f3c48f301eb2aa196a1035f4f96af386
2020.10
forumadvokater.dk
b91c827bbd5653897e9539966260d3ad
Ægtepagter
forumadvokater.dk
2020.10
hvem tør komme hjem til hustruen og foreslå at ”nu skal vi oprette en ægtepagt” ? hvem tør midt i det hyggelige planlægningsmøde om brylluppet foreslå at vi skal for resten også lige have møde med advokaten om en ægtepagt ? tør forældrene, der med glæde ser datteren eller sønnen kaste sig ud i ægteskabets velsignelser ?

svaret er, at der er ikke mange, der tør ! den gode stemning kan let gå fløjten. derfor oprettes relativt få ægtepagter i danmark – af dem mange desværre fordi der i omgangskredsen har været et konkret eksempel på hvordan det går, når der ikke er oprettet ægtepagt.

og det er faktisk en skam. lad os tale om ægtepagter som om alt muligt andet. vi skal da selv bestemme, hvad vi vil bruge tiden til – og her som på mange andre områder gælder, at det er bedre at forebygge end at helbrede. de eneste, der kan profitere af manglende ægtepagter er advokater, der lever af at redde trådene ud, når det er gået galt. men det er lidt negativt – langt mere tilfredsstillende er det at være med til at forebygge, blandt andet ved at fortælle hvordan reglerne faktisk er.

en juridisk professor har sagt, at ”de fleste, der gifter sig, ville lave en ægtepagt, hvis de vidste, hvad der sker, når de ikke har en” ! så enkelt og så utroligt forholder det sig – hos forum advokater er vi enige og vi har været med til at udarbejde rigtig mange ægtepagter. eller udtrykt lidt anderledes: vi har været arkitekter på mange individuelle formueordninger. for det er nemlig det, det handler om: der skal laves en formueordning, som er skræddersyet til jeres forhold. i har en anden økonomi, en anden indtjening, en anden familie og andre behov end naboen og alle mulige andre. i skal have en ordning, der passer til jer – nu og til enhver tid.

problemet består i at ingen har fantasi til at forestille sig at vi lever i et oplyst samfund hvor folketinget har fastsat nogle regler, der dybest set ikke ønskes af dem, de gælder for. og sådan er det i danmark på dette særlige område ! fordi vores lovgivning på dette område ikke har fulgt med tiden. de regler, du ”får med i købet” ved brylluppet stammer fra 1925. tænk på hvad der er sket siden og selvom reglerne er blevet tilpasset hen ad vejen, så er de grundlæggende set ikke i pagt med de familiemønstre og familiebehov, der findes i dag.

hvis i ikke gør noget
når der siges ja i kirken eller på rådhuset, så følger der ikke blot en vielsesattest, men et helt nyt sæt regler om familiens økonomi. udgangspunktet hedder ”formuefællesskab”. det er et mærkeligt ord, der er mest egnet til at forvirre – for mens ægteskabet består, er der faktisk ikke så meget fællesskab i økonomien som ordet antyder. derimod er der meget fællesskab i økonomien når ægteskabet ophører, hvad enten det sker ved separation og skilsmisse eller ved død.

i ægteskabet gælder særråden og særhæften. hustruen hæfter ikke for mandens gæld og omvendt. der er nogle undtagelser. den vigtigste gælder skat opstået mens ægtefællerne har boet sammen i ægteskabet, men hovedreglen er at hustruens og mandens økonomi ikke blandes sammen.

ved separation og skilsmisse skal der deles. forenklet udtrykt skal mand og hustru dele ”kagen”. hvis de i alt ejer en halv million skal de hver have 250.000 kroner. der er særlige regler om pensioner. nogle pensioner skal deles, andre skal ikke. hvis den ene ægtefælle skylder mere væk end hun eller han ejer (egenkapitalen er negativ) skal vedkommendes gæld ikke deles, men den anden ægtefælle, som måske har en nettoformue på 400.000 kroner, skal aflevere det halve.

var det det, vi ville ?
mange ægtefæller har den holdning, at de gifter sig for at være fælles om børn og hjem, men ikke nødvendigvis for at have fælles formue. det føles problematisk for en ægtefælle, at den anden måske vælger at forlade ægteskabet uden grund og så lige medtage halvdelen af formuen og pensionen. var det meningen med det hele?

det kan godt være, men i mange tilfælde kommer reglerne bag på dem, de gælder for.

vores budskab er, at der er grund til at forstå reglerne og til at beslutte om de er gode nok som de er, eller om i ønsker det anderledes.

og det er faktisk muligt at bestemme selv. reglerne om ægtepagter har siden 1990 været yderst fleksible, sådan at næsten ethvert ønske kan imødekommes og ægtepagten kan skrues sådan samen at den i vidt omfang kan passe til de ændrede formueforhold som de fleste oplever hen ad vejen.

hvordan aftales særeje
særeje er det, i ved en ægtepagt har defineret som særeje. der findes mange særejeformer, f.eks.:
fuldstændigt særeje
skilsmissesæreje
ægtefællebegunstigende kombinationssæreje
brøkdelssæreje
anpartssæreje
aftrapningssæreje
tidsbegrænset særeje
kombinationer af de foran omtalte modeller

særeje skal aftales skriftligt i et juridisk dokument – en ægtepagt. den skal underskrives af begge og tinglyses ved bilbogen i Århus. uden tinglysning er den ugyldig. Ændringer eller ophævelse af en ægtepagt skal ligeledes tinglyses.

