title: Akharnalaiset

text:
Näytelmä alkaa sillä, että sen päähenkilö Dikaiopolis (”Oikeudenmukainen kaupunki”) istuu yksinään Pnyks-kukkulalla, joka oli Ateenan kansankokouksen kokoontumispaikka. Hän näyttää pitkästyneeltä ja turhautuneelta, ja alkaa lopulta selittää tuntemuksiaan yleisölle. Hän kertoo, kuinka kyllästynyt on peloponnesolaissotaan; kuinka paljon kaipaa päästää takaisin kotikyläänsä; kuinka paljon häntä ärsyttää se, ettei kansankokous ala ajallaan; ja kuinka hän aikoo häiritä puhujia, jotka eivät kannata sodan lopettamista. Lopulta paikalle alkaa tulla myös muita kansalaisia, jotka tönivät toisiaan saadakseen parhaat paikat, ja niin kokous pääsee lopulta alkaamaan.
Joukko tärkeitä edustajia pitää puheita kokousyleisölle, mutta kukaan heistä ei puhu rauhasta. Niin Dikaiopolis, aiemman lupauksensa mukaisesti, keskeyttelee heitä välihuudoilla, joissa tekee huomioita heidän ulkonäöstään ja todennäköisistä motiiveistaan. Eräs puhuja on lähettiläs, joka on palannut Persian hovista oltuaan siellä useita vuosia, ja valittaa, millaisesta ylenpalttisesta vieraanvaraisuudesta hän on joutunut kärsimään isäntiensä taholta. Toinen on persialainen ylimys, Pseudartabas, joka mumisee siansaksaa, ja jonka seurassa on kaksi eunukkia, jotka paljastuvat kuitenkin kahdeksi valepukuun pukeutuneeksi naismaiseksi ateenalaiseksi, jotka kaikki tuntevat. Kolmas on Traakiasta palannut lähettiläs, joka valittelee pohjoisen kylmiä oloja syyksi, että viipyi niin kauan poissa julkisilla varoilla. Lopuksi esiintyy joukko odomantialaisia palkkasotilaita, jotka ovat halukkaita taistelemaan Ateenan puolesta, mutta lähinnä varastavat Dikaiopoliin lounaan.


title: Kyklooppi (Euripides)

text:
Näytelmä sijoittuu Aitna-vuorelle Sisilian saarelle. Se alkaa sileenin avauspuheenvuorolla. Tämä kertoo tarinan siitä, kuinka hän ja hänen satyyrinsä, jotka ovat hänen jälkeläisiään ja apulaisiaan, ovat joutuneet jättimäisen kykloopin uhreiksi. Satyyrit joutuvat nyt työskentelemään kykloopin hyväksi ja paimentamaan hänen lammaslaumaansa. Tämä estää satyyreitä elämästä normaalia iloitsevaa ja kepeää elämää metsissä Bakkhoksen tai Dionysoksen suojeluksessa.
Odysseus, joka on eksynyt paluumatkalla Troijasta, saapuu nälkäisine miehistöineen. He tapaavat sileenin, ja tarjoavat tälle vaihtokauppaa, viinin vaihtamista ruokaan. Dionysoksen palvelijana sileeni ei voi vastustaa viiniä, vaikka ruoka ei olekaan hänen omaansa. Kyklooppi saapuu pian, ja sileeni syyttää Odysseusta ruoan varastamisesta. Nuorempi satyyri, joka on hänen poikansa, yrittää kertoa totuuden Odysseusta auttaakseen.


title: Elektra (Sofokles)

text: "Elektra" oli Sofokleen elämän loppuvaiheen tuotantoa. Näytelmän ensiesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla noin vuonna 410 eaa. Näytelmä perustuu eeppiseen kyklokseen kuuluviin "nostoi"-laityypin kertomuksiin eli Homeroksen "Iliaan" ja "Odysseian" väliseen aikaan sijoittuviin myytteihin, jotka kertovat tapahtumista aikana, jolloin kreikkalaiset palasivat koteihinsa Troijan sodasta. Sofokleen näytelmä on muunnelma Aiskhyloksen "Oresteiaan" kuuluvasta tragediasta "Hautauhrintuojat". Myös Euripides kirjoitti suunnilleen samoihin aikoihin näytelmän nimeltä "Elektra".


title: Komedia

text: Antiikin Kreikassa ja Roomassa komedia oli näytelmäkirjallisuuden alalaji, joka sisälsi Aristoteleen mukaan kehnojen ihmisten naurettavien puolten jäljittelyä. Niissä pilkattiin esimerkiksi valtionjohtajia. Komedioiden esittäminen liittyi Ateenassa Dionysoksen kunniaksi vietettyihin Dionysia- ja Lenaia-juhliin. Niissä pidetyissä näytelmäkilpailuissa esitettiin joka vuosi uusia näytelmiä, joista vain hyvin harvoja on säilynyt - tiedetään vain kirjailijoiden nimiä. Kuuluisia miespuolisia komediakirjailijoita olivat muun muassa kreikkalaiset Aristofanes ja Menandros. Aristofaneen komediassa "Akharnalaiset" (425 eaa.) kuvataan tilannetta, jossa yksittäinen rauhanmies yrittää kansankokouksessa saada päätöksen rauhanneuvotteluista Ateenan ja Spartan kesken, mutta sotaintoilijat saattavat hänet vaikeuksiin, joista hän selviää vain rauhaa puolustavalla loppupuheellaan. Antiikin komediat vaikuttivat vahvasti myöhempiin eurooppalaisiin näytelmäkirjailijoihin, kuten Molièreen ja William Shakespeareen.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: Euripideen "Kykloopin" kantaesitys oli noin vuonna 408 eaa. Antiikin Kreikan juhliin kuuluneissa näytelmäkilpailuissa oli tapana esittää tragediat ja satyyrinäytelmät ryhmissä niin, että ensin esitettiin samalta näytelmäkirjailijalta kolmen tragedian trilogia ja sen lopuksi yksi satyyrinäytelmä. "Kyklooppi" on ainoa nykyaikaan säilynyt satyyrinäytelmä, siinä missä tragedioita (samoin kuin komedioita) on säilynyt useita.


title: Perikles (näytelmä)

text: Pericles () on komedia 1600-luvun alkuvuosilta. Sitä pidetään ainakin osaksi William Shakespearen kirjoittamana. Näytelmä sijoittuu 1300-luvun Foinikian Tyrokseen nykyiseen Libanoniin. Näytelmän päähenkilö Perikles on Tyroksen prinssi. Kuningas Antiokus julkaisee arvoituksen, jonka ratkaisijalle hän lupaa tyttärensä käden. Perikles tietää vastauksen arvoitukseen, mutta kertoakseen sen hänen olisi paljastettava Antiokuksen insestinen suhde tyttäreensä. Asiaa pohtiessaan Perikles lähtee pitkälle matkalle, ja joutuu moniin koettelemuksiin.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: "Kykloopin" aiheena on Homeroksen "Odysseiasta" paremmin tunnettu kertomus, jossa Odysseus jää harharetkillään Troijan sodasta palatessaan kykloopin vangiksi, ja vapautuu vankeudestaan neuvokkuutensa ansiosta. Homeroksella kykloopin nimi on Polyfemos, mutta satyyrinäytelmässä tätä ei mainita. Kertomuksen juoni on kokonaan peräisin Homerokselta, ja ainoastaan sivuhenkilöt, sileeni ja satyyrit, ovat Euripideen lisäyksiä. Näytelmä koostuu 709 runosäkeestä, eli se on selvästi tyypillistä tragediaa lyhyempi. Satyyrinäytelmänä sen tyyli muistuttaa burleskia.


title: Kypron prinsessa

text: Kypron kuninkaan tytär, prinsessa Chryseis rakastuu tuntemattomaan muukalaiseen, joka osoittautuu Kalevalan Lemminkäiseksi. Lemminkäinen tuo prinsessan mukanaan kotimaahansa Suomeen ja nimeää hänet Kyllikiksi. Chryseis ei tahdo sopeutua vieraaseen maahan ja kotivaimon rooliin. Paikalle saapuu Kyprolta sotapäällikkö Medonin johtama retkikunta hakemaan prinsessaa takaisin. Chryseis tunnustaa rakastavansa Lemminkäistä, mutta lähtee kuitenkin salaa juhlimaan maanmiestensä leiriin ja lopultaa pakenee Medonin seurassa. Lemminkäinen lähtee sotaretkelle Pohjolaa vastaan. Kyprolaisten laiva juuttuu pohjoiselle merelle, jolloin Chryseis katuvana pakenee Medonilta ja lähtee etsimään Lemminkäistä. Heidän kohdatessaan Lemminkäinen ei tunnista Chryseistä ja sanoo hylänneensä vaimonsa Kyllikin. Myöhemmin Lemminkäinen haavoittuu kuolettavasti pohjalaisen sokean paimenen ampumasta nuolesta ja on jo vaipumassa Tuonelaan, mutta hänen äitinsä rakkaus saa hänet virkoamaan henkiin. Chryseis ylistää uutta kotimaataan Suomea, mutta kuolee viimeisen näytöksen lopussa rantakalliolle.


title: Seitsemän Thebaa vastaan (Aiskhylos)

text: Näytelmän alkaessa Polyneikes ja hänen argoslaiset joukkonsa alkavat piirittää Thebaa. Theban kuningas Eteokles astuu lavalle, ja kutsuu kansaa aseisiin. Tämän jälkeen näytelmä koostuu pääasiassa Theban palatsiin sijoittuvista vihollisen uhkaa koskevista keskusteluista thebalaisten ja Eteokleen välillä, eikä siihen sisälly varsinaisia taistelukohtauksia. Taistelu tapahtuu näyttämön ulkopuolella, ja Theban naisista koostuvan kuoron ("khoros") laulu kuvaa sen tapahtumia.


title: Elektronikuori

text: Atomit pyrkivät pääsemään tilaan, missä niiden elektronikuoret ovat täydet. Tämä selittää, miksi jalokaasut, joiden kuoret ovat täysiä, ovat niin vakaita ja eivät mielellään reagoi muodostaen kemiallisia yhdisteitä. Orgaanisessa kemiassa yleisimmät atomit, happi, typpi, ja hiili, pyrkivät saamaan uloimmalle kuorelle oktetin eli kahdeksan elektronia. Sitoutumalla ja jakamalla elektroneja ne saavat täydet elektronikuoret. "Oktettisääntöä" käytetäänkin ennustamaan yhdisteiden stabiiliutta. Transitiometalleille oktettisääntö ei kuitenkaan päde vaan niille käytetään 18 elektronin sääntöä. Vastaavasti vety ja helium haluavat uloimmalle kuorelleen kaksi elektronia, sillä niiden uloin kuori on "K"-kuori johon ei enempää mahdu.


title: Oktettisääntö

text: Oktettisääntö tarkoittaa pääryhmien alkuaineiden taipumusta ympäröityä kahdeksalla valenssielektronilla jalokaasujen (poikkeus He) tyypilliseen valenssielektronitilaan "nsnp". Atomi voi päästä oktettiin ionisoitumalla tai jakamalla elektroneja eli muodostamalla kovalenttisia sidoksia. Valenssielektronien oktetti voi muodostua sekä sidoselektroneista että vapaista elektronipareista. Oktettisäännön idea voidaan laajentaa niin sanotuksi 18 elektronin säännöksi huomioimalla "ns"- ja "np"- lisäksi myös "nd" -energiatasojen täyttyminen.


title: Luettelo kristityistä ajattelijoista tieteen piirissä

text: Oxfordin yliopiston matematiikan professorin John Lennoxin mukaan länsimaisen luonnontieteen parissa on ollut erityisen suuri merkitys kristinuskosta saadulla perusvakaumuksella, jonka mukaan maailmankaikkeuden on luonut älykäs ja kaikkitietävä persoona, niin että maailmasta on syytä etsiä järjestystä, jopa matemaattista kauneutta ja yksinkertaisuutta. Jotkut tieteelliset löydöt on tehty, koska tieteentekijä on edeltä ollut vakuuttunut siitä, että oikeiden yhtälöiden täytyy olla matemaattisesti kauniita ja elegantteja. Leibniz (1646–1716) johti optiikan alaan kuuluvan Snellin lain, koska hän uskoi, että luonto aina valitsee helpoimman ja suorimman tien vaihtoehtojen väliltä. Tämän metafyysisen periaatteen hän puolestaan johti teologisesta vakaumuksestaan, että Jumala on luonut maailman sellaiseksi, että siinä toteutuu maksimaalinen yksinkertaisuus ja täydellisyys. Carl von Linnéä (1707–1778) ohjasi luokittelutyössään teologinen näkemys, jonka mukaan Jumala on luonut organismit erillisiksi, luokiteltaviksi tyypeiksi ja lajeiksi. James Clerk Maxwell (1831–1879) johti valon kenttäteoriansa osittain teologisesta vakaumuksestaan, että Jumala on kolminaisuus ja että Jumala on tullut ihmiseksi.


title: Vesa Oittinen

text: Vesa Oittinen (s. 25. lokakuuta 1951 Turku) on suomalainen aate- ja oppihistorioitsija. Oittinen työskentelee akatemiatutkijana Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutissa erityisalanaan Itä-Euroopan ja Venäjän aate- ja oppihistoria. Hän on filosofian historian dosentti Tampereen yliopistossa. Vesa Oittinen väitteli Saksassa ranskalaisten strukturalistien ja jälkistrukturalistien Spinoza-tulkinnoista vuonna 1994. Hän on Karl Marx -seuran puheenjohtaja.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Uskonnollisiin arvovaltoihin tai elämyksiin vetoavia perusteluja ei voi Niiniluodon mukaan pitää tieteellisesti todistusvoimaisina, sillä ne rikkovat tieteen menetelmää koskevia kriittisyyden ja puolueettomuuden vaatimuksia. Mikään tai kukaan arvovalta ei voi vaatia tieteessä itselleen ikuista asemaa. Vetoaminen uskonnollisiin arvovaltoihin sisältää lisäksi kehäpäätelmän. Yksityisten henkilöiden omat kokemukset ja elämykset eivät ole sisällöltään julkisesti koeteltavissa, joten ne eivät myöskään kelpaa tieteelliseksi todistusaineistoksi niiden kohteen olemassaolosta. Itse nämä elämykset voidaan kylläkin asettaa psykologian tutkimuskohteeksi, ja niiden syntytavalle voidaan yrittää antaa tieteellinen selitys.


title: Okkultismi

text: Okkulttisia oppeja niiden harjoittajat nimittävät usein myös hermeettisiksi tai esoteerisiksi tieteiksi. Okkultismiin liittyviä käsityksiä ja oppeja ovat muun muassa spiritualismi, okkulttinen symboliikka ja kabbala. Länsimainen okkultismi on saanut paljon vaikutteita teosofisesta liikkeestä, jonka vaikutuksesta siihen ovat vakiintuneet käsitykset ihmisen sisäisen olemuksen monikerroksisuudesta, karmasta, jälleensyntymisestä ja henkisestä kehityksestä. Okkultismissa käytetään hyväksi myös matematiikkaa ja geometriaa. Muun muassa alkuluvut, pii ja ympyrän neliöiminen ovat olleet okkultistien mielenkiinnon kohteina yhtä lailla kuin tieteenkin. Esoteerisuus korostaa pääsyä salaiseen pelastavaan tietoon eli gnosikseen. Se voi koostua yleisesti tunnetuista symbolisista järjestelmistä kuten astrologia, kabbala tai tarot. Niiden lisäksi on olemassa salaisia tai vihkiytymättömiltä varjeltuja tekniikoita, kuten "sisäinen alkemia" tai teurgia.


