каква е практиката в ес?
повечето членки на европейските общности приемат лятното часово време през 70-те години на хх век.
различните дати, на които всяка страна премествала часовниците, създавали проблеми, особено в транспортния сектор, и затова между 1980 и 1984 г. са приети поредица директиви, които определят, че лятното часово време започва в последната неделя на март и завършва в последната неделя на октомври. настоящите правила в ес се базират на директива от 2001 г.
лятното часово време в ес се регулира чрез директива 2000/84/ео. през 2007 г. европейската комисия публикува доклад за въздействието на директивата, като предоставя хронология на европейското законодателство и неговото отражение върху различни сектори на дейност. в доклада на комисията се посочват данни за проучвания в отделни държави-членки относно въздействието на мярката върху икономиката, енергийното потребление и здравето на населението. в доклада е налице висока доза субективизъм от страна на авторите му, които чрез всички данни се стремят да потвърдят ефективността и ползата от смяната на времето, а аргументите и проучванията против мярката получават пренебрежително отношение. чиновническият подход лъха от всеки абзац на доклада, чиято цел очевидно е да се докаже, че не се налага премахване на тази вредна практика.
гражданите периодично се обръщат към европейския парламент с коментари по лятното часово време. много от тях призовават парламента да отмени разпоредбите за лятното часово време, тъй като те не виждат предимства от прилагането на тази мярка.
законодателството на ес: решението за стандартното време е от компетентността на държавите-членки!
относно петиция 1477/2012, европейската комисия обяснява в отговора си, че: „решението относно стандартното часово време попада в сферата на компетентност на държавите членки, а не в тази на ес.“
в директивата за часовото време е записано: “(2) при положение, че държавите-членки прилагат разпоредбите за лятното часово време, за функционирането на вътрешния пазар е важно да бъде определена обща дата и час за началото и края на лятното часово време, които да бъдат валидни в цялата общност”.
парламентарни питания
договореностите за лятното часово време често са предмет на питания на евродепутати до ек. последният парламентарен дебат по темата се проведе на 29 октомври 2015 г. той беше провокиран от парламентарно питане на депутата павел свобода. с изказвания по темата се включиха представители на всички парламентарни групи и всички те се обединиха около мнението, че смяната на времето е неадекватна за съвремието ни мярка, която трябва да бъде премахната. всички изказали се обвиниха европейската комисия за това, че подхожда арогантно и чиновнически към темата.
на 8 февруари 2018 г. се проведе нов дебат в европейския парламент относно смяната на времето. депутатите от всички парламентарни групи настояха за премахване на двойното часово време, (вж. видеозапис на дебата). евродепутатите приеха с 384 гласа „за“, срещу 153 „против“ и 12 „въздържал се“ резолюция, чрез която призовават за задълбочена оценка на настоящата смяна между зимно и лятно часово време и ревизия на режима, ако е необходимо. не трябва, обаче, да бързаме да се радваме, защото това проучване няма да е първото, а и надали резултатът от него да е по-различен от предходните подобни проучвания.
в началото на м. юли 2018 г. европейската комисия стартира обществено допитване относно промените в часовника два пъти годишно. допитването започна по искане на европейския парламент от февруари, а също на граждани и някои страни членки на ес. поставени са 5 въпроса, на които хората трябва да отговорят как преживяват лятното часово време, дали искат да го запазят или да премахнат съществуващата уредба и защо, както и да уточнят дали предпочитат часовниците да останат за постоянно с един час напред или назад. резултатите от допитването показаха, че 84% от европейските граждани искат двойното часово време да бъде премахнато. в тази връзка, на 31.08.2018 г. председателят на ек жан-клод юнкер пое ангажимент комисията да изготви предложение до европейския парламент и до съвета за промяна на настоящите разпоредби за смяна на часовото време.
на 12 септември 2018 г. европейската комисия публикува в официалния вестник на ес предложение за директива на европейския парламент и на съвета за преустановяване на сезонните промени на часовото време и за отмяна на директива 2000/84/ео съгласно документа, последната смяна на часовото време на територията на ес трябва да стане на 31 март 2019 г. за държавите, които изберат фиксиране върху лятното часово време, а за избралите стандартното часово време последното превъртане на стрелките ще е на 27 октомври 2019 г. държавите членки трябва да приемат и публикуват не по-късно от 1 април 2019 г. законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с новата директива.
изискване към ек да прави периодични проучвания
член 5 от директива (ео) № 84/2000 относно лятното часово време изисква до 31.12.2007 г. европейската комисия да представи доклад за въздействието на директивата. в тази връзка на 23.11.2007 г. ек публикува въпросния доклад, изготвен на база данни от 25 държави-членки, както и въз основа на проучване, извършено от независим консултант, „на който ек е възложила да вземе предвид различните проучвания, съществуващи по този въпрос на общностно и национално ниво, да отправи запитвания към експертите в съответните области, да се консултира със заинтересованите страни и да представи препоръки на база на анализите и проведените проучвания“.
