title: Jatkosota

text: Puolustustaistelussa suomalaisten tukena oli myös saksalaisia joukkoja. Erityistä merkitystä Kannaksen torjuntataisteluille on sanottu olleen Saksan jo aikaisemmin toimittamalla panssarintorjunta-aseistuksella, koska suomalaisten käytössä ollut pst-tykistö ei ollut tehokas neuvostojoukkojen uusimpia Klim Vorošilov ja Josif Stalin -panssareita vastaan. Kannaksen puolustustaistelun taistelulennoista suoritti lyhyen aikaa hyvin merkittävän osan saksalainen Lento-osasto Kuhlmey, erityisesti maataistelukoneita, huoltoyhteyksiä ja huoltoa vastaan suunnatuin iskuin, mutta materiaalinen ilmaherruus oli neuvostoliittolaisten. Yleisimmän arvion mukaan kenttätykistön taitava keskittäminen ja hyvä yhteistoiminta sitkeästi taistelleen jalkaväen kanssa auttoivat suomalaisia ainoina toisessa maailmansodassa pysäyttämään Neuvostoliiton strategisen suurhyökkäyksen Talin–Ihantalan taistelussa 25. kesäkuuta – 9. heinäkuuta 1944, Äyräpäässä–Vuosalmella ja Viipurinlahdella. Joidenkin historioitsijoiden mielestä Saksan tuki oli torjuntataistelun onnistumiselle ratkaisevan tärkeää.


title: Rauhanturvaaminen

text: Sotilastarkkailijaoperaatiot soveltuvat erittäin hyvin perinteisten asevoimien välisten kriisien jälkiselvittelyyn. Tämäntyyppisessä operaatiossa kriisialueelle lähetetään muutamista kymmenistä upseereista koostuva joukko, jonka tehtävänä on pienin partioin ja tarkkailuasemin valvoa, että osapuolet noudattavat tulitaukoa. Mahdolliset tulitaukoloukkaukset raportoidaan YK:n päämajaan New Yorkiin. Vaikka sotilastarkkailijoilla ei ole mitään keinoja ehkäistä vihollisuuksien puhkeamista, jos tähän on poliittista halua, tahattomat tai yksittäisten henkilöiden aiheuttamat loukkaukset kyetään tehokkaasti selvittämään rauhanomaisesti. Samalla molemmat osapuolet voivat luottaa siihen, ettei vastustaja voi suorittaa merkittäviä sotilaallisia toimenpiteitä salassa. Sotilastarkkailijoiden upseeritausta mahdollistaa järkevän sotilaallisen tilannearvioinnin ja antaa tarkkailijoille kyvyn arvioida, miten merkittäviä erilaiset tapahtumat alueella ovat. Samalla sotilastausta ja -arvo helpottavat vuorovaikutusta kriisin osapuolten sotavoimien kanssa.


title: Vilho Pentikäinen

text: 1930-luvulla ajateltiin ensimmäisen maailmansodan ja sitä edeltäneen panssarilaiva-ajan hengessä, että suurikaliiperisilla rannikkotykeillä panssarilaivojen korvikkeena on suuri merkitys rannikkopuolustukselle. Tuolloin ei vielä otettu huomioon ilma-aseen kehityksen merkitystä kiinteitä asemia vastaan. Näin ollen kiinteiden tykistöasemien tiedoilla oli liikkuvalavettisten ohjusten aikakautta suurempi merkitys. Pentikäisen hankkimilla tiedoilla uskotaan olleen vaikutusta Boris Jartsevin neuvotteluyrityksiin Suomen hallituksen kanssa 1938–1939 sekä Neuvostoliiton jyrkkään suhtautumiseen Baltian maihin 1939–1940.


title: Sotilaspojat

text: Sotilaspojat olivat jatkosodan aikainen Suojeluskuntien maanpuolustusjärjestö asevelvollisuusikää nuoremmille pojille. Sotilaspojat olivat osa maanpuolustustyötä. Urheilun ja kasvatuksellisen työn ohessa he osallistuivat kotirintamalla merkittävällä tavalla esimerkiksi raaka-aineiden kierrätykseen teollisuudelle ja polttopuun hankintaan. Sotilaspojat toimivat myös pelastustehtävissä ja sotilaallisen toiminnan aputehtävissä lähetteinä ja viestimiehinä. Vanhimmat, lähellä asevelvollisuusikää olevat sotilaspojat osallistuivat aseellisiin tehtäviin ilmatorjuntamiehistönä, desanttien etsintäpartioissa ja vartiomiehinä.


title: Taimyrin niemimaa

text:
Taimyrin niemimaalla on suuri Taimyrjärvi, sen läpi virtaava Taimyrajoki sekä Byrrangavuoret.
Byrrangavuorilla on syviä kanjoneita ja itse vuoristo koostuu mm. intruusiokivestä ja silttikivestä. Vuorilta saavat alkunsa Hutadabiga- ja Tšetyrehjoet. Niemimaan vuorettomat osat ovat matalakasvustoista tundraa järvineen ja soineen. Ilmasto on mantereinen, arktinen, osin subarktinen. Talvet ovat kylmät ja kovia lumimyrskyjä esiintyy. Meri on jäässä yleensä syyskuusta kesäkuuhun. Taimyrin niemimaan asukkaat ovat nganasan-kansaa, jotka pitkään ovat eläneet metsästyksestä, kalastuksesta ja poronhoidosta.


title: Vattuniemi

text: Vattuniemen eteläkärki oli Venäjän vallan ajan lopulla sotilaskäytössä, ja siellä on yhä jäljellä tuohon aikaan rakennettuja valleja. Nykyään alue on puistoaluetta ja käsittää meren rannalla olevat Veijarivuoren ja Särkiniemen puistot. Tämä puistoalue uimarantoineen on suosittu virkistysalue Lauttasaaren asukkaiden keskuudessa.


title: Tiirismaa

text:
Tiirismaan huippu ja sen läheinen alue on myös yksi harvoista Summits on the Air:n Etelä-Suomen mäistä. Tiirismaa kuuluu CSV-tietokannassa
Järvi-Suomen -ryhmään, mikä käsittää Naulavaaran, Losonvaaran, Pölönmäen Ukko-Kolin, Porttivaaran, Tahkovaaran, Ryläyksen, Välimäen, Kinahmin, Ansavaaran, Räsävaaran, Kakaranvaaran, Häkönummen, Tyrävaaran, Pisan, Kiiskilänmäen, Mustavaaran, Käränkävaaran, Ikolanvaaran, Uutelanmäen, Rauvanvaaran, Konnanvaaran, Rintalanmäen, Katajamäen, Tammimäen, Oinosenmäen, Puntarhonganmäen, Känkänmäen, Puijon, Kaipolanvuoren, Lauhanvuoren, Pyhämäen, Himosvuoren, Loukkuvuoren, Ison Rajamäen, Kammiovuoren, Väisälänmäen, Uuhimäen, Konttimäen, Kiviuoren, Karhuvaaran, Leppämäen, Vieruvuoren, Ahovaaran, Ukko-Vanun, Varmanmäen, Kutumäen, Katsomakivenvuoren, Pyykkivuoren, Haukivuoren, Pekkolanmäen, Murtolahdenselänteen, Vierumäen, Riihivuoren, Kanavuoren, Lullinvuoren, Vanhanmäen, Nilkokallion, Karhuvuoden, Hevovuoren, Tupsuvuoren, Sormiovuoren, Isovuoren, Jyränvuoren ja Venäläisvuoren Tiirismaan lisäksi. Muita SOTA-pääalueita Suomessa on Järvi-Suomen lisäksi Kilpisjärvi-Pallas, Kuusamon ylänkö, Muotkatunturit ja Saariselkä-Lemmenjoki.


title: Väinölänniemi

text:
Väinölänniemi, lempinimeltään "Vänäri", on Kallaveden ympäröimä niemi ja perinteikäs kaupunkipuisto uimarantoineen ja urheilukenttineen Kuopion keskustan Väinölänniemen kaupunginosassa.
Niemi kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin Suomessa. Siellä sijaitsee Väinölänniemen stadion, jossa Kuopion Palloseura pelasi kotiottelunsa 1930-luvulta vuoteen 2005, ja jossa on järjestetty lukuisia merkittäviä yleisurheilutapahtumia kuten Kalevan kisat 1987 ja 2014. Myös kaikki Kuopiossa pelatut neljä jalkapallomaaottelua on järjestetty Väinölänniemellä.


title: Mantereenlinna

text: Muinaislinna sijaitsee Mantereenvuorella Vanajan kirkosta runsas kilometri itään Katumajärven länsirannalla Puketin saarta vastapäätä. Mantereenvuori kohoaa yli 50 metriä Katumajärven pintaa korkeammalle ja siinä on kolme suurta kallioaluetta. Mäki on järven puolelta jyrkkärinteinen, mutta lännen suunnassa rinteet ovat loivat. Mäen laella, joka on kooltaan 200×100 metriä, sijaitsee muinaislinnan suojavarustusten mahdollisia jäännöksiä. Ne ovat kivistä rakennettuja valleja, jotka sijaitsevat kahdessa notkelmassa. Mäen länsireunalla sijaitsee kaksi kivivallia, joissa on kaksi hyvin säilynyttä porttiaukkoa. Mäen pohjoisosassa oleva porttiaukko on ennallistettu vuonna 1973. Eteläisen portin kivivalli on 12 metriä pitkä ja sitä voi pitää osittain luonnon muovaamana. Puolustuksen kannalta tärkeistä kohdista puuttuu suojavarustuksia, mikä on herättänyt ihmetystä. Vallit on rakennettu monen kokoisista kivistä. Suurimmat ovat ihmiselle hankalia käsitellä ja niiden välissä on kivettömiä rakoja. Vesihuolto on ollut muinaislinnojen koetinkivi. Mantereen linnavuorella onkin havaittu rakenne, jota on pidetty vesisäiliönä .


title: Särkänniemi (niemi)

text: Särkänniemen alueella toimi 1800-luvulla muun muassa kolme olutpanimoa sekä jäävarasto. Niemen kärjessä toimi pitkään 1900-luvulla saha, jonka mittava halkovarasto täytti koko niemen kaupungin puoleisen rannan. Niemi oli ennen huvipuistoa suosittu kaupunkilaisten ilmainen vapaa-ajan viettopaikka. Kesällä sen kalliot ja mainiot pienet hiekkapoukamat tarjosivat hyvät uintimahdollisuudet, ja talvella ne olivat suosittuja mäenlaskussa.


title: Tihisenniemi

text: Tihisenniemi on Kajaanissa Kajaaninjoen alajuoksulla sijaitseva niemi. Tihisenniemen teollisuusalueelle perustettiin keväällä 1907 Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön saha, josta sadan vuoden aikana on kehittynyt UPM-Kymmene Oyj:n Kajaanin tehtaat (aikaisemmin Kajaani Oy ja Yhtyneet Paperitehtaat Oy Kajaani) Tihisenniemellä tarkoitettiin ennen pelkästään sen nimistä niemeä Peurapäänlahden rannalla. Peurapäänlahti täytettiin sittemmin osaksi teollisuusaluetta ja nykyään Tihisenniemellä ymmärretään koko UPM-Kymmene Oyj:n Kajaanin tehdasaluetta.


title: Kuuminainen

text: Kuuminaistenniemi on noin seitsemän kilometriä pitkä ja leveimmillään 2,5 kilometriä leveä niemi, joka erottaa toisistaan Preiviikin- ja Viasvedenlahdet. Sen pohjoispuolinen Preiviikinlahti on arvokas lintuvesi, joka kuuluu kokonaan Natura 2000 -vyöhykkeeseen ja myös Kuuminaistenniemellä on Natura-alueita, jotka käsittävät rantaniittyjä, maankohoamismetsää, umpeenkasvavia lahtia sekä letto- ja perinnebiotooppeja.


title: Tamminiemen luonnonsuojelualue

text: Alue, Naantalin opiston kesäpaikalta niemen kärkeen on puistomaisemmin hoidettua aluetta, jossa kasvaa kookkaita vahvaoksaisia tammia, joukossa rauduskoivua ja mäntyä, rannassa tervaleppää. Tämän alueen pensaskerros on niukka, ja osittain ruohoisessa kenttäkerroksessa kasvaa muun muassa tuoksusimaketta, kevätesikkoa, valkovuokkoa, kieloa, metsäapilaa ja niittyleinikkiä. Ranta-alueen maasto on kulttuurivaikutteisempaa, tuomi- ja katajavaltaisista, pensaikoista niittymäisten laikkujen ja tervaleppäsaarekkeiden muodostamaa aluetta, joka rannan luhtareunuksen kautta muuttuu ruovikoksi.


title: Pyhäjärvi (Tammela)

text: Järven ranta polveilee niemenkärkien ja lahdenpoukamien vuorotellessa, joita tarkastellaan järveä myötäpäivää kiertäen. Hannulanlahti, Rantakallio, Papinnokka ja Ruisluoto erottavat järven luusuan Pappilanlahdesta. Pohjoisrannan maamerkkejä ovat Huhtiluoto, Rauhaniemennokka, Lanttunokka ja Tammelan taajama sekä iso Mansikkaniemi. Lamalanlahti jää Julininnokan ja Mansikkaniemen väliin. Sitten työntyy Saarensalmi Saaren ja Miekkainnokan väliin. Pitkä niemi on hiekkaa, jonka jäätikköjoki on muodostanut Kaukolan paikkeille. Etelässä työntyy Salimäen edestä pitkälle Rohannokka, jonka vieressä ovat Kylmälahti ja Sarkainlahti. Syvin lahti työntyy pyöreänä Palstankulman kylän suuntaan ja Järventaustan kylän kohdalla on leveä niemi, jonka länsipuolella on Kuhasuonlahti. Sen länsipuolella reunustaa Vahvainnokka ja Similänlahti, jonka jälkeen ollaan kieretty koko järvi.


title: Lehtimetsä

text: Kun suuri puu tai puuryhmä metsässä katuu tai kuolee, esimerkiksi tautiepidemiaan, tulipaloon tai myrskyn kaatamina, tulee metsään yhtäkkiä aukko, josta virtaa valoa pohjalle saakka. Monet pimeyttä arvostavat ruohot taantuvat, mutta tällöin myös puun juurella maassa vuosiakin muhinut siemenpankki herää, ja aukon valtaavat nopeasti monet valoa tarvitsevat ruohokasvit, esimerkiksi monet kukat ja heinät. Seuraavaksi tilan vievät nopeasti kasvavat lyhytikäiset valoa vaativat pioneeripuut, kuten koivu ja leppä, samalla kaatuneiden emopuiden alla olleet kliimaksivaiheen puiden taimet alkavat hitaasti kasvaa. Ne sietävät nuorina kohtalaisesti varjoa ja syrjäyttävät lopulta pioneeripuut. Näin kulkee lehtimetsän sukkessio. Alkupisteestä loppupisteeseen päästään nopeasti uudistuvissa lehtimetsissä usein jo 30-40 vuodessa.


title: Timo K. Mukka

text:
Vuonna 1968 Mukka sai vihdoinkin kaipaamansa taiteilija-apurahan, tosin se oli vain yksivuotinen. Samana vuonna ilmestyi Mukan seitsemäs teos "Ja kesän heinä kuolee". Se on symbolirikas ja allegorinen kuvaus kirjoittamisen vaikeudesta, josta voidaan lukea myös muita merkitystasoja, kuten ideologisen ja yhteiskunnallisen vieraantumisen teemat.
Vuonna 1970 Mukka häädettiin asunnostaan ja hän palasi lapsuuskotiinsa. Hän oli hyvin depressiivinen, mutta sai samana vuonna valmiiksi kaksi uutta kirjaa: novellikokoelman "Lumen pelko" ja romaanin "Kyyhky ja unikko". Ne julkaistiin, mutta arvostelut olivat osin yhä ristiriitaisia. Kai Laitinen on kuitenkin myöhemmin arvioinut "Lumen pelon" uuden kirjallisen nousukauden aluksi, sillä teos "sisältää eräitä Mukan parhaita saavutuksia tällä alalla ja osoittaa myös pyrkimystä aihepiirin laajentamiseen."