title: Nicole Oresme

text: Matematiikassa Oresme muistetaan parhaiten eksponenttien laskusäännöistä ja murtopotenssien kehittämisestä. Hän pohti jo irrationaalisten potenssien olemassaoloa, mutta ajan matematiikan taso esti häntä kehittämästä asiaa pidemmälle. Oresme käytti murtopotensseja Bradwardinen verrannollisuustutkimusten seurauksena syntyneeseen liikelaissa osoittaen samalla lain yhteyden planeettojen liikkeeseen. Oresme totesi tuloksena syntyvän enemmän irrationaalisia kuin rationaalisia arvoja. Tätä hän piti todisteena pythagoralaisuutta ja astrologiaa vastaan, sillä pythagoralaiset pitävät irrationaalisia lukuja ”likaisina”. Oresme inhosi yli kaiken astrologiaa ja muita näennäistieteinä pitämiään aloja. Muuttuvien suureiden esittämiseksi Oresme otti käyttöön tasokoordinaatiston, jota hän osasi myös käyttää hyväkseen fysikaalisten ongelmien ratkaisemisessa.


title: Okkultismi

text: 1900-luvulla syntyneistä okkulttisista liikkeistä tunnetuimpia ovat wicca-uskonto ja satanismi, ja nykyään myös monet vanhemmat salatieteet, kuten astrologia, ovat suosittuja. Nykyinen okkultismi sisältää oppeja melko laajalta alueelta, mutta suuri osa okkultismin käsitteistä on kaikille okkulttisille suuntauksille yhteisiä. New Age -liikkeen esoteeris-okkultistinen traditio on saanut vaikutteita muun muassa uusgnostilaisuudesta. Länsimaiseen okkultismiin vaikuttaneita tunnettuja teoksia ovat esimerkiksi "Corpus Hermeticum", "Kuningas Salomon avain", "Mutus liber", "De occulta philosophia", "Atalanta fugiens" ja kabbalistien "Zohar".


title: Oktantti (mittalaite)

text: Oktantti on kvadrantista kehitetty kulmien mittausväline. Se on ollut lähinnä merenkulkijoiden käytössä. Oktantin runko on 45 asteen suuruinen ympyränsektori. Laitteen nimi tulee siitä, että se on muodoltaan kahdeksasosa ympyrästä. Oktantissa kahden kohteen, esimerkiksi tähden ja horisontin, kuvat siirretään vierekkäin peilien avulla, ja asteikolta voidaan lukea niiden välinen kulma. Oktantilla saavutettiin suurempi tarkkuus kuin sitä edeltäneellä kvadrantilla. Oktantista kehitettiin edelleen nykyinen sekstantti.


title: Iittala (yritys)

text:
Oiva Toikka (1931)
on yksi suomalaisen lasimuotoilun persoonista, joka on parhaiten tunnettu lintukokoelmastaan. Hänen mielikuvituksellinen lasitaiteensa edustaa virtaviivaista ja esteettistä pohjoismaista muotoilua. Toikan "Lintukokoelmaan" on tähän mennessä kertynyt 400 lasitaide-esinettä, ja hänen "Kastehelmi"-sarjansa on suosittu.
Muotoilutöitä Iittalalle: "Kastehelmi" (1964), "Flora" (1966), "Birds" (1971), "Vuosikuutio" (1977), "Niili" (1989), "Delta" (1989), "Vaskooli" (1988), "Full Moon" (1989).
Tuotteet, jotka ovat yhä Iittalan tuotannossa: "Birds, Vuosikuutio, Kastehelmi".
Palkinnot: Lunning-palkinto (1970), Pro Finlandia -mitali (1980), World Glass Now 85 (VUOSI), Kaj Franck -muotoilupalkinto (1992), Prinssi Eugen -mitali (2001).


title: Kuusankoski (kaupunginosa)

text: Kuusankoski on Kouvolan kaupunginosa. Kaupunginosa käsittää entisen Kuusankosken kaupungin keskustan alueen, josta on Kuusankosken kaupungin aikana käytetty nimitystä Kuusaa.


title: Kuusankoski

text: Kuusankoski oli leimallinen teollisuuskaupunki, jonka suurimmat työnantajat olivat Kymin Osakeyhtiön paperi- ja selluloosatehtaat. Kuusankosken kunta perustettiin vuonna 1921 irrottamalla Iitin ja Valkealan kunnista niiden teollistuneet osat. Kauppalan oikeudet se sai 1957 ja kaupunkioikeudet 1973. Kuusankoski yhdistyi Anjalankosken, Elimäen, Jaalan, Kouvolan ja Valkealan kanssa uudeksi suurkunnaksi vuoden 2009 alussa. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kouvola ja asukasluvuksi noin 88 000.


title: Kuusankoski

text: Urheilua Kuusankoskella edustaa muun muassa Kuusankosken Urheilupuistossa jalkapallo-ottelunsa pelaava FC Kuusankoski. Kaupungin jääkiekkojoukkue on HC Kuusankoski, joka pelaa Suomi-sarjassa. Ottelut pelataan Kuusankosken jäähallissa. Pilkanmaalla toimii erittäin vireä Voimistelu- ja urheiluseura Pilkanmaan Pilke, jolla on oma treenipaikka Kuntotöyry Pilkanmaassa.


title: Kuusankoski

text: Paperiteollisuuden vetovoiman ansiosta alue kasvoi nopeasti. Kuusankosken tehtaiden ympärille syntyivät Kuusaan ja Kymintehtaan tehdasyhdyskunnat, Voikkaan tehtaan ympärille Voikkaan yhdyskunta. Vuonna 1921 nämä kolme asutuskeskusta irrotettiin Iitistä ja Valkealasta ja niistä muodostettiin itsenäinen kunta, joka sai nimekseen Kuusankoski. Kunnan vaakunassa on heraldinen kuusi ja siinä kolme käpyä, jotka kuvaavat edellä mainittuja kolmea tehdasyhdyskuntaa. Kauppala Kuusankoskesta tuli 1957 ja kaupunki 1973. Kaupungin naapurikunnat olivat Elimäki, Iitti, Jaala, Kouvola ja Valkeala.


title: Kamera-73

text: Kamera-73 Kuusankoski ry on Kouvolan Kuusankosken kaupunginosassa tilojaan pitävä kameraseura. Kerhon tehtävä on ydintoiminta-alueellaan Kouvola/Iitti/Lapinjärvi edistää valokuvausharrastusta ja kaikkea valokuvaukseen liittyvää toimintaa sekä kerätä alan harrastajia toimimaan yhdessä, sekä järjestää näyttelyitä ja tarjota jäsenilleen mahdollisuus osallistua näyttelyihin myös muualla.


title: Kuusankosken Urheiluseura

text:
Kuusankosken Urheiluseura (KuUS) on Kouvolan Kuusankoskella ja lähialueilla toimiva urheilun yleisseura. Seura on perustettu 3. syyskuuta 1915 nimellä Kymintehtaan Urheiluseura. Nimenmuutos Kuusankosken Urheiluseuraksi tapahtui vuonna 1949. Seuran urheilulajeja ovat suunnistus, yleisurheilu, luistelu, maastopyöräily sekä kuntourheilu ja terveysliikunta. Puheenjohtajana toimii Jukka Salo.
Pesäpallon SM-sarjassa Kymintehtaan Urheiluseura palloili vv. 1928-31.


title: HC Kuusankoski

text: HC Kuusankoski eli lyhennettynä HC KSNK on jääkiekkoseura Kouvolasta. Se pelasi aiemmin II-divisioonassa, mutta nousi kauden 2007–2008 päätteeksi Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolla eli Suomi-sarjaan. Vielä kaudella 2005–2006 seura pelasi Suomen viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla III-divisioonassa. Tuolla kaudella se ei hävinnyt yhtään ottelua. Seura on perustettu 5. kesäkuuta vuonna 2005. Seura perustettiin, koska Kuusankosken Puhdin edustusjoukkueen johto sekä valmentajat päättivät perustaa oman seuran juuri, kun paikka Suomi-sarjassa varmistui. Vuonna 2011 HC Kuusankoski lopetti toimintansa koska järjesti KooKoon kanssa yhteisen seuran, KooKoo-65.


title: Kuusinen (saari Kotkassa)

text: Kuusinen (myös Luotsi-Kuusinen) on saari Suomenlahdessa Kotkassa. Saarella sijaitseva Kuusisen satama toimii Suomen merivoimien sotilassatamana, kalasatamana, Suomen valtion väyläalusten satamana sekä Kotkan saariston yhteysalusliikenteen satamana. Saari on toiminut ennen luotsien tukikohtana.


title: Kuusankosken Urheiluseura

text: Vuonna 1996 Kuusankosken Urheiluseura järjesti yhdessä Kouvolan Rastin kanssa Fin5-suunnistusviikon. Kesäaikaan KuUS järjestää viikoittain yhteistyössä Iitin Pyrinnön ja Kouvolan Rastin kanssa kaikille avoimia suunnistustapahtumia, Kouvolan Sanomien iltarasteja. Seura pitää vuosittain kansalliset suunnistuskilpailut (KuUS-rastit), jotka vuonna 2010 järjestettiin Hartolan kylässä Kouvolan pohjoisosissa entisen Jaalan alueella. Vuonna 2010 seura järjesti myös 95-vuotisjuhlakilpailut Elimäellä. Vuonna 2012 seura järjesti SM-yösuunnistuskilpailut Kuusankosken urheilupuistossa.


title: Myllykoski (Kuusamo)

text: Myllykoski on Kuusamossa, Kitkajoen varrella sijaitseva voimakkaasti virtaava koski jossa on mylly. Rukan Karhunkierros-luontopolku ylittää kosken riippusiltaa pitkin. Lähimmälle tielle Myllykoskelta on noin alle puoli kilometriä ja sinne menee hyväkuntoinen leveä polku.


title: Kanta-Hämeen maakunta

text: Kanta-Häme (, toisinaan myös "Centrala Tavastland") on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää suunnilleen Hämeen historiallisen maakunnan lounaisosan. Sitä ympäröivät etelässä Uusimaa, idässä Päijät-Häme, pohjoisessa Pirkanmaa ja lounaassa Varsinais-Suomi. 28.2.1998 asti maakunnan nimi oli "Hämeen maakunta".


title: Häme

text: Häme () on pääosin eteläisessä Suomessa sijaitseva Suomen historiallinen maakunta. Hallinnollisena alueena se käsitti nykyiset Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen ja valtaosan Keski-Suomesta sekä pohjoisen Kymenlaakson, eteläisimmän Pirkanmaan, läntisimmän Pohjois-Savon, lounaisimman Etelä-Savon ja Varsinais-Suomesta Someron. Eräiden lähteiden mukaan myös Satakunta ja Uusimaa olisi aikoinaan luettu osaksi Hämettä, joka olisi ulottunut "suolamerestä suolamereen" eli Suomenlahdelta Pohjanlahdelle Varsinais-Suomen ympärillä.


title: Kanta-Hämeen käräjäoikeus

text: Kanta-Hämeen käräjäoikeus on yksi Suomen 27:stä käräjäoikeudesta. Kanta-Hämeen käräjäoikeuden keskuspaikka on Hämeenlinna. Käräjäoikeudella on Hämeenlinnan lisäksi Forssassa kanslia. Käräjäoikeus toimii Arvi Kariston kadulla sijaitsevassa oikeustalossa Hämeenlinnan keskustassa.


title: Hämäläiset

text: Rautakaudesta puhuttaessa Hämeellä saatetaan tarkoittaa aluetta, jolla nykyisin sijaitsevat Kanta-Hämeen, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakunnat. Historiallisesti se on jakautunut Satakunnan ja Hämeen historiallisen maakunnan kesken. Aluetta on asuttu yhtäjaksoisesti kivikaudelta lähtien. Arkeologi Julius Ailio esitti jo 1900-luvun alussa, että nykyiset hämäläiset polveutuvat suoraan kivikauden asukkaista. Vallitsevaksi tuli kuitenkin käsitys, jonka mukaan hämäläisten esi-isät levittäytyivät Hämeeseen rannikolta Kokemäenjoen reittiä pitkin vasta 300-luvulla jaa. Alueen aikaisempi väestö yhdistettiin saamelaisiin. Nykyisin kaikki arkeologit ja kielitieteilijät eivät enää ole varmoja, että todellisuus oli aivan näin yksinkertainen.


title: Hämäläiset

text: Hämeestä levisi asutusta Savon suuntaan. Luultavasti tästä syystä nimitys Hämäläinen on säilynyt yleisesti sukunimenä. Myöhemmin ristiretkiajalla asutus- tai ainakin kulttuurivirtaus kääntyi päinvastaiseksi ja karjalainen vaikutus ulottui Lahden tienoille saakka. 1200-luvun kuluessa sinetöitiin monenlaisten levottomuuksien jälkeen hämäläisten kääntyminen kristinuskoon ja liittyminen Ruotsin valtaan. Kanta-Häme muodostui Hämeen keskusalueeksi. Alueen historiallisesta merkityksestä todistavat muun muassa kaksi keskiaikaista linnaa (Hämeen linna ja Hakoisten linna).


title: Kanta-Hämeen käräjäoikeus

text: Kanta-Hämeen käräjäoikeus kuuluu Turun hovioikeuden tuomiopiiriin. Itse Kanta-Hämeen käräjäoikeuden tuomiopiiri muodostuu Forssan, Hattulan, Humppilan, Hämeenlinnan, Janakkalan, Jokioisten, Tammelan ja Ypäjän kunnista. Maaoikeusasioissa tuomiopiiriin kuuluvat myös Etelä-Suomen maanmittauslaitoksen alue sekä osa Pirkanmaan-Satakunnan maanmittaustoimiston toimialueesta. Ulosottoasiat käsittelee Pirkanmaan käräjäoikeus ja yrityssaneerausasiat Päijät-Hämeen käräjäoikeus. Tavallisesti valitusasiat käsittelee Turun hovioikeus, mutta sotilasasioista valitukset käsittelee Helsingin hovioikeus.


title: Päijät-Hämeen maakunta

text: Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli. Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974.


title: Häme

text: Nimityksen kantasanalle on jo kauan sitten esitetty mahdollinen balttilainen originaali (vrt. liettuan "žẽmė" ’maa’). Toisen, uudemman ehdotuksen mukaan kantasana voisi liittyä germaaniseen sanaan "*sǣma" ’tumma’. Äänteellisesti selitykset ovat yhtä uskottavia. Myös nimeä Suomi on yritetty yhdistää samaan sanueeseen, mutta selityksen kaikki versiot ovat turhan mutkikkaita. Suomi-nimitykselle onkin esitetty muita, uskottavampina pidettyjä indoeurooppalaisia lainaselityksiä.


title: Hämeen rintama

text: Hämeen rintama oli Suomen sisällissodan rintamalinja, joka kulki aluksi Hämeen läänin pohjoisosassa, nykyisten Pirkanmaan ja Keski-Suomen maakuntien alueella sekä myöhemmin sodan loppuvaiheessa myös nykyisessä Kanta-Hämeessä. Hämeen rintama muodosti niin sanotun länsirintaman yhdessä Satakunnan rintaman kanssa. Se kulki Tampereen pohjoispuolella Kurusta Ruoveden, Vilppulan ja Kuoreveden kautta edelleen Längelmäelle ja päättyi Päijänteen länsirannalle Kuhmoisiin. Hämeen rintamasta muodostui sodan aikana sen päärintama, jossa käytiin lopputuloksen kannalta ratkaisevat taistelut, kuten maalis–huhtikuun vaihteen Tampereen taistelu. Se oli myös sisällissodan verisin näyttämö, jonka taisteluissa sai surmansa yli 40 prosenttia sodan kaikista kaatuneista. Hämeen rintamalla kaatui noin 1 900 punaista ja 1 400 valkoista, joiden joukossa on myös noin 50 valkoisten riveissä taistellutta ruotsalaista vapaaehtoista sekä useita kymmeniä punaisten puolella taistelleita venäläisiä.


title: Lounais-Häme

text: Lounais-Häme on historiallisen Hämeen lounaisin osa nykyisten Kanta-Hämeen, Varsinais-Suomen ja Pirkanmaan maakuntien alueella. Lounais-Hämeellä ei ole koskaan ollut hallinnollista asemaa vaan se on muodostunut alueelliseksi käsitteeksi ja hahmottunut rajoiltaan 1900-luvun alkupuolella aatteellisen yhteistoiminnan tuloksena.


title: Sulkapallo

text: Nelinpeli: Nelinpelille tyypillistä ovat nopeat pallorallit ja kaksinpeliä huomattavasti alhaisemmat lyönnit: nelinpelissä takarajaltakin voi lyödä iskulyönnin, koska edessä pelikaveri on ottamassa vastaan lyhyet palautukset. Nelinpelissä hyökättäessä pelipari on kentällä peräkkäin ja puolustettaessa rinnakkain.


title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2012 – naisten nelinpeli

text:
Lontoon olympiakisojen 2012 sulkapallon naisten nelinpeliin osallistui kaikkiaan 16 paria edustaen 13 eri kansallisuutta. Sopuottelut sopivien välieräparien valikoimiseksi aiheutti kaikkiaan neljän parin sulkemisen kilpailusta. Näiden joukossa oli ykkössijoitettu kiinalaispari Wang Xiaoli / Yu Yang.
Turnaus aloitettiin poikkeuksellisesti lohkopeleillä. Parit jaettiin neljään alkulohkoon, joista kustakin kaksi parasta jatkoi pudotuspeleihin.


