title: Aluepolitiikka

text: 1950-luvulta 1980-luvulle jatkunutta vaihetta Moisio ja Vasanen nimittävät hajautetun hyvinvointivaltion vaiheeksi. Tavoitteena tällöin oli, elinkeinorakenteen voimakkaasti muuttuessa koko valtakunnan sosiaalinen eheys, joka nähtiin välttämättömäksi valtiollisen olemassaolon säilymiselle. Vaihetta luonnehtivat toisaalta Maalaisliiton ja sosialidemokraattien välinen poliittinen akseli, toisaalta pyrkimys rationaaliseen suunnitteluun. Tämä näkyi muun muassa yliopistoverkon laajentumisena ja uusien varuskuntien rakentamisena maan reuna-alueille. Myös alueellinen suunnittelu laajeni seutu- ja valtakunnansuunnitteluun. Tällöin muodostui myös koko valtion kattava eri tasoisten keskusten ja vaikutusalueiden hierarkia, jota näinä vuosikymmeninä tutki muun muassa suunnittelu- ja talousmaantieteilijä, Vaasan yliopiston rehtori Mauri Palomäki. Tärkeäksi nousi tällöin muun muassa maakunta- ja valtakunnanosakeskusten määrittely.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Eduskuntavaaleihin ja erityisesti sosiaalidemokraatteihin liittyy toki ennakkoluulojakin. Vanhat ihmiset vierastavat politiikkaa kokien sen jumalanvastaiseksi toiminnaksi, ja papit sekä muut varakkaat henkilöt ovat tietysti sitä vastaan, että heidän vöitään tulisivat sosiaalidemokraatit kiristelemään. Ristiriita uskonnon ja politiikan välillä ilmenee kansassakin: osa epäröi vetää vaalilappuun viivaa sosiaalidemokraateille peläten Jumalan kostoa synninteosta. Niin alkaa Riikakin kokea vaalien jälkeen kolmen lapsensa sairastumisen ja kuoleman Jumalan rangaistuksena.


title: Aggressio

text: Varhaisen iän aggressiivisuudella, etenkin hyökkäävällä fyysisellä aggressiivisuudella, on monenlaisia haitallisia seurauksia myöhemmän kehityksen kannalta. Se johtaa ongelmiin koulusopeutumisessa, toverisuhteissa, parisuhteessa ja työelämässä, ja siitä seuraa rikollisuutta, väkivaltaisuutta ja alkoholin ongelmakäyttöä. Seuraamukset saattavat syntyä vuorovaikutustyyliin liittyvällä jatkuvuudella, jossa tiettyjä käyttäytymistaipumuksia ylläpitävät niiden muissa herättämät reaktiot. Esimerkiksi aggressiivisuus aiheuttaa muissa ihmisissä ärtymystä, joka edelleen lisää aggressiivista reagointia. Toinen mekanismi on kumulatiivinen jatkuvuus, jossa ihmiset valitsevat sellaisia ympäristöjä, jotka edelleen ylläpitävät näitä taipumuksia.


title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles aloittaa laajalla Platonin "Valtiossa" esittämän ihannevaltion kritiikillä. Hän arvostelee Platonin kehitelmän eräänlaista kommunismia muun muassa siitä, ettei yhteisomistus synnytä ihmisissä samanlaista omistajuutta kuin yksityisomaisuus. Myös perheinstituution lakkautus aiheuttaisi monia ongelmia; Aristoteleen mukaan perhesiteet on säilytettävä yksityisinä. Tämän jälkeen Aristoteles arvostelee Platonin "Lakeja". Muista valtiomuotoehdotuksista Aristoteles käsittelee Faleas Khalkedonilaisen ja Hippodamoksen ehdotuksia.


title: Mau-mau-kapina

text: Mau-mau-liikkeen nimen alkuperää ei tiedetä. Selityksiä on useita: eräiden mielestä kyseessä on paikannimi (kukkularyhmä), toisten mielestä se on brittiläisten uudisasukkaiden keksimä, naurettavaksi tarkoitettu ja halventava epäsana. Se voisi olla myös lyhenne swahilin kielen sanoista "Mzungu aende ulaya – mwafrika apate uhuru" – ”valkoinen mies menköön kotiin, afrikkalainen saa vapautensa”. Vapautusliikkeen ytimenä olivat kikujut, joiden tukena oli embu- ja meru-heimojen jäseniä. Kikujut eivät itse kutsuneet liikettään mau-mauksi. He käyttivät siitä nimityksiä "Muingi" (liike), "Muigwithania" (yhdistäjä), "Muma wa uiguano" (Yksimielisyyden vala) tai mau-mau-kapinan alkuunpanijana toimineen Kikuyu Central Association -järjestön nimikirjaimia KCA.


title: Etelä-Afrikka

text:
Tärkeä eteläafrikkalaisen kristillisyyden piiristä noussut teologinen liike on maan vapautuksen teologian kaltainen musta teologia. Se sai alkunsa 1970-luvun puolessa välissä vastauksena apartheidiin ja dialogista latinalaisamerikkalaisen esikuvansa kanssa. Kontekstuaalinen teologia korostaa raamatullista oikeudenmukaisuuden tematiikkaa ja sen tärkeimpiä edustajia ovat maan mustien ja värillisten kirkot. Liike oli erityisen voimakas apartheid-hallinnon aikana, mutta on vaikuttanut myös vuoden 1994 jälkeen.
Etelä-Afrikan perustuslaki takaa uskonnonvapauden, ja oikeus toteutuu yleisesti myös käytännössä. Maassa ei ole virallista valtionuskontoa, vaikka kristityt ovat maan suurin uskonnollinen ryhmä. Keskeisissä asemissa hallinnossa olevat ihmiset kuuluvat useisiin eri uskontoihin kuten kristinuskoon, islamiin tai juutalaisuuteen. Uskontojen väliset suhteet maassa ovat myös yleisesti hyvät, ja maassa on virallisia ja epävirallisia ekumeenisia yhteyksiä eri kirkkokuntien välillä. Suurin ekumeeninen järjestö on Etelä-Afrikan kirkkojen neuvosto (), johon kuuluvat muun muassa metodistit, anglikaanit sekä eri luterilaiset ja presbyteerikirkot.


title: Anarkokapitalismi

text:
Anarkokapitalistien mielestä valtioton, yksityistä omistusoikeutta ja vapaita markkinoita tukeva yhteiskunta takaa parhaiten vapauden ja hyvinvoinnin. Anarkokapitalistien mielestä yhteiskunnan tulee perustua sopimuksenvapaudelle, tarkoittaen, että jokaisella on oikeus päättää omaisuudestaan, kehostaan ja siitä, miten niitä käytetään. Tämä tarkoittaa myös sitä, että veronmaksuvelvollisuutta tai muitakaan pakkoon perustuvia säädöksiä ei ole. Esimerkiksi hyväntekeväisyys on kuitenkin sallittua, koska se perustuu vapaudelle valita. Anarkokapitalistit tapaavat kannattaa itävaltalaista taloustiedettä.
Termin ”anarkokapitalismi” keksi yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja anarkokapitalisti Murray Rothbard.
Anarkokapitalismi on oikeistolibertarismin toinen päähaara minarkistisen libertarismin kanssa.


title: Portugalin Guinea

text: Portugalin siirtomaavallan ideologiana oli alusta lähtien ”primitiivisten pakanakansojen” sivistäminen ja kristinuskoon käännyttäminen. Sen olennainen osa oli portugalin kielen ja kulttuurin levittäminen sekä portugalilaiseen yhteiskuntaan sulautuneen "assimilados"-ryhmän luominen. Sulauttamisyritysten tulokset jäivät kuitenkin vaatimattomiksi, ja 1950-luvulla alueella ryhdyttiin vaatimaan itsenäisyyttä. Vapautusliikkeistä tärkein oli Guinean ja Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue PAIGC, joka aloitti aseellisen taistelun vuonna 1963. Kymmenen vuotta kestäneen sodan aikana PAIGC onnistui vapauttamaan kaksi kolmasosaa alueesta ja julisti Guinea-Bissaun itsenäiseksi 24. syyskuuta 1973. Portugali tunnusti maan itsenäisyyden neilikkavallankumouksen jälkeen 10. syyskuuta 1974.


title: Liberaalipuolue – Vapaus valita

text: Liberaalipuolue kuvaa itseään laajaa yksilönvapautta ja elinkeinovapautta edistämään pyrkiväksi puolueeksi. Puolue katsoo, että ”jokaisella on oikeus elää elämäänsä kuten parhaaksi näkee, kunhan ei aiheuta haittaa toisille ihmisille, eläimille tai ympäristölle”, ja kannattaa esimerkiksi taksi-, ammattiajo-, anniskelu- ja rahankeräysluvan sekä alkoholi-, uhkapeli-, raideliikenne- ja sähkönsiirtomonopolin lakkauttamista. Puolue haluaa Suomeen olosuhteet, joissa yrittäminen ja työn tekeminen on kannattavaa. Puolueen mukaan aikuisten ihmisten holhoamisesta ja kaikkia elämänalueita säätelevästä byrokratiasta tulee luopua.


title: Vaa’ankieliasema

text:
Käsitettä käytetään erityisesti politiikassa puolueesta
, vaalipiiristä tai kansanedustajasta, joka nousee päätöksen tai vaalien tuloksen kannalta ratkaisevaan asemaan, kun esimerkiksi mikään puolue ei ole saanut yksin enemmistöä. Vaa'ankielenä oleva puolue voi tällöin valita, kenen kanssa se liittoutuu ja muodostaa enemmistön. Näin pienikin puolue
, yksi vaalipiiri tai yksi henkilö saa kannatustaan suuremman vaikutusvallan, erityisesti mikäli on viime hetkille saakka kannastaan tai valinnastaan epävarma. Tätä taktisesti vahvaa asemaa voi henkilö tai ryhmä käyttää hyväkseen laittamalla suuret ryhmät kilpailemaan suosiostaan, ja siten saavuttaa etuja.


title: Voortrekker-liike

text: Voortrekker-liike on afrikaansinkielinen nuorisojärjestö, joka perustettiin vuonna 1931 ja jonka kantavana aatteena oli "ABC", eli "Afrikanerskap, Burgerskap, Christenskap" (). Voortrekker-liikkeen syntymiseen vaikutti 1930-luvulla vaikuttanut afrikaanerinationalismi. Voortrekker-liike jäljitteli Etelä-Afrikan brittiläistä partioliikettä, mutta se oli esikuvaansa kansallismielisempi ja uskonnollisempi.


title: Musta tietoisuus -liike

text: Musta tietoisuus oli Afrikkalaisen nationalismin muoto, joka oli saanut paljon vaikutteita muun muassa Frantz Fanonilta. Musta tietoisuus -liikkeen ajattelijat katsoivat, että "sorretun mieli on voimakkain sortajan aseista" ja siksi vapauttaakseen itsensä mustien tuli tarkistaa arvonsa, asenteensa ja omakuvansa. Myös yhdysvaltalaisilla ajattelijoilla oli voimakas vaikutut mustaan tietoisuuteen ja liikkeen käyttämä termi "musta" (), joka yhdisti aikaisemmat määreet "afrikkalainen", "intialainen" ja "värillinen" Etelä-Afrikan etnisistä ryhmistä, lainattiin Yhdysvalloista.


title: Afrikaanerinationalismi

text: "Broederbond" loi myös uuden kansankapitalismin ("volkskapitalisme") käsitteen, jonka avulla pyrittiin saamaan talouselämä pois vieraiden "juutalaisten" ja "brittiläisten" elementtien hallinnasta ja sovittaa se afrikaanerien kansalliseen luonteeseen. "Volkskapitalisme " pyrki parantamaan keskimäärin englanninkielistä valkoista väestönosaa huonommassa taloudellisessa asemassa olevien afrikaanerien tilannetta. Afrikaanerien "taloudellisen vapautumisen" toteuttamisen keinoista käydyssä väittelyssä esitettiin niin utopistisia suunnitelmia poistaa "köyhien valkoisten" ongelman osuuskuntien avulla, kuin maltillisia ehdotuksia rahoituslaitoksista, joissa afrikaaneripääomaa pyrittiin kanavoimaan tuottaviin investointeihin. Vaikka "volkskapitalisme " onnistui kehittämään joitain afrikaanerien omistamia yrityksiä kuten Sanlam ja Volkskas kansallisesti merkittäviksi suuryrityksiksi, ohjelman taloudelliset hyödyt suurimmalle osalle köyhistä afrikaanereista olivat vähäiset.


title: Etelä-Afrikan historia

text: Suurapartheidin nimellä tunnettu massiivinen sosioekonominen ohjelma meni vielä pidemmälle. Ohjelman tarkoituksena oli pitää maan ei-valkoinen väestö täysin poissa valkoisten asuttamilta alueilta ja siten "pelastaa valkoinen yhteisö häviämiseltä". Sen keskeisenä ajatuksena oli, että rotujen täydellinen erottaminen toisistaan johtaisi vakauteen ja järjestykseen. Uskottiin, että eteläafrikkalaiset ei-valkoiset väestöryhmät hyväksyisivät omien yhteisöjensä tilanteen, kunhan heidän yhteytensä valkoiseen Etelä-Afrikkaan pidettäisiin mahdollisimman vähäisenä. Maan pääministerin Hendrik Verwoerdin mukaan afrikkalaisten "ei tulisi haluta integroitua eurooppalaisen yhteisön elämään, vaan ymmärtää, että hänen omassa yhteisössään kaikki ovet ovat avoinna". Suurapartheidin tarkoituksena oli myös turvata halvan työvoiman saatavuus ja kuitenkin pitää afrikkalaiset poissa kaupungeista rakentamalla tehtaita mustien heimoreservaattien rajoille. Hallituksen lopullisena tavoitteena oli siirtää kaikki afrikkalaiset bantustanien kansalaisiksi.


title: Skootteri

text: Japanissa tehtiin skoottereita jo varhain. Honda valmisti klassisiin skoottereihin lukeutuvia malleja jo 1950-luvulla, mutta luopui tuoteryhmästä kahdeksikymmeneksi vuodeksi, koska keskitti huomionsa Cub-moottoripyöräänsä. Fuji ja Mitsubishi olivat 1960-luvulla hallitsevat merkit Japanin kotimarkkinoilla. Yamahakin kokeili skoottereita samoihin aikoihin. Piaggion laiminlyödessä mallistonsa uudenaikaistamisen 1980-luvun vaihteessa Honda astui uudelleen skootterimarkkinoille NH-mallisarjallaan. Erityisesti Hondan 250-kuutioinen Helix (Spazio, Fusion, CN250) oli uraauurtava "maksiskootterien" edeltäjänä. Hondan vanavedessä myös muut kaukoidän valmistajat suuntasivat Euroopan ja Yhdysvaltojen vientimarkkinoille putkirunkoisilla muoviskoottereillaan, mistä syntyi uusi "modernien skootterien" luokka klassisen rinnalle.


title: Skootteri

text: Skootterin idea saattoi syntyä jo ensimmäisten motorisoitujen ajoneuvojen mukana 1800-luvun lopulla. Hildebrand & Wolfmüller rakensi 1894 ensimmäisen kaksipyöräisen, jossa oli läpiastuttava runkorakenne. 1900-luvun alussa skootteriksi kutsuttavia laitteita tehtiin kummallakin puolella Atlanttia. Ranskassa oli Auto-Fauteuil jo 1902 ja Yhdysvalloissa Motoped 1910-luvulla. Ensimmäisen maailmansodan aikana ja heti sen jälkeen oli markkinoita halvoille ajoneuvoille. Yhdysvalloissa esiteltiin Autoped 1914 ja Britteinsaarilla Skootamota ja Unibus, sekä Saksassa DKW:n Lomos 1920-luvulla. 1930-luvun lamakaudella Yhdysvalloissa kehitettiin uusia entistä parempia skoottereita, kuten Salsburyn "Motor Glide" (1936) ja Cushman, joita valmistettiin 1936–1965.