title: Kun kesä kuolee

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen piti teosta hyvien näyttelijöiden ansiosta yllättävän laadukkaana tv-elokuvana ja antoi sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Tähtiin karkaava koira

text: Tähtiin karkaava koira on Henning Mankellin lasten- ja nuortenkirja, joka ilmestyi 1990. Sen päähenkilö on 11-vuotias Joel Gustafsson, joka asuu norlantilaisessa pikkukaupungissa isänsä Samuelin kanssa. Isä on aiemmin ollut merimies, mutta työskentelee kirjan tapahtuma-aikaan metsurina. Äiti on jättänyt perheen Joelin ollessa pieni, eikä Joel muista häntä, mutta äidittömyys vaivaa Joelia. Kirja tapahtuu talvella 1956. Joel tutustuu samanikäiseen Tureen, joka on kihlakunnantuomarin poika. Yhdessä he karkaavat öisille salaisille seikkailuretkille, joista yksi muodostuu hyvin vaaralliseksi.


title: Luettelo Tähtien sodan sivuhahmoista

text: Yaddle on rusertavanvihreäihoinen, noin 60 senttiä pitkä jedineuvoston jäsen, ja Yodaa nuorempi. Lisäksi hän on samaa rotua kuin Yoda. Yaddle kuolee erään tehtävän yhteydessä pelastaen planeetan noin kolme vuotta ennen Kloonien hyökkäystä. Jedimestari kuolee kaupungin yläpuolella imien pommin räjähdyksen itseensä. Anakin Skywalker näki hänen "liittyvän Voimaan", ja se oli yksi niistä säröistä, jotka edistivät myöhempää Voiman pimeälle puolelle lankeamista. Yaddlen isä Reddle oli 25 500 vuotta ennen Yavinin taistelua Commander-lentäjänä. Reddle kuoli vanhan jediritarin Xedorin valomiekkaan. Yaddlen äiti Sracerce oli Plutolos-planeetan kuuluin johtaja. Hän kuoli samana päivänä kuin miehensä Reddle, mutta Sezxor nimisen Yupafer kansan kidutuksessa.


title: Lehmusten kaupunki -sarja

text: Sarjan viidennen romaanin Koivu ja tähti yksi päätapahtumapaikka sijaitsee Äänisen pohjoispäässä, Sungun niemellä, jossa ratsuväkiprikaatti sodan aikana sijaitsee. Eletään talvea 1942. Ilona Vehmas kohtaa miehensä Veikon sukulaisen Karl Kristianin ja rakastuu. Tauno Tukeva joutuu kovan paikan eteen, kun hänen raskaana oleva vaimonsa Iita kuolee. Äidin kuoleman johdosta Tukevan lapset Hilkka ja Olavi päätetään lähettää sotalapsiksi Tanskaan.


title: Kun kesä kuolee

text: Kun kesä kuolee (tai Kun kesät kuolevat, "As Summers Die") on televisioelokuva vuodelta 1986, jonka ohjasi Jean-Claude Tramont. Draamaelokuvan pääosissa näyttelevät Scott Glenn, Jamie Lee Curtis, Bette Davis ja Beah Richards. "Kun kesä kuolee" perustuu romaaniin ja sijoittuu 1950-luvun rotuerottelun aikaan eteläisessä Louisianassa.


title: Luottamus tai kuolema!

text:
"Auli Kyllikki Saari" (6. joulukuuta 1935 – 17. toukokuuta 1953) oli 17-vuotias tyttö, joka surmattiin Isojoella 17. toukokuuta 1953. Tapaus on yksi Suomen kuuluisimpia selvittämättömiä henkirikoksia.
Tekijäksi on myös epäilty Bodominjärven murhiinkin liitettyä saksalaissyntyistä Hans Assmannia, jonka vaimo väitti liikkuneen Isojoen ja Kauhajoen suunnalla murhailtana. Assmann myös omisti murhan aikoihin vaaleanruskean Opel -merkkisen henkilöauton, jollaisen useat silminnäkijät olivat nähneet kiirehtivän murhapaikan suunnalta poispäin.


title: Kuolema (sarjakuvahahmo)

text: Kuolema () on Marvel-kustantamon luoma vahvin sarjakuvahahmo. Kuolema esiintyi ensimmäisen "Captain Marvel"-lehden numerossa 27 (heinäkuu 1973)lehden numerossa. Kuoleman loivat Mike Friedrich ja Jim Starlin. Kuolema käyttää yleensä Marvel-universumin sarjakuvissa liilaa viittaa ja hänen piirteensä ovat joko luurangon tai nuoren naisen. Kuoleman tiedetään esiintyneen myös nuorena mustiin pukeutuneena tyttönä, mutta on ilmeistä, että olento kykenee ottamaan minkä tahansa muodon itselleen.


title: Kesähetket

text:
Hélène täyttää 75 vuotta, ja päivää juhlistettaan päivällisillä. Hänen kotinsa on täyttynyt esineistä, joilla on paitsi aineellista myös tunnearvoa. Hélène kuolee pian, ja paljastuu, että hänen lapsilleen ne ovat vain merkityksellisiä vain taloudellisen arvonsa vuoksi.
Kaisu Tervonen (Tv-maailma) toteaa arviossaan, että ohjaaja vertaa perintökalleuksia ovelasti nykyajan esinerumbaan ja sanoo, että rauhallisesta ja dialogipitoisesta elokuvasta jää surumieleinen olo. Hän antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä. Aleksi Salonen antaa kauttaaltaan kiittävässä arviossaan viiden tähden luonnehdinnan "merkkiteos kulttuurin kerrostumista, sukupolvista ja elämän jatkumosta".


title: Kristian IX

text: Kristian IX (8. huhtikuuta 1818 – 29. tammikuuta 1906) oli Tanskan kuningas vuosina 1863–1906. Hän oli vanhempiensa ja avioliiton kautta sukua monille Euroopan monarkeille, ennen kaikkea Tanskan Fredrik V:lle, jonka lapsenlapsenlapsi hän oli, mutta hänellä ei ollut luonnollista asemaa kruununperimysjärjestyksessä. Edellinen kuningas Fredrik VII ei saanut lapsia, ja Kristian valittiin kruununperijäksi jo vuonna 1852.


title: Kristian II

text: Kristian II (1. heinäkuuta 1481 – 25. tammikuuta 1559) eli Kristian Tyranni () oli Tanskan ja Norjan kuningas vuosina 1513–1523 ja Ruotsin sekä samalla koko Kalmarin unionin kuningas vuosina 1520–1521. Hän yritti lopettaa kapinamielisyyden Ruotsin aateliston ja kansan keskuudessa Tukholman verilöylyllä, mikä johti Ruotsin vapaussotaan, jossa Ruotsi irtautui lopullisesti Kalmarin unionista. Tämän epäonnistumisen jälkeen hänet syrjäytettiin pian myös Tanskan ja Norjan valtaistuimilta. Kristian oli Tanskan kuninkaan Hannun ja Kristiina Saksilaisen poika.


title: Maunu II Henrikinpoika

text: Maunu Henrikinpoika oli Ruotsin kuningas vuosina 1160–1161. Hän syntyi todennäköisesti 1130-luvulla Tanskassa ja oli Tanskan prinssi Henrik Skadelårin ja ruotsalaiseen Stenkilin hallitsijasukuun kuuluneen Ingrid Ragnvaldintyttären poika. Ingridin isoisä oli Ruotsin kuningas Inge vanhempi, mikä antoi hänen pojalleen madollisuuden vaatia Ruotsin kruunua.


title: Hemming (Tanska)

text: Hemming oli Tanskan kuningas, joka nousi valtaan vuonna 810 ja kuoli 811 tai 812. Hän oli edellisen kuninkaan Godfredin veljenpoika ja hallitsi sisällissodan aikana, jolloin Tanskalla oli useita kilpailevia hallitsijoita yhtä aikaa. Hemming solmi vuonna 811 Frankkivaltakunnan hallitsijan Kaarle Suuren kanssa rauhan, jonka yhteydessä Tanskalle määriteltiin ensimmäisen kerran selkeä eteläraja Eiderjoelle.


title: Tanskan hallitsija

text: Suvun ensimmäinen kuningas oli vuonna 1448 valtaan tullut Kristian I, joka oli myös Norjan ja Ruotsin kuningas. Oldenburgin hallitsijasuku hallitsee edelleen Tanskassa ja Norjassa, mutta Ruotsissa suvun valtakausi loppui jo vuonna 1522.


title: Harald II

text: Harald II (n. 994–1018) oli Tanskan kuningas vuosina 1014–1018. Hän oli Sven Haaraparran vanhin poika ja hallitsi Tanskaa isänsä sijaisena tämän ollessa sotaretkellä Ethelred II Neuvotonta vastaan Englannissa. Sven Haaraparran kuoltua 1014 Haraldista tuli Tanskan kuningas, kun taas hänen veljestään Knuutista tuli Englannin kuningas. Haraldin kuoltua Knuutista tuli myös Tanskan kuningas.


title: Fredrik VII

text: Fredrik VII (6. lokakuuta 1808 – 15. marraskuuta 1863) oli Tanskan kuningas. Hän oli vallassa vuodesta 1848 aina kuolemaansa asti. Hän oli Oldenburgin hallitsijasuvun alkuperäisen päähaaran viimeinen hallitsija ja myös Tanskan viimeinen absoluuttisena monarkkina hallinnut kuningas. Vuonna 1849 hän julkaisi itsevaltiuden kumonneen perustuslain. Perustuslaki oli vapaamielinen ja se loi Tanskalle muun muassa kaksikamarisen kansanedustuslaitoksen.


title: Fredrik I (Tanska)

text: Fredrikin isä oli Tanskan, Norjan ja Ruotsin ensimmäinen Oldenburg-sukuinen kuningas Kristian I, jonka kuoltua 1481 kuninkaaksi tuli Fredrikin isoveli Hannu. Hannun kuoltua valtaan tuli tämän poika Kristian II, joka kuitenkin pakotettiin eroamaan vuonna 1523, jolloin Fredrikistä tuli kuningas. Fredrikille oli tarjottu Tanskan kruunua jo kymmenen vuotta aikaisemmin Hannun kuoleman jälkeen, mutta tällöin hän kieltäytyi tietäen aatelin olleen uskollinen Kristianille. Maanpakoon ajettu Kristian yritti vielä vallankaappausta 1532, mutta epäonnistui.


title: Sven Haaraparta

text: Sven Haaraparta tai Sven Kaksiparta eli Sven Otto Haraldsson (, , n. 960–3. helmikuuta 1014) oli Tanskan kuningas 986–1014 ja Englannin kuningas 1013–1014 (ei kruunattu). Hän on ilmeisesti saanut liikanimensä pitkistä talikkomallisista viiksistään ja parrasta, joka ei ollut kokoparta. Tätä tyyliä kutsuttiin nimellä "tjuge" muinaisnorjassa ja se oli muotia erityisesti tuon ajan Englannissa.


title: Sven Estridinpoika

text: Samanaikainen Hampurin piispan lähettiläs Adam Bremeniläinen on matkakertomuksessaan kuvannut laajasti Tanskaa ja myös "daanien kuningasta" Sveniä, jolta hän sai paljon tietoa Pohjolasta. Kuningas myös kertoi päättymättömästä valtamerestä, joka takana on Vinland. Sven oli todennäköisesti ensimmäinen Tanskan kuningas, joka osasi lukea. Adam moitti Sveniä siitä, että hän oli ottanut vaimokseen sukulaisensa Gunhildin. Pitkän riidan jälkeen Sven erosikin Gunhildista.


title: Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki

text: SYT:n perustivat antikommunistiset asevelihenkiset porvarispiirit 8. toukokuuta 1952. Sitä perustamassa olivat vuorineuvos Ralph Erik Serlachius, varatuomari Tapani Virkkunen, varatuomari Ukko Kivi-Koskinen ja Suomen pankin osastopäällikkö Keijo Alho. Vuonna 1950 epäilyt kommunistien salahankkeista, kuten soluttautumis- ja vakoiluaikeista elivät voimakkaina poliittisten päättäjien mielissä ja vaikuttivat heidän toimiinsa. Kylmän sodan syttyminen oli heikentänyt kommunismin kannatusta Länsi-Euroopassa, mutta Suomessa se oli juurtunut syvälle. SKDL:n kannatusta vuoden 1951 eduskuntavaaleissa pidettiin todisteena tästä. SYT:n toiminnanjohtajana oli vuoteen 1974 Osmo Kupiainen.


title: Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto

text: SAK perustettiin 19.–20. lokakuuta 1930 Helsingissä pidetyssä kokouksessa. Perustamista edelsi vanhan ammattijärjestön hajoaminen loppuvuodesta 1929, kun sosialidemokraatit lähtivät kommunistien hallitsemasta liitosta. SAJ:sta eronneet perustivat syyskuussa 1929 Ammatillisten järjestöjen valtuuskunnan. Kyseisten sosialidemokraattien lisäksi SAK:hon meni mukaan joitakin kommunisteista irtautuneita sosialisteja. Ammatillisten järjestöjen valtuuskunnan ja Suomen sosialististen työväenyhdistysten keskuskomitean välinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin heinäkuussa 1930. Uusi järjestö liittyi heti Kansainväliseen ammattiyhdistysliittoon eli niin sanottuun Amsterdamin internationaaliin. Perustettaessa SAK:hon kuului seitsemän ammattiliitoa. Vuoden 1930 lopussa siihen kuului noin 15 000 jäsentä.


title: Suomen urheiluhistoriallinen seura

text: Seura on perustettu Helsingissä 8.12.1992. Se jatkoi Liikuntatieteellisen Seuran vuonna 1976 aloittaman Suomen liikuntahistoria -projektin toimintaa. SUHS:n perustamisasiakirjan allekirjoittivat Antero Heikkinen, Seppo Hentilä, Kenth Sjöblom, Leena Laine, Antti O. Arponen ja Heikki Klemola. Perustajajäseniä oli paikalla 23. Ensimmäiseen hallitukseen valittiin perustamisasiakirjan allekirjoittajat ja Esa Sironen.


title: Suni (yritys)

text: 1920-luvulla Elias Suni luopui päivittäistavaroiden vähittäiskaupasta tukkukaupan hyväksi ja perusti Studebaker-autokaupan ja Lappeenrannan ensimmäisen huoltoaseman. Elias Suni kuoli 1930 ja johtoon astui ensin leski ja tämänkin kuoltua 1937 heidän vanhin poikansa Viljo Suni. Sotien jälkeen autokauppa saatiin elpymään Austinin ja Mercedes-Benzin edustuksilla. 1960-luvulla Suni Oy laajensi kodinkonekauppaan ja pikatukkutoimintaan. 1970-luvun alussa valmistuivat Lappeenrannan Tapuli-tavaratalo sekä uudet tilat Sunin autokaupalle Tolkansuolle. Vuosikymmenen puolivälissä Suni laajensi Joutsenoon Tapuli-tavaratalon ja Rautia-myymälän avulla. Toimitusjohtajaksi tuli 25-vuotias ekonomi Tapani Suni.


