в българия
у нас местим стрелките от 1 април 1979 г. през 1997 г. е прието постановление на мс № 94/13.03.1997, с което е възприет настоящият регламент за местене на стрелките всеки последен уикенд на октомври и на март, съгласно евродирективата, цитирана по-горе. видно от цитираните по-горе документи на европейската комисия, страната ни има суверенното право да премахне въртенето на стрелките два пъти годишно – достатъчно е  правителството да отмени пмс 94/1997 г. 
продължаването на тази доказано вредна практика (въпреки чиновническите твърдения на ек за обратното) е единствено въпрос на историческа инерция, подценяване на проблема и нерешителност от страна на правителството да действа самостоятелно, без поклони пред еврочиновниците.
статистически анализ, извършен в българия от енергийния системен оператор и отчитащ консумацията на електроенергия за последните три години, показа икономии в следствие от неизползването на изкуствено осветление, оценени на 20,5 gwh годишно, или около 0,01 % от общата консумация на страната за 2005 г. на глава от населението това количество енергия се равнява на около 60 стотинки за година, което е крайно неубедителен енергоспестяващ ефект.
на другата страна на везните стоят множеството негативни ефекти върху здравето и поведението на хората, вследствие нарушаването на биологичния им ритъм. проблеми със съня и концентрацията, повишена раздразнителност (дори агресивност), склонност към самонараняване, изостряне на хронични заболявания(особено сърдечно-съдови), а оттам – увеличен риск от катастрофи, трудови злополуки, инсулти и инфаркти, самоубийства и пр. това са основните ефекти от местенето на стрелките, за които психолозите и лекарите са единодушни, че трябва да бъдат отчитани, респективно – че прилагането на мярката е неоправдано, особено на фона на пренебрежимо малкия енергиен ефект от нея.
какво смятат българските политици относно лятното часово време?

 бойко борисов
 томислав дончев
 лиляна павлова
 гергана и соломон паси
 парламентарно питане по темата (18.03.2016 г.)