særeje kan også bestemmes af tredjemand, f.eks. i testamente, i gavebrev eller i en arveforskudskontrakt. der kan indsættes særejebestemmelser i begunstigelseserklæringer i livs- og ulykkesforsikringer og i kapital- og ratepensionskonti.

endelig vil vi gøre opmærksom på, at der i testamenter oprettet før 1. oktober 1990 kan være indsat bestemmelser om, at arven skal være særeje. det fortolkes som ”skilsmissesæreje”. det er nødvendigt at ændre sådanne testamenter, hvis du ønsker, at arven skal blive særeje af den type, som vi kendte, da testamentet blev oprettet (før 1990), dvs. fuldstændigt særeje, således at arven ikke skal deles med svigerbørn hverken ved separation, skilsmisse eller død. det gælder imidlertid også, hvis det ønskes, at arven kun skal være skilsmissesæreje med den begrundelse, at arvingernes ægtefæller eventuelt kan hensidde i uskiftet bo, hvis de skulle blive længstlevende. der kan jo altid ske det, at arvingernes ægtefæller dør før testators arvinger, og i denne situation er det næppe ønsket, at arvingerne skal dele arven efter dig med deres ægtefællers dødsbo. lovens formodningsregel medfører imidlertid, at arvingerne havner i det, som blandt jurister kaldes fælden ved skilsmissesæreje – derfor bør de gamle testamenter revideres.

træf et valg!
en ægtepagt er din mulighed for at få den formueordning, der passer bedst. du kan eventuelt kombinere ægtepagten med et testamente. derved kan bl.a. opnås, at længstlevende ægtefælle ved førstafdødes død vil sidde tilbage med 11/12 af formuen. du kan også bruge ægtepagten til at beskytte din virksomhed – og det kan du gøre samtidig med at du så giver din ægtefælle en passende ”modbeskyttelse” eller med andre ord: hensynene afvejes mod hinanden på en god måde – en måde der tilgodeser netop jeres behov og ønsker.

det gode råd lyder: find ud af, hvad de gældende regler betyder for dig og din ægtefælle ? hvordan ville i have det, hvis i selv skulle bestemme. tal om det. vær enige om at det er både fornuftigt og nødvendigt. og tal samtidig om: hvordan ser det for resten ud, hvis en af os dør før vi venter det. er vi forsikret ? arver vi hinanden så meget som vi tror ? beslut, om i skal gøre noget eller om det er godt nok, som det er.

tal med forum advokater om det. det kan godt være konklusionen er, at det er ok som det er. men det har da også en værdi for jer at vide. og skal der ændres noget, da har det en værdi at få det ændret. mens tid er.

husk også, at det, som er det gode og rigtige valg i dag, måske slet ikke er det om fem år. så har i måske fået børn eller egen virksomhed – eller noget helt tredje. så derfor: tag ”livet” op til revision mindst hvert femte år for at tjekke, om alt nu er, som i gerne vil have det.
4d256ef38a4ad5d0409fbbef774bc028
holder Ægteskabet, hvis det indgÅs pÅ dØdslejet?
forumadvokater.dk
2020.10
reglerne om ægteskab forudsætter parternes frivillige erklæring om at ville ægte hinanden som en del af idéen om ægteskab. betingelsen understøttes af den inhabile ægtefælles efterfølgende ret til at kræve omstødelse.

nogle ægteskaber indgås, fordi det vides, at den ene part er alvorligt syg. der kan opnås betydelige fordele ved at et par gifter sig og det sker i et stort antal tilfælde hvert år at begrundelse for ægteskabets indgåelse er, at parterne har fået oplyst, at den ene er alvorligt syg.

arvelovens § 93 indeholder en bestemmelse om, at gaver, der gives i giverens levende live, men som er bestemt til at opfyldes efter giverens død, og gaver, der er givet kort før giverens død på et tidspunkt, hvor døden må anses for nært forestående, og giveren var klar over dette kun gyldigt kan gives, hvis betingelserne for oprettelse af testamente er opfyldt. man kan spørge, om indgåelse af ægteskab – med de fordele det giver for den længstlevende – er en form for ”arv uden testamente” og det er det jo. en testamentarisk bestemmelse er efter arvelovens § 74 ugyldig, hvis testator ved dens oprettelse på grund af sindssygdom, herunder svær demens, hæmmet psykisk udvikling, forbigående sindsforvirring eller en lignende tilstand, manglede evnen til fornuftmæssigt at råde over sine ejendele.
man må ikke indgå ægteskab i danmark, hvis man mangler evnen til at handle fornuftsmæssigt. manglende evne til at handle fornuftsmæssigt kan have forskellige årsager: alderdomssvækkelse, demens, psykiske problemer, alkohol- eller narkotikamisbrug mv. disse årsager kan være permanente eller midlertidige.
det følger af ægteskabslovens § 27, at hvis en af parterne i et ægteskab, som kunne omstødes efter § 23, dør inden omstødelse er sket, kan den efterlevende ægtefælle eller enhver af arvingerne kræve reglerne i lov om skifte af fællesbo m.v. § 69 bragt til anvendelse, og ægtefællen kan kræve godtgørelse efter § 26. i den situation kan arvingerne således hente hjælp. det forudsætter, at betingelserne for omstødelse er opfyldt og det vil typisk sige, at den syge ægtefælle ved ægteskabets indgåelse befandt sig i en tilstand, som udelukker evnen til at handle fornuftsmæssigt. retspraksis har vist, at der skal endog særdeles meget til, før domstolene vil statuere dette.