title: Sisu (pastilli)

text:
Sisun toi markkinoille vuonna 1928 turkulainen makeistehdas Tehdas-Osakeyhtiö Seres (myöhemmin Oy Seres Ab), jonka tehdas sijaitsi Hämeenkadulla. Pastillin kehitystyön oli aloittanut vuotta aiemmin "Sereksen" kemisti Johan Ponkamo tarkoituksenaan löytää vastine ruotsalaisten Läkerol-pastilleille. Apuna hän käytti saksalaisesta kirjasta löytämäänsä arabikumia sisältäneiden viinikumitablettien ohjetta. Arabikumin ja lakritsin yhdistäminen koostumukseltaan sopivaksi pastilliksi osoittautui hankalaksi ja aikaa vieväksi työksi. Erikoinen Sisu-aromi syntyi vasta lukemattomien yritysten ja kokeilujen jälkeen. Sen koostumus oli – ja on edelleen – tarkkaan varjeltu salaisuus.
Sisun nimen keksijä ja nimen tarkka syntymähetki ovat hämärän peitossa. Todennäköisesti nimi syntyi Sereksen tehtaalla ryhmätyön tuloksena, kuten monet muutkin tehtaan tuotteiden nimet. Sisu oli selkeästi 1920-luvun muotitermi. Sisun pakkauksen ja logon kehitti Turun Kivipainossa työskennellyt, tuolloin 25-vuotias taiteilija Arnold Tilgmann. Sisun logo on säilynyt samanlaisena 1920-luvulta nykypäivään. Sana on logossa kirjoitettu vanhalla fraktuuralla ja näyttää nykylukijasta pikemminkin sanalta ”Gifu”.


title: SCSI

text: Shugart Technology (Alan Shugartin Shugart Associates:ilta lähdön jälkeen perustama yritys) esitteli yksinkertaisemman väylän nimeltä SASI () vuonna 1979. Samaan aikaan NCR Corporation:in oheislaiteosasto kehitti hienostuneemman tuotteen nimeltä BYSE ja kehitti sille ASIC-toteutusta. Vuoden 1981 loppupuolella NCR ja Shugart sopivat yhdistää näiden kahden ratkaisun parhaat puolet ja yhdessä ajaa sitä ANSI-standardiksi. Useiden komiteaistuntojen ja useiden yhtiöiden tuen jälkeen väylä sai nimen "SCSI". Vuonna 1986, jolloin SCSI oli jo laajalti käytössä, ANSI hyväksyi SCSI:n standardiksi X3.131-1986. Sen jälkeen SCSI on muodostunut laajaksi teollisuusstandardiksi. Toteutuksia on miltei kaikille tietokonejärjestelmille (on olemassa SCSI-toteutus jopa Commodore 64 -kotitietokoneelle). NCR lahjoitti ensimmäisen toimivan SCSI ASIC:in Smithsonian museolle.


title: Sossu (yhdistys)

text:
Vuonna 1987 perustettu Seinäjoen AMK:n sosiaalialan opiskelijat - SOSSU ry toimii Seinäjoen ammattikorkeakoulun sosiaalialan opiskelijoiden hyväksi. Opiskelijayhdistystoiminta on opiskelijoiden itsensä kehittämää ja ylläpitämää toimintaa opiskelijoiden oman opiskeluympäristön, koulutuksen ja vapaa-ajan kehittämiseksi. SOSSU ry:n toiminnasta vastaa hallitus, joka valitaan Seinäjoen ammattikorkeakoulun sosiaalialan opiskelijoiden keskuudesta joka syksy, aina vuodeksi kerrallaan.
SOSSU ry:n hallituksen tarkoituksena on valvoa ja edistää sosiaalialan opiskelijoiden etuja, hyvinvointia, viihtyvyyttä ja opintojen sujumista omassa toimipisteessään.


title: SWAPO

text: Sam Nujoma ja Herman Toivo Ya Toivo perustivat SWAPO:n vuonna 1960. Kun YK vuonna 1966 kumosi Etelä-Afrikan Kansainliitolta saaman hallintaoikeuden Lounais-Afrikkaan, katsoi SWAPO olevansa oikeutettu ryhtymään aseelliseen vastarintaan eteläafrikkalaisia miehitysjoukkoja vastaan. Koska Etelä-Afrikan armeija oli teknisesti ylivoimainen, joutui SWAPO käymään taistelua sissisotana, pitäen tukikohtiaan Sambian ja Angolan puolella.


title: Steve Biko

text: Vuonna 1969 mustat yliopisto-opiskelijat, pettyneenä afrikkalaisten yhä huononevaan asemaan yhteiskunnassa, erosivat monirotuisesta NUSAS-opiskelijajärjestöstä ("National Union of South African Students") ja perustivat oman afrikkalaisten opiskelijoiden järjestön SASO:n eli "South African Student's Organizationin". Steve Bikon, joka oli yksi SASO:n perustajista, mukaan mustien tuli tehdä itsestään voimakas ryhmä, joka ottaa oman paikkansa avoimessa yhteiskunnassa ja etteivät mustat voineet tukeutua edes hyvää tarkoittavien valkoisten apuun taistelussaan apartheidia vastaan. Biko korosti myös, että mustien tuli myös muuttaa ajatteluaan ja päästä eroon heitä vaivanneesta alemmuuskompleksista ja aloittaa ""voimakas ruohonjuuritasolta lähtevä mustan tietoisuuden kehittäminen siten, että mustat oppivat esittämään oikeutetut vaatimuksensa."" Biko tuomitsi PAC:n ja ANC:n aloittaman väkivaltaisen vastarinnan ja katsoi, että kamppailussa tuli käyttää ainoastaan väkivallattomia keinoja.


title: IKSU

text: Umeå Studenters Idrottsförening (USIF) perustettiin 5. toukokuuta 1959. Tuolloin seuralla oli alle 100 jäsentä. Vuonna 1960 seura vaihtoi nimensä muotoon Idrottsklubben Studenterna i Umeå (IKSU). Nykyään seuralla on noin 18 000 aktiivista jäsentä, 130 valmentajaa ja 70 työntekijää. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2009 noin 87 miljoonaa kruunua. IKSU:lla oli vuonna 2009 toimintaa 17 eri lajissa. Iksulla on toimintaa 17 eri lajissa. Seura tunnetaan parhaiten salibandysta, jossa naisten joukkue on voittanut neljä Ruotsin mestaruutta sekä kolme EuroFloorball Cupia.


title: Valkoinen sulka

text: LONTOON NUORILLE NAISILLE: Pukeutuuko sinun "oma kultasi" khakiin? Mikäli ei, niin eikö SINUN MIELESTÄSI pitäisi?Jos hän ei pidä sinua ja sinun maatasi puolustamisen arvoisena - pidätkö sinä häntä ITSESI ARVOISENA? Älä sääli tyttöä, joka on yksin - hänen nuori miehensä on luultavasti jo sotilas, joka taistelee hänen ja hänen maansa puolesta - ja myös SINUN! Jos sinun nuori miehesi lyö laimin velvollisuutensa kuninkaalleen ja isänmaalleen, joskus voi koittaa aika jolloin hän voi HYLÄTÄ SINUT.Mieti asiaa - pyydä häntä sitten LIITTYMÄÄN ARMEIJAAN JO TÄNÄÄN (Englantilainen värväysjuliste ensimmäisen maailmansodan ajalta.)


title: Banja

text: Nykyään useissa tapauksissa venäläinen sauna on lämpötilaltaan lähes 100 °C, jonka vuoksi ilman suhteellinen kosteus on pienempi kuin suomalaisessa saunassa. Vihtoja pyritään käyttämään, mutta korkean lämpötilan vuoksi löylyä ei heitetä yhtä runsaasti kuin Suomessa. Koska saunan rakentaminen rannoille ei ole aina mahdollista, joissain tapauksissa banjan yhteyteen rakennetaan vilvoitteluallas kastautumista varten.


title: Sauna

text: Yrityksillä saattaa olla edustussaunoja erikseen tai toimistojensa yhteydessä. Erillisessä rakennuksessa olevaan rantasaunaan kuuluu yleensä löylyhuoneen lisäksi pesuhuone ja pukuhuone. Pukuhuone voi olla tilava saunatupa takkoineen, pienoiskeittiöineen ja jopa vuoteineen. Saunan kekseliästä tuotekehitystä edustavat telttasauna ja tynnyrisauna. Telttasaunaa voi lämmittää myös niin, että kivet kuumennetaan teltan ulkopuolella olevassa nuotiossa ja kannetaan pihdeillä tai vastaavilla tulikuumina teltan keskelle kiviä varten valettuun kuoppaan. Sauna voi olla myös esimerkiksi ajoneuvon perässä vedettävä siirrettävä sauna. Teuvalla Etelä-Pohjanmaalla järjestetään kesäisin vuosittainen siirrettävien saunojen kokoontumistapahtuma.


title: Suomalainen sauna

text: Vanhin suomalainen saunatyyppi, savusauna (Karjalassa ”musta sauna”), on kertalämmitteinen, eli kiuasta ei voida lämmittää kylpemisen aikana. Savusaunan kiuas on tulipesän ympärille ja päälle ladottu kivinen kupu, jonka läpi savukaasut nousevat vapaasti saunatilaan ja samalla kiuaskivet kuumenevat. Lämmityksen aikana savu poistuu välikatossa eli laessa olevan lakeistorven, lakeisen, tai seinässä olevan luukun eli räppänän kautta. Kun kivet ovat riittävän kuumat ja pesä on sammunut heitetään häkälöylyt, jonka jälkeen sauna on valmis kylpijöille. Häkälöylyissä suurin osa kivien pintaan tarttuneesta noesta ja pienhiukkasista irtoaa ennen kuin saunojia on löylyilmaa hengittämässä.


title: Sauna

text: Viime vuosikymmeninä ovat kuitenkin yleistyneet varsinkin rivi- ja kerrostaloissa niin sanotut huoneistosaunat, jotka ovat suoraan asunnon yhteydessä. Huoneistosaunoissa on yleensä pieni löylyhuone ja erillinen pesuhuone, joka samalla saattaa olla asunnon ainoa hygieniatila. Nykyaikana suurin osa huoneistosaunoista on sähkölämmitteisiä, kun taas erillisissä saunarakennuksissa kiukaat ovat useimmiten ulossavuavia ja puulämmitteisiä. Uusissa kerrostaloissa yleensä asuntojen yhteyteen rakennetaan huoneistosauna, mutta vanhemmissa taloissa niitä ei ole. Asuntoihin voidaan kuitenkin asentaa kylpyhuonesauna. Periaatteeltaan se vastaa suihkukaappia tai höyrysuihkua eikä vaadi rakennukseen tai kylpyhuoneeseen muutoksia. Kylpyhuonesauna on tyypiltään suosituin saunamalli perinteisten saunamaiden kuten Suomen, Ruotsin ja Venäjän ulkopuolella. Näissä maissa sauna sijaitsee usein uima-altaan lähellä, takkahuoneessa, kellarissa, parvekkeella tai muussa vastaavassa tilassa, sillä asuntoihin ei ole suunniteltu ja varattu varsinaista tilaa saunalle, eikä saunan käyttötarkoitus ole peseytyminen, vaan rentoutuminen. Näitä saunoja kutsutaan myös rakenteensa perusteella elementtisaunoiksi. Suosituin ja perinteisin rakenne kylpyhuonesaunoissa on puupaneeli puurungolla, mutta markkinoilla on myös lasikuiturakenteisia tuotteita.


title: Sauna

text:
Maailman suurin puulämmitteinen sauna on Merisotakoulun 1904 valmistunut sauna Suomenlinnassa. Löylyhuoneen pinta-ala on 65 m², korkeus lähes viisi metriä. Sen lauteille mahtuu jopa 180 ihmistä.
Maailman suurimman savusaunan titteliä vaatii useampi paikka: Keski-Suomen Laukaassa, Lapin Kakslauttasessa ja Savon Rauhanlahdessa. Herrankukkarossa taas sanotaan olevan maailman suurin maasavusauna.


title: Nummelan parantola

text: Sääksjärven rannalle sijoitettiin suomalaisille välttämätön sauna; jonkin matkan päähän rakennettiin hirsistä erillinen suojarakennus vesijohtoja ruokkiville pumpuille; tämä rakennus jäi tyhjilleen 60-luvulla, kun viereen valmistui uusi tiilirakenteinen yhä käytössä oleva pumppaamo. Vanha ja huonokuntoinen sauna korvattiin samoihin aikoihin uudella hirsirakenteisella, nyt sähkölämmitetyllä. Tämä sauna oli käytössä vain kesäaikana; normaalikäyttöä varten valmistui voimakeskuksen viereen tiilirakenteinen moniosainen sauna.


title: Sauna

text: Sauna on ollut perinteinen parannuskeino tai osa hoitoa hyvin moniin erilaisiin sairauksiin. Lämmön ansiosta sauna on ollut hygieeninen paikka. Vanhan sanonnan mukaan "jos ei sauna, terva ja viina auta, on tauti kuolemaksi". Saunassa on parannettu sairaita: kupattu, isketty verta, annettu hierontaa ja oiottu jäseniä. Saunaa käytetään edelleen esimerkiksi vilustumisen hoitoon ja ehkäisyyn. Saunominen helpottaa myös astmaatikon oloa. Sydänpotilas voi saunoa, jos vaiva ei estä reipasta kävelyä - saunomisen rasitus sydämelle on samaa luokkaa.


title: Suomalainen sauna

text: Merkittävä muutos saunan kehityksessä oli uloslämpiävän kiukaan kehittäminen eli savuhormin liittäminen kiukaaseen. Uloslämpiävät kiukaat yleistyivät Suomessa 1900-luvun alkupuoliskolla. Kiukaita on kahta perustyyppiä: kertalämmitteisiä ja jatkuvalämmitteisiä. Kertalämmitteinen kiuas lämmitetään etukäteen ennen varsinaista saunomista. Koska kaikki lämpö pitää varata kiviin ennen saunomista, on kivimäärän oltava suuri, satoja kiloja. Jatkuvalämmitteisen kiukaan lämmittämistä jatketaan myös kylpemisen aikana ja kivimäärä voi siksi olla pienempi.


title: Sauna

text: Saunassa tai löylyssä on uskottu asuvan haltijoita, varsinkin tulen väkeä, joka karkottaa muiden väkien aiheuttamia sairauksia eli vihoja. Erityisen hoitavaksi sauna on voitu tehdä lämmittämällä se ukkosen särkemillä puilla. Tällöin on ajateltu saatavan voimaa myös ukkosen väeltä. Eri puulajien käytöllä saunan lämmityksessä oli maagisia tarkoituksia, samaten eri aineksista kootuilla vihdoilla. Esimerkiksi uidessa saatua veden väen aiheuttamaa sairautta, "veden vihaa", on katsottu voitavan hoitaa saunassa. Myös veden väkeä on voitu käyttää osana hoitoa saunassa, ja sitä on joskus tarkoituksella ”otettu saunaan” kylvetyksessä käytetyn veden mukana.


title: Ajanlaskukiista (Suomen ortodoksinen kirkko)

text:
Niskoittelu tulkittiin kapinaksi laillista esivaltaa vastaan. Kirkollisen alioikeuden istunto pidettiin Valamossa 17.–18.5.1926. Luostarista karkotettavaksi tuomittiin 24 munkkia, joista kuitenkin yksi sai jäädä korkean ikänsä vuoksi ja neljä muuta isä igumeni Pavlinin luvalla. Muista yhdeksästätoista kapinoitsijasta seitsemäntoista menetti oikeuden jumalanpalvelusten toimittamiseen sekä osa vielä mantian ja skeeman kanto-oikeuden. Rangaistujen joukossa olivat jopa varajohtaja, valvoja, kalustonhoitaja ja rippi-isä. He menettivät luottamustehtävänsä, kunnes he katuivat julkisesti kirkkokunnan esipaimenen ja luostarin johtajan läsnä ollessa. Ankarimmat tuomiot annettiin niille, jotka edelleen pitivät Moskovan patriarkkaa ainoana laillisena esivaltana. 23.11.1926 ilmoitti isä igumeni Pavlin neljäntoista tuomitun katuneen vaaditulla tavalla.
Lokakuussa 1927 Valamossa käytiin viimeiset oikeudenkäynnit vanhan luvun kannattajia vastaan. Munkit yrittivät puolustautua Konstantinopolin kirkolliskokouksen päätöksellä vuodelta 1583, jonka mukaan juliaanista kalenteria piti puolustaa marttyyriudenkin uhalla, koska gregoriaaninen kalenteri oli tuolloin leimattu paavin eksytykseksi. Vastauksena tuli, että päätös oli kumottu laillisessa ja kanonisessa järjestyksessä, joten peruste oli laiton ja siihen vetoaminen kuolemansynti.


