novgorodin rinnalla merkittävimpiä itäslaavilaisia valtioita.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Keskiajalla Suomen historiallisista maakunnista Varsinais-Suomi ja Satakunta kuuluivat Ruotsin valtakunnan keskusalueeseen ja ne säilyttivät jo esihistoriallisella ajalla syntyneet yhteytensä Skandinaviaan. Lounais-Suomessa, Hämeessä, Karjalankannaksella ja Etelä-Savossa oli pysyvää maanviljelyyn perustunutta asutusta, joka vähitellen tihentyi ja levittäytyi laajemmalle alueelle. Uudisasutuksen leviäminen ja vakiintuminen Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla oli keskiajan Suomen merkittävimpiä asutushistoriallisia ilmiöitä. Ahvenanmaalla, Turunmaan saaristossa ja Pohjanmaan sekä Uudenmaan rannikkoseuduilla oli lisäksi tuoretta ruotsinkielistä asutusta. Keskiajalla maaseudun talonpojat olivat Suomen ylivoimaisesti suurin väestöryhmä. Suuri osa nykyisen Suomen pinta-alasta oli vielä keskiajalla erämaata, jossa satakuntalaiset, hämäläiset ja karjalaiset erämiehet retkeilivät, ja jossa asui lappalaisiksi kutsuttua, ainakin osaksi saamenkielistä väestöä. Erämaat eivät kuuluneet minkään valtakunnan alueisiin kuin enintään teoriassa.


title: Varsinainen Ruotsi

text: Varhaiselta keskiajalta vuonna 1809 solmittuun Haminan rauhaan asti myös Suomi oli täysin valtakuntaan integroitunut osa, jota kutsuttiin aluksi nimellä Itämaa () mutta jo varsin varhain nimellä Suomi () samalla kun kuitenkin Pohjanmaa saatettiin pitkään lukea pikemminkin Norlantiin kuin Suomeen. Vuoden 1809 jälkeen käsite Ruotsi tuli tarkoittamaan maata sen nykyisten rajojen sisällä.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Tanska oli saavuttanut ajan mittakaavassa merkittävän vaurauden ja vakauden tason Juutinrauman verojen ja Ruotsin maksamien sotakorvausten ansiosta. Hampuri oli pakotettu Tanskan alaisuuteen 1621 ja Tanskan kruununperijästä oli tehty Bremen-Verdenin piispa. Ainoa yhtä hyvin toimeentuleva maa Euroopassa oli Baijeri. Tanskan kuningas Kristian IV (1577–1648) pelkäsi protestanttisen valtakuntansa puolesta ja johti armeijansa keisarikuntaa vastaan Saksan protestanttiruhtinaiden hakiessa turvaa. Englanti, Ranska ja muut vallat huolestuivat Habsburgien vallan kasvusta, mutteivät voineet liittyä sotaan sisäisten ongelmien vuoksi. Ranskan valtionhoitaja kardinaali Richelieu oli myös valmis maksamaan Tanskan sotaretkestä Saksaan. Tanskaa kismitti myös Habsburgien valta Holsteinin ruhtinaskunnassa.


title: Tanska

text: Tanskan kuningaskunta () eli Tanska () on perustuslaillinen monarkia Pohjois-Euroopassa. Sillä on vain yksi rajanaapuri, maan eteläpuolella sijaitseva Saksa, mutta Ruotsista sen erottaa vain kapea Juutinrauman salmi. Norja sijaitsee Skagerrakin salmen takana maan pohjoispuolella. Tanska on laajuinen, joten se on pinta-alaltaan selvästi pienin Pohjoismaa, jos Grönlantia ei lasketa sen pinta-alaan. Tanskassa asuu noin viisi ja puoli miljoonaa asukasta ja sen pääkaupunki on Kööpenhamina.


title: Refugi

text:
Viime jääkauden kylmimpien vaiheiden aikana Eurooppa oli ihmisille elinkelpoinen vain osittain. Perinteisen tulkinnan mukaan isompia refugeja arvellaan olleen Euroopassa kaksi tai kolme: Välimeren länsiosassa (Ranskassa ja Cantabriassa), Itä-Euroopan tasangoilla ja mahdollisesti myös Lähi-idässä Turkin ja Levantin suunnalla. Tämä on päätelty arkeologisista kaivauksista ja geenitutkimuksista.. Mutta uudemmat tutkimukset viittaavat siihen, että lehtipuita mm. saarnea kasvoi näitä refugioita pohjoisempana, ja Unkarissa kasvoi ainakin kuusta luultavasti vuorten rinteillä. Keski-Euroopan vuoristojen refugit sijaitsivat
korkeammalla olevan vuoristotundran ja alhaalla olevan maruna/savikka-aron välissä suojaisissa paikoissa.


title: Riukiusaaret

text: Riukiusaaret () (, ”lounaissaaret”) on Japanille kuuluva Tyynenmeren saariryhmä, joka ulottuu Kyūshūlta aina Taiwanin koillispuolelle saakka. Saariryhmä on noin 1 100 kilometrin pituinen, ja siihen kuuluu 55 saarta. Saaret voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: pohjoisimpana sijaitsevat Amamisaaret, keskellä Okinawasaaret ja etelässä Sakishimasaaret. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 090 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat 1 204 neliökilometrin laajuinen Okinawa ja 712 neliökilometrin laajuinen Amami Ōshima. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Japanin Kagoshiman prefektuuriin (Amamisaaret) ja Okinawan prefektuuriin (Okinawasaaret ja Sakishimasaaret).


title: Tsushima

text: Tsushiman saari sijaitsee Japanin lounaisrannikolla. Hallinnollisesti se on osa Nagasakin prefektuuria. Saaristo koostuu kahdesta pääsaaresta Kami (255 km²) ja Shimo (450 km²). Kahta saarta erottaa toisistaan vain kapea kanava. Pääsaarien lisäksi saaristoon kuuluu yli 100 pienempää saarta. Korean ja Japanin pääsaarten välinen etäisyys on noin 180 kilometriä ja Tsushima sijaitsee suurin piirtein tämän matkan puolivälissä. Joskus sanotaankin, että hyvän sään vallitessa Tsushimalta on näköyhteys kumpaankin maahan. Maiden välinen merialue Tsushiman kohdalla tunnetaan nimellä Koreansalmi. Japanissa salmesta käytetään yleisemmin nimeä Tsushiman salmi, jolla voidaan viitata myös tarkemmin erityisesti Tsushiman ja Japanin väliin jäävään salmeen.


title: Senkakusaaret

text: Senkakusaaret () tai Diàoyútáisaaret () on Japanin hallitsema ja Kiinan kansantasavallan sekä Kiinan tasavallan (Taiwanin) vaatima asumattomien saarien ryhmä Itä-Kiinan merellä. Saaret sijaitsevat Taiwanista koilliseen ja Okinawasta länteen viimeisten Ryūkyūsaarten pohjoispuolella. Saariryhmä on lännessä tunnettu myös Pinnaclesaarina. Kiista saarista on tärkeä kysymys Kiinan kansantasavallan ja Japanin välisissä suhteissa, ja tilannetta ovat monimutkaistaneet Kiinan tasavallan ja kansantasavallan väliset ongelmat.


title: San Franciscon sopimus

text: Sopimuksen 3. artiklan mukaan Japani myöntyi siihen, että Riukiu- ja Daitosaaret, Bonin-, Rosario- ja Volcanosaaret, sekä Okinotorishima (Parece Vela) ja Minamitori-sima (Marcussaari) voitiin muodostaa YK:n huoltohallintoalueiksi. Kunnes sopimus huoltohallinnosta oli tehty, nämä saaret olivat Yhdysvaltain lainsäädäntä-, hallinto- ja tuomiovallan alaisia. Tällaista sopimusta ei koskaan tehty, mutta monet näistä saarista on myöhemmin palautettu Japanille: Riukiusaariin kuuluvat Amamisaaret 25. joulukuuta 1953, Boninsaaret 5. huhtikuuta 1968 ja loputkin Riukiusaarista sekä Daitosaaret vuonna 1972. Kun Riukiusaaret palautettiin, sekä Yhdysvallat että Japani katsoivat myös Senkakusaarten kuuluneen niihin, ja nekin ovat nyt Japanin hallinnassa, mutta sekä Kiinan kansantasavalta että Kiinan tasavalta ovat kiistäneet Japanin oikeuden niihin kertoen niiden kuuluvan Kiinaan.


title: Minamitori-shima

text: Minamitori-shima (, ) on Japanille kuuluva korallisaari luoteisella Tyynellämerellä. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja se kuuluu Ogasawara-saariin. Hallinnollisesti saari on osa Tokioa.


title: Kuriilien kiista

text: Kuriilien kiista on Japanin ja Venäjän (ja sen edeltäjän Neuvostoliiton) välinen aluekiista, erimielisyys Kuriilien saariryhmän eteläisimpien saarien hallinnasta. Kuriilien tuliperäinen saariketju sijaitsee Tyynessämeressä Japanin pohjoisen Hokkaidon saaren ja Venäjän Kamtšatkan niemimaan välissä. Kiista koskee 56 saarta käsittävän saariston eteläosaa, joka ennen toista maailmansotaa kuului Japanille, ja jonka Neuvostoliitto valloitti sodan loppuvaiheessa. Liittoutuneiden ja Japanin välisessä San Franciscon rauhansopimuksessa Japani luopui vaatimuksestaan saariin, mutta Neuvostoliiton oikeuksia niihin ei toisaalta mainittu. Neuvostoliitto ja sen seuraajana Venäjä on katsonut saarten kuuluvan itselleen, ja ne ovat pysyneet Venäjän hallinnassa osana sen Sahalinin aluetta. Japani on kiistänyt saarten kuuluvan Venäjälle, ja katsonut niiden kuuluvan sen Pohjoiseen territorioon. Valtiot eivät tämän vuoksi ole allekirjoittaneet rauhansopimusta maailmansodan jälkeen.


title: Riukiusaaret

text: Saaret ovat historiansa aikana olleet itsenäinen Ryūkyūsaarten kuningaskunta sekä vuorotellen osa Japania ja Kiinaa. Niinpä niiden kulttuurissa on vaikutteita molemmista maista. Saarilla puhutaan Ryūkyūsaarten kieliä, jotka ovat sukua japanille mutta kielten puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Ryūkyūkielet jakautuvat useisiin murteisiin. Saarten asukkaat lienevät paitsi japanilaisten myös kaakkoisaasialaisten muuttajien jälkeläisiä. Japaniin Riukiusaaret liitettiin virallisesti vuonna 1879. Japanin hävittyä toisen maailmansodan saaret siirtyivät Yhdysvaltojen haltuun: Amamisaaret palautettiin Japanille jo vuonna 1953, mutta loput saarista vasta vuonna 1972. Okinawan saarella on edelleen useita Yhdysvaltain sotilastukikohtia.


title: Kuriilien kiista

text: Taloudellisesti saarilla ei ole kummallekaan maalle erityisen suurta merkitystä. Japanin hallinnan uskottaisiin paikallisesti merkitsevän voimakasta aluepoliittista tukea ja taloudellisen aseman parantumista. Toisaalta paikallisia asukkaita arveluttaa liittyminen Japaniin ja japanilaiseen kulttuuriin. Toisaalta Hokkaidon kalastajat arvelevat saavansa kilpailua, mikäli saaret palautettaisiin Japanille. Venäläislaskelman mukaan kuitenkin yhdenkin saaren siirtyminen Japanille kuitenkin parantaisi mahdollisuuksia kalastaa lokakuusta huhtikuulle jäätyvällä Ohotan merellä, minkä arvo voisi olla 2,5 miljardia dollaria vuodessa.


title: Senkakusaaret

text: Japanin mielestä saaret ovat kuuluneet sille vuodesta 1895, jolloin saarilla tehdyissä tutkimuksissa ei löydetty jälkiä aikaisemmasta Kiinan hallinnosta ja saaret julistettiin kuuluvaksi Japanille. Toisen maailmansodan jälkeen saaret siirtyivät Ryūkyūsaarten mukana Yhdysvaltain hallintoon ja luovutettiin takaisin Japanille 1970-luvun alussa. Kiinan mukaan ensimmäiset kiinalaiset tutkimukset saarista tehtiin vuonna 1403, ja saaria on hallittu vuosisatoja Taiwanin osana. Kun Kiina luovutti Taiwanin Japanille vuonna 1895, Senkakusaaret olivat Kiinan mukaan osa Taiwanin sen aikaista aluetta, joka palautettiin Kiinalle toisen maailmansodan jälkeen. Nykyinen poliittinen kiista alkoi, kun saarten lähistöltä löydettiin mahdollinen öljykenttä 1970-luvun vaihteessa.


title: Japani

text: Arkeologisen tutkimuksen mukaan Japanin saarilla on ollut asutusta jo myöhäispaleoliittisella kaudella. Ensimmäiset kirjatut maininnat Japanista esiintyvät kiinalaisissa teksteissä ensimmäiseltä vuosisadalta. Otettuaan käyttöön nykyisen perustuslakinsa vuonna 1947 Japani on ollut perustuslaillinen monarkia, jolla on keisari ja vaaleilla valittu parlamentti. Nykyään Japani on suurvalta, jolla on ostovoimapariteetilla korjatulla bruttokansantuotteella mitattuna maailman kolmanneksi suurin talous. Maa kuuluu Yhdistyneisiin kansakuntiin, G8-ryhmään ja APECiin.


title: Strategia

text: Strategia ( ’sotaväki’) tarkoittaa suunnitelmaa, jolla pyritään saavuttamaan tavoiteltu päämäärä. Strategian päämääränä kilpailumarkkinoilla on saavuttaa kilpailuetua suhteessa kilpailijoihin. Strategia liittyy erityisesti organisaatioiden johtamiseen: hyvä strategia on tärkeä esimerkiksi sodankäynnissä ja liikkeenjohdossa. Myös shakissa ja muissa strategiapeleissä pelistrategiat ovat keskeisiä.


title: Michael Porter

text: Porter (1996) liitti sanaan strategia välittömästi sanan asemointi, jolloin strateginen asemointi merkitsi samanlaisten tai erilaisten toimien suorittamista eri tavalla kuin kilpailija tekee. Strateginen asemointi on löydettävissä Porterin (2001a, 91) mukaan jos (1) yritys asettaa itselleen oikean tavoitteen kestävän kannattavuuden varaan, (2) yritys esittää arvoväittämän, joka poikkeaa kilpailjoiden tarjoamista (eli mitä arvoa asiakas kokee), (3) yrityksen strategia kuvastuu erottuvassa arvoketjussa ja kun (4) strategia määrittelee, miten kaikki yrityksen tekemiset sopivat yhteen. Asemoinnissa on kyse toimialan rakenteen selvittämisestä, yrityksen heikkouksien ja vahvuuksien tunnistamisesta sekä sopivan strategian löytämisestä kilpailutilanteeseen (Porter 1998, 30).