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2004 – naisten nelinpeli

text: Pöytätenniksen naisten nelinpeli Ateenan kesäolympialaisissa 2004 alkoi 14. elokuuta ja finaali pelattiin 20. elokuuta 2004. Yhteensä turnaukseen osallistui 68 pelaajaa 26 maasta.


title: FlatOut 2

text: Minipelien tarkoituksena on lennättää ajaja tuulilasin läpi, erilaisin koetuksin. "FlatOut 2":ssa on minipelien määrää nostettu huomattavasti ja muutamia ykkösosastakin tuttuja on laitettu mukaan, toki muutoksia on tehty. Minipelejä on yhteensä 12: korkeushyppy, keilailu, mäkihyppy, curling, kivenheitto, tulirenkaat, korttipeli, baseball, amerikkalainen jalkapallo, koripallo, jalkapallo ja tikanheitto. Minipeleissä käytetään eri autoja kuin normaaleissa kilpailuissa ja näitä autoja ei tarvitse (eikä voi) erikseen ostaa tai parantaa, ne vain valitaan tarjotuiden joukosta. Uusi asia on myös se, että joissakin minipeleissä on monia kierroksia ja jotkut voitetaan yhteistuloksella, toisin kuin ensimmäisessa FlatOutissa. Ilmalentokaan ei ole samanlaista kuin edellisessä osassa, vaan sen aikana voi tehdä tiettyjä toimintoja. Toinen niistä on ”Nudge”, joka tönäisee ajajan vähän ylöspäin, mutta tätä voi käyttää ainoastaan kerran yhtä ilmalento kohden. ”Aerobaticseilla” voi taas ohjata ajajan suuntaa ilmalennon aikana, ja tämä on hyödyllinen erityisesti jalkapallossa.


title: Nelosen urheiluaamu

text: Nelosen urheiluaamu oli suomalainen urheilupainoitteinen TV-ohjelma. Ohjelmaa esitettiin lauantaisin Nelonen-kanavalla. Ensimmäinen jakso esitettiin 24. tammikuuta 2004. Viimeinen lähetys nähtiin 30. tammikuuta 2010. Ohjelman lähetysaika aluksi oli aamuisin klo 08.00–09.30 aina 18. kesäkuuta 2005 asti. 2. heinäkuuta 2005 lähtien ohjelman lähetysajaksi tuli klo 09.00–10.30 aina 30. joulukuuta 2006 asti. 6. tammikuuta 2007 lähtien ohjelman lähetysaika oli klo 10.00–11.30 joka kesti aina viimeiseen 30.1.2010 esitettyyn jaksoon asti. Ohjelman studioisäntinä nähtiin Juhani Henriksson, Teemu Virtanen, Pepe Jürgens, Matti Eve, Mikko Korhonen, Ismo Valkki, Kirsi Alm, Taina Nyberg, Sanna Mäenpää ja Maria Mäkinen.


title: Nelimaali

text: Nelimaali on pesäpalloa muistuttava pallopeli, jossa pelaajat ajetaan ulko- ja sisäpelijoukkueisiin. Kenttä muodostuu tietystä määrästä pesiä, yleensä neljä, jotka muodostavat nelikulmion, jonka yhdestä sivusta lähtevät viistoon juoksuradat, jotka yhdistävät ensimmäisen ja viimeisen pesän. Pelistä on olemassa versiot jossa käytetään lyöntimailaa tai heitetään palloa. Pisteitä joukkue saa kun lyöntivuorossa olevan joukkueen jäsenet pääsevät kiertämään koko kentän. Pesäpallon tapaan lyönnit tehdään lukkarin heittämistä pystysyötöistä.


title: Ruutu+ Urheilu 2

text: Ruutu+ Urheilu 2 (entiseltä nimeltä "Nelonen Sport" ja "Nelonen Pro 2") oli suomalainen urheiluun erikoistunut, 1. helmikuuta 2010 aloittanut maksullinen televisiokanava, joka näkyi useimmissa kaapeliverkoissa sekä maanpäällisessä digiverkossa. Ruutu+ Urheilu 2 oli osa Nelonen Media -mediayksikköä, joka kuuluu Sanoma-konsernin Suomen toimintojen liiketoimintaryhmään, Sanoma Media Finlandiin. Kanavalla esitettiin muun muassa Jääkiekon SM-liigan kuukauden peli, semifinaalit ja finaalit jälkilähetyksinä. Televisiokanava aloitti lähetyksensä nimellä Nelonen Sport ja korvasi samalla entisen Urheilukanavan. Kanava vaihtoi nimeään 1. tammikuuta 2011 Nelonen Pro 2:ksi muuttuen helmikuun alussa maksulliseksi kanavaksi, näkyen vielä tammikuun ajan ilmaiseksi. Samoin nimeään muutti myös Nelonen Sport Pro, jonka nimeksi tuli Nelonen Pro 1. Vuonna 2017 Nelonen Pro 1 vaihtoi jälleen nimeään, uudeksi nimeksi tuli Ruutu+ Urheilu 1.


title: Naisten Vaahteraliiga

text: Naisten Vaahteraliiga on naisten amerikkalaisen jalkapallon korkein sarjataso Suomessa. Naiset ovat pelanneet amerikkalaista jalkapalloa vuodesta 2008 lähtien. Sitä ennen naiset pelasivat ainoastaan lippupalloa. Sarja kulki vuoteen 2015 nimellä naisten SM-sarja. Kaudeksi 2016 sarja otti käyttöön nykyisen nimensä. Sarjaan osallistuu myös venäläinen Pietari Valkyries, joka pelaa lähtökohtaisesti kaikki ottelunsa Suomessa. Suomalaisjoukkueet voivat halutessaan kuitenkin myös matkata Pietariin.


title: Ruutu+ Urheilu 1

text: Ruutu+ Urheilu 1 (entiseltä nimeltä "Nelonen Sport Pro" ja "Nelonen Pro 1") oli suomalainen Nelonen Median urheiluun keskittyvä maksutelevisiokanava, joka aloitti lähetyksensä 1. helmikuuta 2010 nimellä Nelonen Sport Pro ja korvasi Urheilu+kanavan. Se julkistettiin alun perin 7. joulukuuta 2009. Samalla julkistettiin yhteistyösopimus Viasatin kanssa, jonka ansiosta osa ohjelmaoikeuksista oli Viasatin omistamia. Televisiokanava oli saatavilla maanpäällisessä jakeluverkossa, kaapeli-TV-verkoissa ja Viasatin digitaalisessa satelliittipalvelussa. Kanava vaihtoi nimeään 1. tammikuuta 2011 Nelonen Pro 1:ksi, samoin tapahtui Nelonen Sportille, joka muuttui maksulliseksi Nelonen Pro 2:ksi. 9. maaliskuuta 2017 se vaihtoi nimeään Ruutu+ Urheilu 2 -kanavaksi.


title: Suomen urheilu

text: Miesten koripallon SM-sarjaa (nykyinen Korisliiga) alettiin pelata vuonna 1939. Menestynein seura on helsinkiläinen Pantterit 14 mestaruudella, joista 13 on peräisin 1940- ja 1950-luvuilta. Myös seuraavaksi menestyneimmät seurat ovat pääkaupunkiseudulta. Pohjoisimmat miesten Suomen-mestaruuden voittaneet seurat ovat vasta 2010-luvulla mestaruuteen yltäneet Tampereen Pyrintö ja Joensuun Kataja. Pohjoisin naisten Suomen-mestaruuden voittanut seura on Äänekosken Huima. Miesten koripallomaajoukkue eteni ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin 2014. EM-kilpailuissa se on pelannut 15 kertaa ollen parhaimmillaan kuudes. Naisten maajoukkue on edennyt parhaimmillaan EM-kilpailuissa 11.


title: Retkeily

text: "Vaellus" on pidempikestoinen retki, jossa yövytään maastossa, mahdollisesti autiotuvissa, useita kertoja yhden matkan aikana. Tyypillinen vaellus kestää 5–8 vuorokautta. Vaelluksen pidemmän keston takia se edellyttää varusteilta ja harrastajalta hieman enemmän kuin tavallinen retkeily. Vaelluksella on mukana yleensä rinkka, johon pitää mahtua kaikki vaelluksella tarvittavat varusteet. Yleensä välttämättömiä tarvikkeita ovat ainakin ruoka, ruoanlaittovälineet, kartta, vaatteet, teltta, makuupussi ja makuualusta sekä ensiapuvälineet. Nykyään on saatavilla todella monipuolisesti erityisesti vaeltajille tarkoitettuja varusteita, kuten vaellustelttoja, vaelluskenkiä, vaellussaappaita, vaelluspukuja ja vaellussauvoja. Suomessa vaellusta harrastetaan erityisesti Lapin kansallispuistoissa ja erämaa-alueilla.


title: Lähtölaskenta

text:
Lähtölaskenta on sekuntien, päivien tai muun aikayksikön takaperin laskemista. Sitä käytetään kun halutaan esittää aikaa, joka määrätyssä vaiheessa loppuu ja kertoo esim. tapahtuman käynnistymisestä tai takarajan päättymisestä.
Internetissä on paljon erilaisia ”lähtölaskenta-ajastimia”, jotka ovat itse säädettävissä ja helposti siirrettävissä verkkosivuille koodin (esim. BBCode) avulla. Tällaisia ajastimia käytetään muun muassa festivaalien ja televisiosarjaa esittävien sivuilla.


title: Luontomatkailu

text: Metsämatkailu on kaupallista retkeilytoimintaa, jossa ei ole kyse pelkästään luontoaktiviteeteista ja hyötyliikunnasta, erämaakokemuksista tai virkistyskäyttäytymisestä. Mukana on voimakkaasti tiedostava puoli, jossa matkailijaa tulisi informoida metsien ekologiasta, taloushistoriallisesta merkityksestä ja yleensä asemasta suomalaisessa yhteiskunnassa sen eri vaiheissa. Metsämatkailu edellyttää metsien matkailullista tuotteistamista, joka voi tapahtua rakentamalla kiinteitä kohteita ja tuottamalla tapahtumia. Virkistys- ja matkailualueiden käytön olemassaoloon ja kehitykseen vaikuttavat metsien ikä, metsätyyppi, soistuneisuus ja maisemallinen arvo, alueiden pinnanmuodostus ja vesistöisyys, asutuskeskusten läheisyys, muiden maankäyttäjien kilpailu, maaomistusolot ja kaavoitus.


title: Rautatieliikenne

text: Rautatieliikenteessä rautatie tarkoittaa raideliikenneväylää kaikkine varusteineen (sähköistys, opastimet, turvalaitteet). Junien käyttämä kulkuväylä eli "raide" koostuu kahdesta rinnakkaisesta kiskosta, jotka on nykyisin valssattu teräksestä. Kiskoja tukee puinen tai betoninen ratapölkkyrakenne, joka pitää raiteet tarkalleen oikealla etäisyydellä toisistaan. Raide tuetaan lujasti "ratapenkereeseen", joka on yleensä tehty karkeasta sepelistä, mutta myös hienoa sepeliä tai soraa voidaan käyttää. Viime vuosina betoniset ratapölkyt ovat korvanneet monissa maissa puiset ratapölkyt varsinkin nopeille junille suunnitelluilla rataosuuksilla johtuen betonisten ratapölkkyjen paremmista kiskontuentaominaisuuksista.


title: Koodi

text: Aikana, jolloin lennättimet olivat keskeisiä pitkän matkan viestivälineitä, käytettiin monipuolisia kaupallisia koodijärjestelmiä, joilla kokonaiset fraasit voitiin ilmaista yhdellä lyhenteellä. Esimerkiksi LIOUY tarkoitti: ”miksi ette vastaa kysymykseen?” Näiden koodien nykyaikaisia vastineita ovat nettislangissa käytetyt lyhenteet, kuten brb (be right back, palaan kohta). Koodijärjestelmät olivat ja ovat käyttötarkoituksensa mukaisia ja voivat sisältää kaupallista käsitteistöä, sotilaallisia ja diplomaattisia termejä tai verkossa tapahtuvan sosiaalisen kanssakäymisen käsitteitä. Aiemmin järjestelmiä levitettiin julkaisemalla niistä koodikirjoja, nettikoodit leviävät käyttöympäristössään, internetin eri palveluissa.


title: Mäkikäynnistys

text: Mäkikäynnistys (myös mäkistartti) tarkoittaa polttomoottorilla varustetun ajoneuvon käynnistämistä vetämällä, työntämällä tai laskemalla mäkeä alas, josta käytetty nimikin on peräisin. Mäkikäynnistystä käytetään tilanteessa jossa ajoneuvo ei käynnisty käynnistysmoottorin avulla, usein viallisen tai tyhjentyneen akun takia. Mäkikäynnistyksessä ajoneuvo saatetaan liikkeelle ja nopeuden ollessa riittävä nostetaan kytkinpoljin ylös vaihteen ollessa kytkettynä, jolloin auton liike-energia pyörien ja voimansiirron kautta pyörittää auton moottoria ja usein saa sen käynnistymään.


title: Ennakointi

text:
Suhteellisessa aikajänteessä lyhyt tarkoittaa trendiä, keskipitkä trendin taittumista ja seuraava kehitysvaihetta sekä pitkä aikajänne murrosta kohti ilmiön alasajautumista ja evoluutiuota (tai lepotilaa, 'kuolemaa'). Ennakoinnin aloittamisessa avainkysymyksiä mitä aikajännettä tavoitellaan suhteellisen aikakäsityksen mukaisessa mielessä. Tämä vaikuttaa ratkaisevasti ennakointimenetelmän valintaan: tilastoilla, kyselyillä ja työpajoilla saavutetaan yleensä trendi tunnistamatta edes trendin taittumista; keskipitkä aikajänne edellyttää malleja ja pitkässä aikajänteessä käytetään megatrendejä ja uusia ratkaisuja hakevia innovatiivisia menettelyjä.
Oheismerkitykset. Käytännön lukuisissa ennakointihankkeissa ei tyypillisesti ennakoida lainkaan, vaan merkityksellisiä ovat ennakointiin sinänsä sisältyvä oheismerkitykset, joista tärkempiä ovat nykytilan selvittäminen, toimijoiden verkottaminen, päätöksentekijöiden sitouttaminen ja priorisointi sekä yhteisöjen imagon kehittäminen (= ”moderni organisaatio ennakoi”). Aidot ennakointihankkeet ovat harvinaisia, vaikka ennakointinimikkeen alla monenlaisten tilastojen, kyselyjen tai työpajojen parissa puuhastellaankin.


