загуби за икономиката
лятното часово време има пряка връзка с много заболявания, а разходите в ес (по проучване на 9 европейски университета) за медикаменти и др. средства за справяне с проблема, са 131 млрд. евро, т.е. по 261 евро на жител годишно. за българия няма точна статистика и проучвания, но ако приемем, че покупателната ни способност (респ. – цените на медикаменти и услуги) е около 40% от средноевропейската, то разходите у нас са средно около 100 евро (200 лв.) на човек или общо за страната – около 1.5 млрд. лв. годишно.
 загуби за животновъдството. животните също са подвластни на биологични ритми и, ако на хората можем да обясним, че трябва да превъртят стрелките, то на кокошките няма как да им кажем, че трябва да снасят един час по-рано или по-късно, нито на кравите да обясним, че ще ги доят час по-рано или по-късно. ефектът е намаление на добивите, заболявания при животните и др.
 щети за икономиката носи влошеното състояние на човешките ресурси.

 проучвания в сащ показват, че в дните след превъртането на стрелките: повикванията към бърза помощ нарастват с 12 %, самоубийствата - с 66%, инфарктите - със 75%, нещастните случаи - с 29%. десет пъти скача броят на катастрофите в първите дни след преминаването към лятно часово време, показват проучвания в европа и сащ, които се отнасят и за нашата страна.
 рязко скачат и трудовите злополуки особено сред работещите на поточни линии с непрекъснат процес на действие. в сащ е установено, че по тази причина икономиката губи около 15 млрд. долара всяка година.
 през 2001 г. изследване доказва, че през понеделниците след последната неделя на март пътните инциденти са повече от обичайното. друга научна статия от октомври 2014 г. го потвърждава: в национален мащаб пътните произшествия се увеличават с около 6% през следващите шест дни след завъртането на часовника напред.
 американско изследване прави дори връзка между някои големи инциденти и недоспиването. според това изследване, петролният разлив на танкера "exxon valdez", случил се на 24 март 1989 г., чернобилската авария от 26 април 1986, както и експлозията на космическата совалка "challenger" от 28 януари 1986 г. са причинени именно от недоспиване на някой от работниците.