title: Skootteri

text: Skootteri on pienipyöräinen moottoripyörä, jossa on metallinen runko (monokokki) kuten Vespassa tai erillinen putkirunko, johon suojapellit on kiinnitetty (Lambretta). Istuimen ja ohjaustangon väli on ainakin osittain avoin, joissakin malleissa tasainen lattia, toisissa lattia on vähintäänkin kuljettajan jalkojen kohdalla. Skootterin moottori, jonka iskutilavuus on yleensä ollut 98–200 cm³, sijaitsee perinteisissä malleissa takapyörän lähellä ja on täysin koteloitu. Uudemmissa skoottereissa moottori on istuimen alla, ja sylinteritilavuus on jopa 840 cm³. Voimansiirtotapa on hammaspyörillä toteutettu suoraveto takapyörään tai toisiovetoketju tai hihna, ja moottori on samalla kiinteä osa iskunvaimennusta. Vaihteisto on joko manuaalinen tai täysin automaattinen variaattori.


title: Skootteri

text: Toisen maailmansodan jälkeen oli jälleen tilaus yksinkertaiselle ja huokealle skootterille, mutta nyt kehityksen etujoukko siirtyi Eurooppaan, jossa Italiassa miltei samanaikaisesti esiteltiin Piaggion Vespa (1946) ja Innocentin Lambretta (1947). Monzalainen Gianca aloitti jo ennen Piaggiota Nibbiollaan, mutta merkin taival päättyi nopeasti. Italialaiset skootterit osoittautuivat erittäin onnistuneiksi. Vasta Vespan ja Lambrettan myötä skootterista voidaan sanoa tulleen täysi-ikäinen, kaikkien saavutettavissa oleva ja suosittu kulkuneuvo.


title: Lambretta (skootteri)

text: Lambretta on perinteinen käsivaihteinen kaksitahtinen skootteri, jota valmisti milanolainen "Innocenti" Italiassa 1947–1972. Lambretta-nimi tulee Lambrosta, joka on Pon sivujoki. 1970-luvun alussa yhtiö joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja lopetti toimintansa 1972. Lambrettan valmistus jatkui senkin jälkeen vielä Espanjassa ja Intiassa . Lambrettan brändiä on yritetty emoyhtiön konkurssin jälkeen elvyttää useita kertoja, mutta tavaramerkin, logon ja oikeuksien haltijuus on kiistanalainen ja lainvoimaisuus epäselvä .


title: Skootteri

text: Ketteränä ja halpana kulkuvälineenä skootteri on säilyttänyt asemansa esimerkiksi Aasiassa ja Euroopan ruuhkaisissa suurkaupungeissa. Suomessakin on koettu sen renessanssi uusien maxiskootterien myötä. Ominaisuuksiltaan ja ulkonäöltään nämä lähenevät jo perinteisiä moottoripyöriä.


title: Skootteri

text: Vespoja valmistettiin lisenssillä Italian ulkopuolella Ranskassa, Espanjassa, Englannissa ja Saksassa. Yhdysvalloissa Sears, Roebuck & Company myi Vespaa tavarataloketjussaan nimellä "Allstate", mutta nimeä on käytetty myös muiden valmistajien tuotteiden markkinointinimenä. Intiassa tehdään yhä Vespaan perustuvia Bajaj- LML-skoottereita, sekä jatkettiin Lambretan valmistusta vielä pitkään emoyhtiön konkurssin jälkeen (1971). Kolmipyöräisiä skoottereita käytetään Italiassa pienliiketoiminnassa (Ape, Vespa Commercial), Thaimaassa (tuk-tuk) ja Intiassa takseina.


title: Skootteri

text: Skoottereissa on nykyään useimmiten automaattinen variaattorivaihteisto ja automaattinen kytkin, joten kuljettaja voi keskittyä pelkästään ajamiseen. Perinteisissä malleissa voimansiirto tapahtui manuaalisella vaihteistolla, vaihteiden vaihtaminen tapahtui ohjaustangossa olevalla valitsimella. Nykyaikaisissa skoottereissa moottorin iskutilavuus vaihtelee 49cm³ ja 850 cm³ välillä ja moottorit ovat kaksi- tai nelitahtisia.


title: Tasapainottuva skootteri

text:
Tasapainottuvat skootterit ovat yleensä varustettu litiumioniakuilla. On raportoitu useista akkuvioista (oikosulku, ylikuumeneminen, laturi) jotka ovat johtaneet tulipaloon.
Tasapainottuva skootterin ohjaus toimii kehon painopistettä muuttamalla. Eteenpäin nojaamalla se liikkuu eteenpäin, kun taas taaksepäin nojaamalla taakse. Painopisteen siirtäminen oikealle jalalle kääntää sitä vasemmalle ja painopisteen siirtäminen vasemmalle jalalle kääntää oikealle.


title: Vespa

text: Vastoin yleistä käsitystä Vespa ei ollut ensimmäinen motorisoitu skootteri. On vaikea sanoa, kuka keksi skootterin, mutta Britteinsaarilla tehtiin skoottereita jo varhain. Brooklandsissä toiminut All British Engine Company (ABC) valmisti "Skootamota"-nimisiä skoottereita 1920-luvun vaihteessa. Gloucestershiressä tehtiin 1920–1922 "Unibus"-merkkisiä skoottereita, joita mainostettiin "autoksi kahdella pyörällä". Yhdysvalloissakin Cushman Motor Works toi markkinoille ensimmäisen skootterinsa "Auto-Gliden" vuonna 1937. Italiassa "Nibbio"-skootteri syntyi samoihin aikoihin kuin Vespa. Piaggion Vespa oli kuitenkin ensimmäinen skootteri, josta tuli suosittu. Vespan maailmanvalloitukseen vaikuttivat ennen kaikkea sopiva ajoitus ja onnistunut suunnittelu, sekä massatuotannon hyötynä saavutettu edullinen hinta.


title: Steve Wozniak

text: Stephen ”Woz” Wozniak (s. 11. elokuuta 1950 San José, Kalifornia) on toinen Apple-tietokoneyhtiön perustajista. Wozniak loi Apple I:n ja Apple II:n 1970-luvun puolivälissä yhdessä Steve Jobsin kanssa. Apple II saavutti paljon suosiota, ja siitä tuli yksi eniten myydyistä henkilökohtaisista tietokoneista 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa.


title: Steve Wozniak

text: Wozniak oli 19-vuotias vuonna 1969, kun hän tutustui 14-vuotiaaseen Steve Jobsiin. Wozniak oli jo rakentanut laitteen, jolla voi soittaa puheluita ilmaiseksi. Jobs ja Wozniak rakensivat yhdessä tietokoneen. Tärkein syy tähän oli tehdä vaikutus muihin Palo Alton elektroniikkaharrastajien muodostama ryhmän, Homebrew Computer Clubin jäseniin. Tietokoneen nimeksi tuli Apple I.


title: Steve Wozniak

text: Wozniak oli lahjakas matematiikassa ja kiinnostunut elektroniikasta. Hän opiskeli lukuvuoden 1968−1969 Coloradon yliopistossa, palasi kotiseudulleen Kaliforniaan ja jatkoi ensin ammattikorkeakoulussa ja sitten Kalifornian yliopistossa. Hän työskenteli pienissä elektroniikkafirmoissa ja vuonna 1975 hän keskeytti opintonsa ja pääsi töihin Hewlett-Packardille.


title: Steve Wozniak

text: Applen jälkeen Wozniak on keskittynyt vapaaehtoistyöhön, etenkin lasten auttamiseen ja koululaisten tietokonekerhoihin. Hän on osallistunut erilaisten tietotekniikan alan yritysten hallituksiin, ja vuonna 2009 hän alkoi jälleen työskennellä tuotekehittäjänä Fusion-IO:ssa, joka tekee tallennuslaitteita.


title: Steve Wozniak

text: Vuonna 1981 Wozniak loukkaantui lentokone-onnettomuudessa. Hän jatkoi opintojaan mutta ei käynyt kurssejaan loppuun. Yliopisto päätti myöhemmin, että Applen tietokoneiden suunnittelulla saattoi korvata puuttuvat kurssit, ja myönsi hänelle tutkinnon 1987.


title: Aleksandra Wozniak

text: Aleksandra Wozniak (s. 7. syyskuuta 1987 Montreal) on kanadalainen tennispelaaja. Hän on parhaimmillaan sijoittunut WTA-maailmanlistalla sijalle 21. Hän on voittanut yhden WTA-kaksinpeliturnauksen. Parhaana saavutuksenaan Grand Slam -turnauksissa hän eteni Ranskan avoimissa 2009 neljännelle kierrokselle.


title: Stefan Piesnack

text: Stefan ”Stefu” Karl Heinz Piesnack (s. 24. helmikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kitaristi. Hänet tunnetaan pääasiassa Pelle Miljoonan yhtyeiden kitaristina ja Hanoi Rocksin perustajajäsenenä. Vuodet 2000–2005 hän keikkaili yhdessä entisen Pelle Miljoonan yhtyeiden rumpalin Tumppi Varosen kanssa Problems?-yhtyeessä. Vuonna 2004 Pelle Miljoona & 1980 teki comebackin kokoonpanollaan, johon myös Piesnack kuuluu. Aktiivisen musiikkuransa jälkeen Piesnack on toiminut Suomen Setlementtiliiton, Setlementtinuorten liiton ja Kalliolan omistaman Muuralan Ässäkodin isäntänä.


title: Adam Wójcik

text: Adam Wójcik (20. huhtikuuta 1970 Oława – 26. elokuuta 2017 Wrocław) oli puolalainen koripalloilija. Hän on Puolan pääsarjahistorian merkittävimpiä pelaajia ja teki menestyksekkään pelaajauran eurooppalaisseuroissa voittaen muun muassa kahdeksan Puolan mestaruutta, kaksi Puolan cup-mestaruutta ja Belgian mestaruuden. Wójcik edusti myös Puolan miesten maajoukkuetta neljässä EM-lopputurnauksessa.


title: Wojciech Łazarek

text: Wojciech Łazarek (s. 4. lokakuuta 1937) on puolalainen entinen jalkapallovalmentaja ja hyökkääjä. Lyhyeksi jääneen pelaajauransa jälkeen Łazarek teki mittavan uran valmentajana 1970-2000 -luvuilla. Hän toimi myös Puolan maajoukkueen päävalmentajana.


title: Steve Tesich

text:
Steve Tesich (1942–1996) oli jugoslavialaissyntyinen, 14-vuotiaana Yhdysvaltoihin perheensä kanssa muuttanut kirjailija. Oscar-palkittu Tesich kirjoitti kaksi romaania, monia näytelmätekstejä ja elokuvakäsikirjoituksia, näistä tunnetuimpina John Irvingin romaaniin perustuva "Garpin maailma" (1982, ohj. George Roy Hill) sekä Tesichin omiin nuoruusmuistoihin pohjautuvat "Fillarijengi" (1979, ohj. Peter Yates, parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinto) ja "Neljä ystävää" (1981, ohj. Arthur Penn).
Tesichin näytelmän "On the Open Road" (1992) on suomentanut Pentti Saaritsa nimellä "Taivasalla", ja sen Suomen-kantaesitys tapahtui Helsingin Kaupunginteatterissa 1996 Kristin Olsonin ohjaamana.


title: Paleointiaanit

text: Paleointiaanit olivat kivikautisia metsästäjä-keräilijöitä. He viettivät yleensä liikkuvaa elämäntapaa siirtyen pieninä ryhminä suurriistan perässä leiripaikalta toiselle. Varovaisimmankin arvion mukaan paleointiaanit saapuivat Pohjois-Amerikkaan noin 14 000 kalenterivuotta sitten. Joidenkin kiisteltyjen teorioiden mukaan heidän muuttoliikkeensä on saattanut tapahtua jo kymmeniä tuhansia vuosia aiemmin. Tyynenmeren rannoilta on löydetty merkkejä paleointiaanien asutuksesta jääkauden loppuvaiheessa, jolloin monet ilmastonmuutokset koettelivat maapalloa.


title: Paleointiaanit

text: Yleisesti paleointiaanien uskotaan olleen koko Amerikan ensiasuttajia, sillä niin Meksikosta kuin Etelä-Amerikastakin on löytynyt heille tunnusomaista kulttuuria. Paleointiaanien aikakauden päättyminen tapahtui noin 8000–8500 vuotta sitten, kun jääkautinen suurriista oli hävinnyt laajoilta alueilta.


title: Paleointiaanit

text: Eräs jääkauden jälkeisistä ilmiöistä oli nopeasti vaihtelevat ilmastonmuutokset. Jään alta paljastuneet laaksot ja vesistöjen rannat tarjosivat mahdollisuuden kerätä syötäviä kasveja ja pyydystää kaloja. Ilman lämpeneminen toi mukanaan runsaita sateita ja pidentyneet kasvukaudet. Aluksi Alaskaan ja Kanadaan asettuneet ihmiset alkoivat vähitellen levittäytyä laajemmille alueille. Paleointiaanien määrä kasvoi jäätiköiden eteläpuolella nopeasti 11 500 eaa jälkeen. Ravinnon saannin helpottuminen lisäsi ihmisten uskoa säilyä hengissä. Tämä antoi samalla rohkeutta siirtyä yhä etelämmäksi. Liikkuvuus edisti ihmisten nopeaa levittäytymistä koko Amerikan mantereelle. Leiripaikat olivat enemmän tai vähemmän tilapäisiä. Merkkejä paleointiaanien jäljiltä on löydetty lähes kaikista osavaltioista.


title: Paleointiaanit

text: Metsästäjät jättivät jälkeensä eläinten luita, kiviveitsiä ja heittonuolen kärkiä. Luultavasti tiettyinä vuodenaikoina yhden tai muutaman perheen kokoiset hyvin pienet ryhmät kokoontuivat suurriistan metsästykseen. Se oli tyypillistä myöhäispaleoliittista kulttuuria. Paleointiaanien kulttuurin uusiutumisen ohella myös väestö kasvoi ja kulttuurien alueellinen eriytyminen alkoi näkyä.


title: Plano-kulttuurit

text: Tasangoista itään itäisen Pohjois-Amerikan paleointiaanit metsästivät harvoin mastodonttia, upikemminkin karibua, valkohäntäpeuraa, hirveä, pienriistaa, kalaa ja monia kasveja. Itä-Arkaainen kulttuuri alkoi liukumalla sikäläiistä paleointiaaneista 8 950–7 950 BP..


title: Paleointiaanit

text: Paleointiaanien suurriistan metsästysperinne jatkui joillain alueilla pitkään. Viimeisiä biisonin metsästykseen pohjautuvia muinaisia kulttuureja sanotaan Plano-kulttuureiksi 7500-4500 eaa. Heidän kulttuurinsa vallitsi Kalliovuorten ja Mississippin välisillä preerioilla. Kulttuurin tyypillinen löytöpaikka on Plainview Texasissa, mutta heitä liikkui myös pohjoisilla tasangoilla. Pitkäsarvista biisonit saivat seurakseen myöhemmin etelästä saapuneita lyhytsarvisia biisoneita. Plano- ihmisistä kehittyi taitavia tasankojen metsästäjiä. Monien jyrkänteiden alapuolelta on löytynyt valtavia määriä biisoninluita todisteena siitä, että tasankojen viimeiset paleointiaanit syyllistyivät riistan "ylimetsästämiseen".