title: Maailmankylä

text: Maailmankylä tarkoittaa tilannetta, jossa helpottuneet kommunikointikeinot ovat tehneet pitkistäkin välimatkoista merkityksettömiä. Yleisimmin termiä käytetään viittaamaan internetiin ja World Wide Webiin. Maailman voidaan sanoa näiden avulla pienentyneen ja se on kuin yhtä kylää. Termin on kehittänyt Marshall McLuhan. Maailmankylän käsite koskee pääasiassa teollisuusmaita, joissa viestinnän välineet ovat kehittyneet. Suuri osa kehitysmaiden asukkaista jää tämän määritelmän ulkopuolelle sillä heillä ei välttämättä ole käytössään nykyaikaisia kommunikointivälineitä kuten matkapuhelimet ja internet. Maailmänkylän käsite liittyy globalisaatioon.


title: Lyhenne

text: Lyhenteen katkeaminen osoitetaan tavallisesti pisteellä, joka auttaa lukijaa hahmottamaan, että kyseessä on nimenomaan lyhenne (lyhennepisteet voidaan tosin jättää pois erityiseen tiiviyteen pyrkivissä teksteissä, kuten sanakirjoissa). Yleisesti pisteettömiä ovat mitta- ja rahayksiköiden lyhenteet tai tunnukset, joita käytetään numeroin kirjoitettujen lukuarvojen yhteydessä: 10 m (’kymmenen metriä’), 10 kr (’kymmenen kruunua’), 10 v (’kymmenen vuotta’); kuitenkin pisteellisenä, jos lyhenne esiintyy muuten kuin mittayksikkönä: 10-v. (’kymmenvuotias’), v. (’vuosi , vuonna ’). Mittayksikön lyhenne tai tunnus erotetaan numerosta sanavälillä, joka tietokoneella kirjoitetaan mieluiten sitovana välilyöntinä.


title: Rekkaralli

text: Rekkaralli on vanha "Monopolya" muistuttava lautapeli. Sen ideana on ajella rekka-autoilla noppia heittämällä ja kerätä rahoja tiettyjen tariffien mukaisesti. Päätarkoituksena on yrittää kerätä mahdollisimman suuri omaisuus liiketoiminnalla. Pelin keskipisteenä ovat yli kymmenen tonnin painoiset rekat, joita pelistä löytyy viisi erilaista. Jokaisella rekalla on kolme ominaisuutta, joiden ansiosta rekkojen pitäisi erota toisistaan. Todellisuudessa rekkojen suurimmaksi eroksi muodostuu kuitenkin niiden ulkoasu ja ominaisuuksilla ei juurikaan ole merkitystä. Peliä voidaan myös pelata kilpailupelinä, jolloin jätetään pois rahat ja kortit sekä jaetaan jokaiselle pelaajalle sovitun ajokierrosmäärän mukaisen määrän huoltokortteja. Joka kierroksella luovutetaan pois aina yksi kortti ja ensimmäiseksi korteistaan eroon päässyt pelaaja voittaa.


title: Työtyytyväisyys

text: Työtyytyväisyys tarkoittaa subjektiivisesti koettua sopeutumisen astetta työssä. Työtyytyväisyys ei siis kuvaa työympäristöä vaan henkilön tyytyväisyyttä työympäristöönsä. Työtyytyväisyyteen voivat vaikuttaa monet tekijät, kuten se, missä määrin hän voi työssään tyydyttää tarpeitaan ja miten hyväksi hän kokee työnsä, työympäristönsä, vaikutusmahdollisuutensa sekä palkkansa. "Työtyytyväisyys" ja "työmotivaatio" sekoitetaan usein keskenään, mutta työmotivaatio kuvaa henkilön käsitystä palkkiosta, jonka hän tulee saamaan, kun taas työtyytyväisyys kuvaa henkilön käsitystä niistä palkkioista, jotka hän on jo saanut.


title: Työpsykologia

text: Työtyytyväisyys ja -tehokkuus liittyvät toisiinsa. Työtehokkuus helpottaa tehtävien hoitamista ja antaa positiivisen työvireen. Työtyytyväisyys puolestaan vaikuttaa työmoraalin ja työntekijöiden omakuvan kautta käyttäytymisenä ja työtehokkuutena. Työtyytyväisyys linkittyy läheisesti työmotivaatioon, joka on motivaatioteorioiden osa-alue.


title: Työtyytyväisyys

text: Usein työtyytyväisyyden mittaamisessa hyödynnetään "Herzbergin kahden faktorin teoriaa". Herzbergin mukaan tyytyväisyys johtuu eri "faktoreista" eli tekijöistä kuin tyytymättömyys. Herzberg puhuu työtyytyväisyyttä lisäävistä "motivaatiotekijöistä" ja tyytymättömyttä lisäävistä "hygieniatekijöistä". Motivaatiotekijät ovat työntekijää sisäisesti palkitsevia tekijöitä, kuten tunnustuksen saaminen, menestyminen työssä, etenemismahdollisuudet ja työn mielenkiintoisuus. Hygieniatekijät ovat ulkoisesti palkitsevia, työntekijän ympäristöön liittyviä tekijöitä, kuten palkka, työyhteisön sosiaaliset suhteet, ulkoiset työolot, työn organisointi, henkilöstöpolitiikka ja työsuhdeturva. Hygieniatekijöihin keskittyvien henkilöiden on huomattu olevan työtyytymättömämpiä kuin motivaatiotekijöihin keskittyvien. Herzbergin teoriaa voidaan siis tulkita niin, että työtyytyväisyys riippuu siitä, missä suhteessa työntekijä kiinnittää huomionsa motivaatio- ja hygieniatekijöihin.


title: Sosiaalipedagogiikka

text: "Tuottava pätevyys" tarkoittaa, että työntekijä hallitsee erilaisia työvälineitä, osaa käyttää niitä ja kykenee organisoimaan ja suunnittelemaan asioita. Hänen pitää pystyä ratkaisemaan kädentaitoja edellyttäviä arkipäivän ongelmia, kehittämään työtä ja hyödyntämään uusia innovaatioita omassa työssään. "Analyyttinen ja synteesiä luova reflektiivinen pätevyys" liittyy oman työn tutkimiseen ja uudelleen jäsentämiseen, jonka pohjalta kyetään luomaan uusia toimintakäytäntöjä sekä parhaimmillaan toimintaa kehittävää teoriaa. "Kommunikatiiviseen pätevyyteen" liittyy kyky toimia eettisesti kestävällä tavalla, kyky toimia yhteistyössä ja solmia luottamuksellisia vuorovaikutussuhteita. "Ilmaisullinen pätevyys" edustaa toimintapätevyyden esteettistä ja emotionaalista ulottuvuutta. Työntekijän tulee kyetä astumaan asiakkaan asemaan sekä sanallisen viestinnän että toiminnallisten menetelmien (esim. luova liikunta, musiikki, kuvallinen ilmaisu ja draama) avulla.


title: Työ

text: Työssä vaikuttavat moninaiset psyykkiset tekijät, joista vain osa on tietoisia. Työn rasittavuuteen vaikuttavat ruumiillinen ja henkinen ponnistus, kyllästyminen (varsinkin samanlaisina toistuvissa suorituksissa), liiallinen pitkäjännitteisyys (esim. tavoitteen ollessa ehkä vasta vuosien päässä) sekä vieraantuminen (varsinkin työn välittömän tuloksen eli työsuorituksen ollessa liian kaukana työn motiiveista, esim. ansaitun palkan avulla hankittavista esineistä tai palveluksista). Parhaiten henkilö viihtyy työssä, jonka antama tulos ei jää suhteettoman paljon alle vaatimusten ja joka ei ole liian helppoa eikä liian vaikeaa sekä toisaalta tyydyttää sekä yksilön psyykkisiä toimintavirikkeita että sosiaalisen ympäristön asettamia vaatimuksia. Työn saattaminen yksilöä joka suhteessa tyydyttäväksi on vaikeata nykyaikaisessa yhteiskunnassa, jossa koneellistuminen ja työnjako ovat pitkälle kehittyneitä. Daniel Pink on tutkinut uuden sukupolven motivaatioon vaikuttavia tekijöitä ja nostaa esille kolme merkittävää asiaa: Työn täytyy olla merkityksellistä (purpose), Työssä pitää voida kehittyä (mastery) ja työntekijän pitää saada päättää siitä miten työ tehdään (autonomy).


title: Työmotivaatio

text: Forsythin mukaan saavuttamisen tunne on suhteellista. Välillä pienten tavoitteiden saavuttaminen on suhteettoman suurta ja isompien kokonaisuuksien suorittaminen suhteettoman pientä. Forsythin mukaan työntekijöille tulee tarjota kunnolliset kiintopisteet ja mittarit joihin verrata omaa suoritustaan, jotta suhteellisuudentaju säilyy ja työntekijät saavat todellisen tiedon suorituksiensa laajuudesta. Tavoitteet ovat virallisina ja epävirallisina osana tätä ja ne voidaan kytkeä ihan mihin tahansa työhön. Virallisina tavoitteina voivat olla myyntiluvut, asiakastyytyväisyys, laatu, nopeus, tehokkuus ja muut mitattavat asiat. Tehtävät, jotka eivät anna mahdollisuutta kokea tunnetta ”olen tehnyt työni hyvin”, ovat aina vähemmän tyydyttäviä. Jos työssä ei ole selviä tavoitteita, työntekijät alkavat keksiä niitä ja tässä piilee aina mahdollisuus, että ne eivät ole yrityksen edun mukaisia. Kuten esimerkiksi työntekijän asettama määrällinen tavoite ”Taas 20 tehtyä!” ja samalla laatu unohtuu. Työssä jossa ei voida asettaa selkeitä tavoitteita, on tärkeätä esimiehen asettaa sellaisia tavoitteita, kuin että ”Huomenna tehdään vielä vähän paremmin!”. Saavuttamisen tunne on Herzbergin mukaan tärkein motivaattori ja näin ollen myös kaikista hyödyllisin. (Forsyth 2000, 38 - 39)


title: Työttömyys

text: Työttömyys tarkoittaa kansantaloustieteessä ilmiötä, jossa osa työvoimasta on vailla työtä. Perinteisesti työttömyydellä tarkoitetaan nimenomaan ansiotyön puutetta. Se kuka kulloinkin lasketaan työttömäksi tai työlliseksi tai ylipäätään työvoimaan kuuluvaksi ei ole täysin yksiselitteistä vaan vaatii käytännössä valintojen tekemistä ja poikkeaa usein tilastoijien välillä.


title: Työperäinen stressi

text: Hyvinvointi on kokonaisvaltainen kokemus. Se sisältää tyytyväisyyden työhön, perheeseen ja yleisesti elämään. Yksilön pitää hyväksyä itsensä ja asennoitua positiivisesti. Yksi tärkeä osa työhyvinvointia on koherenssi eli elämänhallinnan tunne. Se koostuu kolmesta osa-alueesta: ymmärrettävyyden, hallittavuuden ja mielekkyyden kokemuksista. Ymmärrettävyydellä tarkoitetaan sitä, että ihminen kykenee hahmottamaan tilanteen kokonaisuutena eikä vain erillisinä tapahtumina. Hallittavuus on uskoa asioihin ja tapahtumiin vaikuttamisesta. Mielekkyys syntyy, jos tapahtumat koetaan kiinnostaviksi ja haasteellisiksi.


title: Tarveteoria

text: Fredrik Herzberg lähti tutkimuksissaan liikkeelle siitä, että ihmisellä on kaksi tarvejärjestelmää: perustarpeet välttää kipua ja tarve kasvaa ja kehittyä ihmisenä. Hän jaotteli vuosina 1959 - 1970 tutkimuksissaan työtyytyväisyyden kahteen osaan, motivaatiota lisääviin työtyytyväisyystekijöihin ja sitä laskeviin työtyytymättömyystekijöihin. Tutkimuksissaan hän löysi, että työtyytyväisyyttä lisäävät tekijät ovat eri tekijöitä kuin työtyytymättömyyttä lisäävät tekijät, ja ne ovat toisistaan riippumattomia. Työtyytyväisyyden vastakohta ei ole työtyytymättömyys vaan ei-työtyytyväisyys, ja työtyytymättömyyden vastakohta ei ole työtyytyväisyys vaan ei-työtyytymättömyys.


title: Tylsyys

text: Tylsyys on Suomessa tunnesanojen kognitiivisen tärkeyden indeksillä mitattuna 25 tärkeimmän tunnesanan joukossa. Tylsyyden kanssa samansukuisia tunnetiloja ovat pitkästyminen, "välinpitämättömyys", apatia ja "kyllästyminen". Tylsyydelle ja välinpitämättömyydelle ominaista yhteistä komponenttia voidaan kuvata ilmaisulla ""en halua mitään"", ja tylsyydelle ja kyllästymiselle ominaista yhteistä komponenttia puolestaan ilmaisulla ""en halua tätä lisää"". Toisin kuin kyllästymiseen, tylsyyteen ei kuitenkaan sisälly välitöntä aktivoitumisen mahdollisuutta. Tylsyyden tila on henkistä turtumusta, passivoitunutta suhtautumista ilman motivaatiota ja pyrkimystä tilasta pois.


title: Regaalit

text: Regaalit eli kruununjalokivet ovat hallitsijan valtaa kuvaavia yleensä kullasta ja jalokivistä tehtyjä arvoesineitä. Regaaleja ovat muun muassa kruunu, valtikka, valtakunnanomena, valtakunnanmiekka ja voitelusarvi. Jokaisella regaalilla on oma symbolinen merkityksensä, esimerkiksi valtikka symboloi hallitsijan maanpäällistä valtaa. Nykypäivän monarkioissa, kuten Ruotsissa ja Norjassa, regaaleja ei enää valmisteta uusille kuninkaille ja kuningattarille ja vanhojakin käytetään erittäin harvoin. Useimmissa monarkioissa kruununjalokivet ovat vain symbolisesti esillä hallitsijan noustessa valtaan. Ainoa eurooppalainen monarkia, joissa kruunajaistapahtumassa käytetään regaaleja ja jossa monarkki käyttää kruunuaan säännöllisesti, on Yhdistynyt kuningaskunta.


title: Kruunu (valtiovalta)

text: Kruunu on vanha termi, joka tarkoittaa valtiota varsinkin omaisuuden haltijana ja varallisuusoikeudellisena toimijana. Tässä merkityksessä sitä käytettiin jo 1300-luvulla. Ruotsissa ja Suomessa sanaa on aikoinaan käytetty esimerkiksi nimityksissä kruununtila, kruununmaa, kruununmakasiini, kruununpuisto sekä virkanimikkeissä kruununnimismies ja kruununvouti. Sanan merkitys perustuu siihen, että alkujaan valtion talous samastettiin hallitsijan yksityisen talouden kanssa. Se on johdannaismerkitys monarkian päämiehen vallan merkkinä olevasta päänkoristeesta, kruunusta. Kuvaannollisesti kruunu tarkoittaa hallitsijaa.


title: Kroneemi

text: Suomessa on ylipitkä kroneemi erittäin yleinen foneemi, ja sitä merkitään yksinkertaisesti toistamalla sama kirjain. Merkitys on tärkeä sekä sanoja erotellessa kuten "sika" vs. "siika" sekä "keto" vs. "ketto", tai kieliopillisia sijoja erotellessa kuten "meren" vs. "mereen". Kroneemi voi vaikuttaa niin konsonantteihin kuin vokaaleihinkin, mutta konsonantteihin vain sanan sisällä, eikä ero ole foneeminen muutamalle konsonantille (j, v, d). Vokaaleja ja muita resonantteja (s, h, r, l, jne.) yksinkertaisesti pidennetään, obstruentit (p, t, k) taas pidetään suljettuna kauemmin.