title: Mauno Koivisto

text: Maaliskuussa 2009 Koivisto kommentoi Suomen ulkopolitiikkaa pitkän tauon jälkeen Yle TV1:n "Ykkösaamu"-ohjelmassa. Koiviston mukaan Suomella ei ole mitään syytä katua vähäeleisyyttään Viron uudelleenitsenäistymisen aikoihin vuonna 1991. Hänen mukaansa Suomi ei olisi saavuttanut suuremmalla Neuvostoliiton kritiikillä mitään myönteisiä tuloksia. Samaisessa haastattelussa Koivisto huomioi vanhan suomettumisen palanneen, mutta ilmansuunnan vaihtuneen länteen ja erityisesti Yhdysvaltain suuntaan. Eräänlaisena suomettumisena hän piti sitä, että Yhdysvaltain tekemien päätöksien kritisointi katoaa julkisesta keskustelusta varsin pian. Lisäksi haastattelussa Koivisto ilmaisi kielteisen Nato-kantansa.


title: Tiitisen lista

text:
Suomen ulkopoliittinen johto linjasi Stasi-aineiston tiedot julkisiksi keväällä 2000. Lipposen II:n hallituksen avoimuuslinjauksen hyväksyi presidentti Tarja Halonen.
Alma Median kesällä 2007 teettämän mielipidekyselyn mukaan vajaa kolmannes suomalaisista haluaisi suomettumisen ajan poliitikkojen tekemisten tarkempaa tutkimista, kun taas 51% ei pidä sitä tarpeellisena. Tutkimusta varten haastateltiin puhelimitse 1001 15–79-vuotiasta suomalaista. Alma Median Helsingin toimitus kysyi heinäkuussa 2007 joidenkin entisten ministerien ja muiden johtavien poliitikkojen kantoja Stasi-kysymykseen. Sauli Niinistö, Johannes Koskinen, Suvi-Anne Siimes, Kimmo Sasi, Ben Zyskowicz, Esko Aho, Päivi Räsänen, Heidi Hautala, Eero Heinäluoma ja Tuija Brax kannattavat avoimuuden linjaa. Alma Median Helsingin toimituksen hallituslähteiden mukaan ministereitä oli neuvottu olemaan vastaamatta galluppeihin. Kyselyyn vastasi vain kaksi ministeriä kahdestakymmenestä.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen joutui jälleen oikeuden eteen 6. maaliskuuta 2008. Syyttäjän mukaan Koskinen löi tai heitti syyskuussa 2007 miestä olutpullolla Jyväskylän Lutakossa. Uhri sai päähänsä syvän haavan, mutta selvisi ilman pysyviä vammoja. Lääkärinlausunnon mukaan päähän kohdistunut isku olisi kuitenkin voinut olla hengenvaarallinen. Poliisi löysi pahoinpitelyn selvittelyn yhteydessä Koskiselta pienen määrän hasista. Syyttäjä vaati Koskiselle rangaistusta pahoinpitelystä ja huumausaineen käyttörikoksesta. Koskinen myönsi oikeudessa heittäneensä olutpullon uhria kohti, mutta kiisti teon tahallisuuden. Jyväskylän käräjäoikeus tuomitsi Koskisen pahoinpitelystä ja huumausaineen käyttörikoksesta 80 päivän ehdottomaan rangaistukseen huhtikuussa 2008.


title: Jean Harlow

text: Harlow allekirjoitti Hughesin yhtiön kanssa viiden vuoden sopimuksen 100 dollarin viikkopalkalla 24. lokakuuta 1929. "Hornan enkelien" ensi-ilta oli Hollywoodissa 27. toukokuuta 1930 Grauman’s Chinese Theatressa. Harlow’n saattoi ensi-iltaan Metro-Goldwyn-Mayerin tuottaja Paul Bern, jonka hän oli tavannut kuvausten aikana. "Hornan enkelit" teki Harlow’sta kansainvälisen tähden. Yleisö oli haltioissaan, mutta kriitikot eivät olleet kovin innostuneita. "Variety"-lehti sentään huomautti, että “ei ole väliä, kuinka lahjakas hän on… kukaan ei ole koskaan kuollut nälkään, jos on sellaisia avuja kuin hänellä”.


title: Esikoinen (kirja)

text: Vardenit ovat Eragonin ja Saphiran avustuksella voittaneet taistelun urgaleita vastaan. Viimeiset eloonjääneet vastustajat kuitenkin tappavat vardeneiden johtajan, Ajihadin ja vievät mukanaan Kaksoset ja Murtaghin. Ajihadin hautajaisten jälkeen vardenien uudeksi johtajaksi nousee hänen tyttärensä Nasuada, joka alkaa heti suunnitella johtavansa vardenit turvaan Surdaan. Eragon kuitenkin lähtee päättämään lohikäärmeratsastajan koulutustaan haltioiden maahan, Du Weldenvardeniin, yhdessä Arya-haltian ja Orik-kääpiön kanssa. Haltioiden pääkaupungissa Ellesmérassa häntä kouluttaa Oromis eli Togira Ikonoka, ehjä rampa, joka on itsekin lohikäärmeratsastaja. Ellesmérassa haltioiden verivalan juhlan aikaan Eragon pääsee eroon myös vainoojastaan Durzasta jätetystä arvesta. Ellesmérassa on myös paljon nähtävyyksiä, haltiat laulavat puusta kaiken tarvitsemansa eivätkä syö lihaa. Sodan pilvet ovat kuitenkin laskeutumassa ja haltiat jättävät ikiaikaisen piilopaikan Du Weldenvardenissa.


title: Suomen evankelis-luterilainen kirkko

text:
Huhtikuun alussa 2017 Oulunkylän seurakuntapastori Marjaana Toiviainen oli kokoamassa mielenosoituksia Metsälän vastaanottokeskukselle ja Pasilan poliisitalolle, kun viranomaiset palauttivat Afganistaniin kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita.
Poliisin mukaan häirintä oli viranomaisten toiminnan aktiivista estämistä ja tapauksessa jouduttiin käyttämään voimaa. Tapauksesta tehtiin rikosilmoitus.. Oulunkylän seurakuntaneuvosto tuomitsi saamansa painostuksen vihapuheena ja sulki julkiset kommentointimahdollisuudet sosiaalisessa mediassa. Helmikuussa 2018 Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli käsitteli pastori Toiviaisesta tehtyjä 40 kantelua. Tuomiokapitulin mukaan pastori Toiviainen on tehnyt merkityksellistä työtä maahanmuuttajien auttamiseksi, mutta hänen käyttäytymistään ja toimintaansa on pidettävä joiltain osin moitittavina. Seurauksena tuomiokapituli on kehottanut Toiviaista ottamaan huomioon tuomiokapitulin ohjeistuksen toiminnassaan.


title: Oulun valtaus

text: Oulun valtiorikosoikeudessa kuolemaan tuomittiin kuusi miesvankia. He olivat Yrjö Kallinen, Oulun punakaartin päällikkö viilaaja Anton Lindgren, vanha järjestömies ja työenyhdistyksen puheenjohtaja Abram Määttä, alunperin Raumalta Ouluun siirtynyt työväenneuvoston jäsen Lauri Lehtisalo, entinen poliisi ja nyt työmiehenä toiminut Antti Laukkanen ja nuori oululainen kirjaltaja Veikko Uksila. Yrjö Kallinen ehdittiin tuomita kuolemaan ennen virallista valtiorikosoikeudenkäyntiä kenttätuomioistuimessa, mutta Oulun komendantti Reinhold Weckman oli jättänyt allekirjoittamatta tuomion. Ketään tuomituista ei teloitettu Oulussa, vaan kuolemaantuomitut siirrettiin eteenpäin Suomenlinnaan. Lindgrenin kohdalla Valtiorikosoikeuden tuomioluettelossa mainitaan kuolinpäiväksi 21.12.1919 ja Veikko Uksila menehtyi Lappeenrannan vankilassa.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Gerhard Olsen-Smidt palasi Suomeen 22.11.1919. Helluntailaisten mielipiteitä jakanut ehtoolliskysymys ratkaistiin eräässä kastekokouksessa Betel-kirkossa Iso-Roobertinkadulla. Kokouksessa olivat muun muassa Olsen-Smidt ja Väinö Plafer, Eino I. Manninen, Vilho Pylkkänen ja useita muita. Olsen-Smidt kysyi: ”Emmekö tahdokin kulkea siinäkin Sanaan luottaen, että vain kastetuille uskoville kuuluu ehtoollinen?” Kädennostolla koko joukko hyväksyi esityksen. Tämä oli ensimmäinen julkinen tilaisuus, jossa asia tuli esille.


title: Hiljaisuus (suomalainen elokuva)

text: Eletään talvea ja kevättä 1944. Rintamalinjan lähellä sijaitsee kaatuneitten evakuoimiskeskus, jonne kuolleet sotilaat suomalaisten toisessa maailmansodassa noudattaman tavan mukaan kerätään huollettaviksi kotiin lähettämistä varten. Eino (Joonas Saartamo) astuu palvelukseen yhdessä ystävänsä Antin (Lauri Tilkanen) kanssa yksikköön, jossa muutaman naisen ja miehen joukko suorittaa raskasta ja vaativaa tehtävää. Ensitapaamisessaan vainajia kotimultiin valmistelevien lottien kanssa miehet joutuvat silmätysten päähän ammutun suomalaissotilaan kansa ja järkyttävä näky saa Antin pyörtymään. Tottuneesti kuolleiden kanssa työskenteleviä lottia ovat Siiri (Joanna Haartti), Jaana (Terhi Suorlahti) ja naiskolmikon henkisenä johtajana kuppari-Miina (Sinikka Mokkila).


title: Virtuaalitodellisuuslasit

text: Virtuaalitodellisuuslasit eli virtuaalilasit (lyhyesti VR-lasit tai VR-laite, ennen virtuaalitodellisuuskypärä) ovat silmille laitettava laite, joka mahdollistaa virtuaalitodellisuuteen uppoutumisen eli immersion. Niitä käytetään videopelien pelaamiseen sekä erilaisiin simulaatoihin. VR-lasien lisälaitteena käytetään usein liikeohjaimia, joiden avulla VR-lasien käyttäjä voi käyttää käsiään virtuaalitodellisuudessa. Monet VR-lasit vaativat toimiakseen tehokkaan tietokoneen tai pelikonsolin. Joitakin VR-laseja voi käyttää myös älypuhelimen kanssa, jolloin VR-lasit ovat halvempia eikä VR-lasien kiinnittämiseen muutoin vaadittavia kaapeleita tarvita. Puhelimen kanssa toimivien VR-lasien haittapuolena on puhelinten tietokoneita sekä pelikonsoleita heikompi suorituskyky ja akkukesto.


title: VR Track

text: VR Track Oy on Suomessa toimiva infrahankkeisiin erikoistunut suunnittelutoimisto, rakennusliike ja kunnossapitoyritys, joka toimii myös rautatiemateriaalien toimittajana. Yritys toimii lisäksi Ruotsissa infran suunnittelijana (VR Infrapro) ja rautateiden rakentajana sekä kunnossapitäjänä (VR Track Sweden). VR Track lopetti liiketoimintansa Virossa vuonna 2016. Yhtiö työllistää yhteensä runsaat 1700 ihmistä. Yhtiön liikevaihto tytäryhtiöineen oli 294,3 miljoonaa euroa vuonna 2016.


title: Lippuautomaatti (VR)

text: Lippuautomaatti (vuoteen 2011 asti Junamaatti) on suomalaisen rautatieliikenneyhtiö VR:n automaatti, josta voi ostaa junalippuja. Laitteella voi myös tulostaa Internetistä ostetut tai puhelimitse varatut liput. Sillä ostettavat liput pystyy maksamaan pankkikortilla ja yleisimmillä luottokorteilla, mukaan lukien Visa Electronilla. VR:n Veturi-kanta-asiakkaat voivat tunnistautua automaatilla viivakoodilla varustetulla henkilökortilla. Ilman korttia voi selata aikataulu- ja hintatietoja. Huomattavaa on, että laitteet eivät myy kaukojunien lippuja kello 1.30–4.00 välisenä aikana.


title: Vesthardus-ritarikunta

text: Ritarikuntaristi on valkoemaloitu ns. apilaristi, ja siinä on kullatut reunat. Ristin kultareunaisessa ja valkoemaloidussa keskuskuviossa on kirjaimet VR (Vesthardus Rex). Ristin kääntöpuolella on ritarikunnan tunnuslause "Confortamini et pugnate" (Ole vahva ja taistele) sekä vuosiluku 1219. Ritarikunnan nauha on tummanpunainen. Nauha ja risti liitetään toisiinsa heraldisen Latvian valtionvaakunan kautta.


title: VR-Yhtymä

text: Suomessa VR Group liikennöi InterCity-junia kaikilla merkittävillä reiteillä (muun muassa Helsinki–Tampere–Oulu–Rovaniemi, Helsinki–Kuopio, Helsinki–Turku, Helsinki–Kajaani, Helsinki–Joensuu sekä Turku–Tampere/Pieksämäki). Junien huippunopeus on radasta, veturista ja junatyypistä riippuen 140–200 km/h. Yksikerroksisten Intercity-vaunujen nopeusrajoitus on 160 km/h ja uudempien kaksikerroksisten Intercity-junien jopa 200 km/h. Intercity-junan tunnistaa vihervalkoisesta (aiemmin punavalkoisesta) värityksestä ja vaunun litteran kirjaimesta x (yksikerroksinen) tai d (kaksikerroksinen). Kaksikerrosvaunuissa on ilmastointi ja WLAN-verkko, ja ne ovat uudenaikaisia ja moderneja.


title: VR Track

text: VR Trackin suunnitteluliiketoiminnan asiakkaita ovat valtion ja kuntien toimijoiden lisäksi esimerkiksi satamat ja teollisuusyritykset. Infrarakentamisessa yhtiö toimii urakoitsijana pää- ja aliurakoissa, suunnittele ja toteuta (ST) -urakoissa sekä allianssihankkeissa. Tällä hetkellä VR Track esimerkiksi kehittää Äänekosken biotuotetehtaan rautatieliikenneyhteyksiä allianssihankkeessa yhdessä Liikenneviraston kanssa ja rakentaa Tampereelle raitiotietä osana Raitiotieallianssia. Sähköverkkojen ja ratainfran kunnossapidossa yrityksellä on ympäri Suomea 16 toimipaikkaa. VR Trackin materiaalipalvelut puolestaan koostuvat rautatiemateriaalien hankinnasta ja varastoinnista sekä omasta tuotannosta, johon kuuluvat hitsauspalvelut ja ratapölkkyjen kyllästys.


title: V

text: Ruotsin kielessä on kirjaimia v ja w pidetty pitkään toistensa graafisina muunnoksina, ei omina kirjaiminaan, sillä molemmat merkitsevät "v"-äännettä. Nykyisin v ja w kuitenkin voidaan laskea myös omiksi kirjaimikseen. Vanhoissa kirjoituksissa ei kirjainten u, v ja w käytöstä päästy yksimielisyyteen ja kiista jatkui vielä 1700-luvulla. Kun v-kirjaimella voitiin merkitä u-äännettä, w-kirjainta voitiin käyttää v-äänteen merkkinä. Erityisesti fraktuurassa w oli vallitseva v-äänteen merkki.


title: Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus

text: Verkko-RTK -menetelmistä suosituksi on tullut VRS (Virtual Reference Station), jossa kartoitusvastaanottimen mittausalueelle luodaan virtuaalinen tukiasema kiinteän laajemman alueen (esim. koko Suomi) kattavan tukiasemaverkon havaintojen avulla. Tässä mittaava laite lähettää paikkansa VRS-verkolle esim. GSM-viestinä. Verkon laskentakeskus luo virtuaalisen tukiaseman. Tämäkin toimii reaaliajassa, kun VRS-asema on luotu ja tietoliikenneyhteys toimii.