title: Suurstrategia

text: Suurstrategia () on angloamerikkalainen termi, jolla kuvataan valtion tai valtioliittouman ylimmällä tasolla muodostettavaa sotilaallisen voimankäytön periaatetta. Suomessa ja useissa muissakin maissa strategialla tarkoitetaan samaa asiaa. Ero johtuu angloamerikkalaisesta taksonomiasta, jonka mukaan sotilaallisen voimankäytön tasot ovat taktiikka ja strategia, siinä missä se on monissa maissa taktiikka, operaatiotaito ja strategia. Puuttuva käsite operaatiotaito on siis korvattu strategialla ja strategia suurstrategialla.


title: Vastavuoroinen altruismi

text: Vastavuoroinen altruismi liittyy läheisesti peliteoriaan ja erityisesti vangin dilemmaan. Vangin dilemmassa molemmat vuorovaikutuksessa olevat hyötyvät yhteensä eniten, jos käyttäytyvät yhteistyöhakuisesti, mutta huijaamalla yksilö saa hyödyn itselleen vahingoittaen toista. Huonoimmassa tapauksessa molemmat huijaavat ja kärsivät vähän. Hyväntahtoinen silmä silmästä -strategia on todettu muun muassa tietokoneanalyysillä menestyvimmäksi yleisesti. Strategiassa yksilö toimii ensin yhteistyöhakuisesti, mutta vastaa vastapelurin pettämiseen petoksella ja yhteistyöhön yhteistyöllä. Tämä vastaa vastavuoroista altruismia ja tuloksien on katsottu tukevan teoriaa vastavuoroisen altruismin kehittymisestä ja osoittavan, kuinka useammat kohtaamiset yksilöiden välillä voivat johtaa sellaiseen evoluutioon, johon yksittäisen kohtaamiset eivät voisi johtaa.


title: Taktiikka

text: Sotataidosta sana "taktiikka" on laajentunut tarkoittamaan menettelytapaa liikkeenjohdossa ja joukkuepeleissä, esimerkiksi jalkapallossa ja jääkiekossa. Selvimmin liiketaloustieteen ja sotatieteiden käsitteet yhtenevät operaatioanalyysissä, jossa alun perin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien suorittamia Saksan alueelle ja muualle Saksan hallussa pitämälle alueelle suunnattuja strategisia pommituksia ryhdyttiin suunnittelemaan matemaattisesti maan talouteen, muun muassa puolustusvälineteollisuuteen optimaalisesti vaikuttavalla tavalla matemaattisesti mallintaen. Toisen maailmansodan jälkeen operaatioanalyysi levisi markkinointiin jakelun optimoimiseksi myyntiverkostossa. Liiketaloustieteessä taktiikka tarkoittaa toimeenpano-ohjeita, jotka ovat seurauksia yrityksen strategiasta. Myöhemmin liiketaloustieteen strategia-käsitystä on selvennetty jakamalla yrityksen olemassaolon tarkoitus toiminta-ajatukseen ja sitä toteuttavaan liikeideaan. Liikkeenjohdossa toimeenpanon menetelmiä tarkoittava taktiikka ja tavoitteita kuvastava strategia sekoittuvat usein käsitteinä, koska liikkeenjohtoteorioiden käsitteistö ei ole kurinalaista, vaan ilmentää kulloinkin vallitsevaa johtamisteoriaa.


title: Strategia

text: Esimerkiksi sodankäynnissä pitää tehdä strategisia päätöksiä: minkä tyyppisiä joukkoja käyttää milläkin taistelukentällä, missä vaiheessa hyökätä mihinkin jne. Strategista ajattelua ei tule sekoittaa operatiiviseen tai taktiseen ajatteluun. Nyrkkisääntönä eroista voidaan pitää: ”Strategia on suunnitelma, kuinka sota voitetaan, kun taas taktiikka on toimintatapa taistelun voittamiseksi.”


title: Liikkeenjohdon strategia

text: Strategisten päätösten tekoon tarvitsee ymmärtää niiden taustalla olevat yhtymä- ja toimialastrategiat. Päätökset voivat koskea esimerkiksi tuoteportfolion laajuutta tai markkinoiden laajuutta. Päätökset koskevat yleensä organisaation kehityksen suuntaa sekä sitä, miten tähän suuntaan on tarkoitus pyrkiä. Strategiatyössä voidaan käyttää apuna erilaisia strategiatyökaluja, joiden avulla voidaan hahmottaa erilaisia asioita yrityksen sisäisestä maailmasta toimialan lainalaisuuksiin. Strategisia työkaluja on kehitelty vaikka miten paljon ja kulloisenkin käytettävän työkalun valinnassa kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että mihin ollaan pyrkimässä. Siinä missä Balanced Scorecard auttaa nykyisen liiketoiminnan tehostamisessa, antaa Sinisen meren strategia taas vastauksia pikemminkin uuden kehittämisen kannalta. Tero Vuorinen esittelee kirjassaan Strategiakirja - 20 työkalua käytetyimpiä strategiatyökaluja jakaen ne eri käyttötarkoituksiin sopiviksi.


title: Sodankäynnin strategia

text: Sodankäynnin strategia (klassiseksi kreikaksi "strategia" 'sodanjohtotaito' < "stratēgòs" 'korkea sotapäällikkö') tarkoittaa valtion voimavarojen käyttöä turvallisuuspäämäärien saavuttamiseksi. Se on yksi sotataidon alakäsitteistä. Muut ovat operaatiotaito, taktiikka ja taistelutekniikka.


title: Videopelilajityypit

text: Strategiapeli on peli, jossa kaksi tai useampi osapuoli yrittää saavuttaa pelin voittoon johtavan tavoitteensa tekemällä suunnitelmia ja toteuttamalla ne vastustajan tai vastustajien päihittämiseksi. Kuvakulma on yleensä sijoitettu pelikentän yläpuolelle, jonka ansiosta pelaaja saa selkeän käsityksen taistelun tapahtumista ja kykenee siirtämään yksiköitään vaivattomasti paikasta toiseen. Strategiapeleissä on usein aiheena sota, joko kuviteltu tai maailmanhistoriasta otettu. Vuoropohjainen strategiapeli tarkoittaa peliä, jossa pelaaja(/t) ja tietokone odottavat toisen osapuolen siirtoa ennen kuin pääsevät itse vaikuttamaan peliin. Kyseinen pelimuoto on usein rinnastettavissa lautapelien mekaniikkaan. Suosittuja vuoropohjaisia strategiapelejä ovat "Civilization" ja "Worms".


title: Strateginen isku

text: Puolustuspoliittisessa merkityksessä Suomessa strategista iskua on käytetty lähinnä perusteluna reservin pienentämiseen ja uusien kalustohankintojen hyväksyttämiseen eduskunnassa Gustav Hägglundin komentajakautena ja sen jälkeen. Strategisen iskun onnistuminen riippuu siitä, miten esimerkiksi selustaan lasketut maahanlaskujoukot onnistutaan huoltamaan. Mikäli hyökkääjällä on hallussaan alueen ilmaherruus, voidaan kevyesti aseistettuja maahanlaskujoukkoja huoltaa. Jos taas ilmaherruutta ei onnistuta saavuttamaan, huolto rajoittuu ilmateitse suoritettaviin täydennyksiin, jolloin hyökkääjä ajan oloon jää puolustajan raskaammin aseistettujen joukkojen saartamaksi ja menettää toimintakykyään huollon katkettua. Puolustajalla on maahanlaskujoukkoja raskaampi aseistus, esimerkiksi kenttätykistöä kevein tai raskain haupitsein tai vaihtoehtoisesti panssarijoukkoja, joiden liikkuvuus on kenttätykistöä suurempi ja joita voidaan kenttätykistön tapaan käyttää hyökkäävän jalkaväkiyksikön tukena, mutta myös taistelevana osana esimerkiksi mekanisoituna taisteluosastona.


title: Joensuu

text: Joensuu on Suomen kaupunki ja Pohjois-Karjalan maakuntakeskus, joka sijaitsee Saimaan Pyhäselän pohjoisrannalla Pielisjoen suulla Pohjois-Karjalan maakunnassa. Joensuu on asukasluvultaan Suomen 12. suurin kaupunki. Joensuun kaupungin alueella asuu noin ihmistä. Joensuun naapurikunnat ovat Ilomantsi, Kontiolahti, Lieksa, Liperi, Rääkkylä ja Tohmajärvi.


title: Joensuu (Somero)

text: Joensuu on kylä Somerolla ja paikallisesti myös Joensuun kylän ympärille kasvaneen, siitä myös naapurikyliin laajentuneen Someron keskustaajaman epävirallinen nimitys. Joensuun naapurikyliä ovat Jaatila, Pappila ja Ruunala lännessä, Sylvänä ja Laitiainen pohjoisessa, Kultela ja Ihamäki idässä ja Lammi etelässä. Kaupungin keskustaajaman keskuskylänä Joensuu on Someron kylistä väkiluvultaan suurin. Vuonna 2011 sen väkiluku oli 2 303.


title: Joensuu (Käkisalmen mlk)

text: Joensuu (v:sta 1948 ) on kylä Norsjoen kylähallintoasutuksen alueella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Joensuu kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Karjalaan ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Käkisalmen maalaiskuntaa.


title: Joensuu

text: 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälistä alkaen kaupungin keskustassa on rakennettu vilkkaasti. Torin ympäristöön tuli runsaasti uusia liikerakennuksia, yliopistokampuksen uusi hallintorakennus Aurora II valmistui, Joensuun Tiedepuisto on saanut lisärakennuksia, puretun Lyseon peruskoulun tilalle valmistui 2007 uusi lyseon peruskoulun koulurakennus. Kauppakeskus Iso Myy valmistui kokonaisuudessaan syksyllä 2007, kattaen sisäänsä yli 70 liikettä. Myös vanhoja kauppakeskuksia, esimerkiksi Kauppakeskus Metropolia ja Centrumia, on uusittu ja laajennettu. Ison Myyn ja Metropolin välillä olevan kadun yllä kulkee silta, joka yhdistää kauppakeskukset. Joensuussa on monia kauppakeskittymiä ja kauppapuistoja, joissa on suurmyymälöitä. Esimerkiksi Voimatiellä, Joensuun kauppapuiston alueella on Prisma, ja muita massiivisia tavarataloja. Joensuun kaupungin alueella on 13 S-marketia. Joensuun Karsikkoon on suunniteltu kolmatta K-citymarkettia.


title: Joensuun skinheadit

text: Joensuun skinheadit (lyhyemmin "Joensuun skinit") ovat Joensuussa liikkuvia ulkomaalaisvastaista skinhead-kulttuuria edustavia noin 15–25-vuotiaita nuoria miehiä. Heitä oli eniten 1990-luvulla. Joensuun skinit ajelivat päänsä kaljuksi ja pukeutuivat pilottitakkiin, jossa oli Suomen lippu. Nämä nousivat etenkin 1990-luvulla lehtien otsikoihin ulkomaalaisiin ja suomalaisiin kohdistamistaan hyökkäyksistä. Monet kaupunkilaiset pelkäsivät skinejä, jotka toivat kaupungille huonon maineen. 1990-luvulla Joensuussa oli arviolta 80–200 skiniä. Suurin osa Joensuun skinien rikoksista oli muita kuin rasistisia. Ulkomaalaisten lisäksi muun muassa antifasistit ja punkkarit olivat skinien väkivallan kohteina. Kun skinien toiminta jatkui ja raaistui, heitä alkoi joutua oikeuteen yhä useammin. Tämä hiljensi 2000-luvun alussa huomattavasti Joensuun skinien väkivaltaa, vaikka ei kokonaan lopettanutkaan sitä.


title: Joensuu

text: Joensuu on kasvava maakuntakeskus, jonka elinkeinoelämä on palvelupainotteinen. Tieto- ja viestintätekniikan yritysten keskittymistä on tapahtunut Joensuun Tiedepuiston tarjoamiin toimitiloihin. Suuria teollisuuden yrityksiä ovat lukkovalmistaja Abloy, metsäkoneita valmistava John Deere. Tutkimusta ja tuotekehitystä Joensuussa on yliopistossa, tiedepuistossa, METLA:ssa ja muutamissa yrityksissä muun muassa väritutkimuksen ja diffraktiivisen optiikan alalla.


title: Joensuu (Käkisalmen mlk)

text: Joensuu sijaitsee Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan kuuluvan Käkisalmenselän itärannalla aivan Käkisalmen kaupungin lounaispuolella. Joensuus rajoittui lännessä Käkisalmenselän toisella puolella oleviin Hirvisaaren ja Suotniemen kyliin, pohjoisessa Käkisalmen kaupunkiin, idässä Tenkalahden ja Norsjoen kyliin, etelässä Alapuustin kylään ja siihen kuuluneeseen Ostamoon sekä Räisälän kunnan Särkisalon kylään. Joensuun kylän länsi- ja pohjoisrajaa huuhtelivat Käkisalmenselän vedet ja kylään kuului mannerosan lisäksi myös saaria Käkisalmenselältä, kuten Palosaari ja Liersaari. Kylän itäosassa puolestaan oli Ostamojärvi ja eteläosassa Takkisensuo. Kylään kuului myös Käkisalmen kaupungin luoteisreunassa oleva Suosaaren erillisalue.


title: Matti Joensuu

text: Matti Heikki Sakari Joensuu (4. toukokuuta 1915 Janakkala – 17. lokakuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen pappi. Joensuu, joka oli kirkollisen avioliittoneuvonnan uranuurtaja Suomessa, toimi Kirkon perheasiaintoimikunnan perheasiain sihteerinä 1953–1965 ja 1968–1978 sekä Kirkkojen maailmanneuvoston perheasiaintuntijana Genevessä 1965–1968. Hän kirjoitti muun muassa teokset "Vaikea avioliitto", "Avoliitto, avioliitto, perhe" ja "Työtoveruus ja intiimisuhteet" sekä muistelmateoksen "Perheiden kanssa naimisissa".


title: Matti Joensuu (aikidoka)

text: Matti Joensuu (s. 1958) on suomalainen budo-opettaja. Joensuu on aloittanut aikidon harjoittelun Meido-Kanin aikidojaoksessa kevään 1979 peruskurssilla. Joensuulle on myönnetty aikikai-aikidossa 6. dan.


title: Jesse Joensuu

text: 2012 Jesse Joensuu pelasi Suomen joukkueessa MM-kotikisoissa ja oli merkittävässä roolissa mm. puolivälieräkamppailussa USA–Suomi. Joensuu teki 2–3 päättyneessä ottelussa kaksi maalia, joista toisen yhdeksän sekuntia ennen kolmannen erän päättymistä.Jessen isä Jouni Joensuu on jalkapallovalmentaja, joka on toiminut muun muassa FC Jazzin ja NiceFutiksen liigajoukkueiden päävalmentajana. Jesse Joensuun setä Aki Joensuu pelasi 21 ottelua Ässien edustusjoukkueessa 1979–82 ja valmensi myös häntä B-junioreissa.


title: Kaikkivaltius

text: Kaikkivaltius eli kaikkivoipuus (omnipotenssi, ’kaikkeen kykenevä’) tarkoittaa rajoittamatonta mahtia. Monoteistisissa uskonnoissa (esimerkiksi kristinusko ja islam) yleensä uskotaan yhdellä jumalalla olevan vallan mihin tahansa. Usein tällaisella jumalalla ajatellaan olevan kaikkivaltius, kaikkitietävyys, läsnäolo kaikkialla sekä täydellinen hyvyys.