title: Ikoneista

text: Lopuksi Johannes määrittelee jälleen, mitä kumartaminen on sekä käsittelee sitä, montako kumarrettavaa löydämme Raamatusta ja kuinka monella tavalla edeskannamme kumarrusta luoduille. Kumartaminen on maahan lankeamisen, alistumisen ja nöyrtymisen merkki. Kumartamisen tapoja on viisi: 1) palvonta; 2) ihailusta kumartaminen; 3) kumartaminen kiitokseksi; 4) puutteen ja lahjojen toiveen takia kumartaminen; sekä 5) katumukseen ja synnintunnustukseen liittyvä kumartaminen. Raamatusta voidaan löytää seitsemänlaisia kumarrettavia: 1) ne, joissa pyhä Jumala lepää, kuten Jumalansynnyttäjä ja kaikki pyhät; 2) kaikki luotu, jonka kautta Jumala on toteuttanut pelastuksen; 3) Jumalalle kuuluva, kuten evankeliumit ja muut vastaavat kirjat; 4) kuvat, jotka ilmestyivät profeetoille, kuten Aaronin sauva, manna-astia ja näkyleipäpöytä; 5) toisemme, koska meillä on osallisuus Jumalan kanssa; 6) ne, joilla on hallitus ja valta; sekä 7) isännät, joita orjat kumartavat.


title: Kroneemi

text: Viron kielessä on puolipitkä kroneemi oletusarvoisena, mikä selittää kielen nopean kuuloisen rytmin ja aiheuttaa hankaluuksia suomenkielisille viron opiskelijoille. Suomalaisilla ei ole suurempia vaikeuksia oppia käyttämään ylipitkää kroneemia, koska se vastaa yksi yhteen suomen pitkää kroneemia. Virossa tätä käytetään yleensä merkitsemään jotain muuta kuin suomessa, esimerkiksi illatiivisijaa: [linːa] tarkoittaa ’kaupunkiin’, kun taas [linˑa] on ’kaupungin’. Suomessahan [linːa] olisi vain "linna", eikä illatiivi "linnaan". Lisäksi virossa kroneemi on sallittu sanan lopussa myös konsonanteille.


title: Yhteiskunnallinen romahdus

text: Vaikka yhteiskunnallinen romahdus yleisesti merkitsee tiettyjen yhteiskuntarakenteiden, hallintomuotojen, talousmallien tai kulttuurimuotojen loppua, saattaa romahdusta seuraava yhteiskunta ainakin jossakin määrin jatkaa edeltävän yhteiskunnan muotoja. Esimerkiksi nykyinen Venäjä on monessa mielessä jatke Venäjän keisarikunnan ja Neuvostoliiton kulttuurille sekä yhteiskuntarakenteille. Monessa tapauksessa romahdus merkitsee yhteiskunnallisen painopisteen siirtymistä keskusjohdolta paikallisille valtakeskittymille, jotka muutoin jatkavat saman yhteiskunnan perinteitä. Joissakin tapauksissa romahdus puolestaan on lähes totaalinen, ja vain joitakin palasia entisestä yhteiskunnasta säilyy.


title: Rukoussunnuntai

text: Rukoussunnuntai (, "anokaa", "rukoilkaa") on kristillisessä perinteessä viides pääsiäisen jälkeinen sunnuntai. Nimitys tulee Rooman seurakunnan varhaisista rukouskulkueista 300-luvulla. Myöhemmin rukouskulkueet järjestettiin rukoussunnuntain ja helatorstain välisinä ”käyntipäivinä” tai ”kanttaipäivinä”. Rukoussunnuntain saarnatekstit käsittelevät yleensä rukousta ja rukoilemista.


title: Kristus (arvonimi)

text: Arvonimen väitetään olevan peräisin Egyptin faraon voitelun perinteestä kruunajaisten tai avioliiton yhteydessä, jolloin öljy oli peräisin "messeh"in, pyhän krokotiilin, rasvasta. Sama voitelurituaali voidaan jäljittää aikaisen Mesopotamian Mušḫuššuun. Egyptin muumioiden arkuista on löydetty sana "krst" siunauksena ja voiteluna Horukselta ja Osirikselta. Siksi sanan "Christos" on ajateltu olevan lainattu. "Krst" tarkoitti muumion preparointiprosessia balsamoimalla, puhdistamalla ja voitelemalla, ja se voi tarkoittaa voideltua, haudattua tai öljyn peitossa olevaa.


title: Tutkain

text: Tutkain-sana merkitsee terävää kärkeä, piikkiä tai pistintä, kudontaterminä (monikossa: "tutkaimet") loimilankojen loppupäitä. Sana esiintyy tunnetussa sanonnassa "On turha potkia tutkainta vastaan". Sanonta on peräisin Raamatun vanhemmista suomennoksista. Vanhassa kirkkoraamatussa, kohdassa Apostolien teot 9:5 sanonta on muodossa "Työläs on sinun potkia tutkainta vastaan". (Uudessa kirkkoraamatussa tutkain on korvattu sanalla "pistin".) Tässä raamatunkohdassa tutkain-sanan yleensä selitetään tarkoittavan maataloustyökalua, teräväpäistä keppiä, jota käytetään esimerkiksi vetohärkien ohjaamiseen.


title: Venyvyys

text: Venyvyys merkitsee materiaalitieteessä kiinteän aineen kykyä muuttaa venyttävän jännityksen alaisena muotoaan ilman, että se kuitenkaan katkeaa. Sitä kuvataan usein sanomalla, että materiaali voidaan venyttää pitkäksi ja ohueksi langaksi. Venyvyyteen läheisesti liittyvä ominaisuus on taottavuus, joka merkitsee sitä, että materiaalia, varsinkin metallia, voidaan takoa tai valssata hyvin ohueksi levyksi tai kalvoksi. Nämä molemmat mekaaniset ominaisuudet ovat aineen plastisuuden ilmenemismuotoja ja osoittavat, millä tavoin ja minkä verran materiaalia voidaan muovailla niin, että kappaleen muodonmuutos jää pysyväksi, mutta kappale ei rikkoudu osiin. Nämä materiaalien ominaisuudet riippuvat myös lämpötilasta ja paineesta, mitä riippuvuutta on tutkinut muun muassa Percy Bridgman osana korkeissa paineissa esiintyvien ilmiöiden tutkimusta, josta hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Lappi

text: Kunkin neljän maan Lapissa kyseisen maan valtaväestö on enemmistönä. Lapin alueella kaikissa neljässä maassa asuu saamelaisia, jotka ovat alueen alkuperäiskansa. Saamelaiskielet ovat uralilaisen kielikunnan suomalais-ugrilaiseen haaraan kuuluva ryhmä kieliä, joita saamelaiset puhuvat. Saamelaiskieliä on yhteensä yhdeksän, joista kuudella on oma kirjakielensä. Uskonnoltaan Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaiset ovat evankelisluterilaisia, mutta Venäjällä asuvat kolttasaamelaiset ovat uskonnoltaan ortodokseja.


title: Kuolansaamelaiset

text: Kuolan saamelaiset ovat Kuolan niemimaalla Venäjällä asuvia saamelaisia. Kuolan saamelaiset ovat niin sanottuja itäsaamelaisia, joihin luetaan myös koltat, joita ei katsota yleensä kuuluviksi Kuolan saamelaisiin. Ero on kuitenkin tapahtunut vasta viime vuosikymmeninä. Kuolansaamelaiset puhuvat kiltinänsaamea ja turjansaamea sekä valtakieltä venäjää, aikaisemmin osa heistä myös akkalansaamea. Vuonna 1989 Kuolan saamelaisia oli 1 890 ja heistä 42 % puhui saamea. Suurin osa Kuolan saamelaisista asuu Lovozeron piirissä.


title: Lappi

text: Suomessa saamelaisten ja saamen kieltä puhuvien osuus on merkittävä Saamelaisten kotiseutualueella eli Enontekiön, Inarin, Utsjoen kunnissa ja Sodankylän kunnan pohjoisosassa. Utsjoki on Suomen ainoa saamelaisenemmistöinen kunta. Suomen saamelaisista jo suurin osa asuu kotiseutualueen ulkopuolella.


title: Saamelaiset

text: Virallisesti Suomessa määritellään saamelaiseksi henkilö, joka itse pitää itseään saamelaisena, edellyttäen ettäSuomessa kiistoja on aiheuttanut niin sanottu jälkeläisperuste. Ennen verokirjoihin merkittiin niin sanotuilla lappalaiselinkeinoilla eli esimerkiksi metsästyksellä ja kalastuksella itsensä elättävät ihmiset ”lappalaisiksi” näiden kansallisesta taustasta riippumatta. Toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, Suomessa saamelaiseksi lasketaan Saamelaiskäräjälain mukaan myös henkilö, joka on veronkantoluetteloihin merkityn lappalaisen jälkeläinen.


title: Saamelaiset

text: Suomen saamelaisalue kattaa Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Lapin paliskunnan alueen Sodankylän kunnassa. Suomen noin 10 000 saamelaisista noin 3 000 puhuu saamelaiskieliä äidinkielenään. Nykyään huomattava osa Suomen saamelaisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella, esimerkiksi Helsingissä on suhteellisen suuri ja aktiivinen saamelaisvähemmistö. Saamelaiskäräjien mukaan saamelaisia asuu 230 kunnassa Suomen kaikkiaan 336 kunnasta. Alle 10-vuotiaista saamelaisista 75 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella.


title: Suomen väestö

text: Suomessa on selvitetty etnistä taustaa viimeksi vuoden 1970 väestönlaskennassa, jolloin laskettiin romanien ja saamelaisten määrä. Silloin saamelaisena pidettiin henkilöä, jonka ensiksi oppima kieli oli saame. Tämän lisäksi saamelaisiksi luettiin ne, joiden vanhemmista tai isovanhemmista jollakin ”on tai on ollut saamenkieli ensimmäisenä kielenään”. Lisäksi tutkimuksessa hyväksyttiin saamelaisiksi joitakin ”yleisen käsityksen mukaan saamelaisia henkilöitä”, vaikka yksikään vanhemmista tai isovanhemmista ei ollut saamenkielinen. Näillä perusteilla saamelaisia oli vuonna 1970 kaikkiaan 3 936.


title: Saamelaisten kotiseutualue

text: Saamelaisten kotiseutualue () on Suomen perustuslaissa edellytetty ja saamelaiskäräjistä annetussa laissa tarkemmin määritelty saamelaisten kulttuurillinen ja kielellinen autonominen alue, joka sijaitsee Lapin läänin pohjoisosassa. Noin puolet Suomen saamelaisista asuu alueen sisällä.


title: Saamelaiskielet

text: Vuonna 2008 saamea puhui Suomessa äidinkielenään 1 778 henkeä. Suomessa saamen kielten asemaa ja käyttöä on pyritty turvaamaan vuoden 1992 alusta voimaan tulleella kielilailla, josta laadittiin uudistettu versio vuonna 2003. Tämän lain mukaan saamelaisilla on oikeus käyttää viranomaisten kanssa asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti saamea. Käytännössä tämä tarkoittaa käännös- ja tulkkipalveluja. Ongelmana on vähäinen rahoitus, joka kunnille on varattu kielilain toteuttamiseksi. Tällä hetkellä vain noin 10 prosenttia saamelaisalueen viranomaisista osaa palvella saameksi. Saamelaiskielten aseman muodostuminen kaavailtujen tavoitteiden mukaiseksi on siis vielä kesken, mutta sitä tavoitellaan määrätietoisesti.


title: Saamelaiset

text: Euroopan unionin alueella saamelaiset ovat ainoa alkuperäiskansa. Saamelaisten asema alkuperäiskansana ja kulttuuri-itsehallinto on tunnustettu Suomen perustuslaissa. Perustuslain 17 §:n 3 momentin mukaan saamelaisilla on alkuperäiskansana "oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan". Sen lisäksi perustuslaissa turvataan saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto, jota toteuttaa Saamelaiskäräjät. Saamelaisalue kattaa Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kunnat sekä Sodankylän Vuotson paliskunnan alueen. Saamen kieli sai virallisen aseman vuonna 1992, kun säädettiin saamelaisten kielilaki. Uusi kielilaki tuli voimaan 2004.


title: Saamelaiset

text: Saamelaisten sulauttamispolitiikka voimistui toisen maailmansodan aikana ja jälkeen. Saamelaisia pidettiin katoavana kansana, jotka saattoivat elää ihmisarvoista elämää ainoastaan luopuessaan vanhoista tavoistaan ja omaksuessaan kehittyneemmän, paikalleen asettuneen elämänmuodon. Kirkko ja valtio pyrkivät Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sulauttamaan saamelaiset osaksi valtaväestöä esimerkiksi kieltämällä saamen kielen puhumisen sisäoppilaitoksissa. Politiikan seurauksena osa saamelaistaustaisista suvuista on kadottanut äidinkielensä. Ruotsi ja Norja ovat pyytäneet saamelaisilta virallisesti anteeksi toimenpiteitään.


title: Suomen rautatieliikenne

text: Suomen rautateillä käytettyjä vetureita ovat valmistaneet mm. tamperelaiset Tampella ja Lokomo. Tampella valmisti vetureita vuosina 1898–1957 ja Lokomo 1915–1969. Veturituotantoa jatkoi Valmet, yritysjärjestelyjen myötä Transtech, viimeiset Dr16-veturit 1990-luvulla. Linjavetureita Suomessa ei enää valmisteta, mutta Saalasti Oy:n tytäryhtiö Teräspyörä Oy valmistaa erilaisia järjestelyvetureita. Nykyisestä sähköveturikalustosta Sr1 on neuvostoliittolaista, Sr2 itävaltalaista tuotantoa. Junayksiköistä Sm3 Pendolino ja Sm6 Allegro puolestaan italialaisia.


title: Trans Tech

text: Trans Tech Oy oli Valmetin ja Rautaruukki Oy:n yhteenliittymä, joka suunnitteli ja valmisti vetureita. Yhtiön ensimmäinen tuote oli Dr16-linjaveturi. Sarjan valmistuttua vuorossa oli uuden sukupolven teollisuusveturi, N-veturi. Tämä hanke osoittautui monellakin tapaa erehdykseksi: vetureita valmistui vain yksi, jonka lunasti Kaukas Oy, mutta kone ei kestänytkään odotetusti. Yhtiö siirtyi Otanmäkeen pyörittämään uutta vaunutehdasta ja sen nimi muuttui muotoon Transtech.


title: William Beardmore and Company

text: Beardmore pyrki 1920-luvulla rautatieteollisuuteen valmistamalla vetureita. Se valmisti kaksikymmentä 4-6-0 veturia Great Eastern Railways yhtiölle. Lisäksi yhtiö valmisti 1921-1922 90 kappaletta Prince of Wales -luokan vetureita London and North Western Railway -yhtiölle (LNWR). LNWR yhtiön seuraajalle London, Midland and Scottish Railways -yhtiölle valmistettiin 1924 yksi esittelyveturi.


title: Fenniarail

text:
Rautateiden tavaraliikenne on avautunut kilpailulle vuonna 2007.
Proxion Train Oy teki Kilpailu- ja kuluttajavirastolle toimenpidepyynnön siitä, voisivatko VR:n kilpailijat vuokrata vetureita ja veturinkuljettajia VR:ltä vai pitääkö kilpailijoiden hankkia omat veturit. Fenniarail tilasi vuonna 2015 tšekkiläiseltä CZ LOKO -yhtiöltä kolme modernisoitua dieselveturia, jotka saivat tyyppitunnuksen Dr18. Veturit ovat väriltään sinisiä. Kaikki tilatut veturit oli marraskuussa 2015 toimitettu Suomeen. Yritys testasi ensimmäistä veturiaan syyskuun viimeisellä viikolla 2015. Fenniarail on tilannut kaksi uutta dieselveturia CZ LOKO:lta, ja ne tulivat käyttöön alkusyksystä 2017.


