енергийният ефект е съмнителен
главен аргумент за използване на „лятно“ и „зимно“ време е икономията на енергия. посочва се, че в различните страни се спестява от 0,5 до 3% от общото потребление, но последните проучвания сериозно оборват подобни твърдения.
 за българия икономията е между 60 ст. и 1 лев на човек/годишно, но няма доказателства, че спестяването на енергия се дължи на лятното часово време. влияе и подмяната на старите лампи с енергоспестяващи.
 по-нови изследвания са показали, че няма разлика при употребата на електричество на места, които не използват лчв, в сравнение с места, които го правят. статистически анализ, направен в калифорния, установи, че удължаването на времето на дневна светлина е "с малък или никакъв ефект върху потреблението на енергия". 
 има дори данни за увеличено потребление през топлия сезон, заради по-дългата работа на климатиците вечер. статия относно южната част на щата индиана от 2008 г., например, гласи, че въвеждането на лятното часово време там е повишило разхода на електричество с $9 млн. годишно.
 авторите на идеята за смяна на времето са целели пестене на свещи. по тяхно време така са били осветявани улиците. днешното улично осветление се управлява от фотоклетки, за които няма значение колко е часът, а дали е светло или тъмно.
 въвеждането на лятното часово време става официално за първи път през 1916 г. в германия през първата световна война, с цел пестене на въглища. т.е. това е била една военновременна мярка, но днес очевидно не сме във война и още по-очевидно животът ни не зависи само и единствено от въглищата, които заемат малка част от енергийния микс на страната.