title: Intiaanien alkuperä

text: Yleisesti ajatellaan Amerikkaan tulleen ihmisiä ainakin kolmessa aallossa: paleointiaanit, na-dene-kansat ja eskimot. Geenien haplotyypeistä on päätelty viitteitä siitä, että itse paleointiaanien muuttoaaltoja olisi ollut kaksi. Itä-Aasian ja Alaskan vanhoissa löydöissä näkyy kaksi erityyppistä perinnettä, joista vanhempi näyttää liittyvän paleointiaaneihin, myöhempi na-deneen tai eskimoihin. Joskus intiaanien väitetään myös matkustaneen jääkauden aikana Atlantin yli Euroopasta.


title: Paleointiaanit

text: Arkeologit kiistelevät edelleen siitä, mistä ja milloin paleointiaanit tulivat Amerikkaan. Ensimmäisen ryhmän siirtymisen uskotaan tapahtuneen Beringinsalmen läpi vähintään 14 000 vuotta sitten. Yleisimmin käytetyn teorian mukaan he tulivat "jääkäytävää" pitkin, joka syntyi Kordillieerien ja Laurentianin jäätikköjen repeydyttyä irti toisistaan noin 16 000 vuotta sitten. Toinen muuttoaalto seurasi noin vuonna 11 500 eaa. Heidätkin tunnetaan paleointiaaneja, mutta myös Clovis-kulttuurin perustajina. Uusimpien tutkimusten valossa nämä ihmiset ovat voineet kulkea Amerikkaan niin sanottua Atlanttista reittiä jään reunaa pitkin ja tulla Espanjasta tai Ranskasta. Joidenkin tiedemiesten mukaan ensimmäiset asukkaat saattoivat saapua mantereelle jäämassojen väliin syntynyttä vesireittiä pitkin. Uusimpien löytöjen perusteella varhaisimman asutuksen Etelä-Amerikkaan on päätelty tulleen Aasiasta jäätiköitymisen aikana pitkin Pohjois- ja Etelä-Amerikan rannikkoa.


title: Paleointiaanit

text: Paleointiaanien jäljiltä on kaivettu esiin muun muassa raskaita kivivasaroita, piiveitsiä, veitsimäisiä teriä ja neulanteräviksi hiottuja luita, jotka radiohiiliajoituksen mukaan ovat kuuluneet Folsomin kulttuuriin. Folsomilaiset ovat löydösten mukaan käyttäneet mahdollisesti myös ensimmäisinä ihmisinä vipukeihästä eli Atl-Atlia, joka aikoinaan nimettiin asteekkien mukaan. Käsivarren jatkeena toiminut linko teki keihään lentoradasta paljon normaalia pidemmän.


title: Paleointiaanit

text: Paleointiaanien varhaiset keihäänkärjet olivat pituudeltaan 5–10 cm. Clovisin kulttuurissa kivenkäsittelyn taidot kehittyivät. Tämän aikakauden asukkaiden jäljiltä on löytynyt monia hienoja kivityökaluja. Keihäänkärjet muotoiltiin suuremmiksi ja niihin tehtiin pitkittäisiä uurteita. Suurin osa löydetyistä kärjistä on kerätty talteen mammuttien luista. Folsomin kulttuurissa keihäänkärjet pienenivät uudelleen ja nyt ne olivat kauttaaltaan uurrettuja. Uurroksille ei ole löytynyt selvää syytä. Kaksipuolisia lehdenmuotoisia litteitä keihäänkärkiä käytettiin paleointiaanien kaudella niinkin kaukana koillisessa kuin Bull Brookissa Massachusettsissa, josta on löydetty yksi suurimmista tuon aikakauden keskittymistä.


title: Carol Kaye

text: Carol Kaye (s. 24. maaliskuuta 1935 Everett, Washington) on yhdysvaltalainen basisti ja suosittu sessio-/studiomuusikko. Hän soitti lukuisilla levyillä 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla yhteensä noin 10 000 levytyssessiossa. Kaye oli mukana useissa Phil Spectorin, David Axelrodin ja Brian Wilsonin tuotannoissa, soitti bassoa The Zodiac -yhtyeessä, kitaraa Ritchie Valensin hitissä ”La Bamba” ja bassoa useissa Simon & Garfunkelin hiteissä. Hän oli mukana myös The Beach Boysin klassikkoalbumilla "Pet Sounds".


title: Jussi Selo

text: Jussi Petteri Selo (ent. "Kykkänen", s. 21. tammikuuta 1985 Vantaa) on Uniklubi-yhtyeen laulaja. Selo on aiemmin laulanut myös muun muassa Lovex-yhtyeessä sekä ensimmäisessä yhtyeessään Pincenezissä. Selo soittaa pianoa, kitaraa ja saksofonia. Hän toimii yhtyeen pääasiallisena sanoittajana. Hän kuuntelee mm. Saraa, Michael Jacksonia sekä Hardcore Superstaria.


title: Jussi Merikanto

text: Jussi Jalmari Merikanto (s. 16. helmikuuta 1979 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan bassobaritoni. Hän on opiskellut Sibelius-Akatemian laulumusiikin osastolla Päivi Nisulan ja Petteri Salomaan johdolla ja vuonna 2007 Roland Hermannin oppilaana Karlsruhessa. Merikanto soittaa myös viola da gambaa ja on laulanut Cantores Minores -poikakuorossa ja Savonlinnan Oopperajuhlakuorossa.


title: Juuso Nieminen

text: Juuso Nieminen (s. 1979) on suomalainen kitaristi. Hän opiskeli kitaransoittoa Vantaan Musiikkiopistossa Timo Suomisen oppilaana, minkä jälkeen Turun Musiikkiakatemiassa Timo Korhosen ja Ismo Eskelisen oppilaana. Sibelius-Akatemian hän suoritti Jukka Savijoen ja Jyrki Myllärisen ohjauksessa. Lisäksi hän on suorittanut D. Russellin, M. Sociasin, E. Fernandezin, Z. Dukicin ja A. Pierrin mestarikursseja. Hän on voittanut useita kansainvälisiä kitarakilpailuja kuten mm. Alhambra-kitarakilpailut Espanjassa, konsertoinut Euroopassa ja Yhdysvalloissa ja levyttänyt kolme albumia: Juuso Nieminen plays Ponce & Rodrigo (Terravox 2005), Juuso Nieminen - Guitar Recital (Terravox 2006). Uusin levy on The Latin American Album, joka julkaistiin lokakuussa 2009 (Terravox 2009).


title: Jussi Lehtisalo

text: Jussi Lehtisalo (s. 1972) on suomalainen muusikko. Hän pyörittää Porissa Ektro Records -levy-yhtiötä. Sen lisäksi hän soittaa useissa yhtyeissä, kuten Circle, Pharaoh Overlord, Rättö ja Lehtisalo, Kirvasto, Eturivi, Ektroverde, Doktor Kettu, Steel Mammoth, Tractor Pulling, Leppästick, Krypt Axeripper, Rakhim, Motorspandex, Arkhamin Kirjasto, Susi-Unto, Lusiferiinin Armosta ja Split Cranium. Hänen pääinstrumenttinsa on bassokitara, mutta joissain kokoonpanoissa hän soittaa kitaraa ja jonkin verran muita soittimia.


title: Sergio Bosi

text: Sergio Bosi on italialainen klarinetisti. Hän on Marchen orkesterin ensiklarinetisti. Hän valmistui 16-vuotiaana parhain arvosanoin Gioacchino Rossini -konservatoriosta (Pesaro), jossa hän sittemmin on itse opettanut. Bosi on voittanut lukuisia kansainvälisiä soolo- ja kamarimusiikkikilpailuja. Hän on omistautunut italialaisen klarinettimusiikin kansainvälisesti tunnetuksi tekemiselle. Bosi on levyttänyt muun muassa Naxos- ja EMI-levy-yhtiöille. Bosi kutsutaan säännöllisesti ClarinetFest -maailmankongressiin. Hän on pitänyt mestarikursseja sekä Italiassa että ulkomailla, esimerkiksi Wienissä ja Madridissa.


title: Joe Satriani

text:
Joseph "Joe" Satriani (s. 15. heinäkuuta 1956) on yhdysvaltalainen rock-kitaristi. Hän on menestynyt hyvin instrumentaalimuusikolle vaikealla saralla. Satriani on saanut 15 Grammy-ehdokkuutta ja myynyt yli 10 miljoonaa levyä. Hänen ei-muusikkoystävänsä kutsuvat häntä nimellä ”Satch”.
Satriania pidetään eräänä rockin teknisesti taitavimmista kitaristeista. Hän hallitsee lähes kaikki instrumenttinsa tekniikat. Hän on myös maineikas kitaransoiton opettaja, oppilaita ovat olleet esimerkiksi Steve Vai, David Bryson (Counting Crows), Kirk Hammett (Metallica), Larry LaLonde (Primus), Charlie Hunter, Alex Skolnick (Testament), Tom Morello (Rage Against the Machine) ja John Petrucci (Dream Theater).


title: Urmas Sisask

text:
Sisask on arvostettu kuoronjohtaja, ja suurin osa hänen töistään on sekakuorosävellyksiä. Tunnetuimpia niistä on Gloria Patri, 24 hymnin sarja sekakuorolle. Kuoroteosten lisäksi Sisask säveltää muun muassa orkesterille, pianolle ja klarinetille. Huomattava osa Sisaskin teoksista on hengellistä musiikkia, usein katoliseen perinteeseen viittaavaa, vaikka hän itse ei kuulu mihinkään kirkkokuntaan. Suomessa asuminen on innoittanut säveltäjää esimerkiksi naiskuorosarjaan "Laulame Soome linnadest". Turun tuomiokirkolle omistettu Oratorio Dom (opus 159) saa kantaesityksensä Turussa 24.11.2018.
Viime vuosina Sisaskin teoksia on kantaesitetty Suomen ja Viron lisäksi Saksassa ja Japanissa.


title: Sekasorto (yhtye)

text: Sekasorto on helsinkiläinen punkbändi, joka on perustettu 1985. Tästä ensimmäisestä kokoonpanosta bändissä on nykyään mukana laulaja Kaide ja basisti Timppa. Alkuperäisjäsenten lisäksi nykyään bändissä on mukana kitaristi Toni ja rumpali Janne. Sekasorron kokoonpanoissa vuosien varrella on soittanut noin 20 eri muusikkoa. Bändi on erittäin kantaa ottava niin laulun teksteissä kuin bändin soittajien toiminnan kauttakin. Bändi tunnetaan raivokkaasta lavaesiintymisestä, jossa musiikin lisäksi on erilaista rekvisiittaa ja biisien välissä on poliittisia runoja ja agitaatiopuheita. Sekasorto on esiintynyt vuosien varrella mitä erilaisimmissa paikoissa ja tilaisuuksissa mm. vallatuissa taloissa, soramontussa, festivaaleilla, pimeässä kellarissa, Finlandia-talossa, kuorma-auton lavalla, mielenosoituksissa ja kirkossa. Yleisönä on ollut mm. punkkareita, kansalaisaktivisteja, presidentti Mauno Koivisto ja Tellervo Koivisto, presidentti Tarja Halonen sekä tavallisia ihmisiä. Sekasorto on konsertoinut myös ulkomailla, mm. Lontoossa, Rii'assa ja Tallinnassa. Sekasorron musiikkia on käytetty elokuvissa, radio-ohjelmien tunnuksissa ja monissa tv-ohjelmissa. Sekasorto jatkaa edelleen alkuperäisellä, arvoilleen uskollisella tavalla keikkailua ja yhteiskunnallista vaikuttamista ja bändin voikin löytää esiintymästä monenlaisista paikoista ja mitä erilaisimmille yleisöille.


title: Sergio Azzolini

text: Sergio Azzolini (s. 1967 Bolzano) on italialainen fagotisti ja kapellimestari. Hän opiskeli Romano Santin johdolla kotikaupungissaan ja Klaus Thunemannin johdolla Hannoverissa. Viimeistellessään opintojaan hän toimi samanaikaisesti Euroopan unionin nuoriso-orkesterin ensifagotistina. Hän on Ensemble Baroque de Limoges - ja Parnassi Musici -kokoonpanojen jäsen ja esiintyy säännöllisesti solistina muidenkin kokoonpanojen kanssa. Vuosina 2002–7 Azzolini oli Kammerakademie Potsdamin taiteellinen johtaja.


title: Ennakkoluulo

text: Ennakkoluulolla tarkoitetaan tavallisesti perusteetonta ennakkokäsitystä. Usein sanaa käytetään viittaamaan etukäteen tehtyyn, epäsuotuisaan käsitykseen ihmisryhmästä tai henkilöstä tämän sukupuolesta, poliittisesta mielipiteestä, sosiaalisesta luokasta, iästä, vammaisuudesta, seksuaalisuudesta, rodusta/etnisyydestä, kielestä, kansallisuudesta tai muusta henkilöön liittyvästä ominaisuudesta johtuen. Sillä viitataan usein positiiviseen tai negatiiviseen arvioon henkilöstä sillä perusteella mihin sidosryhmään tämän nähdään kuuluvan.


title: Ennakkoluulo

text: Ennakkoluulo on käsitys kohteesta ennen kuin on perehdytty kohteeseen. Ennakkoluulo muodostuu tarkkailijan omien käsitysten ja arvostusten tai muualta saatujen tietojen perusteella. Toisinaan ennakkoluulolla tarkoitetaan myös virheellistä käsitystä, joka on ristiriidassa todellisuuden kanssa.


title: Tulospalkkaus

text:
"Puolueellisuuden estäminen". Tätä oikeudenmukaisuussääntöä rikotaan tyypillisesti silloin kun ajetaan omaa asiaa toisen kustannuksella. Päätöksentekijällä on tällöin ajettavana jokin salainen, oma intressi. Vanhan sanonnan mukaan ”oma lehmä on ojassa”, mutta asia halutaan peitellä tai salata. Tätä periaatetta rikotaan myös, jos päätöksentekijän ennakkoluulot ja -uskomukset ovat niin vahvoja, ettei hän tästä syystä kykene arvioimaan ja ottamaan huomioon muita näkökohtia.
"Tiedon tarkkuus". Jos palkitsemisen perusteena olevat tiedot eivät ole riittävän tarkkoja, asia koetaan epäoikeudenmukaiseksi. Epätarkassa mittauksessa epäillään yleensä sitä, että epätarkkuus suosii muita ja on itselle epäsuotuisa. Toisaalta karkeakin tieto ja arvio tukevat oikeudenmukaisuuden tunnetta, jos koetaan, että se on oikein tuotettu.


title: Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki

text: Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eriytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. Nojautuminen lapsuudenaikaisiin käsityksiin todellisuudesta liittyy yksilön taipumukseen ajatella tiedostamattomasti. Tutkimuksen mukaan yliopisto-opiskelijoilla on vain vähän yliluonnollisia uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Koska yliopisto-opiskelijoilla on yliluonnollisia uskomuksia, niin vaikka koulutustaso selkeästi vähentää niitä, se ei kuitenkaan aina itsellään riitä kumoamaan voimakasta taikauskoista tunneperäistä vakaamusta. Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi? Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä.”