title: Yhdysvallat

text: Amerikan yhdysvallat (, lyh. "USA") eli Yhdysvallat on pääosin Pohjois-Amerikan keskiosassa sijaitseva perustuslaillinen liittovaltio, joka koostuu 50 osavaltiosta ja yhdestä liittovaltion hallinnollisesta piirikunnasta sekä useista erillisalueista. Se on väkiluvultaan maailman kolmanneksi suurin maa. Maapinta-alaltaan Yhdysvallat on maailman neljänneksi laajin maa, vesialueet mukaan luettuna se on maailman kolmanneksi laajin.


title: Kompatibilismi

text: Tässä asiayhteydessä kompatibilismi tarkoittaa sitä näkemystä, että sekä Jumalan kaikkivaltius että ihmisen vapaa tahto ovat kummatkin raamatullisia käsitteitä, eivätkä ne ole oikein ymmärrettynä toisensa pois sulkevia. Kompatibilismin mukaan kaikkivaltias Jumala (joka näkee menneen, nykyisen ja tulevan yhtäaikaisesti iankaikkisuusperspektiivistä) loi ihmisolennot (jotka elävät nykyhetkessä ja tekevät valintoja, joilla on seurauksia heidän omalle elämälleen ja toisten elämälle) niin, että kumpikin mahdollistuu: Jumala on kaikkivaltias ja on näin vähintään sallinut kaikki vaihtoehdot, joiden välillä ihmiset voivat tehdä valintoja; mutta samanaikaisesti Jumalalla on oikeus pitää ihmisiä vastuullisina, koska ihmisten itsensä näkökulmasta kysymys on valintatilanteista hyvän ja pahan välillä.. Tilanne on siis samanlainen, kuin ihmisen katsellessa eläintarhan eläimiä.


title: Vaa’ankieliosavaltio

text: Vaa’ankieliosavaltio () tarkoittaa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa kannatukseltaan tasaista osavaltiota. Yhdysvaltain presidentin valinta ratkaistaan valitsijamiesvaalilla, jossa osavaltiossa eniten ääniä saanut ehdokas saa taakseen osavaltion kaikki valitsijamiehet. Voittaakseen presidenttiehdokkaan on saatava osavaltioista yhteensä vähintään 270 valitsijamiestä. Useimpien osavaltioiden äänestystulokset ovat ennalta arvattavissa, esimerkiksi republikaanien presidenttiehdokas ei ole voittanut Kaliforniassa sitten vuoden 1988, kun taas demokraatit eivät ole voittaneet Texasissa sitten vaalien 1976. Siksi vaalien lopputulos ratkaistaan yleensä niin sanotuissa vaa’ankieliosavaltioissa, joissa kahden pääehdokkaan kannatusluvut ovat yleensä tasaväkisiä.


title: Yhdysvallat

text: Yhdysvaltain osavaltioilla on oma perustuslaki, hallitus ja lait. Eri osavaltioiden välillä on usein suuria eroja esimerkiksi omistusoikeuden, rikoslain, tuomioistuimien, terveydenhuollon ja koulutuksen suhteen. Osavaltion korkein vaaleilla valittu viranomainen on kuvernööri. Jokaisessa osavaltiossa on myös parlamentti, joka Nebraskaa lukuun ottamatta on kaksikamarinen. Osavaltioilla on oikeus säätää itse lakinsa, kunhan ne eivät riko liittovaltion perustuslakia. Korkein oikeus voi kumota osavaltioiden tai liittovaltion lakeja, jos ne rajoittavat ihmisten tai osavaltioiden perustuslaillisia vapauksia.


title: Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunta

text: Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunta opettaa millennialismin muotoa. Valtakunnan Ajanjaksoa ei tule sekoittaa Tuhatvuotisen Valtakunnan Ajanjaksoon, tulevaan aikaan, joka seuraa Raamatussa ennustettuja apokalyptisiä katastrofeja. Kaikkivaltiaan Jumalan viesti hyväksytään kaikissa maissa, ihmisen syntinen luonto muuntuu ja Jumalan työn puhdistamat ihmiset elävät Maassa ikuisesti. Seurakunta mukaan, ruumiillistunut Kaikkivaltias Jumala (jonka ei uskota elävän ikuisesti Maassa) saa Jumalan työn valmiiksi Maassa viimeisten päivien aikana, Ilmestyskirjan ennustamat katastrofit tulevat, nälänhädän, maanjäristysten ja sotien muodossa. Maa ei kuitenkaan tuhoudu ja Jumalan puhdistamat ihmiset pelastuvat luonnonmullistuksilta viimeisinä päivinä ja elävät Maassa ikuisesti." Amerikkalaisen tutkijan, Holly Folkin mukaan, "historian jakaminen eri ajanjaksoihin kuvastaa Plymouthin veljet sekä muiden evankelisten lähetyssaarnaajien vaikutusta Kiinassa. Dispensationalismi, Raamatun tulkinnan menetelmän, joka tukee historian kosmista näkymää, joka sisältää lopun ajat, kehitti 1800 luvulla John Nelson Darby," vaikka Darbyn ja Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunnan välissä onkin eroja.


title: Pohjoisvaltiot

text: Yhdysvaltain Pohjoisvaltiot eli Unioni on nimitys Yhdysvaltain sisällissodassa Etelävaltioita vastaan taistelleesta 23 osavaltiosta. Pohjoisvaltiot olivat Etelävaltioita teollistuneempia ja suhtautuivat kielteisemmin orjuuteen. Niiden sotajoukot olivat kaksi kertaa niin suuret kuin Etelävaltioilla.


title: Itsevaltius

text: Itsevaltius (myös autokratia ja yksinvaltius) on valtiomuoto, jossa valtionpäämiehen valtaa ei rajoiteta millään tavalla. Valtionpäämies on myös lain yläpuolella. Yleensä itsevaltiudella tarkoitetaan monarkiaa, jonka monarkin valtaa ei rajoiteta, mutta myös esim. Oliver Cromwellin tasavaltaista hallintoa voidaan kutsua itsevaltiudeksi. Sanalla itsevaltius viitataan yleensä 1900-lukua edeltäneeseen aikaan; nykyisistä valtioista, joiden valtionpäämiehien valtaa ei lainkaan rajoiteta, käytetään tavallisemmin nimeä diktatuuri ja niiden hallitsijoista nimeä diktaattori. Diktatuuriin on 1900-luvulta lähtien johtanut usein vallankaappaus.


title: Yhdysvallat

text: Yhdysvallat on perustuslaillinen liittotasavalta, jonka hallinto määritellään perustuslaissa. Yhdysvallat koostuu osavaltioista, joita on nykyään 50. Osavaltioilla on rajoitettu itsehallinto, mutta liittovaltion laki ylittää osavaltioiden lait. Osavaltiot vastaavat muun muassa terveyspalveluista ja rikoslaista ja myöntävät kansalaisille erilaisia lupia, kuten ajokortin. Yhdysvaltain perustuslaki noudattaa vallan kolmijako-oppia, joten liittovaltion hallinnossa on erotettu lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta.


title: Autokansi

text: Autokannet ovat autolautoilla olevia kansia, joilla kuljetetaan ajoneuvoja ja muutakin rahtia. Ne sijaitsevat yleensä laivan alemmilla kansilla. Autokansilta pääsee portaikkoja tai hissejä käyttäen ylempien kansien matkustustiloihin. Autolautalla on laivan keulassa ja perässä portit, joista ajoneuvot ajetaan sisään tai ulos laivan ollessa satamassa. Tällaista alusta kutsutaan ro-ro-alukseksi. Joillain aluksilla voidaan kuljettaa autojen lisäksi myös rautatiekalustoa autokannella olevien kiskojen ansiosta. Tämäntyyppisiä aluksia kutsutaan junalautoiksi.


title: Autolautta

text: Nykypäivän autolautat muistuttavat usein risteilyaluksia, ja ajoneuvojen siirto meren yli on muuttunut toisarvoisemmaksi. Lauttaristeilyille lähdetään nykyään huvittelemaan, ja niissä on muun muassa useita ravintoloita ja baareja, uima-allasosasto saunoineen, pelikasino, lapsimatkustajille omat leikkihuoneensa, sekä verovapaa myymälä. Tämän johdosta varustajat puhuvat mieluummin ”risteilylautoista”.


title: Autolautta

text: Autolautta on alus, joka kykenee kuljettamaan autoja vesistön yli. Ajoneuvojen lastaus aluksen autokannelle ja sieltä pois tapahtuu keulassa ja perässä olevien porttien kautta (Ro-Ro).


title: Risteilyalus

text: Matkustaja-autolauttoja kutsutaan Suomessa toisinaan virheellisesti risteilyaluksiksi. Keskeisin autolautan ja risteilylaivan välinen ero on, että autolautta kuljettaa nimensä mukaisesti myös ajoneuvoja. Tästä suurin osa on yleensä rahtia.


title: Junalautta

text: Junalautta on laiva, jolla voidaan kuljettaa rautatiekalustoa. Junalautan kannella, jolla kalustoa kuljetetaan, on raiteet joita pitkin kalusto ajetaan alukseen ja sieltä pois. Maissa raiteet liitetään rautatieverkkoon. Periaatteeltaan junalautta on autolautan kaltainen ja tällainen kuljetusmuoto soveltuu hyvin painaville ja tilaavieville tavaroille.


title: Autokansi

text: Autokansilla olevan avoimen tilan vuoksi autolautat ovat herkempiä vuodoille. Veden tulviminen autokannelle on aiheuttanut muun muassa "M/S Herald of Free Enterprisen" ja "M/S Estonian" uppoamiset. "Estonian" onnettomuuden jälkeen asetettiin lastilauttojen vuotovakavuudelle, keulaporttien ja avattavien ramppien lukituksille sekä lukitusten valvonnalle tiukemmat vaatimukset. "M/S Jan Heweliuszin" uppoamisen syynä oli myös autokansi, kun lasti pääsi liikkumaan myrskyssä, mikä kaatoi aluksen.


title: Auto-Tune

text: Auto-Tune on Antares Audio Technologiesin valmistama, äänitysstudioissa käytettävä, pääasiassa laulussa esiintyvien sävelkorkeuden epätarkkuuksien korjaamiseen tarkoitettu tietokoneohjelma. Auto-Tune pystyy prosessoimaan muutakin materiaalia kuin laulua, mutta kuitenkin vain yksiäänistä signaalia, jonka sävelkorkeus on helposti tunnistettavissa digitaalisesti.


title: M/S Hiiumaa

text: M/S Hiiumaa () on virolainen autolautta. Se liikennöi Viron mantereen Rohukülan ja Hiidenmaan Heltermaan välillä. AS Saaremaa Laevakompanii tilasi vuonna 2007 kolme uutta autolauttaa, joiden rungot rakennettiin Liettuan Klaipėdassa jonka jälkeen ne siirrettiin norjalaiselle Fiskerstrand BLRT AS -telakalle viimeisteltäväksi. M/S Hiiumaa on valmistunut toukokuussa 2010.


title: Ura-autoilu

text: Ura-auto on pienoisauto, jonka keulassa on ohjuri, eli autoradassa olevaan uraan upotettava autoa ohjaava nuppi. Ura-autot toimivat sähköllä. Ne ovat yleensä pienoismalleja oikeista automalleista. Tunnetuimpia merkkejä ovat Scalextric ja Carrera. Yleisin mittakaava on 1/32. Suomessa ajetaan kilpaa myös 1/24-kokoisilla autoilla, näitä kutsutaan malliautoiksi. Autoja ohjataan ohjaimella, jolla voi säätää kaasua. On myös ohjaimia, joissa on muitakin toimintoja, mutta näitä käytetään yleensä vain malliautoissa.


title: Autotalo

text: Autotalo on Helsingin Kampissa sijaitseva vuonna 1958 valmistunut liiketalo. Se sijaitsee Kampin metroaseman välittömässä läheisyydessä tontilla, jota rajoittavat etelässä Salomonkatu, idässä Fredrikinkatu ja lännessä Runeberginkatu. Rakennuksen osoite on Salomonkatu 17. Autotaloon kuuluu kaksi 12-kerroksista tornia, ja se käsittää korttelin eteläisen puoliskon. Nimityksellä viitataan toisinaan koko kortteliin, jolloin mukaan lasketaan myös korttelin pohjoissivulla olevat kaksi samoihin aikoihin valmistunutta erillistä tornitaloa.


title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla oli vielä käytössä kansa- ja oppikoulujen muodostama rinnakkaiskoulujärjestelmä. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin vaiheittain 1970-luvulla. Koulunkäynti oli 1960-luvulla monin tavoin erilaista kuin nykyään: lauantait olivat vielä koulupäiviä, kirjoittamista harjoiteltiin usein musteella ja oppilaita saatettiin jopa kurittaa fyysisesti (vaikka valtion kouluissa ruumiillinen kuritus kiellettiin jo 1914). Tytöt ja pojat olivat ainakin eri luokilla, ellei eri kouluissa. Suurimmilla paikkakunnilla oli erityisoppilaille tarkoitettuja ns. tarkkailuluokkia. Oppikouluun oli mahdollista päästä neljännen luokan jälkeen, mikäli läpäisi pääsykokeensa. Oppikouluun pääseminen oli ainoa tie korkeampaan koulutukseen, joten korkeammasta koulutuksesta haaveilevien oli panostettava koulunkäyntiin jo ensimmäisinä kouluvuosinaan.


title: Suomettuminen

text: Tarkka suomennos olisi "suomettaminen". Rinnakkaistermi "suomettaminen" tarkoittaa sitä, että pyritään saamaan valtio tai ihminen suomettuneeksi ja "suomettuminen" taas, että suometutaan itsenäisesti. Käsitteellä tarkoitettiin negatiivisesti Suomen joutumista Neuvostoliiton valtapiiriin. Suomessa Neuvostoliiton vaikutusvalta ulottui myös sisäpolitiikkaan ja ilmeni mediassa ns. itsesensuurina. "Uuden Suomen" entinen päätoimittaja Lauri Aho kirjoitti suomettumisen tarkoittavan "tilaa, jossa maa ilman Neuvostoliiton miehitystä, ilman kommunistikaappausta ja ilman demokraattisten laitosten poistamista on tietyn asteisessa riippuvaisuussuhteessa Moskovasta" ("Uusi Suomi" 14. marraskuuta 1971).


title: Nuori Suomi

text: Nuori Suomi pyrki lisäämään toimillaan koululaisten päivittäistä liikkumista. Vuosittaiseen Liikuntaseikkailu osallistui 180 000 alakoululaista. Myös Vipinää välkälle! oli Nuoren Suomen kampanja. Järjestön tavoitteena oli saada lisää liikuntaa kouluun: koulumatka tehdään liikkuen, välitunnit vietetään liikkuen, opettajat käyttävät liikuntaa välineenä muussa opetuksessa ja iltapäivisin on tarjolla monipuolisia liikuntamahdollisuuksia kerhoissa.