като цяло, докладът може да бъде определен като повърхностен. в него ясно личи синдромът „отчитане на дейност“, от който очевидно страдат не само родните чиновници, но и европейските.
прави впечатление, че всички цитирани данни и заключения практически доказват несъстоятелността на мярката, но въпреки това заключението на ек е в полза на запазване на практиката за смяна на часовото време (???).
ето какво пише в доклада:
относно отражението върху икономическите отрасли: 
повечето държави-членки установяват, отчасти на базата на консултации с отраслите, че в техните страни не съществуват данни за съществено въздействие на лятното часово време върху най-заинтересованите икономически отрасли, а именно селското стопанство, транспорта и туризма;
относно отражението върху консумацията на енергия:
статистически анализ, извършен в българия от оператора на енергийната система и отчитащ консумацията на електроенергия за последните три години, показа икономии в следствие от неизползването на изкуствено осветление, оценени на 20,5 gwh годишно, или около 0,01 % от общата консумация на страната за 2005 г .
изследване, проведено във франция през 2006 г. сравни, основавайки се на симулации, сегашното положение със ситуацията – „без лятно часово време“. изследването показа икономии на енергия, реализирани благодарение на лятното часово време, в размер на 684 gwh (осветление и климатични инсталации) и свръхконсумация на топлина от 14 gwh, което представлява икономия от 0,014 % от общата консумация за 2005 г .
различни статистически анализи, реализирани в словения от електрически дружества, показват много ограничен или липсващ ефект от смяната на времето през март и октомври върху консумацията на електроенергия.
в латвия консумацията на електроенергия и максималното натоварване на енергийната система преди и след смяната на времето през пролетта бяха сравнени в края на март 2006 г. констатираните изменения на тези два параметъра бяха незначителни.
няколко неотдавнашни количествени изследвания потвърждават наличието на икономии на енергия, даже и ако тези икономии не са значителни по отношение на цялата консумация на енергия и не взимат под внимание възможната свръхконсумация във връзка с повишеното движение на автомобили вечер. вярно е също, че икономиите на енергия вероятно ще намалеят по отношение на осветлението вследствие на разпространението на крушки с ниска консумация, което беше подчертано и от френското дружество срещу двойното лятно часово време (ached). все пак единствено бъдещият опит ще покаже до каква степен това намаляване на икономиите ще се компенсира от увеличаването на печалбата в областта на климатичните инсталации вследствие на увеличеното разпространение на климатичните инсталации в сградите на сектора на услугите.
относно безопасността на движението:
в естония сравнително изследване на броя на произшествията с жертви (починали или ранени) 30 дни преди и след часовите промени през 2004—2006 г. не показва съществени изменения в статистиката, като се отчита годишния брой на произшествия.
проучвания на „estradas de portugal“ не разкриват директна връзка между лятното часово време и безопасността на движението. това становище е потвърдено от многобройни експерти по транспорта.
в доклада са цитирани и данните от няколко социологически проучвания, за които самата комисия признава, че са "със съмнителна степен на представителност". все пак, всички цитирани проучвания показват, че привържениците на лятното часово време са малцинство.
колкото и да са повърхностни представените в доклада факти и данни, те все пак като цяло навеждат на извода, че ползите от лятното часово време са съмнителни, а вредите... всъщност за вредите комисията предпочита да замълчи и да се ограничи до следните няколко реда:
"във финландия две проучвания през 2003 и 2004 г. анализират влиянието на смяната на времето през март върху човешкото тяло въз основа на извадка от 10 души.проучванията откриват някои влияния върху съня и естествения ритъм на тялото по време на четирите дни след смяната на времето. все пак авторите подчертават, че проучванията не позволяват заключения по отношение на цялото население поради малкия размер на извадката."
забележете: на база наблюдение на 10 души се правят изводи за отражението на лятното часово време върху над половин милиард жители на европейския съюз! потресаващо безочие от страна на комисията, граничещо с престъпление!
та, макар фактите да говорят за нулев положителен ефект и незадоволително изследван и описан (т.е. старателно прикрит) негативен такъв, вижте какво заключение прави ек:
"данните, предоставени на комисията за подготовката на настоящия доклад, позволяват да се заключи, че представеният в предложението за директивата анализ е все още в сила: освен че улеснява практикуването на всякакви развлекателни дейности вечер и че създава някои икономии на енергия, лятното часово време оказва малко влияние и действащият режим не предизвиква загриженост в държавите-членки на ес. от тази гледна точка комисията счита, че начинът на въвеждане на лятното часово време от директивата остава подходящ. нито една държава-членка не е показала желание да се откаже от лятното часово време или да промени разпоредбите на настоящата директива. за сметка на това е важно да се запази календарната хармонизация, за да се осигури доброто функциониране на вътрешния пазар, което е основната цел на директивата."
no comment...