title: Alkeistapaus

text: Alkeistapaus () eli tapaus eli ulostulo () on todennäköisyyslaskennan peruskäsite, joka tarkoittaa satunnaisilmiön tuottamaa tulosta (joskus ei-numeerinen). Esimerkiksi nopanheitossa tiettyä asentoa kutsutaan alkeistapaukseksi tai ulostuloksi. Nopan asennolla on nimi, joka määräytyy ylimmän tahkon "silmien" lukumäärän mukaan ja se annetaan nopanheiton tulokseksi. Yleisemmin määriteltynä alkeistapaus tarkoittaa minkä tahansa satunnaisilmiön tulosta, joita syntyy aina vain yksi kerrallaan ja jonka arvo ymmärretään aina vain yhdellä tavalla (yksikäsitteisyys). Satunnaisilmiö tuottaa erilaisia alkeistapauksia, joista muodostuvaa joukkoa kutsutaan perusjoukoksi (merkitään usein isolla kirjaimella formula_1, joka lausutaan "oomega"). Perusjoukkoa kutsutaan myös nimillä "otosjoukko", "otosavaruus" tai "tapahtuma-avaruus". Perusjoukko sisältää siis alkeistapausten "kaikki" mahdolliset arvot. Alkeistapauksiin viitataan usein pienellä "oomegalla" eli formula_2.


title: Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?

text: Hännikäinen toteaa olevansa islamofobi, joka tuntee vastenmielisyyttä islamia kohtaan ja pelkää sen vaikutusta. Hännikäisen mukaan monikulttuurisuus ei toimi käytännössä. Hänen mukaansa suurin osa ihmisistä haluaa elää ympäristössä, jossa enemmistöllä on sama kieli, ihonväri, historia ja tapakulttuuri kuin itsellä. Monikulttuurisuus johtaa ennakkoluuloihin, jännitteisiin, eristäytymiseen ja väkivaltaan. Sen sijaan kansallisvaltiossa on olemassa samastumisen ja yhteisvastuun perusta. Kiistoissa voittaja on häikäilemättömintä valtapolitiikkaa harjoittava yhteisö kuten islam. Hännikäisen mukaan maltillinenkin islam on ristiriidassa länsimaisen sananvapauden, kirkon ja valtion eron ja naisten oikeuksien suhteen. Hännikäisen mukaan Suomi ”rypee itseinhon ja alemmuuden tunnoissa” ja kansallinen ylpeys on kadonnut.


title: MAPA

text: Ennakointi on MAPA- koulutusmallin mukaan tärkeä osa aggression ja väkivallan ennaltaehkäisyä. Ennakointi tarkoittaa sitä, että asiakkaan esitietoja, käyttäytymistä, ulkoista olemusta ja puhetta analysoiden yritetään luoda arvio hänen tarpeistaan ja henkisestä tilastaan. Mikäli todetaan, että asiakas on mahdollisesti ahdistunut ja levoton ja tilanne saattaa eskaloitua, ryhdytään toimenpiteisiin. Asiakkaan kanssa pyritään keskustelemaan, hänelle annetaan vähän enemmän huomiota ja aikaa. Hänen kanssa pyritään selvittämään mikä tilanne on tällä hetkellä ja miten hanta voidaan auttaa. Mikäli tyytymättömyyttä ja ongelmakohtia löytyy, niihin pyritään löytämään ratkaisuja. Mitä varhaisemmassa vaiheessa asiakkaan poikkeavaan käytökseen puututaan, sitä pienempi on todennäköisyys, että tilanne muuttuu uhkaavaksi.


title: Vaalilahjonta

text: Säännöksessä mainittu palkkio tarkoittaa rahaa tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta. Äänestämään taivuttamisella tarkoitetaan moitittavaa, selkeää ja epäasiallista pyrkimystä vaikuttaa äänestäjän äänestyskäyttäytymiseen. Taivuttelun kohteena on yksi tai useampi henkilö. Jos sen sijaan antaa valitsijakunnalle tavanomaisen vaalilupauksen, jossa lupaa heille taloudellisia etuja, ei syyllisty rikokseen, vaikka tulisi valituksi. Sallittua on myös pyrkiä vaikuttamaan äänestäjiin vaalitilaisuudessa suoritetulla tarjoilulla ja vähäarvoisilla lahjoilla. Tällöin on kyseessä sallittu äänestyspäätökseen vaikuttaminen, ei tuomittava äänestämään taivuttaminen. Jopa äänestäjän kuljettaminen äänestyspaikalle on sallittua, kunhan kuljetuksen ehdoksi ei aseteta tietyn ehdokkaan äänestämistä.


title: Itsekriminointisuoja

text: Itsekriminointikiellon pääasiallinen merkitys on epäillyn oikeus vaieta. Vaitiolo-oikeus tarkoittaa, että epäillyn tai syytetyn ei tarvitse lausua syytteen johdosta mitään, ei vastata kysymyksiin eikä hän ole velvollinen antamaan vastinetta asiassa. Sen lisäksi itsekriminointikielto ulottuu myös editiovelvollisuuteen eli velvollisuuteen esittää asiakirja tai muu reaalitodiste. Itsekriminointikiellon tämä näkökulma tuli esiin tapauksessa Funke v. Ranska, jossa valittajaa epäiltiin valuuttamääräysten rikkomisesta ja tullivirkamiehet vaativat häntä esittämään ulkomaisten pankkien tiliotteita. Valittajan kieltäydyttyä oikeus tuomitsi hänet kieltäytymisestä sakkorangaistukseen sekä velvoitti esittämään kyseiset asiakirjat. EIT:n mukaan jokaisella Euroopan ihmisoikeussopimus (EIS) 6 artiklassa tarkoitetulla syytetyllä on oikeus pysyä vaiti ja olla osallistumatta oman syyllisyytensä toteamiseen. Viranomaisten menettely loukkasi tätä oikeutta eikä menettelyä voinut pitää oikeutettuna tullilain erityispiirteidenkään perusteella. Asiassa oli loukattu EIS 6§ 1. artiklaa.


title: Kotikoulu

text: Kotikoululla ei tarkoiteta sitä, että oppivelvollinen suorittaa oppivelvollisuuttaan koulun opetusvastuulla kotona. Tällainen on erityisiin opetusjärjestelyihin kuuluva ratkaisu. Oppivelvollisuutta voi suorittaa koulun ohjaamana ja valvomana kotona, jolloin oppilas on kirjoilla oppilaana koulussa, josta saa oppikirjat ja joka valvoo edistymistä. Tällöin koulusta voi myös tulla opettaja oppilaan kotiin tai muuhun asuinpaikkaan (esimerkiksi perhekoti, sairaala tai huostaanotettujen lasten sijoituspaikkana toimiva lastensuojelulaitos). Tällaisessa järjestelyssä on useimmiten kyse oppilaaseen liittyvästä terveydellisestä tai sosiaalisesta syystä, joka tekee tavallisen koulun käynnistä vaikeaa tai mahdotonta.


title: Kotikoulu

text: Kotikoulu-sanaa käytetään toisinaan myös koulunomaisissa olosuhteissa järjestetystä koulusta silloin, kun koulu on yksityisen tahon ylläpitämä ja sillä ei ole valtioneuvoston myöntämää lupaa eli oppiminen ei ole koulun vaan huoltajien vastuulla. Tässä merkityksessä esimerkiksi Mäntyharjulla toimivaa Halmeniemen vapaata kyläkoulua on kutsuttu kotikouluksi.


title: Kotikoulu

text: Kotikoulu tarkoittaa järjestelyä, jossa oppivelvollinen ei käy kunnallista tai yksityistä kodin ulkopuolella sijaitsevaa koulua, vaan opiskelee kotonaan tai muualla vanhempiensa tai muun huoltajansa tai esimerkiksi kotona käyvän opettajan kanssa.


title: Kotikoulu

text: Kotikoulu, erityisesti sellainen, jossa oppilas ei ole kirjoilla koulussa, koetaan usein erikoiseksi ratkaisuksi. Perusopetuslain §26:ssa mainitaan, että ""Oppivelvollisen on osallistuttava tämän lain mukaisesti järjestettyyn perusopetukseen tai saatava muulla tavalla perusopetuksen oppimäärää vastaavat tiedot."" Sitä, mitä tuo muu tapa on, ei määritellä. Tämä tarkoittaa, että vanhemmilla on täysi vapaus päättää, miten he kantavat vastuun lastensa oppivelvollisuuden hoitamisesta. Tästä muusta tavasta ei myöskään ole kuvattu minkäänlaista ilmoitus- tai raportointivelvollisuutta.


title: Kotikoulu

text: Jos oppivelvollinen ei ole kirjoilla koulussa, oppimäärän oppimisesta vastaavat huoltajat eikä oppivelvollista sanota oppilaaksi. Tällaiselle oppivelvolliselle ei ole vakiintunutta suomalaista käsitettä, mutta kotikoululainen-sanaa on käytetty ja yleistymässä näyttää olevan sana kotioppija.


title: Koulukiusaaminen

text: "Älkää säätäkö päätänne - häiriö on todellisuudessa" -kirjan mukaan juridiset keinot, kuten kiusaajien ja koulujen haastaminen oikeuteen ja korvausten vaatiminen on tehokkaampaa puuttumista kiusaamiseen kuin jatkuva kiusaajan tai kiusattujen psykologisointi tai kiusaajien ymmärtäminen. Poikien ja tyttöjen tapa kiusata koulussa poikkeavat toisistaan: pojilla on enemmän suoraa fyysistä ja verbaalista kiusaamista (potkimista, lyömistä, nimittelyä, sukupuolielimien näyttämiseen pakottamista, kiusatun tavaroiden tuhoamista jne.), tytöt kiusaavat useammin epäsuorasti (ei oteta mukaan peleihin, puhutaan pahaa, jätetään luokan ainoaksi, jota ei kutsuta syntymäpäiville jne.), niin että eivät joudu suoraan kiusatun kanssa kasvokkain. Tyttöjen tapa kiusata on opettajille useimmin vaikeampi huomata kuin poikien.


title: Kotikoulu

text: §14:ssä määritellään että ""Opetushallitus päättää perusopetuksen eri oppiaineiden ja aihekokonaisuuksien, oppilaanohjauksen ja muun tässä laissa tarkoitetun opetuksen tavoitteista ja keskeisistä sisällöistä..."" Käytännössä tämä tarkoittaa, että opetushallituksen julkistamat opetussuunnitelman perusteet määräävät myös kotiopetuksen sisällöt ja tavoitteet.


title: Kesätyö

text: Kesätyöllä tarkoitetaan useimmiten koululaisten tai opiskelijoiden loma-ajallaan tekemää määräaikaista työtä. Laki ei erikseen määrittele kesätyötä, mutta nuorta työntekijää koskevassa lainsäädännössä viitataan koululaisten loma-aikoina tehtävään työhön. Kesätyötä koskee normaali työlainsäädäntö.


title: Koulu

text: Koulu on usein valtiollinen instituutio, jonka tehtävänä on järjestää virallista, tutkintoihin johtavaa koulutusta. Koulunkäynti perustuu Suomessa oppivelvollisuuteen, johon liittyy perustuslain takaama oikeus ilmaiseen peruskoulutukseen ja jatkokoulutukseen varallisuuden estämättä. Oppivelvollisuusiän ylittäneiden osalta puhutaan yleensä oppilaitoksesta.


title: Peruskoulu Suomessa

text: Peruskoululaisen koulu on pääsääntöisesti lähikoulu, jonka kunta osoittaa lapsen asuinalueen perusteella. Jos oppilas on erityisluokalla (esimerkiksi musiikkiluokka) tai lukee harvinaista kieltä, tämä voi määrätä lähikoulun. Oppilaalla on aina oikeus päästä lähikouluunsa. Hänellä on oikeus hakea haluamaansa muuhun kouluun, jonne hän voi päästä, jos opetuksen järjestäjällä on osoittaa hänelle tilaa. Tämä on mahdollistunut 1990-luvun lopulta kouluvalintapolitiikan myötä. Mikäli halukkaita on enemmän kuin paikkoja, oppilaat on valittava käytännössä arvalla, jos kyseessä ei ole taiteellista lahjakkuutta vaativa erityislinja. Oppilasta ei saa osoittaa ilman huoltajan suostumusta kouluun, joka noudattaa erityistä kasvatusopillista tai maailmankatsomuksellista järjestelmää.


title: Port Sudan

text: Port Sudanista tuli nopeasti tärkeä vientisatama, jonka kautta kulki esimerkiksi puuvillaa, arabikumia ja norsunluuta. Sataman menestyksen siivityksellä kaupunki kasvoi nopeasti, mikä johti sosiaalisiin ongelmiin. Kaupungissa syttyikin kapinoja ja lakkoja, jotka britit saivat kuitenkin pidettyä kurissa. Toisen maailmansodan aikaan Italian ilmavoimat teki kaupunkia vastaan ilmaiskuja ja liittoutuneet kuljettivat sen kautta polttoainetta Itä-Afrikan rintamalle. Sudanin itsenäistyttyä Arabimaat alkoivat sijoittaa kaupunkiin. 1970-luvulla yhtenä ajatuksena oli kehittää Sudanista Arabimaiden leipäkori. Kaupunkiin rakennettiin heiltä saaduilla rahoilla esimerkiksi lentokenttä ja Khartumiin johtava öljyputki. Monet hankkeista kuitenkin myöhästyivät ja myös Sudanin velkaantuminen hankaloitti talouselämää. Etiopian sisällissodan takia kaupunkiin tuli myös joukoittain pakolaisia. 1980-luvulla aluetta koetteli myös ankara kuivuus, joka johti nälänhätään.


title: Pelotas

text: Kaupunki on perustettu 1780. Pelotas on etenkin karjataloustuotteiden vientisatama. Siellä on myös öljynjalostamo, teurastamoja, myllyjä sekä säilyketeollisuutta. Pelotasissa on kaksi yliopistoa ja maatalouskorkeakoulu.


title: Veljekset Keskinen

text: Kyläkauppa Veljekset Keskinen Oy sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla, Alavuden kaupungin Tuurissa. Reilun 500 asukkaan kylässä sijaitsevasta Kyläkaupasta löytyy Tavarapuodin ja Ruokapuodin lisäksi Hotelli OnnenTähti, Karavaanarialue Onnela, Liikenneasema OnnenLiekki, OnnenKivi ja OnnenTähti -ravintolapalvelut sekä kesäisin Taimimyymälä. Kyläkaupan ympärille on myös kasvanut lähes sadan yrityksen kauppakylä.


title: Berat

text: Berat on Keski-Albaniassa sijaitseva kaupunki, jossa oli vuonna 2011 noin 36 000 asukasta. Kaupunki on rakennettu Osum-joen varrelle. Kaupunki on kuuluisa ottomaaniaikaisesta arkkitehtuuristaan, mistä se saanut kutsumanimen "tuhannen ikkunan kaupunki" sekä bysantinaikaisesta linnakkeesta, joka sijaitsee kaupungin takana, kukkulan laella. Linnoituksen päällä on kirkkoja ja ikonimuseo, jossa on näytteillä tunnetun albanialaisen ikonimaalarin Onufrin teoksia 1500-luvulta.


title: Santos (kaupunki)

text: Santos on perustettu vuonna 1543. Se sijaitsee 60 kilometriä São Paulon kaupungista kaakkoon. Vuonna 1996 siellä asui 412 000 ihmistä. Santos on maailman suurin kahvin vientisatama ja puolet koko Brasilian ulkomaankaupasta kulkee sen kautta. Se on myös matkailukeskus, jossa on kaksi lentoasemaa.


title: Port-de-Paix

text: Aiemmin Port-de-Paix oli merkittävä banaanin ja kahvin vientisatama, mutta nykyään se on Miamista lähtevän salakuljetuksen keskus. Kristoffer Kolumbus nimesi kaupunkia ympäröivän alueen Valparaísoksi laskettuaan siellä maihin 6. joulukuuta 1492. Alueella on paljon kauniita hiekkarantoja. Kaupungin ja heti sitä vastapäätä sijaitsevan Tortugan saaren välillä kulkee lauttayhteys.