title: VR-Yhtymä

text: Kilpailu- ja kuluttajavirasto päätti jättää tutkimatta Marecap Trans Oy:n tekemän tutkintapyynnön VR Transpointin kansainvälisistä maantiekuljetuksista, perustellen päätöstä maantiekuljetusten alalla toimivien yritysten lukumäärällä. Marecap Trans Oy epäili laitonta ristisubventiota, jossa VR paikkaisi maantieliikenteen tappioita muista liiketoiminnoista tulevilla voitoilla.


title: VR-Yhtymä

text: VR-Yhtymällä on monopoliasema Suomen rautateiden henkilöliikenteessä. Se päättyy vuonna 2024, sillä VR-Yhtymän yksinoikeussopimus henkilöjunaliikenteestä päättyy silloin. Suomen henkilöjunaliikenteen kilpailuttaminen alkaa Etelä-Suomen taajamajunaliikenteestä vuonna 2020. Tarkoituksena on avata koko Suomen matkustajajunaliikenne kilpailulle vuoteen 2026 mennessä. VR-Yhtymän monopoliaseman purkaminen ei vaadi lakimuutoksia tai budjettikäsittelyä. Liikenteen kilpailutukseen halutaan myös maakunnat ja kaupungit mukaan, jotta saadaan aikaan myös alueellista liikennettä.


title: Otho

text: Nero muuttui viimeisinä hallitusvuosinaan yhä välinpitämättömämmäksi armeijaa ja senaattia kohtaan. Senaattoreita teloitettiin ja karkotettiin, ja talous taantui. Lopulta Nero menetti pretoriaanikaartin ja senaatin tuen. Tammikuussa 68 Gaius Julius Vindex lähetti useille provinssien maaherroille kirjeitä, joissa hän kannusti heitä nousemaan kapinaan Neroa vastaan. Huhtikuussa 68 armeija huusi keisariksi Lusitanian naapuriprovinssin Hispania Tarraconensiksen maaherran Servius Sulpicius Galban. Galba vaali vanhoja tasavaltalaisia perinteitä, eikä suostunut ottamaan nimitystä vastaan, ennen kuin senaatti hyväksyisi hänet. Galba sai pian myös Othon tuen. Otho oli tuolloin ollut Lusitaniassa lähes yhdeksän vuotta. Poppaea oli kuollut, eikä Otholla ollut enää mitään hävittävää, jos Nero syrjäytettäisiin. Galba oli jo lähes 70-vuotias, eikä hänellä ollut perillisiä. Otho oli vain 37-vuotias, ja hänellä oli hyvät mahdollisuudet päästä Galban seuraajaksi. Galban tukijoihin kuului myös VI legioonan komentaja Titus Vinius. Kesäkuussa senaatti julisti Neron valtion viholliseksi. Otho lähti Galban kanssaan Roomaan. Nero teki itsemurhan 9. kesäkuuta, ja Galbasta tuli keisari. Otho puolestaan toivoi pääsevänsä hänen seuraajakseen.


title: Nero

text: Neron on usein väitetty vuonna 64 tapahtuneen Rooman palon sytyttäjäksi. Aikalaiset epäilivät keisari Neron sytyttäneen Rooman tahallaan. Eräät myöhemmät roomalaiset historioitsijat, kuten Suetonius ja Dion Kassios, pitivät häntä syyllisenä paloon. Epäilyksiä herätti se, että palon jälkeen Nero rakennutti kaupungin suurelta osin uudestaan entistä monumentaalisempaan tyyliin. Hän rakennutti samalla itselleen entistä suuremman palatsin, Domus Aurean. Toisaalta historioitsija Tacituksen mukaan Nero ei ollut palon syttymishetkellä pääkaupungissa, vaan syntymäkaupungissaan, Antiumissa (nyk. Anzio), joka on noin 50 kilometrin päässä Roomasta. Tämän kuvauksen mukaan hän saapui Roomaan vasta, kun paloalue lähestyi Domus Transitoriaa. Nykyajan historioitsijat pitävät yleisimmin Neroa syyttömänä muun muassa siksi, että häntä syyttäneet Suetonius ja Dion Kassios eivät tunnetusti pitäneet Nerosta. Sitä paitsi ei tunnu järkevältä, että keisari sytyttäisi suurpalon vain kilometrin päässä silloisesta palatsistaan.


title: Legio VI Victrix

text: Vuonna 67 keisari Neron asema horjui. Senaattoreita karkotettiin ja murhattiin, ja monet provinssien maaherrat punoivat juonta Neron kaatamiseksi. Hispania Tarraconensiksen maaherra Servius Sulpicius Galba huudettiin keisariksi kesäkuussa 68 Legio VI:n leirissä. Galba lähti vastaperustetun Legio VII Geminan kanssa Roomaan ja jätti kuudennen legioonan Hispaniaan. Tammikuussa 69 Germania Inferiorin maaherra Aulus Vitellius huudettiin keisariksi. Samaan aikaan Galba murhattiin, ja Marcus Salvius Otho nousi keisariksi. Vitelliuksen joukot kuitenkin kukistivat hänet maaliskuussa Cremonassa käydyssä taistelussa, minkä jälkeen Otho teki itsemurhan. Heinäkuussa Juudean ja Egyptin armeija huusi Titus Flavius Vespasianuksen keisariksi. Pian Vespasianukselle uskolliset joukot voittivat Vitelliuksen Cremonassa ja Vespasianus nousi keisariksi.


title: Nero

text: Keisari Trajanuksen kerrotaan 300-luvulla kirjoitetussa lähteessä ylistäneen Neron viisivuotista ”kultakautta”, joskaan hän ei anna sille vuosilukuja. Tänä aikana Rooma kylpi Trajanuksen mukaan menestyksessä ja vauraudessa kyvykkään keisarinsa johtamana. Neron hallituskausi olikin rauhanomaisimpia Rooman historiassa. Valtakunnan kauppa ja talous kasvoivat, Rooma sai liitettyä itseensä uusia alueita ilman sotaa, ja Parthia ja Britannia rauhoitettiin. Rooman kirjallisuus koki Neron ansiosta renessanssin, ja myös rakennustaiteessa ja arkkitehtuurissa koettiin huomattavaa edistystä. Nero rakennutti amfiteatterin ja kylpylöitä sekä mahtavan palatsinsa Kultaisen talon. Rooman palon jälkeiset rakennustyöt saivat kiitosta jopa muuten Neroon kriittisesti suhtautuvalta Tacitukselta. Nero myös luopui kirjallisesta sensuurista, ja keisaria sai kritisoida hyvinkin härskisti ja ivallisesti. Kun herjaaja meni liian pitkälle, Neron kerrotaan kieltäneen tuomaria rankaisemasta häntä liian ankarasti.


title: Nero

text: Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus (synt. "Lucius Domitius Ahenobarbus"), lyhyesti Nero (15. joulukuuta 37 – 9. kesäkuuta 68) oli Rooman keisari, joka hallitsi vuosina 54–68. Neron hallituskauden alku oli menestyksellinen, mutta viimeisinä vuosinaan hänestä tuli taiteisiin uppoutunut tyranni. Keisarille epäsopivan käyttäytymisen seurauksena Rooman yläluokka kääntyi Neroa vastaan, ja syrjäytetty keisari joutui surmaamaan itsensä. Nero oli Juliusten-Claudiusten hallitsijasuvun viimeinen keisari.


title: Nero

text: Nero rakasti kreikkalaista kulttuuria. Hän olisi halunnut asuakin mieluiten Kreikassa, jossa järjestettiin urheilu- ja lausuntakilpailuja. Roomalaista väkivaltaviihdettä hän aina inhosi. Keisariksi noustuaankin Nero piti itseään ensisijaisesti taiteilijana ja käytti aikaansa kitharansa soittamiseen, laulamiseen, kreikkalaisten tragedioiden lukemiseen ja näyttelemiseen. Keisarin esiintyminen julkisesti teatterin näyttämöllä oli hyvin ongelmallista, sillä teatteri nähtiin rahvaan viihteenä, eikä näyttelijöitä arvostettu. Yläluokka oli kauhuissaan myös siitä, että keisari pakotti heitä esiintymään näyttämöllä. Aluksi Nero esiintyi vain yksityisissä tilaisuuksissa, mutta vuodesta 64 alkaen myös julkisesti. Nero myös perusti Roomaan kreikkalaisperäiset urheilu- ja teatterikisat nimeltä Neronia. Kreikan-matkallaan vuonna 66 Nero osallistui erilaisiin taide- ja hevoskisoihin, joissa hänet julistettiin aina voittajaksi. Palattuaan Roomaan hän toi mukanaan 1808 ensimmäistä palkintoa.


title: Nero Claudius Drusus

text: Nero Claudius Drusus (14. tammikuuta 38 - 9 eaa.) oli roomalainen sotapäällikkö. Hän oli Rooman keisari Augustuksen poikapuoli ja tämän perijä. Drusus johti Germanian (nyk. Saksan alueen) valloitusta. Hän pakotti aikanaan markomannien heimon nykyisen Böömin alueelle. Hänen vanhempansa olivat Tiberius Claudius Nero ja Livia Drusilla.


title: Nero

text: Äitinsä murhan jälkeen Nerosta tuli käytännössä Rooman tyranni, joka turvautui usein väkivaltaan. Hän surmautti kautensa aikana useita sukulaisiaan ja kilpailijoitaan sekä salaliittolaisia. Hän omistautui myös aiempaa enemmän taiteellisille harrastuksilleen, mikä seurauksena hänestä tuli epäsuosittu senaattoriluokan piirissä. Vuonna 65 tuli ilmi suuri Pison nimeä kantava salaliitto keisaria vastaan, mikä johti useisiin kuolemantuomioihin ja karkotuksiin. Viimeisinä vuosinaan Nero keskittyi itseensä ja jätti hallinnon muille, erityisesti vapautetuille orjilleen. Koska hän oli paljon poissa Roomasta, häntä vastaan punottiin juonia. Huhtikuussa 68 puhkesi kapina Galliassa, minkä jälkeen Espanjan legioonat huusivat johtajansa Galban uudeksi keisariksi, ja kesäkuun alussa senaatti julisti tämän uudeksi keisariksi. Kun senaatin joukot tulivat noutamaan valtion viholliseksi julistettua Neroa, hän teki itsemurhan Rooman liepeillä. Suetoniuksen mukaan Nero iski tikarin kurkkuunsa sihteerinsä avulla. Roomalaishistorioitsija Dion Kassios kertoo Neron viimeisten sanojen olleen: ""Minkä taiteilijan maailma minussa menettääkään!"".


title: Tiberius Nero

text: Nero halusi vuonna 50 eaa. mennä naimisiin Ciceron tyttären kanssa, mutta sisällissota esti nämä aikeet ja hän liittoutui Julius Caesarin kanssa. Hän toimi muun muassa Caesarin laivaston komentajana Aleksandrian sodassa ja oli kvestori vuonna 48 eaa. Caesar palkitsi Neron sodan jälkeen pappisviralla ja antoi hänen perustaa kolonioita Galliassa. Caesarin murhan jälkeen Nero suosi republikaaneja ja oli valmis palkitsemaan Caesarin murhaajat. Nero oli preettorina vuonna 42 eaa., mutta ei luopunut virastaan vuoden lopulla. Neron ja hänen vaimonsa Livia Drusillan poika Tiberius Claudius Nero, tuleva keisari, syntyi Roomassa 16. marraskuuta 42 eaa.


title: Rooman palo

text: Kun kaupungin asukkaat toipuivat järkytyksestään, alettiin vaatia päitä vadille. Asukkailla ei ollut epäilystäkään siitä, etteikö tulipalo olisi ollut tahallaan sytytetty. Pääepäiltynä oli itse keisari Nero. Tacitus kirjoittaa, ettei Nero ollut palon syttymishetkellä pääkaupungissa, vaan syntymäkaupungissaan, Antiumissa (nyk. Anzio), josta on noin 50 kilometriä Roomaan. Tacitus kirjoittaa myös, että Nero saapui Roomaan vasta kun liekit lähestyivät hänen juuri valmistunutta palatsiaan, Domus Transitoriaa. Tacitus ei suoraan väitä, että Nero olisi ollut palon takana, mutta mainitsee, että juuri Nero oli tapahtumasta eniten hyötynyt henkilö. Suetonius ja Dio ovat varmoja keisarin syyllisyydestä paloon.


title: Saint Kitts ja Nevisin lippu

text: Saint Kitts ja Nevisin lippu on Saint Kitts ja Nevisin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin maan lipuksi 19. syyskuuta 1983. Sen värit symboloivat saarten hedelmällisyyttä (vihreä), taistelua itsenäisyydestä ja orjuudesta vapautumiseksi (punainen), vuoden ympäri paistavaa aurinkoa (keltainen) ja ihmisten afrikkalaista perintöä (musta). Tähdet symboloivat toivoa ja vapautta kuten myös valtion kahta pääsaarta.


title: El Salvadorin lippu

text: El Salvadorin lippu on El Salvadorin kansallistunnus. Se otettiin käyttöön syyskuussa 1972. Sen mittasuhteet ovat 4:7. Maan lippu tuo mieleen Keski-Amerikan Yhdysvaltojen lipun vuodelta 1823. Valkoisessa keskikentässä on sinetti. Sinetin kolmio symboloi vallan kolmijakoa: oikeudellista, lainsäädännöllistä ja toimeenpanovaltaa. Kolmion takana on viisi lippua, jotka kuvaavat Keski-Amerikan liittovaltion muodostaneita maakuntia. Merestä kohoaa viisi tulivuorta, joiden kraatterien yläpuolella on punainen fryygialaislakki eli vapauden päähine ja sateenkaari, luottamuksen ja toivon symboli. Kolmion alla on teksti: "Dios, Union, Libertad" eli "Jumala, yhteisyys ja vapaus". Maan koko nimi ympäröi sinettiä.


title: Ranskan lippu

text: Ranskan lippu ("Trikolori") on Ranskan tasavallan kansallistunnus, josta säädetään maan perustuslain (4. lokakuuta 1958) toisessa artiklassa. Lipussa on kolme saman levyistä pystypalkkia (sininen, valkoinen ja punainen; tästä nimitys "Trikolori" eli kolmivärinen). Lipun värien sanotaan kuvaavan Ranskan suuren vallankumouksen ihanteita vapautta, tasa-arvoa ja veljeyttä. Lipun suhteet ovat 2:3. Lipun synty liittyy Ranskan suureen vallankumoukseen vuonna 1789.


title: Guyanan lippu

text: Guyanan lippu on Guyanan kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin maan lipuksi 1966. Lipun vihreä väri symboloi metsiä ja maanviljelyä, valkoinen vesistöjä, keltainen mineraalivaroja, punainen kansan määrätietoisuutta ja musta kestävyyttä, jota vaaditaan uuden valtion perustamiseksi.


title: Romanian lippu

text: Romanian lippu on Romanian kansallistunnus yhdessä vaakunan ja kansallislaulun kanssa. Lipun on Ranskan lipun mukainen trikolori, jossa on vierekkäin sininen, keltainen ja punainen pystypalkki. Palkkien sanotaan kuvastavan kolmea Romanian aluetta; Valakiaa, Transilvaniaa ja Moldaviaa. Maramureș ei ole raitana edustettuna, sillä sen katsotaan usein kuuluvan itäiseen Transilvaniaan. Yleensä Romanian lipussa on ollut keskellä maan kulloinenkin vaakuna, mutta vuonna 1989 kommunistivallan kaatuessa vallankumouksellisilla ei ollutkaan vaakunaa, joten heidän tunnuksenaan olikin reikä lipun keskellä, minkä vaikutuksesta Romanian lipusta tuli vaakunaton. Virallisesti nykyinen vaakunaton lippu otettiin 27. joulukuuta 1989 kommunistivallan kaaduttua. Käyttöönotossa lipusta poistettiin Romanian kansantasavallan vaakuna.