title: Dr16

text: Sarjavetureiden (2805–2823) tuotanto alkoi vuonna 1990. Niissä päädyttiin käyttämään Pielstickin 2 280 hevosvoiman moottoria. Ensimmäiset veturit valmistettiin Valmet Oy:n Tampereen tehtaalla, mutta teollisuuden uudelleenjärjestelyiden takia veturista 2810 alkaen valmistajana on ollut Transtech. Dr16-sarjan sähköisen ohjausjärjestelmän valmisti Strömberg Helsingissä. Vetureiden koeajot suoritettiin Tampereen ja Rauman välisellä rataosalla. Alkuvaiheessa veturisarjan tietokonejärjestelmässä esiintyi paljon ongelmia, mutta ne on suurelta osin jo saatu korjatuksi.


title: Sr1

text: Syksyllä 1970 Valtionrautatiet tilasi monivaiheisten poliittisten päätöksien ja tarjouskilpailun jälkeen 27 sähköveturia neuvostoliittolaiselta V/O Energomašeksportilta () Riihimäki–Tampere–Seinäjoki-rataosan sähköliikennettä varten. Veturit valmistettiin Novotšerkasskin veturitehtaalla Valtionrautateiden toiveiden perusteella. Suomalainen Oy Strömberg Ab suunnitteli ja valmisti muun muassa veturin tehonsäätö- ja ohjauselektroniikan. Muita suomalaisia alihankkijoita olivat Oy Koneisto Ab ja Oy Kontram Ab. Vetureissa oli Škodan telit, koska Neuvostoliito hankki tuohon aikaan nopeat matkustajajunien sähköveturit Tsekkoslovakiasta, eikä valmistanut sellaisia itse. Paineilmalaitteet olivat saksalaisia, muun tekniikan ollessa pääosin venäläistä. Veturityyppi tunnettiin valmistajan nimellä VL40.


title: Höyrysäiliöveturi

text: Suomessa on valmistettu joitakin höyrysäiliövetureita. Suomeen jäi 2 koemielessä Lokomon ja Rosenlewin rakentamaa. Ne kuuluivat Kaukas Oy:lle ja Oulujoki Oy:lle, ja molemmat olivat 600 mm:n raideleveyksillä. Lokomon veturia käytettiin Kaukas-yhtiön Lauritsalan tehtaiden kapearaiteilla ja Oulujoki Oy käytti omaa veturiaan voimalaitostyömaillaan. Veturit olivat aivan eri kokoisia: Lokomon veturi vastasi kooltaan ja ulkoasultaankin varsin tarkkaan saksalaista Henscheliä eli oli jokseenkin suurin mahdollinen 600 mm radalle. Rosenlewin tekemä koehöyrysäiliöveturi oli kautta aikojen pienin lajissaan jääden jostain syystä ainoaksi valmistuneeksi kappaleeksi. Nämä molemmat veturit olivat klassista takasylinteristä mallia.


title: Höyrysäiliöveturi

text: Veturin sanotaan pysyneen liikenteessä yhtiön itsenäisen toiminnan loppuun asti vain siksi, että tehtaiden käyttöinsinööri Virolainenpiti sitä ehdottomasti edullisempana – ja monella tavoin parempanakin – kuin erään valmistajayhtiön tarjoamia teollisuusdieselvetureita. Veturi jopa peruskunnostettiin 1980-luvun alussa; silloin se varustettiin entisen avoimen kuljettajansuojuksen asemesta nykyaikaisella lämpimällä hytillä ja maalattiin muiden teollisuusveturien tapaan keltaiseksi.


title: Rogers Locomotive and Machine Works

text: Rogers Locomotive and Machine Works oli 1800-luvulla toiminut yhdysvaltalainen höyryvetureiden valmistaja. Yhtiön tehdas sijaitsi Patersonissa, New Jerseyssä. Tehdas rakensi yli 6 000 veturia. Useimmilla yhdysvaltalaisilla rautatieyhtiöillä oli käytössä ainakin yksi Rogersin valmistama veturi. Yhtiön kuuluisin veturimalli oli joulukuussa 1855 valmistunut "The General", joka oli yksi Suurena veturijahtina tunnetun Yhdysvaltain sisällissodan operaatiossa käytetyistä vetureista. Rogers oli Baldwin Locomotive Worksin jälkeen Yhdysvaltain toiseksi suurin veturivalmistaja.


title: Jokioisten rautatie

text:
Viitonen myytiin Isoon-Britanniaan 1972. Siellä veturi kunnostettiin 2000-luvun alussa museoajoon, mutta eri vaiheiden jälkeen veturi palasi kotiin, ja vetää nyt museojunia Jokioisten museorautatiellä. Numero neljä oli yhtiön käytössä sen lakkauttamiseen asti. Se sai vetää yhtiön viimeisen kaupallisen rahtijunan 1974, koska yhtiön moottoriveturit eivät sillä hetkellä olleet käyttökunnossa. Veturi on käyttökuntoisena museorautatiellä.
Raiteilla liikkui myös silloisen Veturien ystävät ry:n hallinnassa ollut Tampellan valmistama entinen Hyvinkään-Karkkilan rautatien HKR5. Forssan ja Humppilan väliä ehdittiin ajaa 1971-1973-välisenä aikana. Tämäkin veturi kuuluu nyt Jokioisten museorautatien kalustoon.


title: Sydänsimpukkakeramiikka

text: Välimeren rannoilla kukoistanut saviastioiden valmistustyyli ja kulttuuri noin 6000–4000 eaa., johon liittyi maanviljelyä sekä vuohien ja lampaiden hoitoa, levitti maanviljelyä Välimeren seuduilla Etelä-Euroopassa. Tähän kulttuuriin liittyi merenkulkua. Samoihin aikoihin noin 6000–5000 eaa. levisi Keski-Euroopassa nauhakeraaminen kulttuuri. Sydänsimpukkakeramiikka oli alkujaan peräisin Kreikan, Albanian ja Dalmatian seuduilta, tai Anatoliasta ja Syyrian seuduilta Lähi-idästä. Esimerkiksi Bybloksen varhaisneoliittinen keramiikka on osin patamaista, painelukuvioin koristeltua. Sydänsimpukkakeramiikka levisi Kreikasta mm. Balkanin niemimaan länsi-, Italian, Espanjan ja Ranskan rannikoille. Ei tiedetä varmasti missä sydänsimpukkakeramiikkaa tehtiin ensi kertaa. Se tunnistetaan "Cardium edulis" -kuorella tehdyistä painanteista. Kulttuurin edustajat olivat taitavia merenkulkijoita.


title: Sydänsimpukkakeramiikka

text: Sydänsimpukkakeramiikka levisi Italian Liguriaan noin 6000 eaa. Kulttuurissa oli sen aikaisia Adrianmeren ja Balkanin vaikutteita. Tätä keramiikkaa tehtiin pian laajalla alueella Tyrrhenanmerellä 6000–5600 eaa. Tästä syntyi niin sanottu klassinen sydänsimpukkakeramiikka, joka levisi 5750–5500 eaa. Provenceen, Languedociin ja Rhône-joen laaksoon, joilla seuduilla vallitsi mesoliittinen Castelnovan kulttuuri.


title: Kivikausi Turussa

text: Myöhäiskampakeramiikan nuorinta astetta Turussa edustaa Maariassa sijaitsevan Sipilänhaan asuinpaikka. Alue sijaitsee joen rannalla Paimalan kylässä noin 1,5 kilometrin päässä Jäkärlästä. Asuinpaikka löydettiin vuonna 1922 ja siellä suoritettiin tällöin pieni arkeologinen kaivaus. Tämän jälkeen aluetta tutkittiin laajemmin vuonna 1962. Alueelta löydettyä keramiikkaa on kutsuttu Sipilänhaan keramiikaksi. Sipilänhaan tyyliä tunnetaan vain muutamalta asuinpaikalta ja vallitsevana sitä lienee vain Maarian Sipilänhaassa. Sipilänhaan keramiikalle ominaista on huokoinen saviastia-aines jonka koristeluun on käytetty pieniä pyöreitä tai soikeita kuoppia ja pisterivejä. Keramiikan lisäksi Sipilänhaasta on löydetty reikäaseita, kivisaha, kvartsiesineitä, hioimia sekä erilaisia iskoksia, eli kiviesineiden työstämisessä irronneita palasia.


title: Tyypillinen kampakeramiikka

text: Uusi tyyli levisi Suomeen Kaakkois-Suomesta käsin noin 4100 eaa. alkaen, missä se korvasi ensimmäiseksi varhaiskampakeramisen tyylin. Sen keskeinen alue oli Saimaan ympäristö, vaikka se levisikin lähes koko maahan lappia lukuun ottamatta. Säräisniemen keramiikkaa valmistettiin enää Kuolan niemimaalla eivätkä keramiikasta luopuneet ryhmät enää alkaneet valmistaa tyypillistä kampakeramiikkaa. Pohjoinen levinneisyysraja kulku siten Ruotsissa Kalixjoen, Suomessa Rovaniemen, Kemijärven ja Kuusamon kautta Venäjälle Vienanmeren kaikille rannoille. Itäraja seurasi Vienanjokea ja Sukhonaa Volgalle asti. Etelä-Suomeen jäi vielä Jäkärlän ryhmä valmistamaan omaa Jäkärlän keramiikkaansa ja Saimaan eteläpuolelle ryhmiä, jotka valmistivat asbestisekoitteista varhaiskampakeramiikkaa. Nämä ryhmät luopuivat omasta tyylistään 3700 eaa. mennessä ja siirtyivät käyttämään tyypillistä kampakeramiikkaa. Tyypillinen kampakeramiikka vaikutti Suomessa noin 4100−3500 eaa.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Säräisniemen keramiikka 1 on ensimmäinen Karjalassa, Norjassa ja Pohjois-Suomessa käyttöönotetun kivikautisen keramiikan tyylisuunta. Sen pioneerikäyttäjät, mesoliittiset metsästäjä-keräilijät, aloittivat pitkän keraamisten astioiden valmistusperinteen, jonka kaikkia tyylisuuntia kutsutaan yhteisesti kampakeramiikan läntiseksi ryhmäksi. Kirjallisuudessa siitä käytetään lyhennettä "Sär 1" erotukseksi myöhemmin valmistetusta 2-tyylistä Säräisniemen keramiikka 2, joka lyhennetään "Sär 2". Ensimmäisen keraamisen tyylin syntypaikkaa ei edelleenkään tunneta. Ajoituksien valossa on ollut kolme varhaista esiintymää (noin 5300−5100 eaa.): Pohjois-Norja, Vienan Karjala ja Pohjois-Kainuu. Tätä Fennoskandian kultturivaihetta kutsutaan venäläisessä ja suomalaisessa kirjallisuudessa myös neoliittisen kivikauden alkuvaiheeksi eli subneoliittiseksi kivikaudeksi. Väestö luopui kuitenkin keramiikan valmistuksesta Pohjois-Norjassa ja Etelä-Lapissa 4300 eaa. mennessä, mutta Kuolassa, minne se levisi viimeiseksi, se säilyi vielä ainakin 3400 eaa. asti tai metallikauden alkuun saakka. Seuraavaksi keramiikkaa käytettiin Lapissa vasta pronssikaudella.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Säräisniemen keramiikka syntyi ja levisi ajallisesti rinnakkain etelässä levinneen toisen keraamisen perinteen varhaiskampakeramiikan kanssa. Näiden alueiden väliin jäi leveä yhteinen alue, josta on löytynyt kumpaakin valmistustyyliä. Tällä alueella asuinpaikkojen kaivauksissa löytyy toinen näistä vanhimpanan keramiikkana ja toinen tyyli sitä seuraavana. Vaikutelmaksi jää, että asuinpaikalla asunut ryhmä on vaihtanut käyttämäänsä keramiikan tradition. Ajan kuluessa levinnäisyysalueet mahdollisesti selkiintyivät ja vakiintuivat.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Aiemmin tunnettiin Pohjois-Suomessa aluksi vain kivikautinen Säräisniemen keramiikka (Sär-1). Kun tämä traditio aikanaan loppui, syntyi Pohjois-Skandinaviaan pitkä aikaväli, jossa ei valmistettu keramiikkaa. Kivikautisilta asuinpaikoilta löytyneet niistä poikkeavat keramiikan tyylit yhdistettiin nyt metallikauteen ja sitä alettiin kutsua Säräisniemen keramiikka (Sär-2).


title: Maalattu harmaa keramiikka

text: Maalattu harmaa keramiikka (Painted Grey Ware, PGW) oli varhainen intialainen keramiikkatyyli n. 1200-350 eaa. Se liitetään keski- ja myöhäisvedalaiseen, arjalaiseen kulttuuriin. Sen aikaan oli ensimmäiset arjalaisten heimoliittojen kuningaskunnat. Keramiikka saattaa olla ei-indoeurooppalaisilta lainattu. Aiempaa väestöä eli arjalaisen kulttuurin rinnalla. Silti kulttuuria hallinnut kansa oli indoeurooppalainen hevosen, nopeat sotavaunut ja raudan tuntenut väestö. Sen ihmiset saivat elantonsa pääosin viljelyllä ja karjan kasvatuksella. Asuttiin alussa pikkukylissä, mutta aikaa myöten syntyi suuria kaupunkeja. Maalatun harmaan keramiikan jälkeen nousi mahtavien valtioiden pohjoinen kiillotettu musta keramiikka, ja historiallinen aika alkoi.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suomessa ajateltiin vielä 1920-luvulla, että Säräisniemen keramiikka on vain pohjoinen variaatio varhaiskampakeramiikasta. Nykyään yleinen kanta on toinen. Säräisniemen keramiikka kehittyi samaan aikaan, mutta yksilöllisesti, mahdollisesti samoista virikkeistä kuin varhaiskampakeramiikka. Useimmat nykytutkijat viittaavat Ylä-Volgalaiseen keramiikkaan, joka oli jo tätä ennen leviämässä sekä pohjoiseen että luoteeseen päin. Niillä alueilla, joissa varhaiskampakeramiikka ehti levitä pohjoiseen asti, korvaantui se nopeasti Säräisniemen keramiikalla. Tyylien välinen "raja" ilmeisesti asettui Oulujärven eteläpuolelle, mistä tuli sittemmin varhaiskampakeramiikan levinnäisyyden pohjoisraja.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Ruotsalaisessa arkeologiassa tutkimuksen painopiste sijaitsi eteläisessä Ruotsissa. Pohjois-Ruotsissa tehdyt havainnot keramiikasta niputettiin otsikon ”norrlandske asbestkeramik” alle. Sitä ei tutkittu perusteellisesti, ja ilmiön kokonaiskuva jäi epätarkaksi. Saamelaistutkimuksen noustua keskeiseksi teemaksi Pohjois-Ruotsissa, -Norjassa ja -Suomessa syntyi lyhyessä aikaa nopeasti tarkentuva kokonaiskuva saamelaisidentiteetin muodostumisesta Pohjois-Fennoskandiassa. Venäläinen näkökulma on vielä ratkaiseva edeltävän tilanteen ymmärtämiseksi.


title: Lapin maakunta

text: Talvisodan alkaessa ei uskottu Neuvostoliiton kiinnostuvan huonojen kulkuyhteyksien Lapista. Tilanne muuttui kun Saksa miehitti Norjan. Jatkosodassa Lapin miehet olivat saksalaisen komennuksen alla ja heidät kuljetettiin taistelemaan Sallan rintamalle. Jatkosodan lopulla Lapissa oli noin 200 000 saksalaista sotilasta, kun Lapin oma asukasmäärä oli vain 150 000. Välirauhassa Suomi menetti Petsamon ja osan Sallaa Neuvostoliitolle, ja sitoutui poistamaan maasta yli 200 000 saksalaista sotilasta kahden viikon kuluessa. Lapin sota alkoi 28. syyskuuta 1944. Runsaan viikon kuluttua sota raivosi täydellä teholla Tornion ja Kemin suunnalla. Saksalaiset vetäytyivät pohjoiseen Jäämeren- ja Kilpisjärventietä pitkin. Vetäytyessään he polttivat tienvarsikylien rakennukset ja Rovaniemi tuhottiin lähes kokonaan. Sillat räjäytettiin ja tiet ympäristöineen miinoitettiin. Viimeiset saksalaiset poistuivat maasta 27. huhtikuuta 1945. Suomi menetti Lapin sodassa 772 miestä, 262 katosi ja 2904 haavoittui. Saksalaisten tappiot olivat 4500 miestä.