title: Chennai

text: Kaupunki on tunnettu muun muassa tamilinkielisestä elokuvateollisuudestaan, Kollywoodista. Kaupunki on kaupan ja teollisuuden keskus, se on Intian suurimpia ja eräs maailman suurimpia teknologiakeskuksia. Kaupunkia kutsutaan "Etelä-Intian portiksi". Monet ulkomaalaiset yritykset ovat ulkoistaneet palvelutoimintojaan ja perustaneet tuotantolaitoksiaan kaupunkiin. Nokialla on matkapuhelintehdas kaupungin lähistöllä ja tukikeskus. Matkapuhelimen latureita valmistava Salcomp avasi tehtaan kaupunkiin syyskuussa 2007.


title: Keskilänsi

text: Keskilännen suurin kaupunki on Chicago, jonka jälkeen suurimpia ovat Detroit ja Indianapolis. Muita suuria kaupunkeja ovat Bismarck, Cincinnati, Cleveland, Columbus, Des Moines, Fargo, Fort Wayne, Grand Rapids, Kansas City, Lincoln, Madison, Milwaukee, Minneapolis, Omaha, Rapid City, Sioux Falls, Saint Louis, Saint Paul, Toledo ja Wichita. Keskilännen vanhin kaupunki on Sault Ste. Marie, joka on perustettu 1668.


title: Kemi

text: Kemi tunnetaan perinteisenä teollisuuskaupunkina ja suurimpia yksityisiä työllistäjiä kaupungissa ovat Stora Enson Veitsiluodon paperitehdas sekä Karihaarassa toimiva Metsä Fibren ja Finnforestin puunjalostusteollisuus (saha, Kemin sellutehdas ja Kemin kartonkitehdas). Merkittävä teollinen työnantaja on myös Outokummun omistama Kemin kromikaivos, joka sijaitsee Keminmaassa Elijärvellä. Ajoksessa sijaitsevat kauppamerenkulun kannalta merkittävä Suomen toiseksi pohjoisin syväsatama sekä tuulivoimapuisto.


title: Baltimore

text: Baltimoren asema vientisatamana toipui vapaussodan jälkeen ja sen kautta vietiin viljaa etenkin Etelä-Amerikkaan. Ensimmäinen rautatietuli kaupunkiin vuonna 1828. Vuonna 1851 kaupunki erotettiin Baltimoren piirikunnasta itsenäiseksi kaupungiksi. Yhdysvaltain sisällissodan aikana 1860-luvulla Maryland oli osa Pohjoisvaltioita, mutta monet paikalliset kannattivat Etelävaltioita. Kaupunki kärsi huomattavasti sodan aikana, mutta elpyi jälleen sotaa seuranneen rekonstruktion aikana. Vuonna 1904 puuvillavarastosta alkanut tulipalo tuhosi suuren osan kaupunkia. Kun kaupunkia jälleenrakennettiin, kaupungin katuja ja satamaa uudistettiin. Kaupunki sai myös uuden viemärijärjestelmän, joka oli aikanaan Yhdysvaltojen nykyaikaisin.


title: Lappalainen (sukunimi)

text:
Lappalainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Sukunimi on lähtöisin lappalainen-nimityksestä, joka ilmeisesti tarkoitti syrjäseuduilla tai pyyntitaloudessa eläviä, myös saamelaisia. Mahdollisesti jotkut pyyntitaloutta harjoittavat tai saamelaiset suvut saivat sukunimensä tästä nimityksestään. Sukunimet saattoi antaa kirkonmies, ja kun tiiviimpien maanviljely-yhteisöjen ulkopuolella asuvat olivat muutenkin kirkonkirjoissa usein merkitty lappalaisiksi (esimerkiksi Jukka Korpelan mukaan), oli tästä luontevaa ja ehkä jopa tavanmukaista johtaa henkilön sukunimi.


title: Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä

text: Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa lähteissä "lappalaiset" oli yleisnimitys erämaaseutujen asukkaille, jotka eivät todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Kuitenkin saamelaisperäistä paikannimistöä ja lainasanastoa tunnetaan eteläisintä Suomea myöten, ja lappi/lappalainen on ainoa nimitys, joka on Suomessa riittävän laajalti tunnettu sopiakseen muinaisten saamelaisten nimitykseksi. Sanan merkityksen hämärtyminen liittyneekin vasta siihen aikatasoon, kun suomalaisheimot keskiajalla levisivät pohjoiseen päin assimiloiden itseensä näitä lappalaisia.


title: Lappalaiset

text: Lappalaiset-nimitystä käytettiin entisaikaan, ainakin keskiajalta lähtien, sisä-Suomen ja yleisemmin Fennoskandian maanviljelysalueiden ulkopuolella asuneesta, liikkuvaa pyyntikulttuuria harjoittaneesta väestöstä. Näitä lappalaisia on asunut jopa eteläisessä Suomessa ja Ruotsissa havumetsävyöhykkeen etelärajalla asti. Nimitys lappalaiset on perinteisesti yhdistetty saamelaisiin. Nykyisinkin saamelaisia kutsutaan joskus lappalaisiksi, vaikka monet pitävät nimitystä loukkaavana. Ei kuitenkaan ole varmaa, että kansanperinteen ja vanhojen kirjallisten lähteiden tuntemilla lappalaisilla olisi viitattu aina nimenomaan saamelaisten esi-isiin. Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa lähteissä ”lappalaiset” oli yleisnimitys erämaaseutujen asukkaille, jotka eivät todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Kysymys on kuitenkin mutkikas, sillä saamen kieleen palautuvaa paikannimistöä voidaan toisaalta osoittaa Etelä-Suomestakin. Myös saamen kielestä peräisin olevia lainasanoja on Ante Aikion tutkimusten mukaan Oulujoen eteläpuolella puhutuissa suomen murteissa suuri määrä todistamassa saamen kielen ja saamelaisten läsnäolosta Keski- ja Etelä-Suomessa. Lappi/lappalaiset on ainoa nimitys, joka on Suomessa riittävän laajalti tunnettu sopiakseen muinaisten saamelaisten nimitykseksi. Sanan merkityksen hämärtyminen liittyneekin vasta siihen aikatasoon, kun suomalaisheimot keskiajalla levisivät pohjoiseen päin assimiloiden itseensä näitä lappalaisia.


title: Lapinjärvi

text: Lapinjärvi ("Lappträsk") on tarkoittanut alkujaan järveä, jonka ympärille kunta on muodostunut. On arveltu, että järven nimi on ollut aikaisemmin "Lappvesi", mutta nimi on Itä-Uudellamaalla yleisen käytännön mukaan muuttunut muotoon "Lappträsk". Nimeä Lappträsk on todennäköisesti käytetty alun perin nykyisen Ingermaninkylän alueesta, jossa sijaitsi kappeli, mutta Lapinjärven tultua itsenäiseksi seurakunnaksi 1575 nimitys siirtyi tarkoittamaan aluetta, johon liitettiin kyliä Pyhtäästä ja Pernajasta. Alkuliite "lapp" on hyvin yleinen Lapinjärvellä ja osoittaa lappalainen-nimityksen vaikutuksen nimistöihin. Lapinjärvellä sijaitsee muun muassa "Lappängarna" (niittyalue Vasarankylässä) ja Pukarolla sijaitseva kallio "Lappberget".


title: Saamelaisten historia

text: Kantasaamen otaksutaan olleen pääasiassa metsästäjäväestön kieltä. Alkuperäistä metsästyskulttuuria harjoitettiin Sisä-Suomessa ja Keski-Ruotsissa, kun rannikoilla ja etelässä oli jo siirrytty enemmän maanviljelyyn ja karjanhoitoon. Näitä metsästyksellä eläviä ihmisiä kutsuttiin Suomessa lappalaisiksi. Sana ”lappalainen” tuli mahdollisesti syrjää eli syrjäistä tarkoittavasta sanasta lappea (kuten sanassa ”miekan lape”, ”miekansyrjä”). Tämän väestön kieltä pidetään yleensä saamensukuisena. Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa lähteissä ”lappalaiset” oli kuitenkin yleisnimitys erämaaseutujen asukkaille, jotka eivät todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Lappalainen ei tämän mukaan olisi saamelaisen synonyymi.


title: Saamelaiset

text: Kantasaamen otaksutaan olleen pääasiassa metsästäjäväestön kieltä. Alkuperäistä metsästyskulttuuria harjoitettiin Sisä-Suomessa ja Keski-Ruotsissa, kun rannikoilla ja etelässä oli jo siirrytty enemmän maanviljelyyn ja karjanhoitoon. Näitä metsästyksellä eläviä ihmisiä kutsuttiin Suomessa lappalaisiksi. Sana ”lappalainen” tuli mahdollisesti syrjää eli syrjäistä tarkoittavasta sanasta lappea (kuten ilmaisussa ”miekan lape” eli ”miekansyrjä”). Tämän väestön kieltä pidetään yleensä saamensukuisena. Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa lähteissä ”lappalaiset” oli kuitenkin yleisnimitys erämaaseutujen asukkaille, jotka eivät todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Lappalainen ei tämän mukaan siis ollut alun perin saamelaisen synonyymi.


title: Lappalaiset

text: Suomen lappalaisväestön on kartoittanut viimeksi Lapin komitea 1940-luvun lopussa, ja kukin yksilö sijoitettiin komiteanmietinnön liitteenä olevaan karttaan. Tiedot kerättiin yleensä seurakunnittain, joissa kirkkoherra laati luettelon seurakuntansa lappalaisista. Saamelaisalueella lappalaiset-nimitystä pidettiin halveksivana, ja sen tilalle tuli nimitys saamelaiset, jolla tarkoitettiin samaa väestöä kuin komiteatyössä kartoitettua. Vuoden 1952 mietinnössään Lapin komitea käyttää kuitenkin jo nimitystä saamelaiset. Suomen saamelaisväestö selvitettiin sitten monipuolisesti 1960-luvun alussa, ja tämän selvityksen pohjalta on syntynyt nykyisten saamelaiskäräjävaalien äänestysluettelo. Kun nimitys lappalaiset jäi ikään kuin vapaaksi, monet Inarin ja Enontekiön suomalaissukujen jäsenet alkoivat kutsua itseään lappalaisiksi.


title: Lappalaiset

text: Eri karjalaisryhmät ovat käyttäneet lappalaiset-nimitystä sekä itsestään että toisistaan. Esimerkiksi Itä-Karjalassa pohjoisempana asuvia ihmisryhmiä on nimitetty lappalaisiksi aivan viime aikoinakin, vaikka nämä eivät saamelaisia olekaan. Samoin Suomessa Etelä-Karjalan Lappeen kihlakunnan asukkaiden oma perinteinen nimitys on "lappalaiset", jota myös naapurit ovat käyttäneet Idässä esimerkiksi lyydiläiset kutsuvat pohjoispuolellaan asuvia eteläkarjalaisia lappalaisiksi. Vienalaiset erottivat kaksi eri Lappia. Nykyisin Lappina tunnettua aluetta he kutsuivat nimellä "Tulilappi", ja siellä asuvat saamelaiset tunnettiin ”tulilappalaisina”. Lapiksi he taas kutsuivat Vienassa ja jonkin verran Vienasta itään ja pohjoiseen sijaitsevia eränkäyntialueitaan.


title: Pilppa

text: Pilppa oli saamelaisten vanhaa metsästysaluetta ja alueen nimistökin kertoo noista ajoista. Ukonvuori Pienkolovedellä Ukonselän takana on vanha uhrivuori. Pyhälampi, Paljakka, Pyylinsaari jne. Lappi-nimi esiintyy nimistöissä eri muodoissa: Lapinjärvi, Lapinsalo, Lapinsuo, Lapinniemi ja Lapinoja. Pilppa tulee saamelaisesta nuolta tai keihästä tarkoittavasta sanasta. Pilpan Pölläkänpuoleisen Myllyniemen muotokin viittaisi ennen kanavan rakentamista keihääseen tai nuoleen. Alue oli rajaseutua ja Pähkinäsaaren rajakin 1323 kulki niin lähellä, että elämä oli usein vaarallista, kun vierailijoita liikkui niin idästä kuin lännestä. Olavinlinnan valmistumisen 1475 jälkeen tilanne hieman vakiintui. Savuja ei kuitenkaan siihen aikaan ollut Heinäveden suunnalla monia, ja alueen asiat hoidettiin Rantasalmen kautta. Kirkossakin käytiin 1700-luvulle saakka Rantasalmella saakka, ja kirkkoveneet olivat ahkerassa käytössä. Venäläisten pajarien ja ruotsalaisten aatelismiesten maiden rajaukset alustalaisineen ei ollut aina selvin rajoin merkitty. Kahinoita ja pienempiä taisteluja oli usein, joista paikannimetkin kertovat julmaa kieltään.


text: Ei ole kuitenkaan varmaa, että suomalaisten tarujen lappalaisilla olisi viitattu aina nimenomaan saamelaisten esi-isiin. Sana Lappi saattoi vanhastaan tarkoittaa lähinnä syrjäisessä sisämaassa olevaa paikkaa ja lappalaiset ketä hyvänsä, jotka siellä asustivat. Samaan tapaan kutsuttiin terän syrjää "lappee"ksi. Syrjäinen Lappi oli ehkä keskeisen rintamaan vastakohta. Yhteisöt saattoivat kutsua erämaiksi niitä osia Lappia, jotka olivat yhteisön vakiintunutta eränkäyntialuetta. Kuitenkaan sanat "lappi "ja "lappea "eivät ole minkäänlaisessa luonnollisessa johtosuhteessa toisiinsa - suomen kielessä ei ole johdinaineksia, joiden perusteella sanat voisivat liittyä toisiinsa. Siksi onkin perusteltu "lappi"-sanan ja nimityksen skandinaavista laina-alkuperää (< muinaisruotsin "lappir", joka olisi puolestaan käännös saamelaisten harvinaisesta omakielisestä nimityksestä).


title: Herodes

text: Herodes Suuri (myös Herodes I, 73 eaa., Askalon – 4 eaa. tai 1 eaa., Jeriko) oli Juudean kuningas vuodesta 37 eaa. kuolemaansa saakka. Herodes oli Juudean prokuraattorin Antipaterin ja tämän nabatealaisen vaimon Kyproksen toiseksi vanhin poika.


title: Herodes

text: Herodeksen ura alkoi vuonna 47 eaa., kun hänen isänsä nimitti hänet Galilean käskynhaltijaksi. Juudea oli tuolloin jo osa Rooman valtakuntaa. Herodes tuki aluksi isänsä kanssa Rooman silloista mahtimiestä Julius Caesaria. Caesarin murhan jälkeen Herodes tuki Marcus Antoniusta, jonka avustuksella Rooman senaatti valitsi Herodeksen Juudean kuninkaaksi. Antoniuksen kärsittyä tappion sodassa Octavianusta vastaan Herodes siirtyi heti jälkimmäisen leiriin. Herodes oli Octavianuksen eli Augustuksen uskollinen alainen 27 vuoden ajan. Vaikka Herodes oli alkujaan idumealainen, sai hän kuitenkin juutalaisten sympatiat puolelleen muun muassa sen jälkeen, kun hän pani toimeen Jerusalemin temppelin laajennustyöt.


title: Betlehemin lastenmurha

text: Herodes (73 - 4 eaa.) oli syntyjään idumealainen, ja roomalaiset olivat asettaneet hänet Juudean, Samarian ja Galilean kuninkaaksi. Matteuksen kertomus sopii yhteen sen kanssa, mitä Herodeksen luonteesta tiedetään: hän oli häikäilemätön puolustaessaan valtaansa ja tunnettiin julmuudestaan. Lastenmurhaa ei kuitenkaan mainita Luukkaan evankeliumissa eikä Josephuksen teoksissa.