title: Nuori Suomi

text: Nuoren Suomen perustehtävänä oli lisätä lasten ja nuorten hyvinvointia liikunnan ja urheilun avulla. Järjestön arvot perustuivat lasten ja nuorten parhaan edistämiselle. Tämä tarkoittaa sitä, että lasten ja nuorten kasvua ja kehitystä tuetaan liikunnassa ja urheilussa. Tärkeänä pidettiin myös lapsuuden kunnioittamista. Lasten ja nuorten liikunnassa ja urheilussa tärkeänä pidettiin iloa, oppimista, kaveruutta ja yhdenvertaisuutta.


title: Pakkoruotsi

text: Eduskunnan sivistysvaliokunta julkaisi vuonna 1990 mietinnön valtioneuvoston selvityksestä koulutusjärjestelmästä Suomessa, jossa esitettiin muun muassa, että oppilailla tulisi yläasteella olla vain yksi pakollinen kieli. Herberts ynnä muut tekivät 1992 tutkimuksen mietinnöstä käydystä kielikeskustelusta kahdessakymmenessä lehdessä. Keskustelussa sekä pakollisuuden puolustajat että vastustajat viittasivat opetuksellisiin seikkoihin. Pakon puolustajien näkemys oli, että vapaaehtoisuus kaventaisi kielitaitoa ja muodostaisi riskin, etteivät ruotsia opiskelemaan haluavat enää saisi siihen mahdollisuutta. Heidän kantansa oli myös, etteivät oppilaat voi itse ennustaa, mitä kieliä tulevaisuudessa tarvitsevat. Välttämättömyyden kannattajat suomivat samalla englannin liiallista asemaa ja korostivat ruotsin merkitystä kaupassa, teollisuudessa ja matkailussa. Pakon vastustajien mielestä vaatimuksilla ei saavuteta mitään, ja opiskelusta kiinnostuneet oppilaat olisivat motivoituneempia ja pääsisivät parempiin oppimistuloksiin. Vapaaehtoisuuden puolustajien näkemykset jakaantuivat peruskoulun kielipainotteisuudesta: osa katsoi kieltenopetuksen liialliseksi, ja toisten mielestä peruskoulussa tarvitaan nykyistä laajempaa kielitarjontaa.


title: Lukuseurat Suomessa

text: Lukuseuran keskeistä piirrettä, tiedon hankintaa sosiaalisen kanssakäymisen kehyksessä, saatettiin soveltaa myös kansanvalistukselliseen tarkoitukseen. Näin syntyi ajatus pitäjänlukuseuroista, jotka olivat säätyläisten johtamia keskustelutilaisuuksia. Niiden avulla kansaa sivistettiin tilanteessa, jossa vakinaiset koulut puuttuivat, eikä ollut myöskään sellaisia julkaisuja, joista halukkaat omin päin olisivat voineet omaksua uusia asioita. Perinteisen näkemyksen mukaan rahvas tarvitsi tietoa, mutta sen tuli olla heidän tarpeidensa mukaista, esimerkiksi uskonnollista tai maatalouteen liittyvää tietoa. Sen sijaan yleinen, opillinen tieto kuului ainoastaan säätyläistölle, joten sitä ei pitänyt jakaa rahvaalle. Pitäjänlukuseuraehdotuksissa talonpojilla ei oletettu olevan suurta oma-aloitteisuutta, vaan aloitteen piti tulla säätyläisiltä. Talonpojilla ei uskottu olevan kiinnostusta lukemiseen, mutta pitäjänlukuseurojen järjestäminen koettiin kuitenkin velvollisuudeksi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä kiistanalaiseksi nousi kysymys uuden kaikille samansisältöisen koulun kielenopetuksesta. Kaikissa uudistuksen lopullista ratkaisua koskevissa valmisteluasiakirjoissa lähdettiin siitä, että peruskouluun tulisi yksi pakollinen kieli, joka suomenkielisissä kouluissa olisi englanti ja ruotsinkielisissä suomi. Suomenkielisellä yläasteella olisi ollut mahdollista valita vapaaehtoisena kielenä ruotsi ja jo kahta kieltä opiskelevilla olisi ollut vielä mahdollisuus valita kolmas kieli, joko saksa, ranska tai venäjä. Lukioon olisi kuitenkin vaadittu kahden kielen hallintaa. Tämä olisi siis käytännössä johtanut siihen, että alustava päätös peruskoulun jälkeisistä keskiasteen opinnoista olisi pitänyt tehdä jo yläasteen alkaessa. Vuonna 1968 Suomen Sosialidemokraattisen puolueen, Keskustapuolueen, Suomen Kansan Demokraattisen Liiton, Ruotsalaisen Kansanpuolueen sekä Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton sopimassa hallitusohjelmassa kuitenkin sovittiin peruskoulun kieltenopetuksesta toisin kuin lain valmistelutyön aikana oli ajateltu. Laki koulujärjestelmän perusteista hyväksyttiin eduskunnassa sellaisena, että peruskouluun tuli kaikille pakollisiksi kaksi vierasta kieltä, joista toisen tuli olla niin sanottu toinen kotimainen. Tämän lisäksi yläasteella voitiin opiskella vielä yhtä vapaaehtoista kieltä. Peruskoulu-uudistus toteutettiin alueittain vuosina 1972–77.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Kieliriidat huipentuivat vuoden 1934 lopulla kysymykseen Helsingin yliopiston kieliolojen järjestämisestä. Hallituksen esityksessä ruotsinkielisille professuureille määrättiin kiintiö, jota täysin yksikieliseen yliopistoon pyrkineet maalaisliittolaiset ja kokoomuslaiset aitosuomalaiset vastustivat kiivaasti. Ehdotusta arvostelivat kiihkeästi myös IKL ja Akateeminen Karjala-Seura. Lain vastustajien viivytyspuheet estivät lain käsittelyn päätökseen saattamisen vuoden 1935 valtiopäivillä ja asia jäi auki. Vuonna 1937 ratkaistiin lopullisesti kysymys Helsingin yliopiston opetuskielestä suomen hyväksi, kun laissa "Helsingin yliopiston järjestysmuodon perusteista" määrättiin opetuskieleksi suomi, mutta todettiin, että ”käytettäköön ruotsin kieltä opetuskielenä niissä tapauksissa, joista tämän lain voimaanpanosta annettavassa laissa erikseen säädetään.” Voimaanpanolaki määräsi kiintiöt ruotsinkielisille professuureille.


title: Kansalaisuskonto

text: Useat uskontotieteilijät ja teologit ovat katsoneet löytäneensä Suomesta kansalaisuskonnoksi kutsumansa ilmiön. Heidän mukaansa juuri se saa monet suomalaiset käymään rippikoulun, pitämään kirkkohäät, kastamaan lapsensa, haluamaan kristilliset hautajaiset sekä käymään kirkossa jouluisin, koska kunnon kansalaisen odotetaan tekevän juuri niin ja lisäksi nämä rituaalit tuovat ihmisen elämään jonkinlaista turvallisuutta. Suomessa kansalaisuskontoon liittyy heidän mukaansa myös itsenäisyyspäivän vietto jumalanpalveluksineen, sankarihaudoilla käynteineen ja paraateineen, jotka vahvistavat kansalaisten uskonnollis-isänmaallista mielialaa ja tietoisuutta suomalaisuudestaan. Itsenäisyyspäivän kansalaisuskonnollinen ulottuvuus kuvastuu siis tavassa, jolla Suomen kansan itsenäisyys pyhitetään. Itsenäisyyden pyhittämiseen liittyvät myös kansakunnan historian myyttiset sankarihahmot, kuten Mannerheim.


title: Kansanrintama Suomessa

text: On esitetty eriäviä mielipiteitä siitä, mitä Suomen hallituksia voidaan kutsua kansanrintamiksi. Mikäli kansanrintamaksi katsotaan jokainen sellainen hallitus, johon osallistuvat kaikki vasemmistopuolueet sekä puolueita keskustasta, niin Suomessa ovat hallinneet kansanrintamahallitukset vuosina 1944–48, 1966–71 ja 1975–82. Toisaalta voidaan myös väittää, että jos kansanrintaman tarkoitus on keskustan ja vasemmiston yhteistyöhön nojaten torjua oikeiston aiheuttama uhka demokraattiselle oikeusvaltiolle, niin yhtäkään Suomen sotienjälkeisen ajan hallituksista ei voida kutsua kansanrintamaksi sanan alkuperäisessä merkityksessä.


title: Nuortenkirjallisuus

text: Jossakin määrin nuortenkirja supistui alalajina 1970-luvun puolivälistä eteenpäin ja nuoret siirtyvät lastenkirjoista aikuisten viihdekirjoihin, sota-, jännitys- ja romantiikkateemoihin. Nuorten kirjallisuudeksi tuli kansallinen sarjakuva sekä kauhukirjallisuus. Tieteiskirjallisuus teki – muun muassa Jules Vernen 1800-luvun lopun tarinoiden kiinnostuksen hiipumisen jälkeen – paluun 1980-luvun lopulla eri maiden kansallisten tieteiskirjoittajien saatua myönteisiä kustannuspäätöksiä kustantamoilta. Japanilaiset sarjakuvat tulivat suosituksi 2000-luvun alussa ja nuortenkirjallisuus koki uuden nousun.


title: Anni Swan

text: Swanin ensimmäinen satukokoelma, nimeltään ytimekkäästi "Satuja", julkaistiin vuonna 1901. Ensimmäinen nuortenkirja, pojille suunnattu "Tottisalmen perillinen", ilmestyi 1914. "Tottisalmen perillisen" lisäksi Swanin tunnetuimpia nuortenkirjoja ovat "Iris rukka", "Ollin oppivuodet" sekä "Sara ja Sarri". Swanin nuortenkirjojen rohkeat ja neuvokkaat päähenkilöt ovat olleet esikuvana monien myöhempien nuortenkirjojen sankareille ja sankarittarille.


title: Helga Nuorpuu

text: Nuorpuu kirjoitti lasten- ja nuortenkirjoja sekä useita romaaneita. Romaanin "Tavaratalo Wickers" (1946) pohjana olivat Nuorpuun omat kokemukset Stockmannin tavaratalon palveluksessa. Nuortenkirjoista tunnetuimmat olivat 1920-luvun lopulla ilmestyneet Ruusula-sarjan neljä kirjaa ("Anjan onni", "Tyttö veitikka", "Pirkon uusi ystävä", "Ruusulan viimeinen tyttö"). Nuorpuun teki opintomatkoja Unkariin 1926, 1927 sekä 1937 ja hän käänsi suomeksi unkarinkielistä kirjallisuutta.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Veikko Huovinen kirjoitti humoristisia romaaneja, muun muassa "Lampaansyöjät" (1970) ja "Lentsu" (1978) sekä Adolf Hitlerin elämää kuvaavan romaanin "Veitikka" (1971). Niin ikään humoristikirjailija Arto Paasilinnalta ilmestyi useita romaaneja, muun muassa hänen tunnetuin teoksensa "Jäniksen vuosi" (1975). Muita tunnettuja 1970-luvulla ilmestyneitä kotimaisia kaunokirjallisia teoksia olivat muun muassa Lassi Sinkkosen romaani "Solveigin laulu" (1970), Samuli Parosen aforismikokoelma "Maailma on sana" (1974), Hannu Salaman romaani "Siinä näkijä missä tekijä" (1973), Simo Hämäläisen romaani "Kätkäläinen" (1978) sekä Anni Blomqvistin "Myrskyluodon Maija" -sarja. Kalle Päätalo aloitti omaelämäkerrallisen Iijoki-sarjan vuonna 1971 romaanilla "Huonemiehen poika".


title: Hannele Huovi

text: Huovi tunnetaan parhaiten lasten- ja nuortenkirjailijana. Hänen ensimmäinen nuortenkirjansa, "Madonna", julkaistiin vuonna 1986. Teoksessa Huovi tarttui 1980-luvulla vielä huonosti tunnettuun ilmiöön: lapsen syömishäiriöön. Palkituin Huovin teoksista on saturomaani "Vladimirin kirja", joka on käännetty useille kielille. Siitä on tehty teatterisovitus, samoin kuin useista muistakin Huovin teoksista.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Sofi Oksanen (s. 1977) oli eräs vuosikymmenen puhutuimpia uusia suomalaiskirjailijoita. Hänen esikoisromaaninsa "Stalinin lehmät" ilmestyi 2003. Vuonna 2005 ilmestyi "Baby Jane" ja vuonna 2008 "Puhdistus", joka voitti Finlandia-palkinnon ja filmatisoitiin elokuvaksi 2012. Lisäksi "Puhdistuksesta" tehtiin näyttämösovituksia. Oksanen käsitteli kirjoissaan muun muassa kommunismin rikoksia, mielenterveysongelmia ja lesbolaisuutta. Jari Tervo kirjoitti Suomen itsenäisyyden ajan poliittista historiaa käsittelevän trilogiansa, johon kuuluivat teokset "Myyrä" (2004), "Ohrana" (2006) ja "Troikka" (2008). Laila Hirvisaari jatkoi menestyksekästä kirjailijanuraansa 1900-luvun alkuun ajoittuvalla "Imatra"-sarjallaan; lisäksi hän kirjoitti neljä uutta osaa 1970-luvulla aloittamaansa "Lehmusten kaupunki -sarjaan", jonka aikajänne on toisen maailmansodan vuosissa. Kaari Utriolta ilmestyi kaukaisempaan menneisyyteen ajoittuvia epookkiromaaneja ja useita tietokirjoja. Kari Hotakainen oli niin ikään pinnalla, hänen omakotitalounelmasta kertova aikalaisromaaninsa "Juoksuhaudantie" voitti Finlandia-palkinnon 2002 ja oli saman nimisen elokuvan pohjana.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja:1970-luvulla perinteinen romaani nousi jälleen uuteen kukoistukseen, ja laajat maakuntaeepokset ja romaanisarjat hallitsivat koko 1970-lukua. Niissä käsiteltiin usein perinteistä maalaiselämää ja katoavaa maalaismaisemaa. Ajan johdonmukaisimpia kotimaisen kirjallisuuden yhteiskuntakuvaajia on ainakin Eeva Joenpelto, jonka tunnusomaisimpia teoksia ovat neliosaisen, sotien välistä elämää kuvaavan "Lohja"-sarjan romaanit (1974–1980). Eino Säisä taas kuvaili pohjoissavolaisen kylän sodanjälkeistä elämää romaanisarjassa "Kukkivan roudan maat" (1971–1980). Heikki Turusta on pidetty maaseutukuvauksen väriläiskänä, ja hänen romaaneitaan ovat muun muassa "Simpauttaja" (1973) ja "Hupeli" (1978).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Todellinen 1990-luvun televisiolegenda on tamperelaisen "Kummeli"-koomikkoryhmän tekemät samannimiset sketsisarjat. Kummeli julkaisi vuosikymmenen aikana myös pari elokuvaa. Muita suosittuja sketsisarjoja olivat muun muassa "Vintiöt" ja "Herra 47". Ajalta muistetaan myös helsinkiläisen huumorimusiikkiyhtyeen Lapinlahden Lintujen tekemät sketsisarjat. Useat sketsisarjat levittivät varsinkin nuorison käyttöön uusia hokemia, kuten Vintiöistä tuttu "”Asiaa!”" ja Kummelista tuttu "”Kyllä lähtee!”". 1990-luvun draamasarjoista muistetaan etenkin "Ruusun aika", "Metsolat", "Puhtaat valkeat lakanat" ja "Ihmeidentekijät". Vuosikymmenen alkupuolella esitetty "Hynttyyt yhteen" oli yksi ensimmäisistä kotimaisista naispainotteisista komediasarjoista. "Salattujen Elämien" ensimmäinen jakso näytettiin tammikuussa 1999, ja sitä näytettiin alusta alkaen useasti viikossa, mikä oli varsin uutta. Vuosikymmenen poliittisia tapahtumia käsiteltiin satiirisarjoissa, joista muistetaan ainakin "Hyvät herrat" ja "Iltalypsy". "Ekoisti"-ohjelma opetti suomalaisia toimimaan ympäristöystävällisemmin jämäköin, mutta hieman humoristisin keinoin.