i en sag var manden uhelbredeligt syg af kræft, og han blev viet på Århus kommunehospital den 23. september og døde den 25. september. parret havde levet sammen i 6 år. selv om manden ved vielsen var psykisk svækket på grund af sin sygdom, bestemte retten, at ægteskabet ikke var ugyldigt af den grund, jfr. ægteskabslovens § 24 stk 1, nr. 1 om omstødelse på grund af fornuftsmangel hos den ene ægtefælle. manden havde over for den tilkommende hustru og overfor en læge og en hospitalspræst givet udtryk for, at han ville giftes. han var under vielsen vågen og klar over, at han var i færd med at blive gift, og manden havde, da han blev spurgt af præsten, om han ville ægte den tilkommende hustru, trykket eller holdt fast i hendes hånd. mandens adfærd under vielsen blev anset for at udgøre en erklæring om at ville ægte den tilkommende hustru, jf ægteskabslovens § 20 stk. 2.

en anden sag angik en 80-årig kvinde med svære tegn på demens. hun blev i maj borgerligt viet med 59-årig mand, som havde et barn med en af hendes døtre. kvinden kom i september samme år under værgemål og blev frataget handleevnen. retten i roskilde fandt det godtgjort, at hun var i en tilstand, der udelukkede evnen til at handle fornuftsmæssigt, og ægteskabet blev omstødt i medfør af ægteskabslovens § 24. Østre landsret nåede til samme resultat.
fra et beslægtet område – ugyldige vielser – kan jeg nævne et par domsafgørelser:

i en sag besvimede brudgommen efter at have sagt ja, men inden parret var erklæret for rette ægtefolk. han døde næste formiddag. parret havde levet sammen i 14 år, og de havde begge vilje til at indgå ægteskab og forståelse for situationen. civilretsdirektoratet godkendte den ugyldige vielse i medfør af ægteskabslovens § 21 stk. 2 ægteskabet.

i en anden sag var en vielse ugyldig, idet brudgommen under vielsen var bevidstløs efter en arbejdsulykke. han døde to dage senere. parret havde levet sammen i ca. 1 år og havde planlagt bryllup 11 dage senere. civilretsdirektoratet kunne ikke godkende den ugyldige vielse i medfør af ægteskabslovens § 21 stk. 2.

**fra ægteskabsloven:**
§ 21. en vielse er kun gyldig, hvis den er sket for en myndighed, der efter loven kan foretage vielser, og under iagttagelse af bestemmelsen i § 20, stk. 2.
stk. 2. en vielse, der er ugyldig efter stk. 1, kan af justitsministeren godkendes som gyldig, såfremt særlige grunde taler herfor.
§ 24. et ægteskab omstødes endvidere ved dom efter påstand af den ene ægtefælle:

1) hvis han ved ægteskabets indgåelse befandt sig i en tilstand, som udelukker evnen til at handle fornuftsmæssigt,
2) hvis han blev tvunget til at indgå ægteskab,
3) hvis han ved en fejltagelse blev viet til en anden end sin forlovede eller uden at ville indgå ægteskab, eller
4) hvis han blev forledt til at indgå ægteskab ved, at han af den anden ægtefælle gennem falske oplysninger eller svigagtig fortielse af sandheden blev vildledt om, hvem den anden er, eller om sådanne omstændigheder ved dennes tidligere liv, der med fuld føje ville have afholdt ham fra at indgå ægteskabet, og som endnu må tillægges en sådan betydning for forholdet mellem ægtefællerne, at ægteskabet ikke med rimelighed kan fordres opretholdt.

stk. 2. sag må anlægges inden 6 måneder efter, at den i stk. 1, nr. 1-2, nævnte tilstand eller tvang er ophørt, eller efter, at ægtefællen er blevet bekendt med de forhold, der er nævnt under nr. 3-4. sag må anlægges inden 3 år efter ægteskabets indgåelse.

§ 25. omstødelse medfører samme retsvirkninger som skilsmisse.
§ 27. dør en af parterne i et ægteskab, som kunne omstødes efter § 23, inden omstødelse er sket, kan den efterlevende ægtefælle eller enhver af arvingerne kræve reglerne i lov om skifte af fællesbo m.v. § 69 bragt til anvendelse, og ægtefællen kan kræve godtgørelse efter § 26.

denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms - du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21
be5cd67e242e12c4d923ce17416699f4
boafgift - ikke fuldbyrdede gaver
forumadvokater.dk
2020.10
en enke, der sad i uskiftet bo, gav i 1982 pantebreve på 8.000 kr. i gave til hver af hendes 3 børn. af pantebrevene fremgik, at enken skyldte 8.000 kr., og at pantebrevene var rente- og afdragsfrie. pantebrevene forfaldt dog ved salg af ejendommen (pantet). yderligere var pantebrevene uopsigelige fra kreditors (børnenes) side indtil debitor (enken) afgik ved døden. ved allonger udfærdiget i 1983 blev pantebrevene forhøjet fra 8.000 kr. til 16.000 kr. samtidig blev der tilføjet bestemmelse om, at pantebrevene i tilfælde af debitors død skulle forrentes med 9% p.a. fra dødsdagen. enken døde den 17. oktober 2000. i boopgørelsen var fratrukket gælden på pantebrevene samt renter siden dødsfaldet. ved beregningen af boafgift forhøjede skifteretten bobeholdningen med 50.676 svarende til pantebreves hovedstole og påløbne renter. skifterettens begrundelse var, at gaverne ikke var effektueret inden dødsfaldet, og gaverne var derfor ikke virkeligt ydet.