title: Suomen sotahistoria

text: Aloitettujen sotatoimien takia saksalaiset ottivat vetäytyessään käyttöön poltetun maan taktiikan. Talvella 1944–1945 sotatoimet jähmettyivät asemasodaksi, sillä saksalaisten asemat Kilpisjärven tien varrella Käsivarren Lapissa olivat niin vahvoja, ettei niiden valtaaminen onnistunut. Keväällä 1945 saksalaiset vetäytyivät pois Ruijasta, minkä jälkeen heidän ei tarvinnut myöskään pitää hallussaan Käsivarren Lappia perääntymistiensä turvaamiseksi. Samaan aikaan Suomi siirtyi käymään sotaa varusmiesjoukoin, sillä varsinainen sodan ajan armeija oli välirauhansopimuksen ehtojen mukaisesti kotiutettu 5. joulukuuta 1944 mennessä. Loppukeväästä sotaa kävi enää 600 miehen vahvuinen kantahenkilökuntaa ja varusmiehiä käsittänyt osasto Käsivarren Lapissa. Näin vähäisiä joukkoja voitiin käyttää, sillä sodan painopiste oli siirtynyt Keski-Eurooppaan eikä Neuvostoliitolla ollut tarvetta painostaa Suomea sodan loppuunsaattamiseksi. Sodan viimeinen yhteenotto käytiin Kilpisjärvellä 25. huhtikuuta 1945. Viimeiset saksalaiset poistuivat Suomen alueelta 27. huhtikuuta, minkä jälkeen Suomi katsoi sodan tosiasiallisesti päättyneeksi.


title: Lapin sota

text: Jatkosodan 4. syyskuuta 1944 sovittuihin aselepoehtoihin kuului saksalaisten joukkojen karkottaminen Suomesta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksan ja Suomen välillä puhkesi Lapin sota. Saksalaiset katsoivat tärkeimmiksi tavoitteikseen Petsamon nikkelikaivosten tuotannon turvaamisen itselleen ja Pohjois-Norjassa olevien joukkojensa paluureitin varmistamisen. Saksalaisjoukot ryhmittyivät uudelleen ja ryhtyivät vetäytymiseen ennalta valmistellun operaatio Birken mukaisesti. Armeija vetäytyi taistellen suomalaisjoukkojen tieltä pohjoiseen turvautuen samalla poltetun maan taktiikkaan. Talvella sota muuttui asemasodaksi Käsivarressa, kunnes viimeisetkin saksalaisjoukot huhtikuun lopussa 1945 vetäytyivät Norjan puolelle.


title: Lapin sota

text: Rintama jakaantui kolmeen osaan: Tornionjokilaakso lännessä Ruotsin rajan kupeella (Tornio, Ylitornio, Kolari, Muonio), Keski-Lappi (Pudasjärvi, Rovaniemi) ja itäinen rintama (Taivalkoski, Kuusamo, Kemijärvi). Rovaniemen jälkeen keskinen rintama jakaantui pääteiden mukaisesti: Muonio-Sodankylä -linjan pohjoispuolella taisteluita käytiin kahdella rintamalla, Käsivarren Lapissa ja Sodankylä-Ivalo-Inari -suunnalla. Merkittäviä taisteluita olivat suomalaisten toteuttama Kemin valtaus 7.–8. lokakuuta, Ylimaan (7.–10. lokakuuta) ja Taipaleenkylän viivytystaistelut 12.–14. lokakuuta, Rovaniemen valtaus 16.–17. lokakuuta, Tankavaaran taistelu 23.–31. lokakuuta, sekä Muonion taistelu 26.–30. lokakuuta.


title: Lapin sota

text: Suomen pohjoisia joukkoja, III armeijakuntaa, johti kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuo. Suomalaiset keskittivät Pohjois-Suomeen syyskuun lopulla armeijakunnan esikunnan ja sen johtoon neljä divisioonaa ja kaksi prikaatia. Vahvuus oli kuitenkin yhteensä vain noin 30 000 miestä. Lapin sotaa on kutsuttu myöhemmin "lasten ristiretkeksi", koska Moskovan välirauhan perusteella Suomen armeija piti saattaa rauhanajan kannalle. Sodan kestäessä vanhemmat ikäluokat jouduttiin kotiuttamaan, ja loppuvaiheessa joukot muodostuivat varusmiehistä.


title: Lapin sota

text: Loppukeväästä suomalaisten puolella asemasotaa kävi enää 13. tammikuuta perustettu taisteluosasto Loimu, mikä käsitti kantahenkilökuntaa ja varusmiehistä kootun vahvennetun kiväärikomppanian, 600 miestä. Keväällä saksalaisjoukot oli kokonaan vedetty Ruijasta, maakunta oli tyhjennetty siviileistä ja rakennuskanta poltettu, joten suojajoukkoja Käsivarressa ei enää tarvittu. Sodan viimeinen laukaustenvaihto käytiin tiedustelupartioiden välillä Kilpisjärvellä 25. huhtikuuta 1945. Viimeiset saksalaisyksiköt poistuivat Suomen alueelta 27. huhtikuuta Norjan puolelle. Suomi katsoi sodan omalta osaltaan tosiasiallisesti päättyneeksi, vaikkei aselepo- tai rauhansopimusta tehtykään. Norja oli tuolloin pääosin vielä Saksan miehittämänä, vaikka liittoutuneet olivat jo valloittaneet suurimman osan Saksastakin.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Puolan–Liettuan sota oli aseellinen konflikti Puolan ja Liettuan välillä vuonna 1920. Sota käytiin kiistellyiden Vilnan ja Suwałkin alueiden hallinnasta. Taistelut kestivät vuoden 1920 elokuusta lokakuuhun. Liettualaisessa historiankirjoituksessa sota nähdään osana Liettuan itsenäisyystaistelua kun taas Puolassa se käsitetään osaksi Puolan–Neuvosto-Venäjän sotaa. Sota päätyi Puolan voittoon ja kiistellyiden alueiden päätymiseen Puolan hallintaan.


title: Lapin sota

text: Sota jatkui etenevien suomalaisjoukkojen kannalta raskaana takaa-ajona. Saksalaiset pyrkivät viivyttämään suomalaisten etenemistä teiden varrelle ennalta linnoitetuissa ja varustetuissa viivytysasemissa, kunnes Norjaa kohti vetäytymissuunnitelmien Birken ja Nordlichtin mukaan matkanneet pääjoukot olivat ehtineet riittävän kauas. Tulivoimaiset jälkivarmistusjoukot pysäyttivät suomalaisten etenemisen. Suomalaiset joutuivat tiedustelemaan ympäristön ja ryhtyivät tiettömän maaston kautta tekemään uuvuttavia koukkauksia saksalaisten selustaan. Yleensä soisessa korpimaastossa voitiin ottaa mukaan vain kevyt aseistus. Motorisoidut nopeat saksalaisjoukot irtautuivat tällöin viime hetkellä kohti seuraavaa valmiiksi linnoitettua viivytysasemaa, jossa asetelma toistui. Viimeinen poistuva ryhmä räjäytti valmiiksi panostetut sillat ja tierummut. Suomalaisten raskas aseistus ja huolto jäivät jälkeen tuhottujen tieyhteyksien vuoksi. Joukkojen muonitus perustui pitkälti näkkileipään ja veteen, ampumatarvikkeista oli jatkuva pula. Miinavaara vallitsi kaikkialla.


title: Lapin sota

text: Suomen valtio maksoi korvauksia sodassa omaisuutensa menettäneille. Tarkoitusta varten kerättiin erityinen omaisuuden luovutusvero. Keskustelut Lapin sodan tuhojen korvaamisesta aloitettiin valtioiden välillä epävirallisesti jo 1950-luvulla. 1970-luvulla, kun Suomi oli tunnustanut molemmat Saksat sekä solminut niihin diplomaattiset suhteet, käytiin korvausasiasta maiden kanssa virallisia neuvotteluja.


title: Lipunnosto kolmen valtakunnan rajapyykille

text: Suomi taisteli talvisodassa ja jatkosodassa Neuvostoliittoa vastaan. Jatkosodan aikaan Suomen liittolainen oli Saksa, jonka 20. vuoristoarmeija oli sijoitettu Lappiin. Syyskuussa 1944 Suomi suostui erillisrauhaan Neuvostoliiton kanssa. Rauhanehdoissa vaadittiin, että Suomi riisuu aseista tai karkottaa kaikki saksalaiset sotilaat Suomen maaperältä. Tilanne johti Lapin sotaan, ja 20. vuoristoarmeija alkoi vetäytyä pohjoiseen kohti miehitettyä Norjaa. Suomen III armeijakunta lähti takaa-ajoon kenraali Hjalmar Siilasvuon johdolla. Marraskuuhun mennessä sota käytännöllisesti katsoen muuttui Käsivarren asemasodaksi, kun useimmat Saksan yksiköistä olivat vetäytyneet Norjaan Yykeän linjalle, vaikka muutamat Saksan joukot pysyivätkin vielä linnoittautuneina Suomessa Kilpisjärven alueella.


title: General Electric (brittiläinen yritys)

text:
General Electric Company (GEC) oli brittiläinen yritys, joka liittyi elektroniikan ja kommunikaatiovälineiden valmistukseen. Vuonna 1886 General Electric Apparatus -yhtiön nimi muutettiin ja yhtiö perustettiin.
Yhtiö sulautui English Electric -yhtiön kanssa vuonna 1968.


title: General Electric

text: General Electricin syntyi useamman yrityksen fuusiosta vuonna 1892. Näistä yksi oli Thomas Alva Edisonin aikaisemmin perustama. General Electric on ainoa alkuperäinen Dow Jones Industrial Average -indeksin yritys, joka on edelleen indeksissä mukana.


title: Electrolux

text: Electrolux tiedotti syyskuussa 2014 ostavansa yhdysvaltalaisen General Electric -konsernin (GE) kodinkoneyksikön noin 2,6 miljardin euron kauppahinnalla. Kaupan myötä Electrolux tavoitteli vahvempaa asemaa Pohjois-Amerikan markkinoilla ja arvioiden mukaan se olisi nostanut yhtiön markkinaosuuden noin 40 prosenttiin. Electroluxin suunnitelmat kuitenkin kariutuivat vuoden 2015 lopulla General Electricin peruttua kaupan. Yhdysvaltain oikeusministeriö oli halunnut estää kaupan kilpailusäännöksiin vedoten.


title: Who Killed the Electric Car?

text: General Motors (GM) vastasi elokuvaan puhemiehen Dave Barthmussin blogilla "Who Ignored the Facts About the Electric Car?". Blogissa hän ei kommentoi elokuvaa suoraan, koska ei ole sitä edes nähnyt, mutta kertoo kuitenkin yhtiön näkökulman asiaan: EV1 sähköautoon investoidut suuret rahat ja ponnistukset eivät valitettavasti johtaneet sellaiseen kaupalliseen menestykseen, jota he General Motorsissa olisivat toivoneet. Barthmuss tuo myös esiin, että General Motors on tehnyt suuresti töitä puhtaamman ja vähäpäästöisemmän autoteknologian eteen EV1-ohjelman lopettamisen jälkeenkin (etenkin hybridien ja vetyautojen kehittämisen parissa). Vetyautotekniikan pitäisi hänen mukaansa olla vuonna 2010 niin pitkällä, että sen pohjalta voidaan ryhtyä valmistamaan toimivia ja taloudellisesti kannattavia ajoneuvoja.


title: General Electric

text: Yhtiö oli yksi kahdeksasta suuresta tietokonevalmistajasta 1960-luvulla. Yhtiö oli mukana Multics-käyttöjärjestelmä kehityksessä ja myöhemmin kehitti General Comprehensive Operating System (aluksi GECOS, myöhemmin nimetty uudelleen GCOS) -käyttöjärjestelmän suurtietokoneille. Yhtiön tietokoneosasto "GE Information Systems Group" myytiin Honeywell-yhtiölle 1960-luvun lopussa.


title: General Dynamics Electric Boat

text:
General Dynamics Electric Boat (GDEB) on monialayritykseen General Dynamics Corporationiin kuuluva laivanrakennusyritys. Se on ollut Yhdysvaltain laivaston tärkein sukellusveneiden toimittaja jo sata vuotta ja samalla luonut perustan usean muun valtion sukellusvenetuotannolle.
Vuonna 2014 yhtiö voitti 17,6 miljardin dollarin sopimuksen kymmenen uuden Virginia-luokan sukellusveneen rakentamisesta Yhdysvaltain laivastolle.


title: Who Killed the Electric Car?

text: Who Killed the Electric Car? on vuonna 2006 valmistunut dokumenttielokuva, joka kertoo sähköautojen hetkellisestä ilmaantumisesta Yhdysvaltojen markkinoille 1990-luvun lopulla ja niiden katoamisesta 2000-luvun alussa. Se kuvaa erityisesti General Motorsin EV 1 -auton tarinan: sen julkistamisesta syntyneestä kohusta aina sen markkinoilta poisvetämistä seuranneeseen hiljaisuuteen. Elokuva pyrkii selvittämään, mikä rooli sähköautomarkkinoiden lopahtamisessa oli öljyteollisuudella, Yhdysvaltain hallituksella, akku-teknologian kehitysasteella, vetyautojen julkistamisella sekä tavallisilla kuluttajilla.


title: Liikkeenjohdon strategia

text: Tämä koulukunta sai alkunsa Alfred Sloanin (General Motorsin johtaja vuodet 1923–1955) toiminnasta ja muistelmista "Vuoteni General Motorsissa" (1963). Laajemmin tämän johtamistavan nosti tunnetuksi Peter Drucker jo kirjassaan "Concepts of the Corporation" vuodelta 1946, jossa analysoitiin Sloanin toimintaa GM:ssä sekä General Electric-, IBM-, Sears- ja Roebuck-yhtiötä. Kaikki nämä olivat pääkonttorin vahvan keskusjohdon alaisia yhtiöitä. Drucker havahtui huomaamaan, että yrityksen toimintaan liittyy voiton tekemisen ja sisäisten prosessien lisäksi asiakas, jonka tarpeita yritystoiminnan tulisi palvella.


title: Who Killed the Electric Car?

text: Elokuva kuvaa myös miten General Motors pyrki kaikin tavoin osoittamaan Kalifornian viranomaisille, ettei heidän omalle tuotteelleen ollut tosiasiallista kysyntää - ja miten yhtiö lopulta kerää pois kaikki EV1-sähköautonsa ja murskaa ne. Muutamia autoista lahjoitettiin tosin museoille ja yliopistoille, mutta sen sijaan ajoneuvojen alkuperäiset haltijat eivät saaneet niitä ostaa tai jatkaa niiden vuokraamista. General Motors ei myöskään vastannut mitään entisten EV1-omistajien pyyntöön saada lunastaa Burbankin varastoalueelle kerättyjä 79 EV1-autoa niiden laskennallisella hinnalla (tarjous oli yhteensä 1,9 miljoonaa dollaria).


title: General Motors

text: General Motors Company, tunnetaan myös lyhenteellä GM, on yhdysvaltalainen monikansallinen korporaatio, joka suunnittelee, valmistaa ja myy autoja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Renaissance Centerin rakennuskompleksissa Detroitissa, Michiganissa. Sillä on autoja ja kuorma-autoja valmistavia tehtaita 35 maassa. Vuonna 2016 GM myi 10 miljoonaa ajoneuvoa ympäri maailmaa. General Motors valmistaa Buick, Cadillac, Chevrolet, GMC, Holden ja Wuling -merkkistä autoja. Aiemmin GM on myös myynyt autoja Daewoo, McLaughlin, Oakland, Oldsmobile, Pontiac, Hummer, Saab ja Saturn -brändien alla. Opel ja Vauxhall myytiin Groupe PSA:lle vuonna 2017.