title: Mika Waltari

text: Kirjallisesti merkittävimpinä pidetään usein Waltarin niin sanottuja pienoisromaaneja, joille on ominaista voimakas aistillisuus ja erotiikka. Pienoisromaaneja ilmestyi Waltarilta pääasiassa 1940-luvulla ja 1950-luvun alussa. Pienoisromaanit "Ei koskaan huomispäivää" (1942) ja "Jokin ihmisessä" (1944) Waltari julkaisi ensin omakustanteina. WSOY kieltäytyi julkaisemasta Waltarin moraalisesti epäilyttäviksi katsomiaan, rikosta ja kiellettyä rakkautta käsitteleviä teoksia. Näissä teoksissa kirjailija saattoi ilmaista itseään ilman menestyskirjailijan paineita, ja näin ihmismielen yöpuolen kartoittaminen sekä elämänfilosofinen ja eksistentiaalinen pohdiskelu kävivät mahdollisiksi. Vuonna 1953 WSOY saattoi julkaista kuuden pienoisromaanin kokoelman "Kuun maisema". Kaikkiaan Mika Waltari kelpuutti 13 teostaan yhteisniteeseen "Pienoisromaanit".


title: Kyllikki Hämäläinen

text: Ensimmäiset Hämäläisen käännöstyöt julkaistiin 1940-luvun puolivälissä. Muutamaa ensimmäistä työtään lukuun ottamatta hän työskenteli Otavalle. Useiden dekkarien ja nuortenkirjojen ohella Hämäläisen laajaan käännöstuotantoon kuuluu muun muassa Jules Vernen "Maailman ympäri 80 päivässä" (1956) ja Virginia Woolfin "Mrs. Dalloway" (1956). Lastenkirjoista hänen kuuluisimpia käännöksiään ovat C. S. Lewisin Narnian tarinoiden neljä ensimmäistä osaa: "Taikurin sisarenpoika" (1959), "Velho ja leijona" (1960), "Prinssi Kaspian" (1961) ja "Kaspianin matka maailman ääriin" (1963). Loput kolme Narnia-kirjaa käänsi Kaarina Helakisa 1970-luvulla.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Humppafestivaaleja on sanottu Suomen ensimmäiseksi iskelmäfestivaaliksi, jonka alkuvuosien valtaisa kansansuosio pohjautui yleiseen 1970-luvun ”humppakuumeeseen”. Tapahtuman on arvioitu elvyttäneen myös yleisellä tasolla suomalaisten kiinnostusta tanssimusiikkiin 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Toisaalta sen on arvosteltu leimanneen Lappeenrantaa kauan päättymisensä jälkeenkin kaupallisella ja rahvaanomaisella imagollaan.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text:
Pekka Gronowin mukaan 1970-luvun humppainnostusta yleensä oli pohjustanut Erkki Junkkarisen vuodesta 1974 alkanut suursuosio. Ajan levytarjonta oli laajalti unohtanut suuren yleisön, jolle humppa merkitsi kotimaisen iskelmäperinteen tarjoamaa vastapainoa. Mikko Vanhasalon mukaan 1970-luvun puolivälin jälkeen muodostui suoranainen ”humppakuume”, joka kulminoitui Lappeenrannan humppafestivaaleihin.
Ensimmäiset humppafestivaalit vuonna 1977 järjesti Heikki Hietamiehen ja Ilpo Hakasalon vuonna 1976 perustama yhdistys "Humpan Ystäwät ry." Tapahtumasta tuli välitön yleisömenestys. Myös Lappeenrannan kaupunki tuki tapahtumaa 19 000 markalla rakentaen sen yhteyteen "Tuutha siekii" -satamaportin. Kaupunginjohtaja Jarmo Kölhin mukaan festivaalista aiottiin tehdä kilpailukykyinen kulttuurikesätapahtuma, vaikka se ei välttämättä "kykenisikään kilpailemaan Savonlinnan oopperajuhlien kanssa". Pekka Oksalan mukaan ensimmäisen festivaalin kävijämäärä oli arvioijasta ja laskutavasta riippuen 15 000–30 000. Samaten arviot festivaalin tuottamasta taloudellisesta hyödystä olivat jokseenkin vaihtelevia.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Lappeenrannan humppafestivaalit oli Lappeenrannassa vuosina 1977–1988 järjestetty vuotuinen humppamusiikin ympärille rakennettu kesätapahtuma, joka keräsi alkuvuosina parhaimmillaan kymmeniätuhansia kävijöitä. Tapahtuma järjestettiin yleensä heinäkuun ensimmäisenä viikonvaihteena.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Kaupungin vetäydyttyä tapahtumasta järjestäjät pyrkivät kosiskelemaan festivaalin uudeksi pitopaikaksi Lahtea. Lyhyt varoitusaika kariutti kuitenkin festivaalin siirtämisajatukset. Myös Heikki Hietamies sai tarpeekseen arvostelusta, jota hän koki muun muassa toimittaja Anna-Kaisa Hermusen, kuten yleensäkin festivaalin arvostelijoiden taholta. Hän jätti humppafestivaalien järjestelytehtävät siirtyen perustamaan Seinäjoen tangomarkkinoita (alk. 1985) yhteistyössä Tauno Äijälän ja Lasse Lintalan kanssa. Humppafestivaaleja järjestettiin silti vuosittain talkoovoimin aina vuosikymmenen loppupuolelle saakka. Vuodesta 1981 alkaen tapahtuman järjestämisestä vastasi Lappeenrannan harmonikkakerho paikallisten urheiluseurojen tuella.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Vaikka tapahtuma toi Lappeenrantaan runsaasti matkailijoita, se kohtasi vastustusta Lappeenrannan kaupungin päättäjien ja sivistyneistön taholta, eikä kaupungin johto juurikaan vieraillut tilaisuuksissa. Esimerkiksi kaupungissa vaikuttaneen, jazz-musiikista enemmän pitäneen, pastori Matti J. Kurosen kerrotaan kulkeneen kaupungilla "Humpan vihollinen" -paita päällä. Heikki Hietamiehestä ja festivaaleista tehtiin pilaa paikkakunnan vappujulkaisussa ja tapahtumaa kritisoitiin runsaasti paikallislehdessä. Kaupungin paremman väen sanottiin muuttaneen festivaalin ajaksi toisaalle humppaa karttaakseen. Myös kaupungin johdon on kerrottu pitäneen tapahtumaa "junttimaisena", vaikka Lappeenrannan kaupunki tukikin festivaalia taloudellisesti enimmillään noin 150 000 markalla. Janne Saarakkalan mukaan humppafestivaalit olivat ensimmäisiä 1970-luvun massatapahtumia, johon alettiin myydä pääsylippuja siinä missä tapahtumat oli aiemmin toteutettu talkoilla. Tämä aiheutti humppafestivaaleille kaupallisen imagon, joka hänen mukaansa saattoi olla eräs syy sen yleensäkin huonolle maineelle. Kaupungin tuki lakkasi vuonna 1981 ja festivaali tuotti 10 000 markan tappiot.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text:
Festivaalien humppakilpailuun tuotettiin runsaasti erityisesti sinne tarkoitettuja iskelmiä, eritoten humppia, miltä pohjalta toimittaja Kalevi Pollari on arvellut termin "käyttöiskelmä" syntyneen suomalaiseen sanastoon. Festivaali antoi nostetta myös Erkki Junkkarisen samoihin aikoihin levyttämään humppaan "Lappeenrantaan". Heikki Hietamiehen mukaan festivaalin perimmäisenä tarkoituksena olikin suomalaisen tanssimusiikin "pelastaminen" ja sitä voidaan pitää jopa ensimmäisenä suomalaisena iskelmäfestivaalina. Hietamies itse on arvioinut tuhansien ihmisten kiinnostuneen uudelleen tanssimusiikista festivaalin ansiosta ja sillä oli suuri merkitys ainakin paikkakunnan omien tanssilavojen ja urheiluseurojen toiminnan elpymiselle.
Lappeenrannassa festivaaleja on arvosteltu myös niiden päättymisen jälkeen siitä, että ne aiheuttivat kaupungin imagoon rahvaanomaista leimaa, jossa kaupungin nimi ja historia valjastettiin lyhytaikaisen liiketoiminnan välineeksi. Humppafestivaalien jälkeen Lappeenrannan kaupunki yritti seuraavina vuosina irtautua humppaimagostaan järjestämällä ja tukemalla korkeamman profiilin kesätapahtumia, jotka kuitenkin tuottivat huomattavia taloudellisia tappioita. Humppafestivaaleja rahvaanomaisine imagoineen on kuvattu yli kaksi vuosikymmentä niiden päättymisen jälkeen jopa legendaksi. Janne Saarakkalan mukaan festivaaleja pidettiin "liian äänekkäinä, liian pinnallisina ja liian kaupallisina". Tapahtumaa perustamassa olleen Heikki Hietamiehen mielestä puolestaan festivaali ja sen myötä pinnalle noussut "Lappeenrantaan"-humppa toivat kaupungille merkittävää matkailumainosta useiksi vuosiksi.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Humppafestivaaleja yritettiin vielä elvyttää vuosituhannen vaihteessa, jolloin Lappeenrannan Urheilu-Miehet järjestivät kolmipäiväisen "Lappeenranta-humppa"-tapahtuman Iittiän lavalla vuosina 2000 ja 2001. Yleisötavoite 6 000 kävijästä jäi kauaksi, puhumattakaan tapahtuman kasvutavoitteesta, joka tähtäsi alkuvuosien kävijämäärien saavuttamiseen muutaman vuoden sisällä. Tapahtuman yleisömäärät pysyivät kumpanakin kesänä normaalien tanssi-iltojen tasolla.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Kävijämäärät alkoivat laskea voimakkaasti, vaikkakin festivaali jaksoi yhä houkutella uskollisia humppamaratoonareita. Samoihin aikoihin humppainnostus yleensäkin oli Suomessa hiipumassa, minkä esimerkiksi Toivo Kärki oli todennut senaikaisissa muistelmissaan. Vuonna 1984 järjestäjät kokeilivat tapahtumaan liittyen lasten Känkkäränkkä-tapahtumaa ja Lappeenranta-salissa järjestettyjä konsertteja. Vuonna 1986 Heikki Hietamies vieraili tapahtuman 10-vuotisjuhlassa.


title: Lappeenrannan humppafestivaalit

text: Festivaaleilla järjestettiin varsinaisen paritanssiviihteen lisäksi esimerkiksi humppaorkesterikilpailu, festivaali avattiin "humppakulkueella" ja tanssiparit kilpailivat kestävyydessä keskenään humppamaratonilla. Lappeenrannan tori muuttui "humppatoriksi" ja paikalle kokoontui paljon väkeä markkinamaisiin tunnelmiin. Alkuvuosina tapahtuma sai myös laajaa mediahuomiota, eritoten Mainostelevision 1970-luvun lopulla "hiljaista enemmistöä" myötäilleen musiikkipolitiikan ansiosta. Neljänä ensimmäisenä vuonna festivaaleille lähetti tervehdyksensä Hietamiehen mukaan jopa tasavallan presidentti Urho Kekkonen. Myös maaherra osallistui tapahtuman pääkonsertteihin.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Humppavillityksen siivittämänä aloitettiin kesällä 1977 Lappeenrannan humppafestivaalit, joiden puuhamiehinä olivat Ilpo Hakasalo ja Heikki Hietamies. Festivaali oli alkuvuosinaan yleisömenestys, mutta sen ongelmaksi muodostui paikallisen kulttuuriväen nuiva asenne. Ilmiön synnyttämiä humppayhtyeitä olivat Mutkattomat ja Tulipunaruusut, mutta myös Kullervo Linnan Humppa-Veikot-yhtye esiintyi vuosikymmenen lopulle saakka.


title: Kalansilmä

text: Kalansilmä on kameran objektiivi, joilla on erittäin lyhyt polttoväli siten, että kuvakulma on lähes 180 astetta. Kalansilmäobjektiivi tuottaa kuvaan vääristymän, niin sanotun tynnyrivääristymän. Osa kalansilmäobjektiiveistä tuottaa nelikulmaiselle filmille tai kennolle pyöreän kuvan, joka on kuvakulmaltaan sekä pysty että vaakasuuntaan lähes 180 astetta, ja jättää tämän ulkopuolisen alueen mustaksi.


title: Kalansilmä

text: Kalansilmäobjektiivi ovat laajakulmaobjektiivin erikoisryhmä, joita käytetään silloin, kun tavanomainen laajakulmaobjektiivi ei riitä. Toisaalta kalansilmäobjektiiveja voimakkaan tynnyrivääristymänsä vuoksi käytetään luomaan taiteellisia vaikutelmia esimerkiksi maisemista. Kalansilmäobjektiiviä käytetään hyvin yleisesti tehosteena extreme-lajien kuvaamisessa, esim. skeittaus- ja lumilautailuvideoissa. Suuren - yleensä liki 180 astetta - kattavan kuvakentän takia kalansilmälinssit ovat yleisesti käytössä 360x180 asteen pallopanoraamakuvauksessa.


title: Klusteri (tietotekniikka)

text: Jyväslaskennan (tai ryväslaskenta) malli () – tarkoittaa myös verkkoa. Tämän tarkoitus on mahdollistaa hajautettu laskenta ympäri maailmaa usealla tietokoneella hyödyntäen alueellisia palvelimia jakamassa tehtäviä pieninä paketteina kotikoneille tai muille vastaaville laitteille. Usein grid-sovellutukset nojaavat vapaaehtoisten apuun. Näissä vapaaehtoistyöhön nojaavissa projekteissa on ideana, että asiakasohjelman asentaminen on käyttäjälle helppoa ja että saadaan halvalla paljon laskenta-aikaa. Mallia käytetään hyvin paljon tieteellisissä paljon laskentatehoa vaativissa projekteissa, kuten:


title: Kädenvääntö

text:
Kädenväännön tekniikasta puhuttaessa aivan ensimmäisenä on hyvä ymmärtää, että kaikki tekniikat perustuvat lihasvoimaan ja sen ohjaamiseen. Tekniikka onkin usein hyvin väärinymmärretty asia lajiin perehtymättömien keskuudessa ja saa helposti täysin ylikorostetun merkityksen lajissa menestymisen kannalta. Periaatteellisella tasolla tekniikassa on kyse samasta kuin esim. Atlas-kiven nostossa: hyvä tekniikka auttaa suorituksessa tiettyyn rajaan asti, mutta sen opittua kerran, ainoa tie ylöspäin on voiman lisääminen.
Kädenvääntö on ennen kaikkea äärimmäinen isometrisen ("staattisen") voiman laji, jossa mm. eksentriset (negatiiviset) liikesuunnat (häviötilanne) kuuluvat kiinteänä osana vääntämiseen, kun voimat eivät riitä. Nämä tekevät siitä hyvin raastavan ja kuluttavan etenkin tämän kaltaiseen rasitukseen tottumattomalle. Usein lajin pariin juuri tullut henkilö kokee koviakin hermokipuja harjoittelusta ennen kuin adaptoituu paremmin tämän tyyppiseen rasitukseen. Hyvällä tekniikalla on kuitenkin paikkansa yhdessä lihasvoiman kanssa ja se on myös erittäin tärkeä turvallisuustekijä, koska samalla vältetään käden epäluonnollisia asentoja, joissa on suuri riski loukkaantua.


