Ако не можете да слушате видеото със звук, тук ще намерите транскрипция
Здравейте, аз съм д-р Явор Владимиров и съм медицински директор на “Инвитро клиника София”.  
В последните години една много сериозна тема, която има отношение към лечението на безплодието, стана много актуална. Това е така наречения определяне на яйчников резерв. Какво представлява това? Това са група от изследвания, които установяват дали възрастта на жената или астрономическата възраст на жената съответства на яйчниковата и възраст. Оказа се, че за около 10% от жените, тази яйчникова възраст е по-напреднала в сравнение с астрономическата. И когато тя е по-напреднала, дори жената да е на 30 години, това води след себе си до трудно забременяване, защото функцията на яйчника намалява в млада възраст. 

Последните 20 години медицината напредна много бързо и се създадоха методи, чрез които ние можем да определим този яйчников резерв. Методите ги разделяме на две групи – динамични и функционални. Най-често се прилагат функционалните, а именно тези, които дават една моментна картина на състоянието на яйчниковата функцията. Това са хормоните фоликулостимулиращ, инхибин Б и антимюлеров хормон. Както и ултразвуковата оценка по време на менструален цикъл, в който се определя обема на яйчника, броя антрални фоликули и понякога и кръвоснабдяване. Въз основа на тези 6 параметра може да бъде направена обективна оценка на резерва на яйчника. Другите тестове, така наречените динамични тестове, са по-точни, но при тях се налага прилагане на медикаменти, които да стимулират яйчниковите структури. 

Два са основните подхода – единят е така нареченият кломифен цитрат тест, а именно даване на медикаменти от групата на серофен, сарпафар, кломифенцитрат между пети и девети ден на цикалъ и се установява какъв е яйчниковия отговор няколко дни по-късно.  
Другият подход е стимулация подобна на инвитро процедура и също се цели да се види яйчниковия отговор, но тези динамични тестове да доста скъпи и практически по-трудно приложими. Затова по-често в нашата практика прилагаме функционалните тестове.

Тук възниква въпросът, когато говорим за яйчниковия резерв, каква е причината за намаляването? В основен процент това е генетично. Някой хора се раждат по този начин и резерва на яйчника или така наречените малки фоликули, в които може да расте яйцеклетката е с нисък базис. Това води след себе си до по-ранно изчерпване на този резерв. При разговор с нашите пациенти много често задаваме въпроса за наследството. В 50% от случаите остановяваме наследственост по женска линия, а именно, ако на майката менопаузата е влязла по-рано, 50 % от слувайте на лице е и този рист, самата дъщеря да влезе по-рано в менопуза. Нашите баби и майки са раждали на 25 години по две деца и след това, когато влязат в менопауза, по-рано на 30-40 те дори са били образно казано „щастливи“. Съвременната жена обаче тръгва да търси бременност след 35 години много често и тогава, когато я има тази наследственост и намаляване на функцията на яйчника, дори чрез инвитро технологиите, успеваемостта е доста ниска. Друга причина за намаляване на яйчников резерв това е ендометриозата. Тя е особено заболяване, което се среща при около 4-5% от жените и при него тази благородна тъкан на яйчника бива изместена от ендометриозни огнища. Това пък води след себе си до намаляване функцията на яйчника. Не на последно място причина са и оперативните интервенции. Понякога безпричинно махане на цял яйчник също има негативен ефект върху яйчниковата функция.

Друго, което бих желал да споделя по тази тема, е възрастта на жената. Понякога се среща, че астрономическата възраст на жената е доста напреднала, но яйчниковия резерв е в доста добро състояние на базата цифрите, които виждаме. Независимо от това, по особен механизъм старанието на оранизма има негативен ефект върху репродукцията на жената. Поради тази причина продължавам да съветвам моите пациенти да мислят за бременност и раждане преди 30 години, защото след 40 успеваемостта на всеки метод от инвитро технологиите не може да даде това, което можем на млада възраст.

