
Es selamu ‘alejkum we rahmetullahi we berekatuhu.


U jednom hadisu sam pročitao kako se u jednom danu Allahovog Poslanika, sallallahu alejhi ve sellem znao pokajati i to 70 puta. Moje pitanje je: na koji način je to radio naš ***[Poslanik](https://pitajucene.com/search/poslanik/questions/ "Pretraži pitanja o poslanicima")*** sallallahu alejhi ve sellem, i na koji način nam je on preporučio da radimo? Da li to znaci da naprimjer učimo ***[dove](https://pitajucene.com/search/dove/questions/ "Pretraži pitanja o dove")*** na sedždi kao što je na primjer ***[dova](https://pitajucene.com/search/dova/questions/ "Pretraži pitanja o dovama")*** ili bilo koja od dova koja u sebi ima molbu za oprost ili tome slično?


* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

 
Izrazi istigfara, vrijeme i situacije u kojima se čini

Alejkumusselam.


***[Hadis](https://pitajucene.com/search/Hadis/questions/ "Pretraži pitanja o hadisima")*** o kojem govoriš je mutefekun alejhi, a u rivajetu kod Buharije je došao u sljedećem tekstu: “Tako mi Allaha, ja činim istigfar i tevbu Allahu u jednom danu više od sedamdeset puta“, dok kod Muslima glasi: “O ljudi, činite tevbu i istigfar Allahu jer ja činim tevbu u jednom danu sto puta“. Istigfar znači tražiti od Allaha da oprosti grijehe, a ***[tevba](https://pitajucene.com/search/tevba/questions/ "Pretraži pitanja o tevbi")*** znači pokajati se Allahu, dželle še’nuhu, za učinjeni grijeh, tako da se njihovo ***[značenje](https://pitajucene.com/search/zna%C4%8Denje/questions/ "Pretraži pitanja o značenjima")*** vraća na isto iako ima među njima razlike.


Činjenje istigfara je u osnovi ***[mustehab](https://pitajucene.com/search/Mustehab/answers/ "Pretraži odgovore za Mustehab")***, tj. preporučeno jer čovjek može tražiti oproste za grijehe a da nije učinio grijeh. S tim da istigfar može biti ***[vadžib](https://pitajucene.com/search/vad%C5%BEib/answers/ "Pretraži odgovore za termin \'vadžib\'")*** a to je kada čovjek počini određeni grijeh, na što se odnose mnogi ajeti gdje je došla naredba od Allaha, dželle še’nuhu, da činimo istigfar. A istigfar zabranjeno činiti za kjafire jer kaže Uzvišeni: “Vjerovjesniku i vjernicima nije dopušteno da mole oprosta za mnogobošce, makar im bili i rod najbliži, kad im je jasno da će oni stanovnici Džehennema biti“. (Et-Tevbe, 113)


Od osnovnih oblika izražavanja istigfara su riječi koje su došle u hadisima koje bilježi Ebu Davud: “Estagfirullahe ve etubu ilejhi” i “Estagfiruke ve etubu ilejke“.


A od najboljih riječi sa kojima se čini istigfar je ono što je došlo u vjerodostojnom hadisu da se prvo izrazi zahvala Allahu, dželle še’nuhu, onda prizna počinjeni grijeh a zatim da zatraži od Allaha magfiret i oprost. Sve ovo je došlo u tzv. hadisu Sejjidul-istigfar. Naime, prenosi se od Šeddada ibn Evsa, radijallahu anhu, da je ***[Poslanik](https://pitajucene.com/search/poslanik/questions/ "Pretraži pitanja o poslanicima")***, sallallahu alejhi ve sellem, rekao: “Najbolji istigfar je da rob kaže: Allahumme ente Rabbi, ve ene abduke, la ilahe illa ente, halakteni ve ene abduke, asbahtu ala ahdike ve v’adike mestet’atu, euzu bike min šerri ma san’etu, ve ebu’u leke bi ni’ametike alejje, ve ebu’u leke bi zunubi, fagfir li innehu la jagfiruz-zunube illa ente (Allahu moj, Ti si moj Gospodar a ja sam Tvoj rob, nema božanstva osim Tebe, Ti si me stvorio a ja sam Tvoj rob, osvanuo sam na ugovoru i obećanju prema tebi koliko sam u stanju, utječem ti se od zla kojeg sam počinio, priznajem Ti Tvoje blagodati prema meni, i priznajem Ti svoje grijehe, oprosti mi jer zaista ne prašta grijehe niko osim Tebe)“. Hadis bilježi Buharija u svom Sahihu.


Takođe, bilježi Buharija i Muslim u svojim Sahihima dovu istigfara koja se uči u namazu: “Allahumme, inni zalemtu nefsi zulmen kesira, ve la jagfiruzzunebe illa ente, fagfir li magfireten min indike, verhamni, inneke entel-gafurur-rahim (Allahu moj, ja sam sebi veliku nepravdu učinio, a grijehe ne oprašta niko osim tebe, pa mi oprosti Svojim oprostom, smiluj mi se jer zaista si Ti Onaj koji puno prašta i koji je Milostiv)“.


Od riječi istigfara se takođe u vjerodostojnim hadisima prenosi sljedeće:


– “Estagfirullahe elezi la ilahe illa huve el-hajju el-kajjumu ve etubu ilejhi (Tražim oprosta od onoga osim koga drugog boga nema Živog i Vječnog i tražim oprosta od Njega)” (Ebu Davud),


– “Allahummagfir lena verhamna, ve tub alejna, inneke ente et-tevabur-rahim (Allahu naš, oprosti nam i smiluj nam se i primi naše pokajanje, zaista si Ti Onaj koji puno prašta i Milostiv si)” (Nesai u Es-Sunenul-kubra),


Od prilika u kojima je prenešeno da se čini istigfar su sljedeće okolnosti: činjenje istigfara prilikom ulaska i izlaska iz mesdžida, u namazu, nakon namaza, u noćnom namazu, u namazu za kišu, u toku obreda hadža, činjenje istigfara za umrle, zbog gibeta, pred spavanje, prilikom kihanja, nakon završetka sijela i slično. Naravno, za svaku ovu situaciju su prenešeni posebni tekstovi činjenja istigfara a što se može naći u zbirkama ***[dova](https://pitajucene.com/search/dova/questions/ "Pretraži pitanja o dovama")*** i zikrova (poput knjige Hisnul-muslim).


A od najboljih vremena u kojima se čini istigfar je zadnja trećina noći, nakon svakog počinjenog grijeha kao i u starosti i pred smrt. Ve billahi tevfik.


Na pitanje odgovorio: dr. Zijad Ljakic  

Preuzeto sa stranice: <http://www.n-um.com>