title: Herodes

text: Herodeksen ollessa Roomassa Antigonos ryhtyi piirittämään Masadaa, missä Herodeksen sukulaiset olivat. Roomalaiset lähettivät erään Ventidiuksen ajamaan parthialaisia Syyriasta. Samaan aikaan Herodes saapui Palestiinaan, kokosi kannattajistaan armeijan ja marssi Antigonosta vastaan. Myös Ventidius ja hänen alaisensa Silo antoivat Herodekselle tukensa. Herodes valloitti Joppen ja vapautti perheensä Masadasta. Koska roomalainen kenraali Silo ei antanut hänelle tarpeeksi tukea, hän luopui hyökkäyksestä Jerusalemiin. Talven 38 eaa. aikana hän valtasi Idumean. Hän kukisti myös Galileassa olleet Antigonoksen varuskunnat ja sai Samarian valtaansa. Ventidius määräsi Herodeksen ja Silon avukseen parthialaisia vastaan sen jälkeen, kun tilanne Juudeassa oli rauhoittunut. Herodes lähetti mielihyvin Silon Ventidiuksen avuksi ja kukisti samalla itse Galileaa vaivanneet ryöstelevät rosvo- ja sotilasjoukot. Galileaan jätetyn varuskunnan lisäksi Herodeksen armeija koostui kolmestatuhannesta sotilaasta ja kuudestasadasta ratsumiehestä. Ventidius oli samalla ajanut parthialaiset pois Syyriasta, ja Antoniuksen käskystä hän lähetti tuhat ratsumiestä ja kaksi legioonaa Herodeksen avuksi erään Makhairaksen johdolla. Herodes ja Makhairas riitaantuivat kuitenkin, ja Herodes oli vähällä ruveta taisteluun roomalaisten kanssa. Antonius oli tuolloin piirittämässä Eufratin lähellä sijaitsevaa Samosataa, ja Herodes matkusti hänen luokseen valittamaan Makhairaasta. Herodes jätti veljensä Joosefin Juudeaan käskynhaltijakseen. Avustettuaan Antoniusta Samosatan piirityksessä Herodes sai Antoniukselta lupauksen avusta Antigonosta vastaan.


title: Herodes Arkhelaos

text: Herodes Arkhelaos (23 eaa. – noin 18 jaa.) oli Samarian, Juudean ja Edomin etnarkki vuosina 4 eaa. – 6 jaa. Hänen vanhempansa olivat Herodes Suuri ja Malthake. Herodes Antipas oli hänen veljensä ja Herodes Filippos hänen velipuolensa.


title: Herodes

text: Vuonna 40 eaa. parthialainen satraappi Barzapharnes ja Parthian kuninkaan poika Pakoros hyökkäsivät Syyriaan. Parthialaiset päättivät myös auttaa Aristobulos III:n poikaa Antigonosta valtaamalla Juudean. Fasael ja Herodes puolustivat yhdessä Jerusalemia vihollisia vastaan. Moni heidän vastustajistaan liittoutui kuitenkin Antigonoksen ja parthialaisten kanssa. Antigonoksen toiveesta Fasaelille ja Herodekselle lähetettiin kutsu rauhanneuvotteluihin satraappi Barzafarnesin luokse. Herodes kieltäytyi, mutta Fasael suostui. Parthialaiset vangitsivat pian Fasaelin ja Hyrkanos II:sen, mutta Herodes vei perheensä turvaan Masadaan ja lähti itse pikaisesti hakemaan vahvistuksia Petrasta. Sen jälkeen parthialaiset valtasivat Jerusalemin. Vangittuna ollut Fasael teki itsemurhan, ja Hyrkanos II vietiin vangiksi Parthiaan. Aristobuloksen poika Antigonos riisti Hyrkanokselta korvan, jotta tämä ei tulevaisuudessa pystyisi harjoittamaan ylipapin virkaa. Antigonos valittiin kuninkaaksi ja ylimmäksi papiksi.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Julius Marcus Agrippa (27–100) eli Herodes Agrippa II oli Herodesten hallitsijasuvun viimeinen hallitsija. Hän toimi Chalkidan tetrarkkina 48–53 ja Batanean kuninkaana 53–100. Hän osallistui vuosina 66–73 Rooman puolella juutalaissotaan. Hän oli Herodes Agrippan poika ja Herodes Suuren lapsenlapsenlapsi ja syntyi Roomassa.


title: Herodes

text:
Herodes oli ennen kuninkaaksi tuloaan nainut Doriksen mutta sitten hylännyt tämän ja mennyt kihloihin makkabien sukuun kuuluvan Mariammen kanssa. Doriksen kanssa Herodes oli saanut yhden pojan Antipaterin, jonka hän karkotti Jerusalemista. Kuninkaaksi päästyään Herodes meni naimisiin Mariammen kanssa, ja pari sai viisi lasta, kolme poikaa ja kaksi tytärtä. Josephuksen mukaan Herodes rakasti toista vaimoaan intohimoisesti, mutta Mariamme puolestaan vihasi Herodesta.
Mariamme oli saanut tietää, että Herodes oli määrännyt hänet murhattavaksi, jos tämä itse menehtyisi. Lisäksi Herodes oli murhauttanut Mariammen äidin isän Hyrkanos II:n ja hänen veljensä Aristobuloksen. Lopulta Mariamme lakkasi nukkumasta Herodeksen kanssa. Herodeksen sisko ja äiti syyttivät Mariammea uskottomuudesta ja väittivät, että Mariamme oli lähettänyt kuvansa Egyptiin Marcus Antoniukselle, joka oli tunnettu intohimoistaan. Vihastunut Herodes määräsi Mariammen teloitettavaksi, mutta alkoi katua heti teon tehtyään.


title: Herodes

text: Päästyään valtaan Herodes kutsutti Hyrkanoksen takaisin Parthiasta, missä tämä oli vankina. Hyrkanos sai Parthian kuninkaalta luvan palata Jerusalemiin. Hyrkanos ei enää kelvannut ylimmäksi papiksi, sillä Antigonos oli riistänyt häneltä korvat. Herodes nimittikin uudeksi ylimmäksi papiksi erään Ananeloksen. Hyrkanoksen tytär Aleksandra ei kuitenkaan voinut sietää tätä vaan yritti saada oman poikansa Aristobuloksen nimitetyksi ylimmäksi papiksi. Aleksandra lähetti anomuksen Kleopatralle, jotta tämä saisi Antoniuksen määräämään Aristobuloksen ylimmäiseksi papiksi. Lopulta Herodes joutui antamaan periksi ja nimittämään vain 17-vuotiaan Aristobuloksen ylimmäksi papiksi. Herodes ei kuitenkaan luottanut Aleksandraan vaan pakotti tämän asumaan palatsissaan eikä antanut tämän sekaantua julkiseen elämään. Aleksandra lähetti uuden valituskirjeen Kleopatralle, joka käski hänen paeta Aristobuloksen kanssa Egyptiin. Herodes sai tietää Aleksandran aikeista, mutta ei uskaltanut julkisesti syyttää häntä mistään. Herodes päätti kuitenkin päästä eroon Aristobuloksesta. Sopiva tilaisuus tuli vuonna 35 eaa., kun Aristobulos oli Jerikossa. Herodeksen palvelijat hukuttivat Aristobuloksen, kun tämä oli kuumana päivänä uimassa. Aristobuloksen kuoleman jälkeen Herodes nimitti Ananeloksen jälleen ylimmäksi papiksi.


title: Herodes

text:
Galileassa Herodes taisteli menestyksellisesti paikallisia rosvojoukkoja vastaan, ja hänestä tuli suosittu paikallisten asukkaiden keskuudessa.
Herodeksen Galileassa saavuttama menestys sai ylipappi Hyrkanos II:n ja muut ylimykset kateellisiksi. Herodes määrättiin tuomittavaksi, mutta häntä tuki Syyrian roomalainen maaherra Sextus Caesar, joka oli Julius Caesarin sukulainen, ja tämän lisäksi farisealaisten johtajana ollut kunnianhimoinen Sameas. Herodes vapautettiin kaikista syytteistä, mutta hän näki parhaaksi paeta Sextus Caesarin luokse Damaskokseen. Hyrkanos alkoi heti pelätä, että Herodes aloittaisi pian sodan häntä vastaan. Vuonna 46 eaa. Sextus Caesar nimitti Herodeksen Koile-Syyrian ja Samarian strategiksi.


title: Tietojenkäsittely

text: Tietojenkäsittely ( tai "information processing") on tiedon keräämistä, muokkaamista, varastoimista ja jakamista. Tietojenkäsittely voi olla manuaalista tai automaattista; edellisessä tapauksessa tietoa käsitellään käsin tai yksinkertaisilla välineillä, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa tietojenkäsittelystä on olemassa selkeät säännöt, joita välineet osaavat itsestään noudattaa.


title: Tietokannan peruskyselyt

text: Lisäys- ja muokkauskyselyllä vaikutetaan tietokannan taulun sisältöön nimensä mukaisesti lisäävästi tai muokkaavasti. Kysely tarvitsee yleensä vähintään 2. ja 3. osa-alueen, ja muokkaustilanteessa myös ehdon sekä mahdollisen rajoituksen mikäli ei haluta vaikuttaa muokkauksella kaikkiin taulun tietueisiin.


title: Paint.NET

text: Paint.net on ilmainen Windows-käyttöjärjestelmässä toimiva piirrosten ja digitaalisten valokuvien muokkaukseen tarkoitettu kuvankäsittelyohjelma. Ohjelma tukee tasoja, rajatonta historiaa, efektejä ja laajan valikoiman käytännöllisiä ja tehokkaita työkaluja. Alun perin se oli tarkoitettu vaihtoehtoiseksi ohjelmaksi Microsoft Paintin rinnalle, mutta on myöhemmin kehittynyt tehokkaaksi kuvankäsittelyohjelmaksi.


title: HETKY

text: Helsingin Tietojenkäsittely-yhdistys ry (HETKY) on entisen Tietotekniikan liiton, nykyisen TIVIAn jäsenjärjestö, joka toimii Uudellamaalla. Hetky on perustettu 2. syyskuuta 1971 ja jäseniä siinä on noin 6 300. Hetky on asiantuntijayhdistys, eikä se toimi työmarkkinoilla. Jäseninä voivat olla henkilöt sekä yritykset. Missiokseen yhdistys määrittelee: "Hetky on Helsingin ja sen lähialueiden tietotekniikan ammattilaisten verkostoitunut yhteisö, joka seuraa aktiivisesti alan kehityssuuntia ja tarjoaa jäsenilleen mahdollisuuden ammatilliseen ja henkilökohtaiseen kehittymiseen."


title: Luotettava tietojenkäsittely

text: Luotettava tietojenkäsittely () on tietokoneen tai muun järjestelmän luotettava ja turvallinen perusrakenne, joka valvoo tietoturvan toteutumista sovellusten ja käyttäjien kesken. Useimmin TCB:n muodostaa laitteisto ja käyttöjärjestelmä tietoturvapalveluineen.


title: Datanomi

text:
Koulutuksessa ensimmäisenä vuonna yleensä opiskellaan enemmän liiketaloutta, markkinointia, tietotekniikkaa ja kirjanpitoa. Seuraavina vuosina painotus on tietojenkäsittelyn opinnoissa.
Toisen vuoden opinnot ovat yleensä joko järjestelmätukeen tai ohjelmointiin painottuvia, mutta muitakin mahdollisuuksia on. Esimerkiksi Keravan ja Oulun seudun Ammattiopistossa ohjelmointilinja on pelialalle painottunut.


title: Doom

text: Vaikka alkuperäisillä "Doomeilla" onkin ikää jo yli kaksikymmentä vuotta, on pelisarjalla yhä omat kannattajansa. "Doomin" pelimoottorin lähdekoodi on julkaistu Doomin omalla lisenssillä ja GPL-lisenssillä. Doomille on tehty vapaaehtoisvoimin useita muokkauksia, jotka mahdollistavat nykyisten tietokoneiden tehojen hyödyntämisen, esimerkiksi 3D-kiihdytyksen. Esimerkkejä näistä muokkauksista eli porteista ovat "ZDoom", "EDGE", "Doomsday/JDoom" ja "Doom Legacy". Lisäksi moninpeliportteina suosittuja ovat nykyisin "ZDaemon" sekä "ZDoom":iin pohjautuva "Skulltag". Jotkin porttaukset, kuten "C2Doom", mahdollistavat "Doomien" pelaamisen myös muulla kuin kotitietokonelaitteistolla, kuten matkapuhelimella sekä PlayStation Portablella ja iPodilla.


title: Dawn (luotain)

text: Luotaimen tietojenkäsittelystä vastaa RAD6000 -prosessori ja C-kielellä kirjoitettuja ohjelmia ajetaan VxWorks-käyttöjärjestelmässä. Tietokoneessa on myös 8 Gb massamuistia. Tehtävän aikana komentoja annetaan VML-kielellä. Kommunikointi Maahan tapahtuu X-kaistalla tiedonsiirtonopeuden ollessa 7,8b/s–2,0kb/s (up) ja 10b/s–124 kb/s (down). Tiedonsiirtoa varten luotaimessa on yksi 1,52-metrinen antenni sekä kolme pienempää antennia. Luotain käyttää vain yhtä antennia kerrallaan.


title: Taonta

text: Tyssäyksen lähtömateriaalina käytetään useimmiten metallilankaa tai -sauvoja, mutta jotkin työstöön käytettävät laitteet pystyvät käyttämään materiaalina jopa halkaisijaltaan 25 cm olevia ja massaltaan yli 1000 tonnin painoisia metallitankoja. Tyssättäviä esineitä suunniteltaessa on otettava huomioon, ettei muokattavan kappaleen halkaisijaa voida kasvattaa kohtuuttomasti. Prosentuaaliset rajat muokkaukselle ovat materiaalikohtaisia.


title: Pixelmator

text: Pixelmator on Pixelmator Team Ltd.:n Mac OS X-alustalle luoma kuvakäsittelyohjelma, joka käyttää hyödyksi vapaan lähdekoodin komponentteja sekä Mac OS X:n tekniikoita. Pixelmatorissa kuvia voi muokata valinnan, maalauksen, retusoinnin, värinmuokkaustyökalujen, tasojen, värin hallinnan, automatisoinnin ja heijastusnäytön kaltaisen käyttöliittymän avulla. Pixelmator käyttää kuvien muokkaukseen Macin grafiikkakiihdyttimen suomia tehoja hyödyntämällä Core Image- ja OpenGL-tekniikoita.


title: Julkinen liikenne

text: Matkustajamäärät vaikuttavat joukkoliikenteen suunnitteluun ja välineen valintaan. Suurimmat matkustajamäärät kuljetetaan laivoilla, junilla ja lentokoneilla. Kaupunkiliikenteessä yksikkökooltaan pienin ja halvimmalla käyttöön otettava joukkoliikennemuoto on bussi. Sen jälkeen yksikkökooltaan suurempia ja joustavampia, mutta rakennuskustannuksiltaan jonkin verran kalliimpia ratkaisuja ovat raitiotie ja pikaraitiotie. Matkustajamäärän kasvaessa huomattavan suureksi voidaan ottaa käyttöön juna- tai metrorata, joiden rakennuskustannukset ovat suurimmat mutta myös kuljetuskapasiteetti suurin.


title: Kaupunkiraideliikenne

text: Pienen energiankulutuksen takia kaupunkiraideliikenne on hyvin ympäristöystävällistä, erityisesti jos raideliikenne on sähkökäyttöistä. Sähkökäyttöinen raideliikenne on paikallisesti saasteetonta, joten se vähentää ilmanlaatua heikentäviä typenoksidi-, häkä-, hiilivety-, hiukkas- ja otsonipäästöjä liikenneympäristössä sen korvaamaan yksityisauto- ja bussiliikenteen päästöjen verran. Sähkökäyttöisen vaunun energiankulutus kuljetettua matkustajaa kohden on noin puolet bussien energiankulutuksesta, joten jos sähkö tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla, maailmanlaajuisesti vaikuttavien hiilidioksidi- ja typenoksidipäästöjen määrä vähenee vähintään puoleen junaliikenteen korvaaman auto- ja bussiliikenteen nykyisistä päästöistä. Energian tuotantotavaksi voidaan valita parhaaksi katsottu tuotantotapa, ja esimerkiksi tuulivoimalla siitä saadaan lähes päästötön.