title: Papua-Uuden-Guinean lippu

text: Papua-Uuden-Guinean lippu on Papua-Uuden-Guinean kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 1. heinäkuuta 1971, hieman yli neljä vuotta ennen maan itsenäistymistä. Lipun värit, musta, punainen ja keltainen, ovat maan perinteiset värit. Lipussa esiintyy Etelän risti -tähdistö symboloiden maan sijaintia eteläisellä pallonpuoliskolla sekä lentävä paratiisilintu symboloiden maan trooppisuutta ja monimuotoista luontoa. Paratiisilintujen heimoon kuuluu 42 poikkeuksellisen koristeellista lintua, joista suuri osa esiintyy vain maan sademetsissä.


title: Latvian lippu

text:
Latvian tasavallan presidentin lipussa on säännöllinen risti, ja värit ovat kansallislipun punainen risti ja valkoisella alustalla. Ristin suhteet ovat kansallislipun suhteet. Ristin keskellä punainen väri katkeaa ja siihen on sijoitettu Latvian kansallisvaakuna. Vaakunan korkeus on 1/3 koko lipun korkeudesta. Näin ollen vaakunan aurinko on koko presidentin lipun keskipisteessä. Presidentin standardin ja valtiolipun kokosuhde on 1:5 ja standardin mittasuhteet ovat 3:2.
Myös Latvian pääministerin lipussa on symmetristen sijoitettu risti, joka on punainen ja valkoisella alustalla. Vasempaan yläpiiriin, tangon puolelle, on sijoitettu kansallisvaakuna, joka on yläpiirin korkeudesta 5/6 osaa korkea. Tällöin vaakunan aurinko on sijoitettu keskellä yläpiirin kenttää. Pääministerin standardin ja valtiolipun kokosuhde on 1:5 ja standardin mittasuhteet ovat 3:2.


title: Vanuatun lippu

text: Lipun Y-kirjain kertoo Vanuatun saarten muodostavan y:n muotoisen kuvion. Mustassa kolmiossa, joka kuvaa melanesialaisia ihmisiä, on maan kansallistunnus, villisian torahammas ja ristikkäiset "namele"-saniaisen lehdet. Torahammas kuvaa maan rikkauksia ja saniaisen lehdet saarelaisten perinteistä elämäntapaa. Keltainen väri symboloi kristinuskon tuomaa rauhaa ja valoa sekä myös auringonpaistetta. Punainen kuvaa verta, perinteiden voimaa ja kaikkien kansojen yhteyttä. Vihreä symboloi maan saaria.


title: Meksikon lippu

text: Meksikon lippu on Meksikon kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se koostuu vihreästä, punaisesta ja valkoisesta. Värien symboliikka on vaihdellut aikojen kuluessa. Lipussa on keskellä maan vaakuna, joka kuvaa kaktuksella seisovaa kotkaa, jolla on käärme suussa. Ilman vaakunaa lippu olisi lähes identtinen Italian lipun kanssa.


title: Sambian lippu

text: Sambian lippu on maan vaakunan ja kansallislaulun ohella maan kansallistunnus. Lippu otettiin käyttöön 24. lokakuuta 1964. Sitä muokattiin hieman vuonna 1996, jolloin lipun pohjaväriä vihreää vaalennettiin hieman. Lipun vihreä kuvaa maan sademetsiä ja luonnon vihreyttä. Lipun punainen väri kuvaa itsenäisyystaistelua, musta Sambian ihmisiä ja oranssi luonnonvaroja. Kotka raitojen yläpuolella kuvaa kansan kykyä päästä yli maan ongelmista. Samainen kotka on kuvattuna myös Sambian vaakunassa.


title: Vajaamielisyys

text: Vajaamielisyys (älyllinen kehitysvammaisuus, oligofrenia) on aiemmin käytetty termi, joka tarkoittaa synnynnäistä tai syntymän jälkeen ennen 18 vuoden ikää alkanutta älykkyysosamäärän normaalia alempaa tasoa. Nykyään sanaa kartetaan ja käytetään mieluummin sanaa "kehitysvammaisuus". Aiemmin tämä ei ollut mahdollista, koska kehitysvammaisuus käsitettiin nykyistä laajemmin. Nykyään ketään pelkästään ulkoisesti poikkeavaa ihmistä ei pidetä kehitysvammaisena. Vajaamieliset jaettiin "debiileihin" (vastaava termi kehitysvammaisten jaossa lievästi kehitysvammainen), "imbesilleihin" (vastaava termi kehitysvammaisten jaossa vaikeasti kehitysvammainen) ja "idiootteihin" (vastaava termi kehitysvammaisten jaossa syvästi kehitysvammainen).


title: Henkiolento

text: Henkiolento tai henki tarkoittaa yliluonnollista, varsinaiselta olemukseltaan aineetonta olentoa. Moni henkiolento voi kuitenkin ottaa aineellisen hahmon, usein ihmistä tai muuta eläintä muistuttavan. Sana "henki" on sukua sanalle "hengitys", joka viittaa myös johonkin aineettomaksi ja "ilmavaksi" koettuun. Henkiolentoja on lukemattomia erilaisia eri kansojen uskonnoissa, mytologioissa ja saduissa


title: Tukahduttava vaikutus

text: Tukahduttava vaikutus, hyytävä vaikutus tai pelotevaikutus on oikeudellisia tai hallinnollisia toimenpiteitä, joilla on mielipiteenilmaisua rajoittavia vaikutuksia. Esteet voivat tulla julkiselta ja/tai yksityiseltä taholta ja niillä pyritään rajoittamaan sanavapautta. Ilmiö tekee hallaa toimittajien, älymystön ja aktivistien tekemälle työlle. Esimerkiksi epämääräiseksi europarlamentissa mielletty ehdotus "julkiseen yllytykseen terrorismiin" kriminalisoimiseksi tulkittiin sanavapautta tukahduttavaksi vähintään yhden europarlamentaarikon taholta. Myös muilla elämän osa-alueilla esiintyy tukahduttavaa vaikutusta. Muun muassa perusoikeusvirasto totesi homoseksuaalisuuden edistämisen tai levittämisen kieltämisen lamaannuttavan vapaata ilmaisua ja keskustelua.


title: Neljä jaloa totuutta

text: Halu ei aina ole siis ongelma, mutta siitä tulee ongelma nimenomaan kun se muuttuu janoksi, tarrautumiseksi. Takertuminen tarkoittaa pakkomielteistä, neuroottista halua, joskus jopa riippuvuutta. Buddhalaisuuden mukaan kipu ja kärsimys ovat eri asioita. Kärsimys syntyy kun ihminen kohdatessaan kipua takertuu ajatukseen että kipua ei pitäisi olla. Ihminen haluaa pitää kiinni hinnalla millä hyvänsä miellyttävistä asioista (esimerkiksi ystävistään, hyvistä tuntemuksista ja nautinnoista) ja hankkiutua epämiellyttävistä eroon (esimerkiksi kielteisistä tunteista, kivusta tai ikävistä ihmisistä). Jos on nälkä, ei ole väärin haluta syödä, mutta makunautintoon ei tule tarrautua. Tarrautumaton antaa asioiden tulla, olla ja mennä sellaisina kuin ne ovat. On ymmärrettävä, milloin pitää kiinni ja milloin päästää irti – buddhalaisuus ei opeta välinpitämättömyyttä.


title: Hikka

text: Hikka eli nikotus () on tahdosta riippumaton äkillinen sisäänhengitys, joka johtuu nopeasta pallean supistumisesta. Hikalle tyypillisen äänen aiheuttaa äänihuulten sulkeutuminen kurkunpäässä. Nikottelun perimmäistä syytä ei tiedetä, mutta sen epäillään olevan jäänne jostain evoluution aikana ylimääräiseksi jääneestä elintoiminnosta. Kaikki ihmiset saavat hikan jossain vaiheessa elämäänsä, ja sitä esiintyy myös muilla nisäkkäillä. Hikka menee usein ohi muutamassa minuutissa. Hikka voi kestää kuitenkin kauemmin, mutta pitkittyneen hikan taustalla on usein jokin sairaus. Hikkaa voi hoitaa useilla eri kotikonsteilla, mutta niiden tehosta ei ole tieteellisiä todisteita. Pitkittynyttä hikkaa hoidetaan lääkkeillä, jotka vaimentavat ja hillitsevät, mutta eivät kuitenkaan ehkäise kokonaan hikan syntymistä.


title: Psykoosi

text: Hämmentyneisyys on skitsofreenisen häiriön alusta saakka tavallista. Se liittyy usein uskomukseen, että jokapäiväiset tapahtumat sisältävät erityisiä, usein pahaenteisiä, juuri potilaalle tarkoitettuja merkityksiä. Tyypillisessä skitsofreenisessä ajattelun häiriössä kokonaisuuden kannalta merkityksettömät seikat, jotka tavallisesti torjutaan, hallitsevat mieltä tilanteen kannalta merkityksellisten ja asianmukaisten seikkojen sijasta. Näin potilaan ajattelusta tulee epämääräistä, outoa ja epäselvää ja hänen puheestaan joskus muille käsittämätöntä. Potilaan ajatuksenkulussa on yleisesti taukoja, ylimääräisiä seikkoja voi tunkeutua ajatusten väliin ja hän voi kokea, että jokin ulkopuolinen tekijä ottaa ajatuksia pois mielestä. Tunteet saattavat puuttua, ne voivat ailahdella tai olla tilanteeseen sopimattomia. Ailahtelevuus voi ilmetä vitkasteluna, outona kielteisyytenä tai täydellisenä pysähtymisenä. Myös katatonian esiintyminen on mahdollista.


title: Peniskateus

text:
Peniskateus (saks. "Penisneid") on psykoanalyyttiseen teoriaan sisältyvä käsitys, jonka mukaan miehen ulkoiset sukupuolielimet herättävät naisissa kateutta ja alemmuudentunnetta. Tyttöjen psyykkiseen ja seksuaaliseen kehitykseen vaikuttaa tyttöjen havainto siitä, ettei heillä ole siitintä.
”Tyttö tulee panneeksi merkille veljensä tai kanssaan leikkivän pojan silmäänpistävän, suureksi pyrkivän peniksen, oivaltaa sen heti oman pienen ja piilevän elimensä vastineeksi ja lankeaa siitä hetkestä peniskateuden pauloihin. – – Hänen mielipiteensä ja päätöksensä on samassa selvä: hän on nähnyt sen, hänellä ei ole sitä, hän tahtoo sen.”


title: Viettipohja

text: Viettipohja (saks. "das Es", lat. "id", jotka molemmat vastaavat suomen pronominia "se") on psykoanalyysin keskeisimpiä käsitteitä. "Id" kuuluu Sigmund Freudin niin sanottuun psyyken strukturaaliseen malliin, jossa "idissä" on kaikki psyykkinen energia lähinnä libidon mutta myös thanatoksen alaisena. Libido ei ole täsmälleen sama kuin sukuvietti. Thanatos taas on ”kuolemanvietti”. Thanatos ei kuitenkaan tarkoita nimenomaan kuolemanpyrkimystä vaan enemmänkin halua päästä rauhaan esimerkiksi häiritsevästä ajatuksesta tai todellisesta häiriön aiheuttajasta. Muut psyyken struktuurit ovat minä ja yliminä (ego ja superego).


title: Tuntoaisti

text: "Haptinen" on havaintopsykologinen termi, jolla tarkoitetaan kolmiulotteisen kohteen hahmottamisen tapaa koskettelemalla eli tunnustelemalla. Kohdetta hahmotellaan haptisesti etenkin käsien ihon pinta- ja syvätuntoaistimusten sekä käsinivelten liikeaistimusten välityksellä ja/ tai koskettelemalla kohdetta kehon muilla osilla. Esimerkiksi havainnoimme palloa haptisesti, kun pitelemme sitä molempien käsiemme varassa ja ovenkahvaa, kun tartumme siihen kouraisten kiinni. Havainnointimenetelmänä tätä kutsutaan myös termillä "haptiikka".


title: Hiatus

text: Hiatus ( ’aukko’) eli diereesi ( ’jako’) on fonetiikassa kahden peräkkäisen vokaalin välinen tavu- tai sanaraja. Päinvastoin kuin diftongissa, vokaalit eivät muodosta äännejatkumoa vaan sijaitsevat joko eri tavuissa tai eri sanoissa. Peräkkäisiä vokaaleja, joiden välissä on tavuraja, kutsutaan vokaaliyhtymäksi. Esimerkki vokaaliyhtymästä sisältyy suomalaisittain äännettäessä itse sanaan "hiatus" , jossa "i"- ja "a"-vokaalien välissä on siis hiatus. Arkisempi esimerkki on vaikkapa sanassa "pian" . Kahden sanan välinen hiatus esiintyy esimerkiksi ilmauksessa "hyvä on".


title: Puupapu

text: Puupapu kasvaa luonnonvaraisena kookkaaksi, noin 40 metriä pitkäksi puuksi. Viljeltynä se ei kasva yhtä kookkaaksi, ja huonekasvina katto ja ruukun koko rajoittavat puupavun mittaa. Lehdet ovat tummanvihreät ja hiukan aaltoilevat. Lehtien koko vaihtelee kasvin iän mukaan. Luontaiset kasvupaikat ovat ravinteikkaat maat ja yleensä joentörmät.


title: Pullokapokkipuu

text: Pullokapokkipuu on keskikokoinen puu. Se kasvaa noin 15–18 metriä korkeaksi. Latvus on nuorena kapean pysty ja tavallisesti vanhemmiten pyöristynyt ja leveä. Ohuen kaarnan väri vaihtelee vihreästä harmaanruskeaan. Oksat ja runko ovat tavallisesti piikkien peittämiä, mutta piikit saattavat pudota vanhoista puun osista. Runko on usein huomattavan leveä läheltä tyveä.


title: Wakame

text: Wakame voi kasvaa kolme metriä pitkiksi kasvustoiksi, joiden lehdykät ovat väriltään ruskeanvihreät. Sitä tavataan 15 metrin syvyyteen asti. Se valtaa uusia kasvupaikkoja nopeasti. Australian lähivesillä se on haitallinen vieraslaji, joka valtaa alaa alkuperäiseltä kasvillisuudelta.


title: Kaunopunahattu

text: Kaunopunahattu kasvaa 30–100 cm korkeaksi ja kukkii luontaisilla kasvupaikoillaan touko–kesäkuussa mutta Suomessa vasta elo–syyskuussa. Kasvin varsi on karhea ja ohuen nukan peitossa, ja sillä on sitkeä juurakko ja soikeat, vuorottaiset lehdet. Mykerön laitakukat ovat purppuranpunaiset, joillakin lajikkeilla myös valkoiset tai vaaleanpunaiset, ja kehräkukat muodostavat ruskeanpunaisen kartion, johon siemenet kypsyvät.


title: Kivikoivu

text: Kivikoivu on mereinen, keski- tai hemiboreaalisen vyöhykkeen kasvi, joka kasvaa yleensä 1 000 – 1 700 metrin korkeudessa. Se on metsäaukioiden pioneeripuu, joka selviää myös niukkaravinteisessa maaperässä ja kuivilla kasvupaikoilla. Tavallisesti se kasvaa vuorten rinteillä puhtaina metsikköinä mutta muodostaa joskus myös sekametsiä havupuiden ja toisten lehtipuiden kanssa.


title: Kynäkataja

text: Kynäkataja on ainavihanta, kasvupaikasta riippuen pieni tai keskisuuri puu, joskus pensasmainen. Se kasvaa enintään noin 30 metriä korkeaksi. Puulla on usein vain yksi haarautumaton runko. Latvus on muodoltaan nuorena yleensä kapean kartiomainen, mutta vanhemmiten se leventyy ja pyöristyy. Puu voi elää satoja vuosia vanhaksi; vanhimman tunnetun yksilön on määritetty olevan noin 940 vuotta vanha.


