негативни ефекти за здравето
смяната на часовото време с лятното време е една голяма кражба от нашия сън и здраве, на която ние доброволно се съгласяваме, но и никой не ни пита. центърът за контрол и превенция на заболяванията на сащ (us centers for disease control and prevention) разглежда недоспиването като обществен здравен проблем. според изследване на неправителствената организация "better sleep council", около 60% от американците чувстват ефектите от недоспиване през понеделника след преминаването към лятно часово време, а почти 3/4 от работниците над 30 години, казват, че недоспиването е засегнало работата им - най-често чрез понижаване на продуктивността. според д-р тил рьонеберг от мюнхенския университет, "в резултат от промяната на часовото време, по-голямата част от населението е с драстично намалена производителност, намалено качество на живот, увеличена чувствителност към заболяване, хронична преумора. човек е просто уморен!". според д-р ронеберг, "светлината не прави същите неща за организма сутрин и вечер. повече светлина сутринта се отразява добре на тялото, но повече светлина през нощта още повече ще забави часовника на тялото, а това крие сериозни рискове за здравето".
 според изследването на мюнхенския университет, биологичният часовник никога не се адаптира към лятното часово време. изследователите обясняват, че биологичният часовник е в унисон с природните промени в светлината през всички сезони и не реагира добре на изкуствени или социални промени във времето. "смяната на часовото време е една от онези човешки арогантности, според които мислим, че можем да правим каквото си искаме. ние забравяме, че има биологичен часовник, който е толкова стар, колкото живите организми и не може да се обърква поради чисто социални причини. промяната на времето не може да заблуди вътрешния часовник на организма, който следва промените в слънцегреенето в зависимост от това къде живеете."
 особено тежко се отразява на хората, които имат проблеми със съня, което ги направи неработоспособни и дори опасни за околните, защото стават нетърпимо раздразнителни, избухливи и провокират конфликти. по данни на световната здравна организация между 40 и 45 на сто от хората в европа, включително и в българия, страдат от безсъние, като една от най-честите причини за това хората отбелязват смяната на часовото време. изкуственото пренареждане на денонощието води до несъответствие с биологичния ритъм на човек и влияе на центъра за регулиране на съня и бодърстването, който се намира в главния мозък.
 "в понеделник и вторник след преместването на часовниците с един час напред през март се свързва с увеличение от 10 % на риска от сърдечен удар. обратно, когато през октомври се върнем към стандартното време, този риск намалява с около 10%", казва мартин йънг, ph.d., от департамента по сърдечно-съдови заболявания към университета на алабама.
 превъртането на часовника напред или назад с един час може да бъде свързано с повишен риск от исхемичен инсулт, според проучване, проведено във финландия в период от 10 години. в рамките на проучването е изследван процентът на инсулт при 3 033 души, хоспитализирани по време на седмицата след смяната на времето. изследователите са установили, че случаите на исхемичен инсулт се увеличават с 8 на сто през първите два дни след прехода към лятно часово време, а в следващите два дни няма разлика (вижте още)
 установено е, че първите дни след превъртането на стрелките хората са раздразнителни, лесно се уморяват, не са концентрирани в необходимата степен, а това може да доведе до редица инциденти, вкл. трудов травматизъм и катастрофи.
 загубата на сън ни прави нещастни. едно проучване на германци в седмиците преди и след прехода към лятното часово време, когато часовникът превключва напред, показа отрицателно въздействие в продължение за цяла седмица, след като е извършена промяната
 особено тежки са последиците от смяната на времето през пролетта, тъй като съвпада с цялостното изтощение на организма след зимния период (т.нар. пролетна умора). т.е. налице е комбинация от негативни фактори, към които е редно да добавим и цялостния стрес, на който е подложен съвременният човек.