title: Monorail

text: Kaupunkiliikenteessä monorail-järjestelmiä on muun muassa Wuppertalissa (Wuppertalin riippurata), Seattlessa, Las Vegasissa sekä useissa Japanin kaupungeissa. Kaupunkiliikenteen monorail-järjestelmien kuljetuskyky ja nopeus ovat samaa luokkaa kuin saman junakoon metro- ja pikaraitiotiejärjestelmissä. Myös Moskovassa kokeiltiin monorail-yhteyttä vuosina 2009–2012, mutta se ei saavuttanut metron rinnalla suosiota ja lakkautettiin.


title: Liityntäliikenne

text: Liityntäliikenne otettiin pääkaupunkiseudulla käyttöön 1982, kun metroliikenne käynnistyi. Lähijunien syöttöliikenne on vielä vaatimatonta. Nykyinen tilanne esimerkiksi pääradalla on perua kaupunkirataliikenteen aloitusajankohdasta (1972). HKL on esittänyt pääradalle huomattavasti laajempaa liityntäliikennettä, mutta esitys ei mennyt päättävissä elimissä läpi, sillä matkustajat on HKL:lle halvempi kuljettaa busseilla suoraan keskustaan VR:n korkeiden tariffien takia. HKL:n pidemmän aikavälin työohjelmassa oli kuitenkin erillinen liityntälinjastoselvitys, jossa selvitetään mahdollisuuksia lisätä oleellisesti lähijunaliikenteen syöttöliikennettä niin pääradalla, rantaradalla kuin Martinlaaksonkin radalla. Liikennelaitoksen mielestä syöttöliikenne on käyttökelpoista kaikilla raskaan raideliikenteen radoilla.


title: Linja-auto

text: Linja-autot alkoivat 1970-luvulta lähtien eriytyä käyttötarkoituksen mukaan omiksi tyypeikseen. Perinteisten, ensisijaisesti vakiovuoroille rakennettujen autojen tilalle alettiin tarvita erikseen kaupunki- ja lähiliikenteeseen, pikavuoroille ja tilausliikenteeseen räätälöityjä autoja samaan aikaan kun suurin osa vakiovuoroista alkoi olla jo tehnyt tehtävänsä. 1990-luvulla kaupunkiautoksi vakiintui matalalattiainen bussi, jonka moottori on auton perässä. Kaupunkiautojen kehittämisen suurin haaste on matkustajien mahdollisimman helppo ja sujuva liikkuvuus. Pikavuoroilla on tärkeä rooli myös rahdin kuljetuksessa, mikä edellyttää suuria tavaratiloja. Eniten kuormitetuilla pikavuoroilla käytettävissä autoissa on takaosassa jopa koko auton korkuinen rahtitila. Tilausajoina toteutettavat tilapäiset henkilökuljetukset ovat linja-autoalan kärkituote ja edellyttävät oman erikoisvarustellun kalustonsa. Perinteinen maaseudun vakiovuoroauto on jo käytännössä kadonnut linja-autotyyppi ja vielä jäljellä olevia maaseutuvuoroja ajetaan pääasiassa pikkubusseilla.


title: Helsingin seudun lähijunaliikenne

text: Tämä lähiliikenteen laajenemisen vuosikymmen alkoi mittavalla projektilla, kun Pasilan ja Leppävaaran välille toteuttiin kaupunkirata, joka valmistui kesäkuussa 2001. Uusi kaupunkirata johti merkittäviin muutoksiin Rantaradan lähiliikennelinjoilla, muun muassa uusien - ja -junien muodossa. Suurempaa oli kuitenkin luvassa, sillä samoihin aikoihin vuonna 2002 aloitettiin Keravan kaupunkiradan ja Lahden oikoradan työt. Näillä osuuksilla oli merkittävät vaikutukset sekä lähiliikenteeseen kapasiteetin lisääntymisen, että kokonaan uuden lähiliikenneradan muodossa. Lahden oikoradan myötä lähiliikennealue laajeni H-vyöhykkeellä, johon kuuluivat Lahti, Herrala ja Järvelä. Vuonna 2006 valmistuneelle oikoradalle asetettiin liikennöimään uusi junavuoro ja tämä sekä aikataulutettiin nopealle Sm4-kalustolle.


title: Helsingin seudun lähijunaliikenteen linjat

text:
Ennen kaupunkirataa E toimi L-linjan lisänä vuodesta 1974 alkaen tunnin vuorovälillä pysähtyen jokaisella asemalla. Ruuhka-aikoina vuoroja oli tiheämmin. Kaupunkiradan valmistumisen jälkeen vuonna 2002 linja lakkasi pysähtymästä Ilmalassa, Valimossa, Pitäjänmäessä ja Mäkkylässä, ja se on toiminut apuna linjoille S ja U. Linjaa jatkettiin Kauklahteen elokuussa 2007. Entinen pääteasema oli Espoon keskus, josta myös linjan kirjaintunnus tulee.
A-juna kulkee Leppävaaran kaupunkirataa reittiä Helsinki–Leppävaara. Juna pysähtyy reitin kaikilla asemilla, joista Valimo, Pitäjänmäki ja Mäkkylä ovat ainoastaan A- ja L-junien palvelemia. Vuoroväli on ruuhka-aikaan 10 minuuttia, muulloin päiväsaikaan 20 minuuttia ja iltaisin sekä viikonloppuisin 30 minuuttia.


title: Helsingin seudun lähijunaliikenne

text: Lähiliikenne koostuu HSL:n tilaamasta liikenteestä linjoilla , , , , , , , ja sekä VR:n liikenteestä linjoilla , , , ja . Yhdessä Helsingin metron ja runkolinjojen 550 ja 560 kanssa pääkaupunkiseudun lähiliikenne muodostaa Helsingin seudun joukkoliikenteen selkärangan. Lähiliikenteen junissa voi HSL-alueella käyttää vain HSL:n lippuja. HSL-alueen ulkopuolella sijaitseville asemille matkustaessa on ostettava VR:n lippu. Lipunmyynti lähijunissa loppui 19. kesäkuuta 2017, jolloin konduktöörit siirtyivät myynnin sijasta vain tarkastamaan lippuja.


title: Linja-autoasema

text: Linja-autoasema on kaupungissa tai taajamassa sijaitseva linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen solmukohta. Asema-alueeseen kuuluu yleensä myös päärakennus, jossa sijaitsevat matkatavarapalvelu-, lipunmyynti- ja odotustilat, sekä mahdollisesti myös kauppaliikkeitä ja ravintoloita. Rahtiliikenteen toimitilat saattavat sijaita päärakennuksessa tai erillisessä rakennuksessa. Päärakennuksen ulkopuolella on varsinainen laiturialue, jossa sijaitsevat lähtölaiturit sekä odotuskatokset. Linja-autoasemat sijaitsevat yleensä liikenteellisesti merkittävällä paikalla, josta on vaivaton vaihtoyhteys juniin, metroon, raitiovaunuihin, laivoihin tai lentokoneisiin.


title: Jyväskylä

text:
Paikallisliikenteen järjestämisestä Jyväskylässä, Laukaassa ja Muuramessa on 1.7.2014 alkaen vastannut joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen eli Jyväskylän seudun joukkoliikenne. Paikallisliikenteestä käytetään markkinointinimeä Linkki, joka tarkoittaa Jyväskylän seudulla linja-autoa. Paikallisliikenteen asioista päätetään seudullisessa joukkoliikennejaostossa. Liikenteen järjestämiseen liittyvistä käytännön tehtävistä vastaa Jyväskylän kaupunki. Kilpailutettuna liikennöitsijänä toimii Jyväskylän Liikenne Oy.
Kesäisin kaupungista on sisävesiliikennettä. Jyväsjärvellä on lyhyitä muutaman tunnin illallisristeilyjä ja Päijänteen vesistöalueella myös pidempiä risteilyjä. Tunnettuja Jyväskylästä liikennöiviä sisävesialuksia ovat mm.Aiemmin kaupungista liikennöivät myös siipirataslaiva S/S Lahtis ja sisävesihöyrylaiva S/S Jyväskylä (nyk. M/S Jyväskylä).


title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaan elinkeinorakenne painottuu jälkiteolliselle yhteiskunnalle tyypillisesti palveluihin. Tampereelle on kasvanut valtakunnallisesti merkittävä ICT-keskittymä. Väestöpohjansa ansiosta kaupunki on myös huomattava kaupan keskus. Teollisuuden osuus arvonlisäyksestä ja työpaikoista on Pirkanmaalla Suomen keskiarvoa korkeampi. Maakunta on yksi Suomen keskeisistä valmistavan teollisuuden keskittymistä, teollisen toiminnan perinteet ovat pitkät ja koulutusverkosto hyvä. Teollisuus on keskittynyt pitkälti Tampereelle ja sen lähiympäristöön, kuten Nokialle ja Valkeakoskelle. Myös Mänttä-Vilppula on merkittävä teollisuuskeskus. Maatalouden osuus taloudellisesta toiminnasta on vähäinen. Maakunnan länsiosassa maataloustuotanto on lypsykarjavaltaista, etelässä viljanviljelyvaltaista ja pohjoisessa metsätalousvaltaista.


title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Suomessa teollistuminen alkoi myöhemmin ja se toteutui vaatimattomampana kuin Länsi-Euroopassa, mutta toisaalta teollistuminen oli suhteellisen nopeaa. Ruotsin valtakauden lopussa suomalaisalueet olivat teollistuneet vielä varsin vaatimattomasti. Merkittävin teollisuuden haara oli tuolloin lähinnä Etelä-Suomeen syntynyt ruukkiteollisuus, esimerkiksi Pohjan pitäjän Fiskarissa. Sama kehitys jatkui aluksi Suomen suuriruhtinaskunnassakin, suomalaisvirkamiehistö edisti lähinnä maatalouden ja ruukkien toimintaa. Teollisen toiminnan ja käsityön välinen ero oli hämärä 1800-luvun alussa, niiden yhteenlaskettu työntekijä määrä oli vuonna 1815 11 700 henkeä. Varsinaisia tehdastyöläisiä oli vuonna 1820 3 500 henkeä. Suuriruhtinaskunnan hallinnon kielteisistä toimista riippumatta ja huolimatta suomalainen sahateollisuus alkoi kehittyä 1800-luvun alusta lähtien ”omia teitään”, koska puutavaran kysyntä Euroopassa oli suurta ja se kasvoi tasaisesti. Tekstiiliteollisuuden kehitys oli 1800-luvun alussa muuten varsin vaatimatonta, mutta Tampereella James Finlayson teki merkittävän päänavauksen perustaessaan kaupunkiin puuvillakehräämön vuonna 1828. Tehtaan syntyyn vaikutti kuitenkin myös valtiollinen tuki, nimeltään "Privilegium Tammerfors", jonka mukaan perustaja saattoi tuoda toiminnan alkuvaiheessa raaka-aineet ja koneet Tampereelle, ja viedä valmiit tuotteet maasta Venäjälle tullitta.


title: Suomen kaupungistuminen

text: Niin kuin muuallakin maailmassa, Suomessakin voimakkaimmin kasvavat kaupunkiseudut, joissa on tarjolla eniten työpaikkoja, koulutusta ja palveluja. Kaupunkien kasvu suuntautuu nykyään kasvukeskuksiin ja niiden kehyskuntiin, jonka seurauksena kaupunkirakenne hajoaa. Suomen merkittävimmät kaupunkiseudut ja samalla kasvukeskukset ovat pääkaupunkiseutu, Tampere, Turku, Oulu, Kuopio ja Jyväskylä. Näiden lisäksi myös kasvavia kaupunkiseutuja ovat Lahti, Joensuu, Seinäjoki, Vaasa ja Hämeenlinna. Nykyään Suomessa niin kuin muuallakin länsimaissa (esimerkiksi Detroit tai Ruhrin alue) perinteiset teollisuuskaupungit ovat kärsineet teollisuuden toimintojen supistuksista. Suomessa tällaisia kaupunkeja ovat ainakin Forssa, Hamina, Imatra, Jämsä, Kemi, Kotka, Kouvola, Loviisa, Mänttä-Vilppula, Pietarsaari, Pori, Raahe, Rauma, Uusikaupunki, Valkeakoski ja Varkaus.


title: Turku

text: Turkua pidetään usein Suomen porttina länteen. Kaupunki on merkittävä kaupallinen satamakaupunki, ja Turun satamasta on tiheä matkustajalauttaliikenne Maarianhaminaan sekä Tukholmaan. Lisäksi Turun lentoasema on Suomen neljänneksi vilkkain ja rahtimääriltään toiseksi suurin lentoasema. Lounais-Suomi on yksi Suomen tärkeimmistä valmistavan teollisuuden tuotantokeskittymistä ja meriteollisuuden ydinalue. Tuotanto on voimakkaassa kasvussa ja kasvunäkymät ulottuvat yli 2020-luvun puolivälin. Lääketeollisuus on toinen Turun merkittävä teollisuuden alue. Sekä meri- että lääketeollisuuden voimakkaat kasvunäkymät ovat luoneet korkeasuhdannetta myös muille toimialoille, erityisesti rakentamiseen.


title: Kaupunki

text: Suomen kaupunkiväestön osuus maan koko väestöstä alkoi kasvaa nopeasti 1880-luvulla, pääosin teollisuuden ansiosta. Tuolloin jo maan suurimmaksi kaupungiksi kasvanut Helsinki alkoi erottua entistä selvemmin muista Suomen kaupungeista. Samoin teollistumisen myötä kasvanut Tampere sekä samaa kokoluokkaa olleet Turku ja Viipuri muodostivat merkittävän osan kasvavasta kaupunkiväestöstä. Kaupunkien ympärille syntyi 1800-luvulla paljon esikaupunkiasutusta, mikä aiheutti ongelmia, sillä maalaiskuntien oli vaikea huolehtia kaupunkimaisista alueista ja esikaupunkien liittäminen kaupunkeihin oli vaikeaa. Vuonna 1925 uuden lain myötä esikaupunkien liittäminen kaupunkeihin helpottui.


title: Milwaukee

text: Milwaukeen teollisuuden taannuttua kaupungin taloudellinen pohja on monipuolistunut. Tärkeimpiin talouden aloihin lukeutuvat esimerkiksi terveydenhoito, finanssiala, sekä pankki- ja vakuutusala. Taantumisesta huolimatta myös teollisuudella on edelleen suuri merkitys. Kaupungissa tuotetaan esimerkiksi elintarvikkeita, lääketarvikkeita, kaivoskoneita, moottoreja, nahkatuotteita, elektroniikkaa ja moottoripyörien osia. Kaupungissa pääkonttorejaan pitäviä yrityksiä ovat esimerkiksi Harley-Davidson ja Rockwell Automation. Viime aikoina korkean teknologian yritysten merkitys on kasvanut. Kaupunki on ollut historiallisesti tunnettu panimoistaan. Miller Brewingin panimo Milwaukeessa on vanhin edelleen toiminnassa oleva yhdysvaltalainen panimo.