arvingerne påklagede skifterettens afgørelse til landsretten. arvingerne gjorde gældende, at der var tale om gaveafgiftsfri gaver, der var i ydet i 1982 og 1983, da gaverne var ydet udstedelsen af pantebrevene med pant i fast ejendom og den efterfølgende tinglysning. efter arvingernes opfattelse var der med pantebrevene etableret en reel gældsforpligtelse og en indskrænkning i pantsætters rådighed over ejendommen. yderligere havde børnene fået et formuegode at som de kunne disponere over ved videresalg eller til sikkerhed ved låneoptagelse.

landsretten stadfæstede skifterettens afgørelse.
(2005.649 Øld)

kommentar:
der skal efter boafgiftsloven betales gaveafgift med 15%, såfremt værdien af gaver til børn overstiger kr. 52.700 i et enkelt år. tidligere var grænsen kr. 8.000. efter samme lov skal der betales boafgift på 15% på arv til børn, der overstiger kr. 236.900. det er derfor naturligt, at man søger at begrænse den arv, som der skal betales boafgift af. i den refererede dom skete dette ved at arvelader udstedte gældsbreve, der først skulle forfalde ved videresalg af den ejendom arvelader boede i og ultimativt ved arveladers død. dette accepterede Østre landsret ikke.

den bagved liggende begrundelse er, at man ikke med boafgiftsmæssig konsekvens kan give gaver, der ikke er virkeligt ydet. dommen kan ses som et udslag af ?skrumpeprincippet?. hvis indholdet i gavegivers pung ikke skrumper, er der ikke ydet en gave. i dommen var arvelader ikke blevet fattigere da gaverne blev ydet, men ville først blive fattigere, ved salg af ejendommen (hvilket sikkert ikke var tanken), efter at være afgået ved døden.

arvingernes argumentation er heller ikke særlig stærk. uanset at arvingerne i teorien kunne disponere over pantebrevene, ville pantebrevenes værdi være yderst beskeden, da en køber af pantebrevene eller en panthaver skulle acceptere pantebrevenes bestemmelser om forfaldstid.
a1d810f6cba252d4a43f06b9094351df
når arvinger hæver på forældres konti – så koster det!
forumadvokater.dk
2020.10
jeg behandler mange dødsboer og møder i stigende omfang et problem, der går ud på at der fra afdødes konti er hævet beløb inden dødsfaldet. ofte er der en god forklaring, men i en del tilfælde er forklaringen mindre god: familien har hævet – ”efter aftale” – mindre eller større beløb. hensigten viser sig ofte at være at spare arveafgift (boafgift). problemet er bare, at det er ikke lovligt. 

nogle gange er forklaringen, at der er ydet et lån til familien. der er typisk ikke nogen låneaftale og derfor kan det være svært at afgøre, om der er tale om et lån eller en gave eller måske noget helt andet. 
nogle gange er forklaringen, at der er hævet til afdødes forbrug. 

i en nylig offentliggjort byretsdom (skm2016.414.br) var der hævet 2,6 millioner kroner. afdøde havde givet sin søn fuldmagt til at hæve på hendes konto. sønnen forkalrede, at de hævede beløb var givet til moderen og ikke var fundet efter hendes død. 

skat mente, at beløbene var givet som gave til sønnen og retten nåede frem til at sønnen havde bevisbyrden for ikke at have modtaget beløbene som gave.

retten konkluderede:
”efter en samlet vurdering har a ikke alene efter sin forklaring, hvilken ikke understøttes af de i øvrigt foreliggende oplysninger som anført ovenfor, godtgjort, at beløbene ikke, hverken direkte eller efter at være overgivet til sin mor, si, er tilgået ham. at a ikke i den efterfølgende periode har haft et ekstraordinært forbrug kan ikke, når det sammenholdes med sis udtalte ønske om at begunstige ham, føre til et andet resultat.

da beløbene således er modtaget af [sønnen] som gave, dels i form af 2.100.000 kr. i 2010, og dels i form af 510.000 kr., burde angivelse heraf være sket henholdsvis den 1. maj 2011 og den 1. maj 2013, med henblik på beregning af gaveafgift af de modtagne beløb. den af skat nedlagte påstand tages derfor i sin helhed til følge”.

kommentar: den nævnte afgørelse er konkret, men symptomatisk og ikke overraskende. jeg kan kun advare mod at foretage hævninger uden at den, der foretager dem også har sit mandat i orden og er forberedt på senere at stå til regnskab for foretagne dispositioner.
da76127e93cd19396f3fabc027c09d2b
undgå arvestriden, der splitter familien!
forumadvokater.dk
2020.10
som advokat har jeg set alt for mange familier blive splittet, når arven skal deles. det er trist - og det gode er så, at mange stridigheder kan forebygges. hvordan?

det korte svar er: ved rettidig omhu. det lidt længere svar er:

tænk på hvad der skal ske, når du ikke længere er her.
hvad skal der ske for din ægtefælle, samlever og for dine børn og svigerbørn?
hvordan vil de agere, når du ikke sidder for bordenden?
er der risiko for uenighed?
kan sådan risiko bearbejdes, mens du sidder for bordenden - altså nu?
har du skrevet juridisk og åndeligt testamente?
hvis ja: er du sikker på det er juridisk og menneskeligt i orden?
har du tænkt over om dine beslutninger er klart og klogt udtrykt? er du bevidst om, at det, der er klart for dig, måske vil gøre dine arvinger usikre eller kede af det?

jeg har hjulpet mange med at få styr på disse spørgsmål. i nogle tilfælde blot ved en samtale. i andre tilfælde ved at ændre ordene i testamentet og tydeliggør. og i andre tilfælde igen ved møder med arvingerne og drøftelser og konfliktforebyggelse eller konfliktløsning.