title: Langaton tekniikka

text: Langaton tekniikka viittaa kaikenlaiseen langattomaan tiedonsiirtoon. Tyypillisiä käyttökohteita ovat matkapuhelimet, kämmenmikrot ja langattomat lähiverkot. Myös langaton hiiri, näppäimistö ja satelliittitelevisio ovat langatonta tekniikkaa. Masto tai muu korkean sijainnin tarjoava alusta voi olla tehty pelkästään tai pääasiassa langatonta viestintää varten.Vuoden 2011 alussa yhdysvaltalainen Reviews of Environmental Health-lehti siteerasi mm. ruotsalaisen Karoliinisen instituutin ja Jerusalemin heprealaisen yliopiston arvioita, joiden mukaan nykyiset sähkömagneettisen säteilyn turvallisuuden mittausmenetelmät ovat riittämättömiä ja nykyiset langattomat teknologiat voivat asettaa miljardeja ihmisiä uhanalaisiksi biologisille vaurioille.


title: Kela (komponentti)

text: Kela eli käämi on passiivinen sähkötekniikan ja elektroniikan komponentti, joka vastustaa lävitseen kulkevan sähkövirran muutosta. Se koostuu kierretystä (käämitetystä) johtimesta ja kelasydämestä. Kun virta kulkee kelan läpi, energiaa varastoituu kelan magneettikenttään. Kelan lävitse kulkevan virran muuttuessa muuttuu myös kelan lävistävä magneettivuo. Kelan induktanssi pyrkii vastustamaan tätä magneettivuon muutosta luomalla johtimeen Faradayn induktiolain mukaisen jännitteen.


title: Katuvalo

text: Energiansäästölampulla tarkoitetaan kaikkia sellaisia lamppuja, jotka tavanomaiseen hehkulamppuun verrattuna säästävät sähköä. Puhekielessä sillä tarkoitetaan yleensä loisteputken toimintaperiaatteella toimivaa kierrekannallista lamppua, ns. pienloistelamppua. Lamppu koostuu ohuesta ja pitkästä loisteputkesta joka on taivutettu tiiviiseen muotoon, sekä koteloidusta ohjauselektroniikasta. Lamppuja on saatavilla kahdenlaisia, kuristimella toimivia sekä integroidulla elektronisella liitäntälaitteella varustettuja jolloin kuristinta ei välttämättä tarvita. Integroidulla liitäntälaitteella saatava korkea (0,99) hyötysuhde syrjäyttänee vanhemmat kuristimeen perustuvat mallit tulevaisuudessa. Elektroninen liitäntälaite voi myös olla asennettu valmiiksi valaisinrunkoon.


title: Yleiskäyttöinen teknologia

text: Yleiskäyttöinen teknologia (engl. general purpose technology, "GPT") tarkoittaa sellaista tekniikkaa, jota voidaan soveltaa usealla eri toimialalla ja joihin liittyy mahdollisuus edistää teknologista kehitystä usealla toimialalla samanaikaisesti. Kun yleiskäyttöiset teknologiat kehittyvät, leviävät ne laajemmin käyttöön ja voivat lisätä tutkimus- ja kehitystoiminnan tuottavuutta useilla toimialoilla sekä johtaa tuottavuuden kasvuun ja talouskasvuun yleisemminkin. Esimerkkejä yleiskäyttöisistä teknologioista ovat mm. höyrykone, sähkö, rautatiet, puolijohteet, tietokoneet, tieto- ja viestintäteknologia (ICT) ja Internet.


title: Maailmankylä

text: Maailmankylä tarkoittaa tilannetta, jossa helpottuneet kommunikointikeinot ovat tehneet pitkistäkin välimatkoista merkityksettömiä. Yleisimmin termiä käytetään viittaamaan internetiin ja World Wide Webiin. Maailman voidaan sanoa näiden avulla pienentyneen ja se on kuin yhtä kylää. Termin on kehittänyt Marshall McLuhan. Maailmankylän käsite koskee pääasiassa teollisuusmaita, joissa viestinnän välineet ovat kehittyneet. Suuri osa kehitysmaiden asukkaista jää tämän määritelmän ulkopuolelle sillä heillä ei välttämättä ole käytössään nykyaikaisia kommunikointivälineitä kuten matkapuhelimet ja internet. Maailmänkylän käsite liittyy globalisaatioon.


title: Liikennetelematiikka

text: Liikennetelematiikka (ITS, "Intelligent Transportation System" tai "Intelligent Transportation Systems and Services") tarkoittaa tieto- ja viestintätekniikan, erityisesti tietoliikenne- ja paikkatietotekniikan yhdistelmien soveltamista henkilö- ja tavaraliikenteessä maalla, merellä ja ilmassa. Liikennetelematiikkajärjestelmien toimintoina on tiedon keruu, käsittely ja välittäminen sekä tietopalvelujen tarjoaminen liikenteen ja kuljetusten avuksi. Järjestelmiltä edellytetään yleensä ajantasaisuutta, luotettavuutta ja helppokäyttöisyyttä. Varsinaisella telematiikalla on myös muita käyttökohteita kuin liikenne.


title: Ihmemaa Oz (vuoden 1939 elokuva)

text: Ihmemaa Oz ("The Wizard of Oz") on vuonna 1939 ensi-iltansa saanut Victor Flemingin ohjaama elokuvamusikaali. Sen pääosassa on Judy Garland. Elokuva perustuu L. Frank Baumin vuonna 1900 ilmestyneeseen lastenkirjaan "Ihmemaa Oz". Elokuva ei ollut mikään erityisen suuri tapaus ensi-iltavuotenaan, mutta myöhemmin lähinnä television ansiosta se on noussut todelliseksi klassikoksi. American Film Institute valitsi elokuvan kymmenen kaikkien aikojen parhaimman elokuvan joukkoon sekä parhaaksi koko perheen elokuvaksi. Elokuvan kuuluisin laulu on "Over the Rainbow", jonka American Film Institute valitsi kaikkien aikojen parhaaksi elokuvalauluksi. Elokuvassa kohtaukset Kansasissa ovat mustavalkoisia, kun taas kohtaukset Ihmemaassa ovat värillisiä. Elokuva oli myös ehdolla kuuteen Oscar-palkintoon ja se voitti niistä kaksi: paras musiikki ja paras laulu.


title: Timo K. Mukka

text: Rauni Mollberg ohjasi kirjan "Maa on syntinen laulu" pohjalta 1973 samannimisen elokuvan, jonka pääosassa oli Maritta Viitamäki. Yli 700 000 katsojallaan "Maa on syntinen laulu" oli 1970-luvun katsotuin elokuva. Elokuvaa on myöhemmin arvosteltu liiasta brutaalisuudesta, jota alkuperäisteoksessa ei ollut. Myös kirjan poeettisuus loistaa filmissä poissaolollaan. Vuonna 1980 Mollberg ohjasi elokuvan "Milka" pienoisromaanin "Tabu" pohjalta. Jälkimmäinen romaani on filmattu myös Puolassa Andrzej Baranskin ohjaamana vuonna 1988. Veli-Matti Saikkonen puolestaan vuonna 1982 TV-elokuvan "Kuoleman hellä kosketus", joka perustui Mukan romaaniin "Täältä jostakin".


title: Sydämeni laulu (elokuva)

text: Elokuvan vastaanotto aikalaisarvioissa oli myönteinen. Elokuva kertoo Yhdysvaltoihin muuttaneista suomalaissiirtolaisista ja heidän arjestaan. Musiikiksi on Heikki Aaltoila sovittanut koti-ikävää kuvastavia suomalaisia sävelmiä, kuten Jean Sibeliuksen Aleksis Kiven runoon säveltämän "Sydämeni laulun", joka toimii myös kehysjuonena. Mukana ääniraidalla on Yrjö Rauanheimon kirjoittama selostusteksti, jonka lukevat Kastehelmi Karjalainen ja Heikki Packalén.


title: Rakasta minua hellästi

text: Elokuvassa ei alkuperäisen suunnitelman mukaan pitänyt olla lainkaan lauluja, mutta vastoin Elviksen odotuksia, niitä sisällytettiin filmiin neljä kappaletta. Elokuvan balladista "Love Me Tender", joka on mukaelma Sisällissodanaikaisesta laulusta "Aura Lee", tuli elokuvan nimi. Elokuvan ensi-ilta oli 15. marraskuuta klo 8 aamulla New Yorkin Paramount-teatterissa. Teatterin lippukassan jonossa oli 1 500 teiniä odottamassa oman idolinsa ensivilahdusta valkokankaalla. Kriitikoiden kitkeristä arvosteluista huolimatta elokuva oli vuoden suurimpia kassamenestyksiä James Deanin viimeiseksi jääneen elokuvan "Giantin" ohella. Elokuva toi tuotantokustannuksensa takaisin jo kolmen päivän teatterilevityksen jälkeen.


title: Olavi Veistäjä

text: "Laitakaupungin laulu" (1946) oli Laineen/Veistäjän massiivisissa studiolavasteissa kuvattu realistinen elokuva, jonka esikuvia olivat muun muassa ranskalaiset elokuvat Sumujen laituri ja Pepé le Moko sekä osittain myös sen aikaiset amerikkalaiset rikoselokuvat. Elokuvan keskiössä oli´"synnin kujaksi" nimetty katu, jonka varrelta löytyi niin varkaita, porttoja kuin muitakin laitapuolen kulkijoita. Elokuva ei sijoittunut mihinkään tiettyyn Helsingin kaupunginosaan, mutta sen temaattiset yhteydet olivat Sörkassa, jonka pahamaineista alamaailmaa eräs Laineen poliisiystävistä oli hänelle esitellyt.


title: Viulunsoittaja katolla (elokuva)

text: "Helsingin Sanomissa" uusintaensi-illan arvostelussa elokuussa 1978 Helena Ylänen sanoi musikaalin ja elokuvan maailmanlaajuisen suosion perustuvan tarinan yleispätevyyteen ja sydämellisyyteen sekä tietenkin huumoriin ja musiikkiin. Yhdysvaltalaisena elokuvana hän katsoo sen osaltaan nostavan amerikanjuutalaisten historiaa osaksi Yhdysvaltojen hyväksyttyjen viihdemyyttien joukkoon lännen valloituksen, Jesse Jamesin ja Marilyn Monroen rinnalle. Hänestä on hienoa, että maan viihdebisneksessä aina vahvasti mukana olleet juutalaiset saavat kerrankin kertoa tarinaa omasta kulttuuristaan tässä ”amerikanjuutalaisten omassa "Pohjantähdessä"”.


title: Abdulhalim Hafiz

text:
Abdulhalim teki nopeassa tahdissa elokuvia, joiden kautta hänen maineensa levisi koko arabiankieliseen maailmaan. Elokuvissa lauluilla oli suuri merkitys: jokaisessa elokuvassa oli 6–8 laulua. Elokuvien juonet kertoivat useimmiten rakkaudesta, menetyksestä ja luottamuksesta, kuten Abdulhalimin laulutkin.
Hänen ensimmäinen elokuvansa "Luottamuksen sävel" ("Lahn al-wafa’", 1955), oli mallina lukuisille myöhemmillekin. Tässä elokuvassa Abdulhalim esittää lahjakasta laulajaa Galalia, jonka huoltaja on kuuluisa muusikko. Mukana on tyttö, jota esitti omana aikanaan suosittu laulaja Šadiya, joka sotkee miesten suunnitelmat, mutta lopuksi kaikki kääntyy parhain päin. Halimin laulut sijoittuvat elokuvassa sekä teatteriin että yksinäisiin mietiskelyihin; Abdulhalimin kasvot ovat Hollywood-tyyliin hyvin vahvasti esillä koko kankaan mitalla. Juuri tästä elokuvasta on liikkeellä postikortteja, jotka ovat Abdulhalimin ihailijoille kuin pyhäinkuvia.Elokuvien laulut olivat suosituimpia Hafizin eläessä, mutta myöhemmin ne ovat vakiintuneet kestosuosikeiksi, niin kuin myös konserteissa esitetyt pitkät, kertovat ja polveilevat kappaleet, kuten "Zai al-hawa", "Quli haga", "Qari’at al-fingan" sekä live-taltioinnit, joissa Abdulhalim improvisoi taitavasti orkesterin ja laulajien kanssa, esimerkiksi "Maddah al-qamar". Abdulhalimin lauluista on ilmestynyt laaja antologia (Virgin EMI Arabia).
Abdulhalim oli saanut bilhartsia-loisen yksitoistavuotiaana. Loista ei pystytty poistamaan, ja Abdulhalim kärsi ajoittain vakavasti loisen aiheuttamasta myrkytyksestä. Kun hän lopulta päätyi Lontooseen King's Collegen sairaalaan saamaan hoitoa, hän kuoli yllättäen 47-vuotiaana. Abdulhalimin hautajaiset Kairossa olivat valtava yleisötapahtuma, mikä osoitti, kuinka suuri merkitys Abdulhalimilla oli ollut kansalleen. Tuolloin sanottiin, että häntä suurempi ei ollut kuin Umm Kulthum.


title: Solveigin laulu (televisioelokuva)

text: Solveigin laulu on vuonna 1974 valmistunut televisioelokuva, jonka ohjasi Reima Kekäläinen. Lassi Sinkkosen samannimiseen romaaniin perustuva elokuva sijoittuu tapahtumiltaan sota-ajan Helsinkiin. Kertojana on Solveig, nuori tyttö, jonka tarinan kautta rakennetaan kuvaa kolmen työläissukupolven elämästä. Saara on Solveigin äiti, joka on katkeroitunut kovan elämän takia. Famu on Solveigin isoäiti, joka rakastaa, kun Saara ei osaa.


title: Kaikki minkä taivas sallii

text: Kaikki minkä taivas sallii ("All That Heaven Allows") on Douglas Sirkin ohjaama yhdysvaltalainen melodraaman klassikko vuodelta 1955. Se kertoo vanhemman naisen (Jane Wyman) suhteesta nuorempaan mieheen (Rock Hudson). Elokuvaa pidetään Sirkin parhaimpana elokuvana. Vuonna 1995 "Kaikki minkä taivas sallii" valittiin Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.