title: Suomi

text: Suomen teollisuudelle tärkeitä ovat puu-, metalli-, elektroniikka- ja sähköteollisuus. Suuret teollisuusyritykset ovat huomattavassa asemassa, erityisesti Nokia ja metsäyhtiöt, minkä vuoksi Suomen talous nähdään joskus haavoittuvaisena. Suomessa on luonnonvaroina puuta ja mineraaleja. Suomen palvelusektori muodostaa suurimman osan taloudesta. Sitä pidetään muihin OECD-maihin verrattuna monilta osin kehittymättömänä. Palvelujen kehittymistä vaikeuttavat verotuksesta ja palkoista johtuva korkea kustannustaso.


title: Satakunnan maakunta

text:
Satakunta on Suomen teollistuneimpia maakuntia ja joillakin mittareilla mitattuna jopa teollistunein. Vuonna 2014 Satakunnan bruttokansantuotte oli viidenneksi suurin Suomen 19 maakunnasta. Koko Suomen viennistä Satakunnassa tuotetaan 6% väestöpohjan ollessa vain 4% asukasmäärästä. Huomattavia teollisuuspaikkakuntia ovat erityisesti Pori, Rauma, Eura ja Harjavalta.
Satakunta tunnetaan myös energiamaakuntana, jossa tuotetaan noin neljännes koko Suomen sähköstä. Eurajoen Olkiluodossa sijaitsee Teollisuuden Voiman omistama Olkiluodon ydinvoimalaitos. Sen kahdesta toimivasta reaktorista ensimmäinen otettiin käyttöön vuonna 1978 ja toinen vuonna 1980. Vuodesta 2005 lähtien on ollut rakenteilla kolmas reaktori ja neljännenkin reaktorin rakentamista Olkiluotoon on kaavailtu. Olkiluotoon rakennetaan myös maanalaista käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituspaikkaa. Porin Tahkoluodossa sijaitsee Meri-Porin voimalaitos, joka on Suomen suurin hiilivoimalaitos. Meri-Porissa on myös useita tuulivoimaloita. Kokemäenjoessa toimii nykyisen Satakunnan alueella kaksi vesivoimalaitosta, Harjavallan ja Kolsin voimalaitokset.


title: Chennai

text: Kaupunki on tunnettu muun muassa tamilinkielisestä elokuvateollisuudestaan, Kollywoodista. Kaupunki on kaupan ja teollisuuden keskus, se on Intian suurimpia ja eräs maailman suurimpia teknologiakeskuksia. Kaupunkia kutsutaan "Etelä-Intian portiksi". Monet ulkomaalaiset yritykset ovat ulkoistaneet palvelutoimintojaan ja perustaneet tuotantolaitoksiaan kaupunkiin. Nokialla on matkapuhelintehdas kaupungin lähistöllä ja tukikeskus. Matkapuhelimen latureita valmistava Salcomp avasi tehtaan kaupunkiin syyskuussa 2007.


title: Hartford

text: Hartfordin teollisuuden tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi ydinreaktorit, avaruuspuvut, lentokoneenmoottorit ja ohjusten osat. Erityisen tunnetuksi kaupunki tuli aikanaan vakuutus- ja finanssialasta. Kaupungissa toimivia alan yrityksiä ovat esimerkiksi Aetna, The Hartford ja The Phoenix Companies.


title: Lennonjohtaja

text: Lentäjä ilmoittaa lentosuunnitelmansa etukäteen kaikille lennon varrella oleville lennonjohdoille. Sen ansiosta lennonjohto osaa odottaa koneen tuloa, ja se pääsee turvallisesti perille lennonjohdon ohjaamana siinäkin tapauksessa, että radioyhteydet matkalla katkeaisivat. Lennonjohtaja ja lentäjä ottavat radiopuhelimen välityksellä kontaktin toisiinsa lentokoneen lähestyessä. Lennonjohtaja antaa koneelle luvan laskeutua, kun se on suunnassa kiitotien kanssa. Tarvittaessa lennonjohtaja voi vaikuttaa koneiden tulojärjestykseen antamalla niille käskyjä kääntyä tai muuttaa nopeutta tai korkeutta.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutkajärjestelmä muodostaa nykyisin siviililennonvarmistuksen perustan. Lennonjohto tunnistaa ilmassa liikkuvat ilma-alukset lennonjohdon niille antaman transponderikoodin perusteella. Lennonjohtojärjestelmä yhdistää koodiin lentosuunnitelman. Lentosuunnitelmassa kerrotaan lentokoneen lähtö ja määräkentät sekä noudatettava lentoreitti ja radiokutsu. Siksi lentokone näkyy tutkaseurannan laitteilla, ilmatilannetta esittävällä tietokoneen näytöllä, yksilöitynä merkkinä ja lennonjohtaja voi valvoa lennon sujumista. Jos lentokoneen transponderi kytketään pois päältä katoaa lentokone lennonjohdon toisiotutkan näytöltä. Ensiötutkalla se voi silti näkyä. Vikaantumisen varalta interrogatorit ja transponderit on usein kahdennettu.


title: Ilmailu

text: Lennonjohto näkyy ulkopuoliselle parhaiten lennonjohtotornissa ja lentokoneiden nousussa ja laskussa. Lennonjohdon infrastruktuuria ovat lennonjohdolla varustetut lentokentät ja lentopaikat ilman lennonjohtoa, VOR, DME, GPS ynnä muut navigaatiojärjestelmät, VHF-radiopuhelinliikenteen linkkiasemat. Se vaikuttaa myös visuaalisen lentämisen säärajoihin.


title: Lentoasemahuoltaja

text: Lentoasemahuoltajan yksi merkittävistä tehtävistä on huolehtia lentoturvallisuudesta pitämällä kiitotiet, rullaustiet ja asematasoalueet liikennöitävässä kunnossa tiukkojen yleiseurooppalaisten normien mukaan. Tähän liittyy luonnollisesti sään ja säämuutoksien seuraaminen ja tulkitseminen mittaamalla muun muassa kiitotien kitka-arvoja säännöllisin väliajoin. Lentoasemahuoltajan tutkinnon suorittaneella on myös pätevyys tehdä lentokoneille jään ja huurteenpoiston. He voivat myös suorittaa lentokoneiden polttoainetäydennykset ja parkkeeraamisen erityisten lentokoneiden siirtelyyn tarkoitettujen työkoneiden avulla ja pitää näiden työkoneiden toimintakuntoa joustavasti ja täsmällisesti yllä. Lentoasemahuoltajien tehtäviin kuuluu myös matkustajien ja matkatavaroiden turvatarkastukset, sekä lentokoneiden lastaukset ja purkamiset mukaan lukien vaaralliset aineet.


title: Capsule Communicator

text: Capsule Communicator (CAPCOM) on avaruusalusten lennonjohdossa henkilö, jonka tehtävänä on puhua astronauttien kanssa. Esimerkiksi Apollo 11-lennolla oli 4 CAPCOMia. Kyseinen lyhenne luotiin miehitettyjen avaruuslentojen alkuaikoina, jolloin alukset olivat kapseleita. Nykyään tehtävänimikkeenä käytetään titteliä Spacecraft Communicator. Nykyisin usein tehtävää hoitaa lennonjohdossa astronautin koulutuksen saanut henkilö.


title: Metsänhoitajaliitto

text: Metsänhoitajaliiton tärkein päämäärä on jäsenten menestyminen työmarkkinoilla. Liitto tarjoaa jäsenilleen työelämäpalveluja ja työmarkkinaedunvalvontaa, mutta toimii lisäksi aktiivisesti sekä metsä- että koulutuspolitiikassa. Metsänhoitajaliiton tärkeimmät tehtävät ovat jäsenten edunvalvonta ja neuvonta ammatillisissa, taloudellisissa ja yhteiskunnallisissa asioissa. Liitto valvoo jäsentensä palkkauksen kehityksen tasapuolisuutta. Liitto toimii yhteistyöelimenä jäsenistönsä ja eri sidosryhmien välillä.


title: Lentoasemahuoltaja

text: Lentoasemilla on oma palo- ja pelastusorganisaatio, joka vastaa siviilipaloasemaa, mutta on erikoistunut toimimaan lento-onnettomuuksien varalle. Tässä pelastusorganisaatiossa on mukana lähes jokainen lentoasemahuoltaja. Tämä asettaa omat erityisvaatimuksensa ammatissa toimimiselle, jonka vuoksi kaikki alalle aikoivat opiskelijat haastatellaan. Tämän lisäksi heille tehdään lihaskuntotesti, joista valitaan parhaat. Valituille opiskelijoille tehdään suppea turvaselvitys, josta ei saa löytyä merkintöjä. Mikäli niitä löytyy, se on este ammatissa toimimiselle ja johtaa automaattisesti opiskelupaikan menettämiseen. Jos merkinnän saa opiskeluaikana, tai jos jo toimii ammatissa ja tänä aikana saa merkinnän niin se on riittävä peruste opiskelu- tai työpaikan välittömään irtisanomiseen. Lisäksi lentoasemahuoltajalta edellytetään tiimityöskentelytaitoa, kykyä hahmottaa asioita kokonaisuuksina, nopeaa ratkaisukykyä, aikataulussa pysymistä, hyvää terveyttä sekä peruskuntoa. Lentoasemahuoltajalla on oltava stereonäkö (syvyysnäkö) kunnossa ja hänen on oltava ehdottoman rehellinen. Lentoasemahuoltajat työllistyvät ilmailulaitoksen tai ilmailualan yritysten palvelukseen. Tämä tutkinto antaa yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin sen mukaan mitä asianomainen yliopisto päättää.


title: Karjalan lennosto

text:
Kutsuntojen kautta varusmiespalvelukseen Karjalan Lennostoon määrätyt asevelvolliset voivat suorittaa palveluksensa muun muassa sotilaspoliisi-, lääkintä-, suojausmies, kuljetus- ja sotilaskeittäjän tehtävissä. Useimmille aloille koulutetaan miehistön lisäksi myös varusmiesjohtajia aliupseeri- ja reservinupseerikursseilla muissa ilma- ja maavoimien joukko-osastoissa.
Karjalan Lennostossa palvelee myös komennusmiehinä Ilmasotakoulussa koulutettuja johtokeskus-aliupseereita ja Ilmavoimien Teknillisessä Koulussa koulutuksensa saaneita lentokone-apumekaanikkoja.


title: Johtaminen

text:
Kuten oheisesta kuvasta käy ilmi, ohjauksen tehtävä on yhdistellä työnjaon mukaisesti erikoistunut osaaminen yhteistoiminnassa siten, että halutut tulokset saavutetaan. Tavoitteellisuus, työnjako, osaaminen ja yhteistoiminta muodostavat kokonaisuuden, ja niiden taso ja yhteensopivuus vaikuttavat ratkaisevasti organisaation kyvykkyyteen ja menestykseen.
Organisaation kyvykkyydet syntyvät siten sekä työnjaosta ja erityisosaamisesta että koordinoidusta yhteistyöstä. Yritysjohto vastaa siitä, että olennaiset kyvykkyydet oivalletaan. Yrityksen kilpailukyky ja hyvinvointi rakennetaan yhä enemmän sisäisille, useasta palasesta syntyville kyvykkyyksille. Näin ollen niiden jäljittely on vaikeampaa ja varsinkin hitaampaa kuin tuotteiden ominaisuuksien ja niihin liittyvien mielikuvien.


title: Varastonhoitaja

text: Varastonhoitajan tehtäviin kuuluu tavaran vastaanottoa, keräilyä, pakkaamista, lähettämistä, auton lastaamista tai tyhjentämistä tilanteesta riippuen. Tämä ilmenee rahtikirjasta niin sanottujen toimituslausekkeiden avulla, sillä niissä on yleensä määritelty kuka pakkaa ja purkaa lastin ja miten kuorma toimitetaan perille. Varastonhoitajan on myös merkittävä lähettämänsä pakkaus asianomaisin kolli-, käsittely- ja varoitusmerkinnöin. Myös asiakaspalvelu on tärkeä osa logistiikka-alan työtä.


title: Tahtilaji

text: Tahtilaji on länsimaisessa musiikissa käytettävä merkintä, joka ilmaisee tahtiosien lukumäärän yhdessä tahdissa. Sävellyksen alkuun on yleensä merkitty tahtiosoitus murtolukuna, jonka ylempi numero (osoittaja) ilmoittaa tahtiosien määrän tahdissa ja alempi (nimittäjä) yhden tahtiosan pituuden. Esimerkiksi tahtilajissa 3/4 yksi tahti sisältää kolme neljäsosanuotin mittaista tahtiosaa. C-merkintä tarkoittaa tahtilajia 4/4; pystyviivalla jaettu C tarkoittaa alla breve -tahtilajia 2/2. Epätäsmällisesti ilmaistuna tahtilajin osoittaja ilmoittaa moneenko lasketaan ja tahtilajin nimittäjä yhden tahtiosan pituuden. Esim. 4/4 -tahtiosoituksessa lasketaan käytännössä neljään, 2/4 kahteen, 2/2 kahteen, 3/4 kolmeen, 6/8 kahteen (tai kuuteen), 3/8 yhteen (tai kolmeen) 5/4 viiteen, 12/8 neljään (tai 12:een) jne.. Tahtilajimerkintä ei vaikuta teoksen esitysnopeuteen.


title: Musikaalisuus

text: Musikaaliset kyvyt kehittyvät sikiölle varhain, millä on perusteltu musiikin biologista merkitystä evoluutiossa. Musiikin merkityksellisyyttä tukee myös se, että sen olemassaoloon tarvitaan abstraktia ajattelua, joka on välttämätöntä uuden keksimiselle ja selviytymiselle vaikeissa olosuhteissa. Lisäksi voidaan ajatella, että säveltäminen ja improvisointi ovat merkkejä kognitiivisesta joustavuudesta ja että sovittaminen on aivojen tarkkaavaisuuden ja suorituskyvyn harjoittelua tai evoluution näkökulmasta merkki mentaalisesta ja emotionaalisesta joustamisesta. Musiikki myös vapauttaa aivoissa oksistoniinia, joka auttaa vastaanottamaan ja siirtämään toisia ihmisiä koskevaa tietoa, ja tällöin tehostuvat yksilön tavat toimia yhdessä muiden kanssa. Toisaalta musiikki myös herättää monenlaisia tunteita, mihin saattavat perustua musiikin hoitavat ominaisuudet. Siten musiikki ja musikaalisuus hyödyttävät ihmistä evoluution näkökulmasta, jolloin musikaalisuuden voi tulkita olevan tärkeä osa ihmisen evolutiivista kehitystä.


title: Martti Innanen

text: Ylen musiikkitoimittaja Josper Knutas on sanonut, että Innasella on pieni merkitys jazz-musiikille ja suunnaton merkitys parodiselle musiikille, mutta hänen suurin merkityksensä on kuvataiteessa. Knutaksen mukaan Innasen taulut ovat kuvia hänen musiikistaan. Knutas kuvaa Innasta Suomen ykkösnaivistiksi ja tylyksi totuuden puhujaksi. Innanen oli muun muassa sanonut suomalaisen olevan ”ihmisen ja ryssän risteytys”.


title: Musiikki ja tunteet

text: Tunteet liittyvät olennaisesti musiikkiin. Musiikki on taiteenlajeista se, jolla on suurin vaikutus ja valta suoraan tunteisiin. Musiikin sanotaan olevan kieltä, joka abstraktissa symbolisessa muodossa ilmaisee ihmisen piilotajuntaa ja ehkä juuri sen vuoksi se tuntuu konkreettiselta. Yhdysvaltalainen taidefilosofi Susanne Langer on sanonut: ”Musiikin todellinen voima on siinä tosiasiassa, että se voi olla tunteen maailmassa tavalla, johon kieli ei pysty. Sille ominaisilla muodoilla on olemassa sisällöllinen moniselkoisuus, jota sanoilla ei voi olla.”