hvis du vil have et undgÅ arvestriden-tjek, så kontakt advokat allan ohms hos forum advokater. direkte telefon 4638 0321 og mail ao@forumadvokater.dk
b4e9d814ccde15645a747d0dad9e4662
ved du hvem der er ”nærmest pårørende” i dine pensioner og forsikringer?
forumadvokater.dk
2020.10
en god pensionsordning er med til give økonomisk sikkerhed som pensionist. men det er også vigtigt at overveje, hvad der skal ske med dine pensionsopsparinger, når du dør.
 
i tilfælde af at du dør inden pensionen er udbetalt, er det vigtigt, at du overvejer, hvem der skal have de opsparede penge. som udgangspunkt vil udbetalingen ske til dine ”nærmeste pårørende”. hvem der er nærmeste pårørende afhænger af, om du er gift og af om den begunstigede er indsat før eller efter den 1. januar 2008.
 
jeg vil anbefale dig at du overvejer om ”nærmeste pårørende” svarer til dine ønsker. desværre er begrebet ikke altid entydigt og det fører til dyre retssager og måske til forkerte resultater – i forhold til hvad du ønsker. 
 
lad mig nævne en ny dom fra landsretten, der viser dette.
 
en 47-årig mand begik i juli 2013 selvmord uden at efterlade sig livsarvinger. han var i maj 2013 blevet separeret fra hustruen. hun var fraflyttet det fælles hus i juni 2013, dog uden at meddele adresseændring. huset var sat til salg. der opstod uenighed om hvem der var ”nærmeste pårørende”. mandens hustru gjorde gældende, at separationen aldrig var trådt i kraft, da hun og manden stadig elskede hinanden, og at hun havde været nødt til at forlade ham for at få ham til at gå i behandling for et alkohol- og hashmisbrug. de havde i øvrigt kort før de blev gift i 2008 oprettet et gensidigt testamente. det var ikke tilbagekaldt. 
 
hvem var ”nærmeste pårørende” – hustruen eller mandes bror (som han ikke havde set i en årrække)?
 
byretten fandt, at der var tale om en reel separation, og at arveretten derfor var bortfaldet, jf. arvelovens § 49. der var heller ikke holdepunkter for at antage, at testamentet skulle anses for opretholdt, og det ansås som følge af separationen for tilbagekaldt, jf. arvelovens § 67. da det fælles hus var sat til salg, og da det ikke var bevist, at ægteparret havde haft til hensigt at genoptage samlivet, var hustruen heller ikke efter forsikringsaftalelovens § 105 a nærmeste pårørende. broderen var herefter den nærmeste pårørende. landsretten nåede til samme resultat. vi får aldrig at vide, hvad manden ønskede. 
 
har du styr på hvem der er dine ”nærmest pårørende”?
d42a92b78a0f1eb6ab7c99824939f7cd
dom: pensionsselskab handlede i strid med redelig forretningsskik. dømt til at stille kunden på uændrede vilkår i forhold til en ændret aftale. risiko for forældelse for nogle kunder hos sampension.
forumadvokater.dk
2020.10
sampension kp livsforsikring a/s anbefalede en alvorligt syg kunde at skifte til en anden type pensionsordning.

retten i lyngby har – med tre enige dommere - afsagt en principiel dom ført af forbrugerombudsmanden i en sag om standardbreve, der var udformet som en personlig og individuel anbefaling til kunden om at skifte til en anden type pensionsordning. som blandt flere andre ændringer indebar, at ægtefællepensionen bortfaldt, medmindre kunden bad om, at den skulle fortsætte. 

i standardbreve skrev pensionsselskabet bl.a.: ”vi synes, du skal vælge 3 i 1 livspension” og ”sampension anbefaler dig ud fra en samlet vurdering at vælge den nye ordning”.

kunden var alvorligt syg og havde fået erstatning fra sampension for kritisk sygdom, inden hun modtog standardbrevet med anbefalingen. da sampension senere rykkede kunden for svar, skiftede kunden til det nye pensionsprodukt, der indebar, at ægtefællepensionen bortfaldt.

de tre dommere var enige om, at sampension havde handlet i strid med god skik, fordi brevet indeholdt en anbefaling til kunden uden, at der var foretaget en vurdering af kundens individuelle forhold. 

desuden var det i strid med god skik, at sampension ikke som noget af det første i brevet oplyste, at skiftet til den anbefalede pensionsordning medførte, at ægtefællepensionen bortfaldt:

”ved at sende et standardbrev til [kunden] med den anbefaling at foretage omvalg til 3 i 1 livspension, der var udformet på en sådan måde, at [kunden] urigtigt kunne opfatte, at anbefalingen var baseret på en konkret individuel vurdering af hendes forhold, og ved ikke på en tilstrækkelig fremtrædende placering og som noget af det første i brevet klart og tydeligt at informere hende om, at omvalg indebar bortfald af ægtefællepension, medmindre hun aktivt valgte ægtefællepensionsdækning til også i den nye ordning, finder retten, at sampension har handlet i strid med redelig forretningsskik og god praksis”

sampension havde ifølge dommen 127 grunde til at de skulle frifindes. 


to dommere dømte herefter sampension at stille den efterladte ægtefælle, som om kunden ikke havde skiftet til 3 i 1 livspension uden ægtefællepension. 

dommerne mente at kunden – der havde fået udbetalt erstatning for kritisk sygdom på grund af alvorlig sygdom ville have valgt at beholde ægtefællepensionen, hvis kunden havde forstået salgsbrevet. de mente også at sampension burde have indset, at anbefalingen om søndring af pensionen til pension uden sikring af ægtefællen på den konkrete baggrund kunne medføre et tab. 