title: Kasvatushakkuu

text: Kasvatushakkuu on metsänhakkuutapa. Tällöin hakkuussa kaadetaan tiheässä kasvavista puista vain osa, jolloin jäljelle jäävillä on enemmän tilaa kasvaa. Jäljelle jätetään puuyksilöt, joilla on jatkossa parhaimmat mahdollisuudet kasvaa. Huomiota kiinnitetään latvan eheyteen, puun suoruuteen, yms. seikkoihin. Puut kilpailevat keskenään auringon valosta. Liian tiheässä metsässä puut kasvattavat korkeuttaan saadakseen lehtiä toisten puiden yläpuolelle. Tällaisessa kasvussa puun runko jää ohueksi. Se ei ole metsätaloudellisesti kannattavaa.


title: Suklaa

text: Raakasuklaa on suklaata, jonka valmistukseen käytettyjä raaka-aineita ei ole kuumennettu yli 46 asteen. Näin suklaassa on jäljellä myös arvokkaat ainesosat kuten entsyymit, vitamiinit ja fytoravinteet, jotka tuhoutuvat korkeiden valmistuslämpötilojen ja prosessoinnin yhteydessä. Kaakaopavut voivat kuitenkin fermentointivaihessa käydä 50 asteen lämpötilassa, joten käsitys kuumentamattomasta suklaasta ei pidä täysin paikkaansa. Kaakaota joudutaan kuumentamaan (paahtamaan) myös siinä olevien bakteerien tappamiseksi.


title: Kahikatea

text: Kahikatea on suuri ainavihanta havupuu kasvaen noin 50 metrin korkeuteen. Puu on nuorena yleensä kartiomainen, vanhemmiten latvus on pyöreämpi ja runko on usein oksaton yli kymmenen metrin matkalta puun alaosasta. Harmaa kaarna on epätasaista ja hilseilevää. Versot ovat nuokkuvia. Lehtiä on useaa eri tyyppiä, nuorilla, alle 2-metrisillä puilla on yleensä neulasmaiset, 3–7 millimetriä pitkät, vaakasuuntaisesti tasoon kääntyneet lehdet, vanhemmilla puilla pienempiä, 1–2 millimetriä pitkiä suomumaisia lehtiä. Lisäksi näistä tyypeistä on välimuotoja. Samalla yksilöllä saattaa olla useaa lehtityyppiä, jopa samassa oksassa.


title: Kahvi

text: Kahvipensas on kotoisin Afrikasta. Nykyisin kahvia viljellään yli 60 maassa subtrooppisella, lauhkealla ja trooppisella vyöhykkeellä. Arabica viihtyy lauhkeammassa ilmastossa kuin kuumuutta paremmin kestävä robusta. Kahvipuu kasvaa luonnostaan 7–8-metriseksi, mutta viljelmillä se leikataan 2–4 metrin korkuiseksi leveäksi pensaaksi, jolloin se tuottaa hyvin ja sadonkorjuu helpottuu. Pensaat istutetaan 3–4 metrin välein, ja niitä karsitaan vähintään 2–3 kertaa vuodessa. Pensaat kasvavat yleensä muiden lajien suojassa, mutta jotkin lajikkeet on jalostettu kestämään suoraa auringonvaloa.


title: Äärioikeisto Suomessa

text: Tunnetuin suomalainen äärioikeistolainen kylmän sodan aikana oli turkulainen liikkeenharjoittaja ja okkultisti, avoimesti uusnatsiksi julistautunut Pekka Siitoin. Vuonna 1977 sisäministeriö kielsi neljän hänen perustamansa järjestön, muun muassa Isänmaallisen Kansanrintaman, toiminnan Pariisin rauhansopimuksen vastaisena. Siitoimen kannattajien eniten huomiota herättänyt operaatio oli Kirjapaino Kursiivin tuhopoltto ja räjäytysyritys Helsingin Lauttasaaressa saman vuoden marraskuussa. Kirjapainossa painettiin Suomen Kommunistisen Puolueen äärivasemmistolaisen siiven, niin kutsuttujen taistolaisten äänenkannattajia "Tiedonantajaa" ja "Arbetartidningen Enhetiä". Siitoin tuomittiin yli viideksi vuodeksi vankeuteen yllytyksestä tuhopolttoon ja Pariisin rauhansopimuksessa kielletyn järjestön perustamisesta. Kotkassa asunut vähemmistökommunistien johtohahmo Taisto Sinisalo sai 1970- ja 1980-luvuilla usean vuoden ajan lähinnä puhelimitse tappouhkauksia kaupungissa toimineelta uusfasistiselta ryhmittymältä.


title: Parnavazianit

text: Kun Parthian arsakidien perilliset olivat saaneet Armenian valtaansa toisella vuosisadalla, heidän sukuhaaransa korvasi Parnavaziani-dynastian Iberiassa. Georgialaisten kronikoiden mukaan se tapahtui, kun aateliset aloittivat kapinan kuningas Amazasp II:sta (hallitsi 185–189) vastaan ja syrjäyttivät ja surmasivat hänet Armenian kuninkaan avustuksella. Tämä kuningas oli luultavasti Vologases II (hallitsi 180–191), jonka kerrotaan olleen naimisissa Amazaspin sisaren kanssa. Vologases nosti poikansa, Amazaspin sisarenpojan Rev I:n (hallitsi 189–216) Iberian valtaistuimelle aloittaen paikallisen arsakididynastian valtakauden Iberiassa.


title: Sakdina-järjestelmä

text: Sakdina-järjestelmä oli Ayutthayan kuninkaan Trailokin (hallitsi 1448-88) luoma feodaalijärjestelmä, jossa kuningas jakoi kaiken käytettävissä olevat resurssit aatelistolle. Näitä resursseja olivat työvoima, maa ja eräitä tavaroita. Aateliston tuli antaa työvoimaa kuninkaan käytettäväksi mm suuria rakennushankkeita varten. Yhteiskunnassa jokaisella ihmisellä oli numeerinen arvo, kuninkaalla se oli ääretön, koska hän hallitsi kaikkea, kruununprinssillä numeerinen arvo oli 100000 ja aatelistoon kuuluvilla 4000. Vasta luostariin liittynyt noviisi sai arvon 300, mikä tarkoitti hänellä olevan huomattava apulaisjoukko; miespuolisen orjan numeerinen arvo oli 5, mikä viittasi symbolisesti hänen perheeseensä. Aatelistolle jaettiin myös elefantteja, miekkoja ja muita vallan symboleja. Buddhalainen kosmografia oli järjestelmän uskonnollinen ilmentymä.


title: Baltiansaksalaiset

text: Kartanotalouden ansiosta baltiansaksalainen aateli muodosti 1900-luvun alkuun saakka hallitsevan maanomistajaluokan Virossa ja Latviassa. Vuoden 1856 maanhankintalakien myötä alkoi syntyä myös muuta itsenäistä talonpoikaistoa, mutta vielä 1910-luvulla kartanot omistivat kaikkialla vähintään puolet viljelyskelpoisesta maasta ja lähes kaikki metsät. Baltian paikallishallinnon muodostivat vuoden 1866 lakikodifikaatioon saakka hallitsijoiden turvaamat aateliston feodaaliprivilegiot ja porvarien kiltalaitos, jotka kaikki takasivat saksalaisen väestön johtoaseman. Saksalaisväestö vastustikin laillisuusperiaatteen vastaisina Venäjän 1860-luvulla ylhäältäpäin toteuttamaa uudistusta, joka mahdollisti poliittiseen elämään osallistumisen ainakin varakkaimmalle osalle viron- ja latviankielisestä väestöstä. Kansallisuusliikkeen nousu vuosisadan lopulla merkitsi pääväestön kääntymistä saksalaista eliittiä vastaan, varsinkin Latviassa. Venäläistämistoimenpiteiden nähtiin pitkään kohdistuvan lähinnä saksalaisten etuoikeuksiin. Saksalaisviha oli keskeistä myös virolaisten identiteetissä.


title: Sotatalous Suomessa talvisodan aikana

text: Talvisodan aikana puhuttiin yleisesti ns. Malli Cajanderista, joka tarkoitti puolustusvoimien sotilaiden henkilökohtaisen varustuksen puutteellisuutta. Vuoden 1938 perushankintaohjelman mukaan sotilaille oli tarkoitus hankkia vain sotilaslakki, vyö, kokardi, leipälaukku sekä kenttäpullo, jonka lisäksi varsinaisille taistelujoukoille suunniteltiin hankittavaksi ase- ja päällystakki. Ohjelmaan ei kuulunut alusvaatetusta ja kylmyyttä vastaan tarvittavia villa- ja turkisvarusteita vaan ne oletettiin saatavan kutsuntamääräysten mukaisesti jokaisen sotilaan siviilivarusteistaan mukaanottamana. Perushankintaohjelmassa laskettiin, että yllä mainitun perusvarustuksen hankkimiseksi olisi tarvittu noin 270 miljoonaa markkaa ( vuoden 2011 euroina n. 87,5 miljoonaa), joilla olisi voitu varustaa perustamissuunnitelmien mukainen noin 275 000 miehen vahvuinen armeija. Perushankintaohjelmassa tarkoitukseen varattiin kuitenkin vain noin 50 miljoonaa markkaa, joista ennen YH:n julistamista ehdittiin käyttää vaivaiset 10 miljoonaa markkaa. YH:n ja talvisodan aikana tehdyt hankinnat koti- ja ulkomailta olivat täysin riittämättömiä etenkin siksi, että puolustusvoimien miesvahvuus nousi sodan loppuun mennessä yli 400 000:een mieheen.


title: Teollinen vallankumous

text: Markkinatalouden kasvun ja kaupungistumisen vuoksi rahvaan ja aatelin välillä oleva kauppiaiden, virkamiesten, erikoisammattimiesten, opettajien, kirjanpitäjien, viihdyttäjien ja vastaavien joukko alkoi laajentua. Näiden valtaa rajoitti klienttisuhde aatelistoon. 1700-luvun kuluessa väliryhmien koon kasvu vähensi riippuvuutta aatelistosta. Aateliston piirissä kieltäydyttiin hyväksymästä ”keskiluokan”-käsitteen mielekkyyttä 1700-luvun loppuun saakka. Kun oli riittävästi varallisuutta, sai äänestysoikeuden ja joukon kasvaessa porvariston asema parlamentaarisessa hallinnossa alkoi parantua. Valistusfilosofien John Locke ja Thomas Hobbes ajatukset valtiosta saivat enemmän jalansijaa. Adam Smith (1723–1790) alkoi puhua kriittisesti vallitsevasta talouspolitiikasta, jota hän kutsui merkantilismiksi. Vuosisadan puolivälin jälkeen brittien kuva omasta maastaan oli muuttunut kiihkouskovaisesta vapautta suosivaksi, vaurautta havittelevaksi ja kauppaa käyväksi suurvallaksi. Tuolloin myös mannereurooppalaisen sivistyneistön anglofilia oli huipussaan. 1775 alkanut sota itsenäistyvää Yhdysvaltoja vastaan taas koettiin olevan taistelua vapautta vastaan ja mantereella syntyi anglofobiaa.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Poliittisen vallan suhteen suurin häviäjä äänioikeusuudistuksessa oli perustuslaillinen, ruotsinkielinen aatelisto. Säätyjärjestelmä oli ollut tämän väestöllisen ja kielellisen vähemmistön keskeisin tukijalka, ja siksi se oli vastustanut uudistuksia. Säätyvaltiopäivillä ruotsinkielisillä oli ollut hallussaan noin puolet edustajapaikoista. Yksikamarisen eduskunnan kansanedustajien paikoista osuus vuosina 1907-1911 oli 10-15 %. Valta-aseman heikentyminen pakotti heidät etsimään tukea koko Suomen ruotsinkielisestä väestöstä, sen taloudellisesta asemasta riippumatta. Tämä maltillisti harjoitettua politiikkaa. Poliittisen järjestelmän muutos loikin suuriruhtinaskuntaan nykyaikaisemman puoluejärjestelmän, joka koostui seuraavista puolueista: vanhasuomalaiset (suomalainen puolue), nuorsuomalaiset, svenska folkpartiet, maalaisliitto, kristillinen työväenliitto ja sosiaalidemokraatit.


title: Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana

text: Talvisodan aikana puhuttiin yleisesti ns. Malli Cajanderista, joka tarkoitti puolustusvoimien sotilaiden henkilökohtaisen varustuksen puutteellisuutta. Vuoden 1938 perushankintaohjelman mukaan sotilaille oli tarkoitus hankkia vain sotilaslakki, vyö, kokardi, leipälaukku sekä kenttäpullo, jonka lisäksi varsinaisille taistelujoukoille suunniteltiin hankittavaksi ase- ja päällystakki. Ohjelmaan ei kuulunut alusvaatetusta ja kylmyyttä vastaan tarvittavia villa- ja turkisvarusteita vaan ne oletettiin saatavan kutsuntamääräysten mukaisesti jokaisen sotilaan siviilivarusteistaan mukaanottamana. Perushankintaohjelmassa laskettiin, että yllä mainitun perusvarustuksen hankkimiseksi olisi tarvittu noin 270 miljoonaa markkaa ( vuoden 2011 euroina n. 87,5 miljoonaa), joilla olisi voitu varustaa perustamissuunnitelmien mukainen noin 275 000 miehen vahvuinen armeija. Perushankintaohjelmassa tarkoitukseen varattiin kuitenkin vain noin 50 miljoonaa markkaa, joista ennen YH:n julistamista ehdittiin käyttää vaivaiset 10 miljoonaa markkaa. Toki puolustusvoimilla oli myös rauhan vuosina kertynyttä varastoa varusesineistä rauhan ajan armeijaa varten, jotka voitiin jakaa YH:n yhteydessä perustettaville joukoille. YH:n ja talvisodan aikana tehdyt hankinnat koti- ja ulkomailta olivat täysin riittämättömiä etenkin siksi, että puolustusvoimien miesvahvuus nousi sodan loppuun mennessä yli 400 000:een mieheen.


title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Kuningatar Kristiinan hallituskaudella 1632–1654 Ruotsissa ja Suomessa annettiin laajoja alueita läänityksiksi aatelistolle. Aatelistolla oli veronkanto-oikeus läänityksillään, mikä vaikeutti kruunun taloudellista asemaa. Kristiinan luovuttua kruunusta nousi valtaan Kaarle X Kustaa, joka hallitsi Ruotsin valtakuntaa 1654–1660. Hänen hallituskaudellaan Ruotsi kävi sotia sekä Puolaa, Venäjää, että Tanskaa vastaan. Kaarle X kuoli 1660 ja hänen seuraajakseen valtaistuimelle nousi Kaarle XI, jonka hallituskaudella 1660–1697 Ruotsissa ja Suomessa toteutettiin "suuri reduktio" eli läänitysten laajamittainen peruuttaminen kruunulle. Kaarle XI vähensi aatelin valtaa ja hallitsi valtakuntaa itsevaltaisesti. Suomelle Kaarle XI:n hallituskausi merkitsi pitkällistä rauhaa. Protestanttinen papisto vastasi lukutaidon opettamisesta kansalle ja kirkollista elämää hallitsi puhdasoppisuus. 1695–1697 Suomea koettelivat tuhoisat katovuodet, joiden seurauksena huomattava osa väestöstä kuoli nälkään ja tauteihin.


title: Suomen aateli

text: Aateliston vuonna 1723 vahvistetut erioikeudet, siltä osin kuin Yhdistys- ja vakuuskirja ei ollut niitä kumonnut, pysyivät voimassa myös Venäjän vallan aikana. Vuosien 1863–1864 valtiopäivillä päätettiin kuitenkin lakkauttaa säädyn yksinoikeus säteritilojen omistamiseen samoin kuin aateliston vapaus henkirahan maksamisesta, ja samalla keskusteltiin jo aateliston muidenkin erioikeuksien poistamisesta. Vuoden 1867 valtiopäivillä kumottiin myös säännös, jonka mukaan aatelisilla oli eräissä asioissa oikeus käyttää ensimmäisenä oikeusasteenaan hovioikeutta. Vaikka aatelin yksinoikeus korkeimpiin virkoihin ei ollut enää voimassa, 1800-luvun lopulle saakka enemmistö senaattoreista oli aina aatelisia.