title: Ironia

text: Sarkasmi on purevaksi ja teräväksi tarkoitettua sanallista ironiaa, ja se koetaan siksi loukkaavaksi ja joskus raivostuttavaksi. Toisin kuin ironia, sarkasmi on aina harkittua ja sillä on selkeä kohde, joka on yleensä ihminen mutta joskus myös esimerkiksi esine tai uskomus. Ihmiset voivat olla sarkastisia tai ironisia, mutta tilanne voi olla vain ironinen.


title: Sarkasmi

text: "Sanallisessa ironiassa" viestin tarkoitettu merkitys on erilainen tai päinvastainen kuin sanojen tavanomainen merkitys. "Sarkasmi" on purevaksi ja teräväksi tarkoitettua sanallista ironiaa, ja se koetaan siksi loukkaavaksi ja joskus raivostuttavaksi. Toisin kuin ironia, sarkasmi on aina harkittua ja sillä on selkeä kohde, joka on yleensä ihminen mutta joskus myös esimerkiksi esine tai uskomus. Vain ihmiset voivat olla sarkastisia, mutta tilannekin voi olla ironinen.


title: Satiiri

text: Satiirista teosta läpäisee kriittinen, pilkallinen tai aggressiivinen asenne, pureva iva. Satiirin päätarkoitus on poliittinen, yhteiskunnallinen tai moraalinen. Satiiriin kuuluu kuitenkin myös hauskuus, sillä se esittää kritiikkinsä naurua herättäen ja koomisin keinoin, tekemällä kohteestaan naurettava. Satiiri onkin joskus luettu huumorin lajiksi. Mutta siinä kun huumori ymmärretään yleensä hyväntuuliseksi ja kujeelliseksi leikinlaskuksi, jossa naurettaviin elämän ilmiöihin suhtaudutaan myötätuntoisesti, satiiri on harvemmin tällä tavoin myötätuntoista. Satiirissa kohteen naurettavuus voidaan osoittaa ilman myötäelämisen signaaleja.


title: Satiiri

text: Satiirissa voi olla sanaleikkejä, kielellistä nokkeluutta ja fantasiaa, joilla satiiri tehdään nautittavaa ja huvittavaa. Muista kritiikin muodoista satiirin erottaakin hauskuus ja fiktiivisen maailman luominen. Satiirista ja koomista esitystä yhdistää potentiaalinen hauskuus, eikä lajien välillä ole selvää rajaa. Satiirin päätarkoituksena ei kuitenkaan ole viihdyttäminen tai hauskuuttaminen kuten komedialla, vaikka se hyödyntäisikin komiikkaa ja huumoria. Satiirisuuteen kuuluu huumorin alla piilevä vakavuus, ja se pyrkii ennemmin opettamaan kuin huvittamaan. Satiirin nauru on äärimmillään vahingoniloista, leimaavaa ja ulkopuolelle sulkevaa. Siinä on mukana sosiaalinen ja rankaiseva aspekti, ja se kykenee tuottamaan häpeää.


title: Slash (kirjallisuus)

text: Laura Mulveyn feministisen elokuvakritiikin mukaan audiovisuaalisen katsomisen nautinto on länsimaisessa yhteiskunnassa automaattisesti asemoitu niin, että mies on aktiivinen tekijä ja katsoja ja nainen on passiivinen kohde. Nainen on spektaakkeli, katsomisen kohde, jonka merkitys ei ole hänen naiseudessaan vaan hänen fetisistisen luonteen omaavassa spektaakkelissaan. Nainen spektaakkelina ei kuljeta elokuvan juonta mihinkään, vaan hänet on liitetty usein erillisiksi osioiksi juonen rinnalle. Naisen merkityksettömyys juonen kannalta voi johtaa jopa naisen siivoamiseen kokonaan pois elokuvasta tai televisiosarjasta. Tällöin jo kertomuksen perusasetelma tekee miesten välisten suhteiden pohdiskelun tuottavammaksi kuin miesten ja yleensä vain televisiosarjan yhdessä jaksossa tai elokuvassa rakastelukohtauksessa kerran esiintyvien naissivuhenkilöiden suhteiden pohdinta.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Jos ei oteta huomioon kielipelien moninaisuutta, voidaan päätyä kysymään kysymyksiä kuten ”Mikä on kysymys?” (§24). Kysymys voi olla toteamus kysyjän epätietoisuudesta jonkin asian suhteen tai toivomus, että joku kertoo kysyjälle jotakin, mutta tiettyä olemusta sillä ei ole. Sama pätee kuvauksiin: kappaleen paikan kuvaus koordinaatein eroaa ilmeen kuvauksesta ja ne taas mielialan kuvauksesta. Kysymys voidaan kyllä muuntaa toteamuksen muotoon, kuten ”Haluan tietää, onko ...”, mutta ”näin ei eri kielipelejä ole saatettu yhtään lähemmäksi toisiaan” (§24). Tämä mahdollisuus muuntaa lauseita kieliopillisesta muodosta toiseen, esimerkiksi lisäämällä lauseen alkuun ”Uskon”, on Wittgensteinin mukaan solipsismin taustalla.


title: Fraasi

text: Sanonnat muuttavat ajan saatossa helposti merkitystään, jolloin alkuperäinen merkitys jää unohduksiin. Esimerkkinä tästä suomalainen sanonta: ”"Jäi kuin nalli kalliolle"”. Sanonta saattaa luoda mielikuvan räjäytyksestä, josta ilmaan singonnut nalli jää ainoastaan jäljelle. Alkuperäinen sanonta on kuitenkin viitannut mahdollisesti koiran murteelliseen nimitykseen "nalli"; koira on jäänyt ”rannalle ruikuttamaan”, kun merimies- tai kalastajaisäntä on lähtenyt merelle. Toisen selityksen mukaan sanonta olisi alkujaan kuulunut ”"Jäi kuin alli kalliolle"”, mikä viittaisi siihen, että syksyisin allit usein jäävät Suomen rantakallioille vielä joksikin ajaksi sen jälkeen, kun useat muut muuttolinnut ovat muuttaneet etelään, mutta sanonta olisi myöhemmin kuultu tai tulkittu väärin.


title: Sairaus

text: Sairaus (, ) on fyysisen rakenteen tai toiminnan tai psyykkisen tilan poikkeavuus, joka aiheuttaa yksilölle tai hänen ympäristölleen tilapäistä tai pysyvää haittaa tai toiminnanvajavuutta. Yleiskielessä sanaa tauti (kreik. "pathos") käytetään joskus synonyyminä sairaudelle; tauti on kuitenkin kapeampi käsite, joka merkitsee lääketieteellisesti määriteltävissä olevaa, monilla yksilöillä samantapaisin oirein ilmenevää sairautta. Termiä sairaus käytetään joskus laajemmassa merkityksessä kattamaan myös vammat, vammaisuuden, syndroomat tai oireet. Sairaus on monitulkintainen käsite ja sairauksiksi luokitellut tilat ovat kulttuuri- ja aikasidonnaisia. Jonkinlaisena länsimaisen lääketieteen konsensuksena sairauksiksi määritellyistä tiloista voinee pitää kansainvälisen ICD-luokituksen tämänhetkistä versiota ICD-10.


title: Vaalilahjonta

text: Säännöksessä mainittu palkkio tarkoittaa rahaa tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta. Äänestämään taivuttamisella tarkoitetaan moitittavaa, selkeää ja epäasiallista pyrkimystä vaikuttaa äänestäjän äänestyskäyttäytymiseen. Taivuttelun kohteena on yksi tai useampi henkilö. Jos sen sijaan antaa valitsijakunnalle tavanomaisen vaalilupauksen, jossa lupaa heille taloudellisia etuja, ei syyllisty rikokseen, vaikka tulisi valituksi. Sallittua on myös pyrkiä vaikuttamaan äänestäjiin vaalitilaisuudessa suoritetulla tarjoilulla ja vähäarvoisilla lahjoilla. Tällöin on kyseessä sallittu äänestyspäätökseen vaikuttaminen, ei tuomittava äänestämään taivuttaminen. Jopa äänestäjän kuljettaminen äänestyspaikalle on sallittua, kunhan kuljetuksen ehdoksi ei aseteta tietyn ehdokkaan äänestämistä.


title: Sarka

text: Sarka-sana tarkoittaa kaistaletta, suikaletta ja palstaa. Sarka on sarkajaon tapauksessa ja muissakin yhteyksissä tarkoittanut pellonkaistaletta, peltopalstaa. Sarka tarkoittaa myös sarkakangasta, jota valmistettiin pitkähköinä suikaleina. Sanalla on myös vertauskuvallisia merkityksiä, kuten "työsarka" tai "elämän sarka". Sanan alkuperäinen merkitys on jokin, joka on särjetty, esimerkiksi haarautuva tie tai oksa. Samasta lähteestä ovat peräisin esimerkiksi sanat "särkeä", "sakara", "sahra" ja "sarake".


title: Linja 2 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 2 on yksi Pariisin metron 16 linjasta Pariisissa, Ranskassa. Se johtaa Pariisin itäosassa sijaitsevasta Place de la Nationilta kaupungin pohjoisosien kautta Place Charles de Gaullelle (Riemukaarelle) ja edelleen Porte Dauphinelle, Bois de Boulognen laidalle. Linja valmistui joulukuussa 1900. Linja on Pariisin metron seitsemänneksi käytetyin n. 96 miljoonalla matkustajallaan vuonna 2008. Linjan pituus on 12,3 km ja siinä on 25 asemaa. Keskimääräinen aseman väli on 513 m. Linjan kalustona on 5 yksikköä MF 67- ja MF 2000-vaunuja. Linjan tunnusväri on sininen.


title: Linja 4 (Pariisin metro)

text:
Paris Métro Ligne 4 on yksi Pariisin metron kuudestatoista linjasta. Se kulkee kaupungin läpi Porte de Clignancourtista etelään Montrougen kaupungintalolle (). Linja kulkee Pariisin kuudesta pääasemasta kolmen kautta (Gare du Nord, Gare de l'Est ja Gare Montparnasse). Se oli ensimmäinen Pariisin metron linja, joka kulki Seinen ali maan alla.
Linja 4 avattiin vuonna 1908, ja viimeisin laajennus on vuodelta 2013. Linja kulkee pohjois-eteläsuunnassa ja on Pariisin metrolinjoista ainoa, jolla on vaihtoasema kaikkien muiden linjojen kanssa (paitsi 3bis ja 7bis). Linja kulkee kokonaan maan alla, ja sitä liikennöidään 6-vaunuisilla kumipyöräisillä MP 59-yksiköillä. Niitä on käytössä yhteensä 556 vaunua. MP 89-vaunut kuitenkin poistetaan linjan 4 käytöstä, kun linjan 1 MP 89 CC-vaunujen siirto on valmis (linjaa 1 täysautomatisoidaan).


title: Linja 6 (Pariisin metro)

text: Linja seuraa koko pituudeltaan Pariisin keskimmäistä bulevardikehää, kuten myös samojen aukioiden välillä Pariisin pohjoisosien kautta liikennöivä linja 2, joka tosin länsipäässään jatkaa Porte Dauphinelle. Linja 6 on 13,6 km pitkä ja siinä on 28 asemaa, joista yhdessätoista on vaihtomahdollisuus toiseen linjaan. Keskimääräinen asemien välimatka on 504 m. Sen pituudesta yli puolet on rakennettu maanpinnan yläpuoliselle kohoradalle. Linjan kalustona on 5-vaunuisia, kumipyöräisiä MP 73-yksiköitä.Linja 6 kulkee seuraavien turistinähtävyyksien kautta:


title: Linja 7 (Pariisin metro)

text: Linja on Pariisin metron kolmanneksi käytetyin noin 121 miljoonalla matkustajalla vuodessa (mukaan laskettu linjan 7bis käyttäjämäärät). Se on myös Pariisin metron pisin linja (22,4 km) ja siinä on linjoista eniten asemia (38). Keskimääräinen asemien välimatka on 605 metriä. Linja 7 on lisäksi toinen Pariisin metron kahdesta linjasta, jotka haarautuvat (toinen on linja 13). Linjan kalustona on viisivaunuisia MF 77 -yksiköitä.(Linja haarautuu kahtia.)


title: Linja 6 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 6 (linja 6) on yksi Pariisin metron linjoista. Se muodostaa eteläisen puolen kehämäisestä linjasta (Linja 2 muodostaa pohjoisen osan). Se kulkee Charles de Gaulle-Étoile-aukiolta (Riemukaari) Pariisin eteläosien kautta Place de la Nationille muun muassa Eiffelin tornin ohi ja Montparnassen kautta. Linja on Pariisin metron kuudenneksi käytetyin noin 104 miljoonalla matkalla vuodessa.


title: Linja 3 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 3 on yksi Pariisin metron 16 linjasta Pariisissa, Ranskassa. Se yhdistää Levallois-Perretin ja Bagnoletin Saint Lazaren rautatieaseman, Républiquen ja suurten bulevardien ("Grands Boulevards") kautta. Linjan pituus on noin 11,7 km ja asemia on 25. Keskimääräinen aseman väli on 488 m. 91,6 miljoonalla käyttäjällään linja on Pariisin metron kymmenenneksi käytetyin. Linja 3bis oli vuoteen 1967 asti osana linjaa 3. Linjan kalustona on 5 yksikköä MF 67-vaunuja. Linja 3 kulkee seuraavien turistinähtävyyksien läheltä:


title: RER

text: Linjat A ja C kulkevat Pariisin läpi länsi-itä-suunnassa, linjat B ja D sen sijaan pohjois-eteläsuunnassa, kun taas linjalla E on pääteasemansa keskellä Pariisia. Junan kulkiessa Pariisin läpi idästä länteen tai etelästä pohjoiseen, sen tunnuskirjaimeen lisätään pariton numero (1, 3, 5 tai 7), päinvastaiseen suuntaan kuljettaessa parillinen numero (2, 4, 6 tai 8). Nämä numerot yhdessä kirjaimen kanssa osoittavat oheisen taulukon mukaisesti, minne juna on menossa, mutta eivät ilmaise, mistä se on tulossa. Pariisin itäpuolella linjan C haara C8 kääntyy kiertämään lähes rengasmaista reittiä Pariisin eteläpuolitse länteen niin, että päättyy lopulta lähelle Versaillesia, vaikka Versailles onkin Pariisin länsipuolella.


title: Linja 1 (Pariisin metro)

text: Linja on Pariisin metron käytetyin (jos RER-junia ei lasketa mukaan) 213 miljoonalla matkustajallaan vuonna 2008. Linjan kalustona on nykyään 6-vaunuisia kumipyöräisiä MP 89-junayksiköitä. Linja kulkee seuraavien turistinähtävyyksien läheltä: Marraskuussa 1898 Pariisissa päätettiin ryhtyä ensimmäisen linjan rakennustöihin. Kahdenkymmenen kuukauden rakennustöiden jälkeen 19. heinäkuuta vuonna 1900 linja avattiin osuudella Porte Maillot-Porte des Vincennes Pariisin maailmannäyttelyä varten. Ainoastaan kahdeksan asemaa oli valmiina avajaisissa; kymmenen muuta asemaa avattiin 6. elokuuta ja 1. syyskuuta 1900. Vuonna 1934 linjaa laajennettiin ensimmäisen kerran Porte des Vincennetistä Château des Vincennesiin.1963: Linjan junat muuttuivat kumipyöräisiksi. Samaan aikaan asemat suurennettiin 6-vaunuisia junia varten.