den tredje dommer frifandt sampension for at udbetale ægtefællepensionen. denne dommer var enig i, at de generelle regler om god skik ikke var overholdt, men det kan i sig selv ikke føre til erstatningsansvar eller aftalens ugyldighed. dommeren fandt, at standardbrevet indeholdt en passende og forståelig vejledning om at ægtefællepension ville bortfalde. dommeren mente ikke, at sampension havde udvist culpa og der var derfor ikke handlet ansvarspådragende. dommeren mente heller ikke at aftalen kunne tilsidesættes efter aftalelovens § 36 eller § 38 c. 

risiko for forældelse af krav

sampension har på baggrund af sagen kontaktet 54 kunder, som var i en lignende situation. de er tilbudt at tilkøbe ægtefællepension gebyrfrit uden at skulle afgive helbredsoplysninger. tre kunder er døde efter at have skiftet til ”3 i 1 livspension”. disse kunder havde fået udbetalt erstatning for kritisk sygdom inden skiftet til det nye pensionsprodukt. sampension har meddelt forbrugerombudsmanden, at sampension per kulance vil sikre, at de efterlevende ægtefæller eller boet efter ægtefællen modtager ægtefællepension, som om de tre kunder havde beholdt deres dækning med ægtefællepension. dommen kan have betydning for andre sampension-kunder 

hvis der herudover skulle være andre kunder eller ægtefæller til kunder i sampension, som er i samme situation, som kunden i dommen, vil deres eventuelle krav mod sampension kunne blive forældet, medmindre de henvender sig til sampension senest den 1. marts 2017.

dommen, der er på 82 sider, kan fås ved henvendelse til advokat(h) allan ohms. 

kommentar: dommen er principiel, idet den slår fast, at forbrugere skal kunne have tillid til finansielle selskabernes anbefalinger. komplicerede produkter må ikke sælges som var det mælk i irma:

j. nr. fo 12/03786
d7f8e6ede67e79d0811899b48ed9017e
principiel dom om arvelovens § 83
forumadvokater.dk
2020.10
alt for få er opmærksomme på, at når de laver testamente sammen, så kan længstlevende ikke bare frit opføre sig som ønsket – med mindre det er aftalt i det fælles testamente. 
retten i roskilde har den 27. februar 2017 truffet afgørelse i en principiel sag om fortolkning af arvelovens § 83. denne regel handler om fællestestamenter, idet der er grænser for hvad længstlevende kan gøre, når den ene af parterne er død. 

sagen angik et ægtepar, der mødte hinanden i en sen alder. kvinden havde ingen midler, mens manden havde en formue på omkring 3 millioner. de giftede sig og udarbejdede testamente. kvinden havde to børn og de gav afkald på arv efter deres mor. de fik en betaling på 100.000 kroner hver herfor. manden havde tre børn. i testamentet bestemtes, at hvis kvinden levede længst – hun var noget yngre end manden – så skulle mandens børn kun have deres tvangsarv og kvinden resten. når hun så døde, skulle mandens børn arve.

idéen var altså at beskytte kvinden, men det der matte være tilbage ved hendes død, skulle kanaliseres tilbage til manden, hvor fra pengene stammede. 
nu gik det som de to ventede. manden døde i 2014. kvinden døde i 2015. formuen var formindsket fra 2,5 millioner til 1,4 millioner mellem dødsfaldene. 

der var enighed om at kvinden efter mandens død i hvert fald i tre tilfælde havde hævet dkk 50.000 kr + euro 6.600; dkk 200.000 + euro 26.400 og euro 63.920. alt var hævet kontant a den 78-årig kvinde. to af de tre gange var hun ledsaget af den ene søn . begge børn boede i frankrig´.

mandens tre børn lagde sag an mod kvindens to børn og gjorde gældende, at de skulle tilbageføre 950.000 kroner. 
jeg var advokat for mandens tre børn og gjorde gældende, at kvinden på grund af arvelovens § 83 havde været uberettiget til at give gaver som sket, idet den råden der var tale om stod i misforhold til boets størrelse og idet modtagerne var i ond tro. det var ikke ganske klart hvem modtagerne var, men det var sandsynliggjort, at det nok var kvindens to sønner og deres tre børn og tre oldebørn. fordelingen var uklar. 

de to sønner erkendte, at der var modtaget 5 x 7.990 euro. 

retten nåede frem til at der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at identificere børnebørn og oldebørn med de to sønner og derfor matte mandens tre børn tale at kravet skulle nedsættes med 6 x 7.990 euro eller dkk 364.000 kr. sønnerne blev herefter dømt til at betale 586.000 kr med tillæg af renter og omkostninger. 

kommentar: så vidt jeg ved er det den første trykte dom om arvelovens § 83. reglen blev indført i 2008. det er vigtigt at være opmærksom på reglen og derfor i fælles testamenter aftale hvordan længstlevende kan råde og hvordan længstlevende i det hele kan eller ikke kan ændre testamentet.
85012830e0f9b4e4598e55c4284f4059
fodfejl ved gavegivning kostede over 12 millioner kroner
forumadvokater.dk
2020.10
københavns byret har netop afsagt dom i en sag, der viser at det er afgørende vigtigt at overholde de formelle og de juridiske regler, når ægtefæller handler med hinanden.

i denne sag blev en lejlighed oprindeligt købt for 4,95 mio. kr. i 1999 af en mand, og han solgte den allerede året efter videre til hustruen for knap 3 mio. kr.