title: Maa on syntinen laulu (elokuva)

text: Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa (paras miespääosa, paras kuvaus, paras ohjaus) sekä erikoispalkinnon Locarnon kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla. Elokuva sai teattereissa 711 909 katsojaa ja oli Suomen toiseksi katsotuin elokuva ajanjaksolla 1972–1982 elokuvan "Yksi lensi yli käenpesän" jälkeen. Vaikka elokuvasta on sanottu jopa, että se on arvostetuimpia kotimaisia elokuvia, sitä on myös arvosteltu pelkästään alkuteoksen raa’an ja naturalistisen puolen sisällyttämisestä ja lyyrisen puolen sivuuttamisesta. Myöhemmin keskustelua on herättänyt muun muassa kohtaus, jossa isäntä joutuu paloittelemaan syntymässä olevan vasikan emälehmän sisään pelastaakseen lehmän hengen. Kuvauksissa leikeltiin oikea vasikka.


title: Sähkölaite

text: Tavallisella pistotulpalla varustetut sähkölaitteet ovat ns. peruseristettyjä ja ne kuuluvatkin suojausluokkaan 0. Näitä ovat esimerkiksi vanhemmat seinä-, pöytä- ja jalkalamput. Suojamaadoitetulla pistotulpalla varustetut laitteet kuuluvat suojausluokkaan I. Näitä ovat esimerkiksi monet kodinkoneet. Näissä laitteissa kosketeltavat metalliosat on kytketty suojajohtimen kautta maadoitukseen, joten ne ovat turvallisempia käyttää kuin peruseristetyt laitteet.


title: Suojausluokitus

text: Suojausluokitus on sähkölaitteiden neliportainen turvallisuusluokitus. Luokan 0 laitteet ovat peruseristettyjä. Luokan I laitteet ovat suojamaadoitettuja. Niissä mahdollisessa vikatilanteessa kuoreen tullut virta menee suojajohdinta pitkin maahan ja seurauksena sulakkeen tulee palaa. Luokan II laitteet ovat suojaeristettyjä. "Suojaeristys" tarkoittaa sitä, että laitteissa on ikään kuin kaksinkertainen kuori ja jännitteiset osat ovat kaikki sisemmän kuoren alla. Näissä laitteissa sähköiskun vaara rajoittuu vialliseen johtimeen. Toisen eristyksen pettäessä toinen suojaa käyttäjää. Turvallisimpia laitteita ovat suojausluokan III suojajännitteiset laitteet. Niissä verkkovirran jännite on muuntajalla alennettu vaarattomalle tasolle, yleensä alle 25 volttiin. Lisäksi yksi suojausmenetelmä on "suojaerotusmuuntaja". Siinä korjattava tai koestettava laite on galvaanisesti erotettu ensiökäämistä, jolloin sähköiskua ei voi saada maan kautta.


title: Pienoisjännite

text: Pienoisjännitteellä toimivat sähkölaitteet ovat ulkokäytössä turvallisempia kuin verkkojännitteellä toimivat laitteet. Tavallinen verkkojännite muutetaan pienoisjännitteeksi pienoisjännitemuuntajan avulla. Pienoisjännitteenä on yleisimmin käytössä 12 ja 24 voltin jännitteet, jotka eivät aiheuta käyttäjälle sähköiskun vaaraa. Pienoisjännitteellä toimivia sähkölaitteita ovat mm. jouluajan pienoislamppusarjat, koristevalaisimet ("laavalamput"), pienoisrautatiet ja autoradat, suihkualtaiden pumput, satelliittiantennien kääntäjät ja lattialämmityskaapelit.


title: Sähkölaitteiden valmiustila

text:
Sähkölaitteiden valmiustila on monissa kodinkoneissa oleva ominaisuus. Valmiustilaan jätettyjen sähkölaitteiden osuus kotitalouksien sähkönkulutuksesta on 3–13 %.
Laitteet kuluttavat sähköä valmiustilassa. Tällaisia huomaamattomia sähkön kuluttajia voivat olla esimerkiksi tietokoneet, televisiot ja digisovittimet. Valmiustilan tarpeettoman sähkönkulutuksen voi säästää katkaisemalla valmiustilan, mikä on helppoa esimerkiksi kytkemällä laitteet sähkökatkaisimella varustettuun jatkojohtoon. Lyhyen pistokkeellisen jatkojohdon hinta on noin 7-8 euroa, jonka takaisinmaksuaika on alle vuosi valmiustilansähkön hintaan verrattuna. Jatkojohdon merkkivalo muistuttaa myös näkyvästi valmiustilan unohtumisesta.


title: Sähkötöiden sääntely Suomessa

text: Sähkötöiden tekeminen on Suomessa säänneltyä toimintaa. Sähkötyöllä tarkoitetaan sähkölaitteen korjaus- ja huoltotöitä sekä sähkölaitteiston rakennus-, korjaus- ja huoltotöitä. Sähköturvallisuusmääräyksien noudattamista valvoo sähköturvallisuusviranomainen eli Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes. Muutamia erikseen säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta sähkötyötä saa tehdä vain Tukesin urakoitsijarekisteriin ilmoittautunut sähköurakoitsija.


title: Suomen sähköverkko

text: Muutoksia 127 voltista 220 volttiin oli tehty pienissä sähkölaitoksissa jo 1930-luvulta asti. Kuluttajien tavallisimpien sähkölaitteiden jännitemuutostyöt (mm. radiot, moottorit, joissa selvittiin kytkentämuutoksella) ja hehkulamppujen vaihdot hoitivat paikalliset sähkölaitokset, muiden sähkölaitteiden muutostyöt ja osan mittaroinnista maksoivat kuluttajat. Näin saatiin sähkön hävikkiä ja siirtohäviöitä vähennettyä ja siirtokapasiteettia kohotettua. Maaseudulla keskijänniteverkot oli jo alun perin rakennettu 20 kV jännitteelle ja jakelujännite oli 380/220V.


title: Suojausluokitus

text: Luokkaan II kuuluva suojaeristetty sähkölaite on suoraa verkkovirtaa käyttävistä turvallisin. Siinä on peruseristyksen lisäksi lisäeristys. Sen tarkoituksena on estää jännitteen pääsy kosketeltavissa oleviin osiin, jos peruseristys jostain syystä pettää. Suojaeristetyn sähkölaitteen tuntee sen liitäntäjohdon pistotulpasta (litteä) sekä laitteessa (ja mahdollisesti myös pistotulpassa) olevasta kahdesta sisäkkäisestä neliöstä. Suojaeristetyn laitteen voi kytkeä sekä tavalliseen että suojamaadoitettuun (SUKO) pistorasiaan. II-luokan pistotulpan voi vaihtaa I-luokan pistotulppaan.


title: Sähkölaite

text: Suojaeristetty sähkölaite eroaa edellisestä siinä, että jännitteelliset osat ovat ikään kuin kahden kuoren alla. Tällä on varmistettu se, ettei laitteen kuori tule koskaan jännitteiseksi. Näitä ovat esimerkiksi partakoneet ja ainakin monet uudemmat kodinkoneet. Suojaeristetyn laitteen suojausluokka on II. Suojajännitteinen sähkölaite (suojausluokka III) on aina turvallinen, sillä laitteelle tuleva jännite on muuntajalla alennettu vaarattomaksi. Näitä ovat esimerkiksi verkkovirtaa käyttävät lasten sähkölelut, pienoisvalosarjat ym.


title: Alfred Nobel

text: Syksyllä 1866 Nobel testasi useaan otteeseen keksintöään ja totesi keksineensä turvallisen ja tehokkaan räjähdysaineen. Nobelin avustaja ja yhteistyökumppani Thomas Winkler ehdotti uuden räjähdysaineen nimeämistä ”räjähdyskitiksi”, mutta Nobel itse piti enemmän nimestä ”dynamiitti”. Uuden räjähdysaineen teho oli viidestä kahdeksaan kertaa suurempi kuin mustaruudilla, ja lisäksi se oli nitroglyseriiniä huomattavasti turvallisempaa. Yli kymmenen vuoden tutkimusten jälkeen Alfred Nobel oli keksinyt, kuinka tehdä nitroglyseriinistä vaarattomampaa vähentämättä radikaalisti sen räjähdystehoa.


title: Säätövoima

text: Sähkötuotannon säädössä pyritään pitämään jännite ja taajuus säädetyissä rajoissa. Väärät jännitteet ja taajuudet voivat vahingoittaa kuluttajien laitteistoja. Sähköverkon tasolla kiinnitetään huomiota taajuuteen. Taajuuden pudotessa alle 50 hertsin kulutus on tuotantoa suurempaa ja taajuuden noustessa yli 50 hertsiin tuotanto on kulutusta suurempaa. Sallittu vaihteluväli on 49,9–50,1 Hz. Osa kuormasta on riippumatonta taajuudesta, esimerkiksi vastukset ja lamput. Vaihtosähkömoottorit sen sijaan ovat riippuvaisia taajuudesta ja taajuuden laskiessa niiden tehonkäyttö laskee pienentäen verkon kuormaa. Tästä käytetään nimitystä luonnollinen säätövoima. Voimalaitosgeneraattoreissa on myös automaattiset järjestelmät pitämään pyörimisnopeus vakiona. Generaattoritasolla automaattinen säätö pudottaa koneen pois verkosta, jos se ei pysy sallituissa vaihteluväleissä. Automaattiset säädöt ovat nopeita, mutta niilläkin on viiveensä ja suurissa kuormanvaihtelutilanteissa kuluttaja saattaa huomata lamppujen välähtämisen.


title: Museo

text: Taidemuseot keräävät nimensä mukaan taidetta. Vaikka taidemuseotkin ovat tutkimus- ja opetusorganisaatioita, ne pyrkivät myös tarjoamaan esteettisiä kokemuksia. Suomessa taidemuseot ovat paljon rajatumpia kuin muualla maailmassa, sillä esimerkiksi kansantaide on perinteisesti kuulunut kulttuurihistoriallisiin museoihin, vaikka monissa muissa maissa sitä sijoitetaan myös taidemuseoihin. Taidemuseot ovat perinteisesti keränneet maalauksia, veistoksia ja koristetaidetta. Niiden kokoelmiin on kuitenkin alkanut 1900-luvun lopulla tulla entistä enemmän myös arkkitehtuuria, käyttögrafiikkaa, valokuvia ja taideteollisuuden tuotteita.


title: Taidemuseo

text: Taidemuseo on kuvataiteen esittelyyn tarkoitettu rakennus tai tila. Taidemuseo voi olla yksityisessä tai julkisessa omistuksessa. Erona taidegalleriaan on se, että taidemuseoilla on taidekokoelma, usein myös taidehistoriallista henkilökuntaa ja tutkimustoimintaa.


title: Tampereen taidemuseo

text: Taidemuseon kokoelmien kuuluisin osa on kansainvälisesti tunnettu Muumilaakson kokoelma, johon sisältyy Tove Janssonin alkuperäispiirroksia ja Tuulikki Pietilän kolmiulotteisia kuvaelmia. Taidemuseo sai muumiteokset 1980-luvulla suurena kertalahjoituksena, mikä johti erillisen Muumilaakso-museon avaamiseen vuonna 1987. Muumimuseo sijaitsi 25 vuoden ajan pääkirjastotalo Metson alakerrassa, kunnes se joutui muuttamaan pois remontin vuoksi. Vuosina 2013–2016 Muumilaaksolla oli näyttely Tampereen taidemuseon pohjakerroksessa. Uusi Muumimuseo avattiin Tampere-talossa kesäkuussa 2017.


title: Tampereen taidemuseo

text:
Tampereen taidemuseo on tamperelainen museo, joka on avattu yleisölle 31. lokakuuta 1931. Se on Sisä-Suomen vanhin ja koko maan kolmanneksi vanhin taidemuseo. Taidemuseon rakennus sijaitsee Amurin kaupunginosassa Pyynikintorin läheisyydessä. Museo on ollut Tampereen kaupungin omistuksessa vuodesta 1985, ja se toimii nykyään osana kaupungin museotointa. Alun perin Tampereen taidemuseon toiminnasta ja sen kokoelmista vastasi Tampereen Taideyhdistys. Yhdistys tukee yhä museon toimintaa, samoin kuin Tampereen taidemuseon ystävät -yhdistys.
Tampereen taidemuseo on vuodesta 2005 lähtien hallinnoinut omien kokoelmiensa lisäksi Tampereen nykytaiteen museon kokoelmaa ja Tampereen kaupungin taidekokoelmaa. Sillä on tätä nykyä hallussaan Suomen toiseksi suurimmat taidekokoelmat: yhteensä yli 14 000 teosta lähes 2 000 taiteilijalta. Suurin osa teoksista on kotimaista taidetta 1800- ja 1900-luvuilta. Painopisteitä ovat mm. tamperelainen taide ja suomalainen mitalitaide. Yksittäisistä taiteilijoista ovat parhaiten edustettuina Tove Jansson, Tuulikki Pietilä, Magnus Enckell, Kalle Löytänä ja Matti Petäjä.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneumin taidemuseo on Helsingissä sijaitseva kuvataiteille omistettu museo ja osa Kansallisgalleriaa. Taidemuseo sijaitsee Rautatientorin laidalla, Theodor Höijerin piirustusten mukaan tehdyssä rakennuksessa, Ateneumissa. Taidemuseon johtajana toimii joulukuusta 2018 alkaen Marja Sakari, joka toimi aikaisemmin Kiasman intendenttinä.


title: Kumu (taidemuseo)

text: Kumu () on Virossa, Tallinnan Kadriorgin puistossa sijaitseva taidemuseo. Kyseessä on Baltian suurin taidemuseo, joka on myös eräs koko Pohjois-Euroopan suurimmista. Kumu on yksi neljästä vuonna 1919 perustetun Viron taidemuseon museoyksiköstä ja toimii myös sen päärakennuksena.


title: Kemin taidemuseo

text: Kemin taidemuseo sijaitsee Kemin kulttuurikeskuksessa, josta löytyvät taidemuseon tilojen lisäksi myös Kemin kaupunginteatterin, kaupungin pääkirjaston, Kivalo-opiston ja Meri-Lapin musiikkiopiston tilat. Kolmessa vaiheessa rakennetun Kemin kulttuurikeskuksen taidemuseolle varattu osa valmistui yhdessä työväenopistolle ja kauppaopistolle varattujen tilojen kanssa vuonna 1977 ja museo muutti nykyisiin tiloihinsa vuoden 1990 jälkipuoliskolla. Museo sijaitsee torin laidalla osoitteessa Marina Takalonkatu 3.


title: Tampereen taidemuseo

text:
Tampereen taidemuseota on vuodesta 2008 lähtien johtanut Taina Myllyharju. Aiemmin taidemuseon johtajina ovat toimineet taidemaalari Gabriel Engberg (vuosina 1931–1948), taidemaalari Reino Viirilä (vuosina 1948–1968), filosofian maisteri, museoneuvos Anneli Ilmonen (vuosina 1968–2004) ja filosofian tohtori Janne Gallen-Kallela-Sirén (vuosina 2004–2007).
Taidemuseo on toiminut koko olemassaolonsa ajan samassa rakennuksessa. Sillä on nykyään noin 1 000 neliömetrin laajuiset näyttelytilat, jotka jakaantuvat kolmeen kerrokseen. Tiloihin on esteetön kulku myös pyörätuolilla.