title: Espanjan sisällissota

text: Espanjan sisällissota käytiin vuosina 1936–1939 vapailla vaaleilla valitun Espanjan toisen tasavallan hallituksen ("republicanos") ja kenraali Francisco Francon johtamien kansallismielisten ("nacionalistas") kapinallisten välillä. Sitä voidaan pitää eräänlaisena toisen maailmansodan esinäytöksenä. Vastakkain olivat osaksi samat ideologiat, ja sotaan osallistuivat maailmansodan tulevat vastapuolet Saksa ja Neuvostoliitto testaten samalla omaa aseistustaan.


title: Suomen sisällissota

text: Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja sitä vastaan kapinoineen Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla heille aseita.


title: Venäjän sisällissota

text: Venäjän sisällissota käytiin 1917–1922 Venäjän vallankumousten jälkeen. Sota käytiin pääasiassa bolševikkien ja heitä vastustaneiden valkoisten välillä, ja se päättyi bolševikkien voittoon. Sota ei päättynyt aselepoon eikä rauhansopimukseen, joten sillä ei ole varsinaista päättymispäivää, mutta hajanaisia taisteluita käytiin Venäjän kaukoidässä vielä syksyllä 1922. Puna-armeija valloitti Vladivostokin 25. lokakuuta 1922.


title: Irlannin sisällissota

text: Irlannin sisällissota käytiin 28. kesäkuuta 1922 – 24. toukokuuta 1923 vasta muodostetussa Irlannin vapaavaltiossa. Sodassa olivat vastakkain Michael Collinsin johtama vapaavaltion hallitus ja Britannian kanssa solmitun vapaavaltiosopimuksen vastustajat, joita johti Eamon de Valera. Viimeksimainitut eivät hyväksyneet Ulsterin jäämistä Britannian hallintaan eivätkä vapaavaltion muodollista sidettä Britanniaan. Sodassa kuoli enemmän ihmisiä kuin sitä edeltäneissä Irlannin itsenäisyystaisteluissa.


title: Kreikan sisällissota

text: Kreikan sisällissota käytiin vuosina 1946–1949. Se oli ensimmäinen kommunismin mittelö konservatiivisia voimia vastaan toisen maailmansodan jälkeen. Konservatiivisen puolen voitto johti Kreikan liittymiseen Natoon ja koko Välimeren itäosan painottumiseen osaksi länttä kylmässä sodassa.


title: Guatemalan sisällissota

text: Guatemalan sisällissota käytiin oikeistolaisen sotilasjuntan ja vasemmiston välillä vuosina 1954-1996. Sodassa sai surmansa 200 000 siviiliä. Siinä oli voimakkaita yhteyksiä kylmään sotaan: Yhdysvallat tuki laajasti sotilasjunttaa ja koulutti maan armeijaa.. Oikeistolainen juntta kaappasi Yhdysvaltain tuella vallan Guatemalassa vuonna 1954, kun vasemmistolainen presidentti Arbenz yritti pakkolunastaa banaaniyhtiö United Fruit Companylta sen käyttämättömät maat.


title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota oli osa ensimmäisen maailmansodan aiheuttamaa valtiollista ja yhteiskunnallista murrosvaihetta Euroopassa. Vuonna 1917 maailmansota johti Venäjän keisarikunnan hajoamiseen ja poliittiseen taisteluun vallasta sekä lopulta Venäjän sisällissotaan. Venäjän romahduksen seurauksena keisarikunnan osa, Suomen suuriruhtinaskunta, julistautui itsenäiseksi Suomeksi 6. joulukuuta 1917, mutta suomalaisen yhteiskunnan sisäisten jännitteiden korostuminen ja purkautuminen johti valtiovallan hajoamisen kautta vuoden 1917 kuluessa valtapoliittiseen ja sotilaalliseen kriisiin, jonka seurauksena maahan muodostui kaksi aseistetuilla joukoilla varustautunutta valtakeskusta.


title: Englannin sisällissota

text: Englannin sisällissota (1642–1651) oli sarja aseellisia konflikteja ja poliittista juonittelua parlamentaristien ("keropäät") ja rojalistien ("kavaljeerit") välillä Englannissa pääasiallisesti sen hallituksen tavoista. Ensimmäinen (1642–1649) ja toinen (1648–1649) sota panivat vastakkain kuningas Kaarle I:n tukijat ja "pitkän parlamentin" tukijat, kun taas kolmas (1649–1651) pani vastakkain kuningas Kaarle II:n tukijat ja "peränipukan parlamentin" tukijat. Sota päättyi parlamentin voittoon Worcesterin taistelussa 3. syyskuuta 1651.


title: Rhodesian sisällissota

text: Rhodesian sisällissota (: "Rhodesian erämaasota") oli heinäkuun 1964 ja joulukuun 1979 välillä käyty sisällissota, joka käytiin Rhodesian tunnustamattoman valtion alueella. Sodassa toisiaan vastaan taistelivat Rhodesian hallinto Ian Smithin johdolla, Robert Mugaben johtaman ZANU-PF-puolueen sotilassiipi Zimbabwe African National Liberation Army ja Joshua Nkomon johtaman ZAPU-puolueen Zimbabwe People’s Revolutionary Army.


title: Itsenäisen Suomen historia

text: Suomen sisällissota oli osa ensimmäistä maailmansotaa. Sota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 16. toukokuuta 1918. Senaatin joukkoja kutsuttiin valkoisiksi ja kansanvaltuuskunnan joukkoja punaisiksi. Maailmansota aiheutti, Venäjän keisarikunnan pirstoutumisen kautta, sisäisen hajoamisen ja taistelun vallasta Suomessa, jonka poliittinen järjestelmä oli siirtymävaiheessa säätyvallasta parlamentaristiseen valtajärjestelmään. Lisäksi yhteiskunta oli jakautunut sosiaalisesti ja taloudellisesti kahtia. Hajaannuksen keskeinen seuraus oli kahden aseistetun valtakeskuksen muodostuminen maahan. Kriisi huipentui niiden väliseen sotaan tammikuussa 1918. Valkoiset voittivat sodan keisarillisen Saksan tuella. Neuvosto-Venäjän tukemat punaiset hävisivät sodan. Suomi siirtyi Venäjän valtapiiristä Saksan valtapiiriin. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten itsenäisyys varmistui ja maan valtiomuodoksi muotoutui tasavaltainen demokratia. Sisällissodille luonteenomaisesti poliittinen terrori oli sodan aikana yleistä. Suurimmat henkilömenetykset koettiin kuitenkin vasta sodan jälkeen vankileireillä, joissa kuoli noin 13 000 punaista. Sisällissota vaati yhteensä noin 37 000 uhria, joista noin 75% oli suomalaisia punaisia. Muut uhrit olivat suomalaisia valkoisia, sekä saksalaisia ja venäläisiä. Sisällissota oli psykologisesta ja aineellisesta näkökulmasta tarkasteltuna suomalaisen kansakunnan historian tuhoisin tapahtuma, joka traumatisoi kansaa ja jakoi sen kahtia. Ensimmäisen maailmansodan lopputuloksen seurauksena maltillinen vasemmisto ja oikeisto kykenivät kuitenkin aloittamaan pian sisällissodan jälkeen suomalaisia ajan myötä yhdistäneen yhteistyön.


title: Jermain Defoe

text: Portsmouthissa Defoe teki heti debyyttipelissään Valioliigassa Chelseaa vastaan 1-1 tasapelin Portsmouthille tuoneen tasoitusmaalin. Maaliskuussa 2008 Defoe ei saanut pelilupaa liitolta pelata Tottenhamia vastaan, sillä tammikuussa tapahtunut kauppa oli lainasopimukseksi merkitty. Defoesta tuli seuraavalla viikolla ensimmäinen pelaaja Portsmouthissa joka oli tehnyt viidessä ensimmäisessä kotipelissä jokaisessa vähintään yhden maalin. Koska Defoe oli esiintynyt Tottenhamissa FA-cupissa kolmannella ja neljännellä kierroksella ei hän pystynyt osallistumaan Portsmouthin FA-cupin peleihin koko loppukautena. Kauden päätteeksi Portsmouth juhli FA-Cupin voittoa. Siirryttyään Portsmouthiin Defoe menetti myös Liigacupin voiton ja finaalin vaikka oli pelannut Tottenhamissa jokaisella aikaisemmalla kierroksella Liigacupin finaaliin asti. Kausi 2007/2008 päättyi Defoen osalta Portsmouthissa 8 maaliin 12 pelissä. Vuoden aikana Portsmouthissa Defoe ehti pelata kaikkiaan 36 peliä ja tehdä 17 maalia kaikissa kilpailuissa yhteensä.


title: Jermain Defoe

text: Ennen Tottenhamiin siirtymistä Defoe pelasi kaudella 2000/01 29 lainaottelua 2. divisioonan Bournemouthin joukkueessa. Bournemouthissa hän teki maalin kymmenessä peräkkäisessä ottelussa, ennätys on edelleen rikkomatta Englannin ammattilaisjalkapallosarjoissa.


title: James DeMone

text: DeMone pelasi Western Hockey League -joukkueissa Portland Winter Hawksissa ja Prince Albert Raidersissa neljä kautta vuosina 1998–2002. Kauden 2002–2003 hän aloitti Alberta Junior Hockey Leaguessa Drayton Valley Thunderissa ennen ammattilaisdebyyttiä, jonka hän teki ECHL-joukkue Atlantic City Boardwalk Bulliesissa kauden loppupuolella. DeMone pelasi useissa alempien sarjojen joukkueissa, mutta pääsi myös kaudella 2005–2006 pelaamaan 55 ottelua AHL-joukkue Manitoba Moosessa. Hän lopetti uransa kauden 2006–2007 jälkeen.


title: Jermain Defoe

text: Kaudella 2005/06 manageri Martin Jol vuorotteli hyökkääjiään. Robbie Keane ja Mido pääsivät myös avauskentälliseen. Kauden aikana Defoe aloitti 23 kertaa ja tuli vaihdosta kentälle 13 kertaa, Keane aloitti 24 kertaa ja tuli vaihdosta 11 kertaa, Mido aloitti 24 kertaa ja tuli vaihdosta kentälle 3 kertaa. Yhteensä 36 ottelussa pelannut Defoe teki kauden aikana 9 liigamaalia.


title: Jermain Defoe

text: Englannin maajoukkuetta Defoe on edustanut 57 kertaa ja pelaamissaan otteluissa tehnyt 20 maalia. Englannin päävalmentaja Sven-Göran Eriksson valitsi Defoen Englannin joukkueeseen Saksan vuoden 2006 MM-kisoihin. Kisojen aikana Defoe ei edes matkustanut Saksaan vaan oli varamiehenä. Defoe valittiin Englannin MM-joukkueeseen 2010 ja EM-joukkueeseen 2012.


title: Jermain Defoe

text: 10. tammikuuta 2014 Defoe siirtyi Pohjois-Amerikassa MLS:ää pelaavaan Toronto FC:hen neljän vuoden mittaisella sopimuksella. Hänet kuitenkin lainattiin samantien takaisin Tottenhamiin helmikuun 2014 loppuun kestävällä lainasopimuksella. Defoe debytoi Toronto FC:n väreissä 15. maaliskuuta 2014 2-1 voitossa Seattle Soundersia vastaan. Defoe teki joukkueensa molemmat maalit.


title: Jermain Defoe

text: Kaudella 2007/2008 Darren Bentin liityttyä Tottenhamin hyökkäyskalustoon Defoe tippui arvojärjestyksessä neljänneksi hyökkääjäksi. Jo syksystä 2007 uumoiltiin Defoen siirtyvän tammikuussa 2008 johonkin toiseen Englannin Valioliigaseuraan. Manchester United oli vahvasti liitetty Defoen ykkösvaihtoehdoksi. Kun tammikuu koitti Tottenhamin tuorehko espanjalainen manageri Juande Ramos kertoi Defoelle, että hän on vapaa siirtymään muualle. Defoe ei olisi halunnut lähteä Tottenhamista. Mutta pelko vähäisestä peliajasta sai hänet siirtymään 31. tammikuuta 2008 Portsmouthiin 7,5 miljoonalla punnalla. Neljän kauden aikana Defoe ehti edustaa Tottenhamia kaikkiaan 177 ottelussa ja hän teki seuralle 64 maalia.


title: Jermain Defoe

text: Defoe pelasi juniorivuotensa Charlton Athleticissa.


title: Jermain Defoe

text: 16. tammikuuta 2015 Defoe siirtyi Englannin Valioliigassa pelaavaan Sunderlandiin kolmen ja puolen vuoden mittaisella sopimuksella. Defoen kaupan yhteydessä Jozy Altidore siirtyi vastaavasti Sunderlandista Toronto FC:hen. Debyyttiottelunsa Defoe teki siirtonsa jälkeisenä päivänä vanhaa seuraansa Tottenham Hotspuria vastaan. Defoe ei onnistunut ottelussa maalinteossa ja ottelu päättyi Tottenhamin voittoon. Ensimmäisen maalinsa Sunderlandin väreissä Defoe teki 31. tammikuuta 2015 kotiotteludebyytissään Burnley FC:tä vastaan. Ottelu päättyi Sunderlandin 2-0 voittoon. Vuoden 2017 heinäkuussa ilmoitettiin, että Defoe siirtyy ilmaissiirrolla AFC Bournemouthin riveihin.


title: Jermain Defoe

text: 6. tammikuuta 2009 Defoe siirtyi takaisin Tottenhamiin n. 15 miljoonan punnan siirtokorvauksella. Defoe oli kertonut haastatteluissa, että hän haluaisi työskennellä vielä Harry Redknappin kanssa joka oli hänet hankkinut Portsmouthiin. Harry oli aikaisemmin lokakuussa 2008 siirtynyt Portsmouthista Tottenhamin manageriksi. Portsmouthin tuolloinen manageri Tony Adams halusi Defoesta kunnon korvauksen ja alussa ennakoitiin että hinta nousee yli 20 miljoonan punnan. Jopa italialainen suurseura Juventus FC oli kiinnostunut Defoesta. Lopulta kuitenkin Defoe esiteltiin Tottenhamin faneille 6. tammikuuta Englannin liigacupin välierien 1.osassa jossa oli vastassa Burnley. Puolen kauden aikana Defoe pelasi Tottenhamissa vain kahdeksan Valioliigaottelua ja teki niissä 3 maalia. Hän loukkaantui vakavasti melkein heti saavuttuaan joukkueeseen. 22. marraskuuta 2009 Defoe sivusi Alan Shearerin ja Andrew Colen nimissä olevaa yhden Valioliiga-ottelun maaliennätystä, kun Defoe teki viisi maalia ottelussa Wigania vastaan.


title: Miljoonasade

text: Miljoonasateen perustivat kitaristi Matti Nurro ja sanoittava laulaja Heikki Salo. Nurro oli kulkeutunut Jyväskylään Keski-Pohjanmaalta ja Salo Etelä-Pohjanmaalta, Lapualta, Ruhan kylästä. Kokoonpanon loput jäsenet Ari Laaksonen (basso), Olli Heikkinen (koskettimet) ja Jarmo Hovi (rummut) kiinnitettiin Jyväskylän Ylioppilasteatterista ja Tuulenkantajat-yhtyeestä. Aluksi yhtyeen nimi oli Kling Klang, mutta nimi vaihdettiin levy-yhtiön vaatimuksesta. Nimi syntyi Heikki Salon kuullessa erään tuntemansa miehen tokaisevan pitkän sateettoman kauden aikana, että ”jos nyt tulisi sade, se olisi kyllä oikea miljoonasade”.