problemet var - ifølge retten - at hustruen dermed havde fået lejligheden til under markedsprisen, og dermed var der i et vist omfang tale om en gave mellem ægtefæller, og den slags skal tinglyses i en ægtepagt for at være juridisk gyldig.
ejeren solgte lejligheden for 20 millioner kroner efter at mandens konkursbo havde gjort indsigelse overfor kvinden. køberen vurderedes at være i god tro. konkursboet fik fogedretten til at holde fast i købesummen (gøre arrest) indtil en retssag kunne afgøre om konkursboet havde ret til købesummen.

sagen har været behandlet ved københavns byret, og dommen faldt fredag, og den gav konkursboet medhold, elsebeth schlüter blev dømt til at betale 12.922.372,52 kr. plus renter fra december 2015, da sagen blev anlagt. dertil kommer, at hun skal betale modpartens sagsomkostninger for 464.190 kr.
konkursboet havde krævet 16,6 mio. kr., men dommeren fandt det godtgjort, at en del af provenuet var blevet brugt til at indfri gammel gæld, og som skulle trækkes fra i den endelige opgørelse. derfor betyder dommen heller ikke, at hun får frigivet penge til sig selv, skriver jp finans.

kommentar: det er værd at bide mærke i, at tilbagebetalingskravet kom meget sent. først godt 15 år efter overdragelsen. og bordet fanger, også selvom parterne jo har indrettet sig i tillid til at overdragelsen fra 1999 var helt i orden. problemet i sagen er, at lejligheden blev overdraget til under købspris og retten mente, at der var tale om et gaveelement på mindst 400.000 kroner. hvis manden dengang havde overført gaven via en ægtepagt, der var blevet tinglyst, så havde hustruen i dag været ca. 15 millioner kroner rigere.

læs om ægtepagter [her](https://forumadvokater.dk/4216/)
b0bc703676817af92bce29530b694fcd
arveafkald med forbehold for om livsarvingers arveret var gyldigt.
forumadvokater.dk
2020.10
du kan godt give afkald på arv. det betyder, at du siger nej tak til at arve. nogle gange sker det, fordi den, der giver afkald, er i økonomiske vanskeligheder - og her skal du holde tungen lige i munden. denne sag handlede om "at holde tungen lige i munden" - og landsretten vurderede, at det passerede var ok.
 
en mand gav i 2012 arveafkald overfor mor, der var 93. det skete med forbehold af livsarvingernes arveret. manden lagde arveafkaldet hos moderen og bad sin bror om at lægge det i moderens papirer. i 2013 blev manden taget under konkursbehandling, og i 2014 døde moderen. 
 
mandens konkursbo anlagde sag mod mandens døtre med påstand om, at arveafkaldet var ugyldigt. 
 
landsretten bemærkede, at den omstændighed, at arveafkaldet var givet under forbehold af livsarvingernes arveret, ikke indebar, at arveafkaldet måtte betegnes som et betinget arveafkald. 
 
landsretten mente, at mandens arveafkald var meddelt uden betingelser, og det er ikke en gyldighedsbetingelse, at arvelader - moderen - har accepteret arveafkaldet. det skal bare være kommet frem til arvelader. landsretten fandt, at moderen havde modtaget arveafkaldet, og at hun havde den fornødne habilitet til at forstå det ukomplicerede arveafkald. arveafkaldet var under disse omstændigheder gyldigt.
 
kommentar: det gik godt, men det var dyrt at føre sag om det. det havde været en god investering at konsultere en advokat og få konkret vejledning om fremgangsmåden. måske kunne det have sparet en byrets- og en landsretssag.
 
u.2017.1160 Ø.
7f0fa3d2851aa32f738c1ab7692c2d9d
har jeg ret til at vide, om der er oprettet testamente?
forumadvokater.dk
2020.10
en datter bad om kopi af et testamente, som hun mente, at hendes far, og dennes hustru havde oprettet for notaren for 20 år siden. havde hun krav på det? nej, sagde retten.
 
datteren anførte, at hun havde tiltrådt en disposition i testamentet, og at hun derfor var part i en notarialforretning og havde retlig interesse, jf. notarialbekendtgørelsens § 17 og retsplejelovens § 41. 
 
det var uvist, om der vitterlig var oprettet et notartestamente, og hvad det i givet fald indeholdt. derfor blev datteren ikke betragtet som part i en notarialforretning. 
 
faderens og hans hustrus eventuelle notartestamente var efter sin natur bestemt til først at komme til tredjemands kundskab efter deres død. på denne baggrund, og da datteren ikke i øvrigt havde påvist en individuel væsentlig interesse i at få udleveret en udskrift af det eventuelle testamente, blev hendes anmodning ikke taget til følge.
 
kommentar: 
et testamente er et meget privat dokument. derfor er der snævre grænser for, hvem der kan få lov til at få oplyst, om der er et testamente og til at se indholdet. udgangspunktet er, at kopi af testamenter oprettet af nulevende personer alene kan udleveres til opretterne selv. afgørelsen er derfor ikke overraskende, men medtages, da emnet ofte giver anledning til spørgsmål.
 
tfa2016.488
e0dca2775c2d09357bd5c097af8204b9
nye økonomiske regler for ægtefæller
forumadvokater.dk
2020.10
børne- og socialministeren fremsatte den 29. marts 2017 lovforslag nr. l 178 – forslag til lov om ægtefællers økonomiske forhold. lovforslaget, der bygger på betænkning nr. 1552/2015 om ægtefællers økonomiske forhold, som retsvirkningslovsudvalget afgav i januar 2015, har til formål at modernisere reglerne i lov om ægteskabets retsvirkninger. lovforslaget opretholder hovedelementerne i den gældende ordning.