title: Muumimuseo

text: Muumimuseo on Tampereella sijaitseva museo, joka esittelee kirjailija ja taiteilija Tove Janssonin alkuperäisiä muumiteoksia. Museo kuuluu hallinnollisesti Tampereen taidemuseoon, ja se on toiminut aiemmin nimellä Tampereen taidemuseon Muumilaakso. Museo on ollut erityisesti aikuisten ja ulkomaalaisten suosiossa.


title: Asketismi

text: Primitiivisissä uskonnoissa eristäminen, fyysinen kuritus ja ruoan säännöstely ovat liittyneet tärkeinä osina aikuistumisriitteihin ja heimoon hyväksymisrituaaleihin. Poppamiehiltä on vaadittu askeesia, sillä itsehallinta on nähty okkultististen voimien hallinnan edellytyksenä. Lounaisen Pohjois-Amerikan intiaanien miehuusrituaaleihin kuului eristäminen.


title: Luonnonlääke

text: Toinen ongelma oli se, että poppamiehet käyttivät yleensä monimutkaisia seoksia eivätkä välttämättä tienneet, mikä kasvi seoksessa oli vaikuttava. Tästäkin on hyvänä esimerkkinä digitoksiini. Englantilainen William Withering sai eräältä kansanparantajalta yli 20 rohdosta sisältävän yrttireseptin, joka paransi vesipöhöä. Withering huomasi varsin pian, että vaikuttava komponentti oli rohtosormustinkukan lehti, ja julkaisi sen vaikutuksen melko täsmällisesti vuonna 1785 ilmestyneessä teoksessa "An Account of the Foxglove, and Some of Its Medical Uses: with Practical Remarks on Dropsy and Other Diseases".


title: Sukupuolisuhteet entisajan Suomessa

text: Ulkonäölläkin oli merkitystä varsinkin nuoremmille, ja voitiin ajatella, että itseään selvästi huonomman näköisen naiminen olisi pahaksi maineelle. Koska maine syntyi yhteisön silmissä, myös kumppanin ulkonäön kannatti olla sellainen, että yhteisö pitäisi sitä sopivana. Melko yleisissä lemmennostatus-loitsuissa ja eräissä kansanlauluissa valitetaan ja ihmetellään, miksi paljon huonommatkin naiset naitiin ”naimavuonna”, mutta ei tätä kelvollista naista. Samalla luetellaan erilaisia huonoina pidettäviä ominaisuuksia. Näitä ovat esimerkiksi ”halpuus” ja köyhyys, ja ulkonäön osalta esimerkiksi "nasanenä" eli nöpönenä, "jormunaama" (”viirunaama”), viirut silmät ja "mustuus". Mustuudella voitiin tarkoittaa joko tummaa hipiää tai hiuksia tai yleistä surkeutta tai synkkyyttä. Esimerkki laulusta, jossa on tämä aihe:


title: Populismi

text: Euroopassa populistiset näkemykset saivat 1800–1900-luvuilla eniten tilaa niissä maissa, joissa teollistuminen tai valtiollinen yhtenäisyys ei ollut edennyt yhtä pitkälle kuin kehittyneimmissä maissa. Esimerkiksi Saksassa ja Italiassa populistisilla suuntauksilla oli suuri merkitys kansallisvaltion muodostumisen nopeuttajana. Saksassa maanviljelijäväestöstä luotiin ihannoitu kuva ja se nostettiin muiden yhteiskuntaluokkien esikuvaksi. Populismin merkitys kuitenkin väheni ensimmäisen maailmansodan jälkeen, vaikka myöhemmät diktatuurit omaksuivatkin joitakin populistisia keinoja. Toisen maailmansodan jälkeinen voimakas talouskasvu ja toisaalta kasvavat yhteiskunnalliset erot synnyttivät uusia populistisia liikkeitä. Nämä liikkeet tarjoutuivat ajamaan sellaisten ryhmien etuja, jotka kokivat jääneensä kiihtyvän talouskasvun jalkoihin. Ahdinkoon joutuneita ryhmiä olivat esimerkiksi maanviljelijät ja pienyrittäjät.


title: Pepsi

text: Samalla kun Pepsi tuli 1900-luvun puolivälissä vähitellen yhä suositummaksi ja alkoi tosissaan uhata Coca-Colan markkinajohtajuutta, se sai maineen "mustien juomana", koska se oli kilpailijaansa halvempaa ja saavutti sen takia suurempaa suosiota tämän kansanosan keskuudessa. Pepsin menestys alkoi toden teolla kuitenkin vasta 1980-luvun loppupuolella, kun tavaramerkkiä uusittiin ja käynnistettiin mittavat mainoskampanjat. Mainosmottona oli "Generation Blue" ("Sininen sukupolvi"), ja mainoksissa esiintyivät muun muassa Michael Jackson, Lionel Richie ja Cindy Crawford. Viime vuosina mainoksissa on nähty muun muassa WWE-painija CM Punk, jalkapalloilijat David Beckham ja Drew Brees, laulajat Britney Spears, Beyoncé Knowles ja Pink, One Direction, tyttöyhtye Spice Girls, laulaja-näyttelijä Enrique Iglesias ja valokuvamalli Tyra Banks. Suomalaisista Pepsin mainoskampanjoissa ovat olleet mukana Frederik ja Extreme Duudsonit. Vuosittain tehdään myös Pepsi Chart -levyjä.


title: Rukoilevaisuus

text: Matti Paavolalla on rukoilevaisuuden 1800-luvun alun historiaa käsittelevien muistiinpanojensa vuoksi ollut suuri merkitys rukoilevaisuuden tutkimukselle. Paavola kuului liikkeen merkittäviin oppi-isiin, ja hän suhtautui kirkkoon hyvin myönteisesti. Hänelle Jumalan sanan julistus ja sakramenttien toimittaminen olivat hyvin tärkeitä. Vuonna 1817 syntyi Honkilahden Auvaisten kylän sepän Juhana Uusikartanon ympärille uusi liike, jota alettiin kutsua hyppyherätykseksi. Paavolan korostaessa sanaa ja sakramentteja Uusikartano korosti "sisäistä ääntä", jota hän piti Jumalan puheena. Hänen kannattajansa kutsuivat Paavolaa "pappeinkristityksi". Harri Heinon mukaan nykyinen rukoilevaisuus itse asiassa juontaisi juurensa nimenomaisesti hyppyherätyksestä. Hän katsoo varhaisemman kansanherätyksen olleen sulautumassa alueensa yleiskirkollisuuteen 1800-luvun alussa, jolloin hyppyherätys syntyi ja alkoi levitä. Heino katsoo vasta hyppyherätyksen luoneen alueellisesti ja sosiologisesti yhtenäisen Länsi-Suomen rukoilevaisliikkeen. Rukoilevaisuuden parissa näihin tutkimustuloksiin on suhtauduttu melko kielteisesti ja rukoilevaisuuden katsotaan syntyneen 1700-luvun puolenvälin kansanherätyksen myötä.


title: Beckiläisyys

text: Ratkaiseva merkitys Beckin käsitysten omaksumiselle oli kuitenkin herännäisyyden sisäisellä skismalla, jonka yhteydessä korostuivat liikkeen sisäiset erimielisyydet. Liikkeestä loitontuneet pappismiehet kohdistivat arvostelunsa liikkeen pappisjohtajaksi noussutta Niilo Kustaa Malmbergia ja muita vanhemman polven auktoriteetteja vastaan ollen sitä mieltä, että ”isien auktoriteetti” oli nostettu liikkeessä Raamatun auktoriteetin tilalle. Lisäksi nämä papit olivat sitä mieltä, että liikkeen piirissä olivat hämärtyneet sekä Kristuksen sovitustyö että kristityn henkilökohtaista elämää koskeva pyhitys. He vaativatkin pelastusvarmuuden jokapäiväisen katumuksen ja parannuksen korostamista. Nämä korostukset lähenivät Beckin painotuksia.


title: Matti Läheniemi

text: Matti Erikinpoika Puputti Läheniemi (2. marraskuuta 1861 Räisälä – 12. helmikuuta 1942 Räisälä) oli suomalainen radikaali talonpoikaispoliitikko. Läheniemi aloitti poliittisen toimintansa autonomian ajan Suomessa ja hän joutui usein konflikteihin suuriruhtinaskunnan viranomaisten kanssa. Läheniemellä oli 1900-luvun alussa yhteyksiä mm. aktivisteihin, jääkäriliikkeeseen ja radikaaliin vasemmistoon. 1920-luvulla Läheniemi oli Karjalan talonpoikien liikkeen ja Talonpoikaiskansan puolueen keskeisin vaikuttaja.


title: Marxilainen uskontokritiikki

text: Uskonnon harjoitusta ylläpitävälle ihmisryhmälle tai -luokalle, papistolle, on marxilaisuuden mukaan aina ominaista loismaisuus. Papin tehtävänä on läpiviedä palvonta- ja juhlamenojen ”maagiset tehtävät”. Alkukantaisempien yhteisöjen poppamiehistä ja shamaaneista papiston erottaa se, että ensiksi mainitut säilyttivät maagisten tehtäviensä ohella myös erilaista yhteisön ylläpidon kannalta tärkeää tietoutta, kuten lääkintätaitoa, heimon historiaa ja niin edelleen, ja marxilaiset pitivät tätä myönteisiin tekijöihin kuuluvana. Sen sijaan papisto on ilmiö, joka syntyy vasta luokkayhteiskuntien aikakautena, ja papit ”ovat aina osallistuneet yhteiskunnallisen lisätuotteen vastikkeettomaan anastukseen”


title: Mari Leppänen

text: Yhdenvertaisuutta ja tasa-arvoa koskevissa selvityksissä ja tutkimuksissa on painotettu esikuvien ja uranuurtajien merkitystä ihmisoikeuksien ja tasa-arvon kehityksen historiassa. Leppäsen asema ainokaisena vanhoillislestadiolaisena pappisnaisena on tässä katsannossa huomattava myös liikkeen tulevaisuuden kannalta. Toisaalta liikkeessä on korostettu, että naispappeudessa ei ole kysymys tasa-arvosta vaan Raamatun yksiselitteisestä ohjeesta, jota ei voi sivuuttaa millään perusteella. Leppänen itse on arvioinut, että naispappeja on tulossa lisää. Leppäsen tutkimustyö on valmistuessaan arvokas lisä herätysliikkeitä koskevaan ajankohtaiseen tutkimukseen. Vanhoillislestadiolaisuutta koskeva tutkimus on parhaillaan selvästi vilkastumassa Suomessa, ja aihepiiristä on tekeillä useita muitakin väitöskirjoja. Lapin yliopistossa on käynnissä lestadiolaisuutta koskeva Suomen Akatemian rahoittama tutkimushanke "Lestadionismi: poliittinen teologia ja kansalaisuskonto maallistuvassa Suomessa".


title: Keksintö

text: Keksintö on olemassa olevan ongelman tai tarpeen uusi tai yllättävä ratkaisu joka on sovellettavissa käytäntöön. Se on innovatiivinen esine, prosessi tai tekniikka ja usein keksintö perustuu jo olemassa olevan tekniikan uudenlaiseen soveltamiseen. Keksinnölle voidaan myöntää patentti, joka takaa keksijälle laillisen oikeuden keksintöönsä. Kyseessä on periaatteessa tuotekehityksen kaltainen toiminta tai osa sitä, mutta tuotekehitystä käytetään yleensä nimityksenä laajamittaisemmasta ja enemmän varsinaiseen tuotteen hyödyntämiseen keskittyvästä toiminnasta.Naisten keksimiä ovat muun muassa sirkkeli (1813), autonlämmitin (1893), tuulilasinpyyhkimet (1903), tiskikone (Josephine Cochrane, 1887), sähköinen jääkaappi (Florence Parpart, 1914), radio-ohjauksen taajuushyppely (filmitähti Hedy Lamarr, 1942) ja astiankuivauskaappi (suomalainen Maiju Gebhard, 1945).


title: Kaupankäynti

text: Kaupankäynti tarkoittaa tavaran, palveluiden tai oikeuksien ja aineettoman omaisuuden vaihdantaa. Kaupankäynnin mekanismia kutsutaan markkinoiksi. Alun perin tavaroita vaihdettiin toisiin tavaroihin. Rahan keksiminen tehosti kaupankäyntiä. Kun vaihdannassa käytetään rahaa, voidaan erottaa ostaminen ja myyminen erillisinä tapahtumina.


title: Toimijaverkkoteoria

text: "Käännös" (translation) tarkoittaa toimijaverkkoteoriassa eräänlaista puheoikeuden ottamista laajemman toimijoiden joukon puolesta ja niitä toimenpiteitä, joita tähän tavoitteeseen pääsemiseksi tarvitaan. Kääntämisen prosessi etenee neljän vaiheen kautta: (1) Problematisoinnin vaiheessa verkoston muodostaja määrittelee ongelmaa ja pyrkii tunnistamaan siihen liittyviä toimijoita. (2) Kiinnostuksen herättämisen vaiheen tarkoitus on saada toimijat sitoutumaan. (3) Värväämisen kuluessa ja tuloksena toimijuuden rakenne muotoutuu uudelleen, vanhoja kytkentöjä purkautuu ja uusia syntyy omaksutun uuden näkökulman mukaisesti. (4) Mobilisaatiovaiheessa värvätyt toimijat ovat verkoston muodostajan tukena ja uudenlainen toiminta on mahdollista. Käännöksessä toimijat muuntuvat uuteen muotoon. Lopulta verkostorakenne häipyy näkyvistä ja toiminta vaikuttaa ulospäin yhtenäiseltä.


title: Kääntäminen

text: Kääntäminen on monimutkainen prosessi, jossa on otettava huomioon monenlaisia asioita ja tehtävä valintoja. Ristiriitatilanteissa on päädyttävä usein kompromisseihin. Maallikot pitävät usein kääntämistä yksinkertaisena toimintana, johon pystyy kuka tahansa vierasta kieltä jonkin verran osaava. Toisin kuin monesti luullaan, ei kääntämisessä kuitenkaan ole kysymys vain yksinkertaisesta kielenvaihdosta, johon sanakirja ja kielioppi tarjoavat avaimen. Tekstiä tulee analysoida, jotta tiedetään, mitä käännökseen on tärkeää välittää. Kielten sanat ja lauseet ovat usein monitulkintaisia, ja niillä voi olla tilanteesta riippuen lukuisia eri vastineita toisissa kielissä. Ensinnäkin on tiedettävä kohderyhmä, kenelle ja mihin tarkoitukseen teksti on tarkoitettu. On tärkeää yrittää ymmärtää, mitä tekstin kirjoittaja on ajatellut, koska muussa tapauksessa käännökseen saattaa tulla jotain aivan muuta kuin mitä kirjoittaja oli tarkoittanut. Tämä saattaa vaatia joskus runsastakin selvittelytyötä. Lisäksi ongelmia tuottavat kulttuurierot: esimerkiksi ihmisten välisessä kanssakäymisessä käytettävä kieli voi poiketa eri kulttuureissa toisistaan huomattavasti, jolloin kääntäjän on päätettävä, tuoko hän käännöksessä esille vieraan kulttuurin erityispiirteet vai muuttaako hän tekstin kohdekielen kulttuurin oloja vastaavaksi.