retsvirkningsudvalget har udarbejdet et udkast til en ny lov om ægtefællers økonomiske forhold, som skal afløse retsvirkningsloven fra 1925. ved lovforslaget samles alle lovregler om ægtefællers økonomiske forhold, navnlig om deling af ægtefællers formuer, i den nye lov. de bestemmelser, der i dag er rundt omkring i lovgivningen om dette, bliver altså flyttet over i den nye lov.

reglerne om gensidig forsørgelsespligt for ægtefæller
principperne om, at ægtefæller under ægteskabet har gensidig forsørgelsespligt, og at hver ægtefælle som udgangspunkt råder over sine egne aktiver og hæfter for sin egen gæld, opretholdes.

reglen om ligedeling
princippet om, at ægtefæller ved en separation eller skilsmisse skal dele deres formue lige, medmindre de har aftalt noget andet i form af særeje, opretholdes. som det er i dag, vil visse aktiver, f.eks. pensionsordninger og personskadeerstatninger, ikke indgå i ligedelingen, hvorimod arv og gave, som en ægtefælle har modtaget, indgår i ligedelingen, medmindre arvelader og gavegiver har bestemt andet.

formueordninger
ved det fremsatte lovforslag indføres et nyt navn for formuefællesskab/fælleseje og fællesformue. det ændres til delingsformue, da udvalget henviser til at mange tror, at dette betyder sameje. der opereres nu med udtrykket delingsformue. sumfælleseje skal hedde sumdeling. udtrykket særeje bibeholdes.

reglerne om særeje og andre forhåndsaftaler om formuedelingen bliver i et vist omfang udbygget. der bliver således mulighed for at aftale visse ordninger, som der ikke hidtil har været mulighed for, eller der har været usikkerhed omkring. det gælder f.eks. muligheden for at aftale en såkaldt ”sumdeling”. her kan aftales, at hele en ægtefælles formue skal være særeje, bortset fra et nærmere fastsat beløb.

der skabes mulighed for ved ægtepagt at aftale, i hvilket omfang gæld skal fradrages ved deling af formuen.
udvalget foreslår en videreførelse af de gældende regler om særejeformerne skilsmissesæreje, kombinationssæreje og fuldstændigt særeje, jf. lovudkastet § 13.

der kan fortsat ikke aftales dødsfaldssæreje.

der indføres mulighed for at aftale abstrakt sumsæreje og sumdeling. det lovfæstes, at der også kan aftales genstandsbestemt sumsæreje eller sumdeling, jf. ufr 2007.2748 Øld.

det kan som noget nyt aftales, at summen pristalsreguleres, og ved sumdeling kan det tillige aftale, at beløbet skal forhøjes med et årligt beløb eller en årlig procentsats.

der kan fortsat ikke indgås forhåndsaftaler om kompensation ved separation eller skilsmisse, jf. lovudkastet § 5, stk. 3, hvorefter ægtefæller ikke ved aftale kan fravige reglerne i denne lov, medmindre andet følger af kapitel 3 om ægtepagter eller § 38 om bodelingsaftaler. 

Ændrede regler for gaver mellem ægtefæller
kravet om, at gaver mellem ægtefæller for at være gyldige skal ske ved ægtepagt, ophæves. reglerne for omstødelse af gaver mellem ægtefæller (og andre nærtstående) samles i konkursloven, og mulighed for omstødelse vil blive udvidet. dermed vil omstødelse kunne ske uden tidsbegrænsning. for at omstødelse kan gennemføres, skal to betingelser være opfyldt; gaven skal stå i åbenbart misforhold til giverens økonomiske forhold, og modtageren af gaven må ikke kunne bevise, at giveren forblev solvent, da gaven blev givet.

ingen ændring af pensioners behandling på skifte
ifølge justitsministeriets kommissorium skulle rvl's regler om pensioners behandling ved skifte ikke inddrages i udvalgets overvejelser, og reglerne i rvl §§ 16 a-16 h, som omhandler ca. 50% af familiernes formue, er derfor indarbejdet ordret uden ændringer i den nye lovudkast.

arv og gave m.v.
af de fremsatte overgangsregler følger det, at i testamenter - hvor der er bestemt særeje i en eller anden form for arvinger og hvor det ikke af testamentet fremgår, at særejeformen eller overførsel til egen bodel ikke kan ændres ved ægtepagt af arvingen og dennes ægtefælle - vil det være muligt for en arving at ændre særejeformen fra f.eks. fuldstændigt særeje til skilsmissesæreje eller til at være en del af delingsformuen. der kan derfor være behov for at overveje evt. ændring af allerede oprettede testamenter. 

ophævelse af forældede regler
det foreslås, at reglerne om husholdningsfuldmagt i rvl § 11 og reglerne om bo-sondring i rvl § 38 ophæves.
 
nye lovvalgsregler
nyt er bestemmelser om lovregulering af lovvalget.

lovudkastet indeholder regler om lovvalg, altså reglerne om efter hvilket lands lovgivning ægtefællernes økonomiske forhold skal reguleres i tilfælde af separation eller skilsmisse. reglerne herom har hidtil været omgærdet med betydelig usikkerhed, som bliver afhjulpet nu.

som udgangspunkt vil det efter udvalgets forslag være loven i den første stat, hvor begge ægtefæller bosætter sig efter ægteskabets indgåelse, der finder anvendelse. bopælsbegrebet i bestemmelsen skal forstås som ”habitual residence” (sædvanligt opholdssted), der er den tilknytningsfaktor, der anvendes i international privatret. sædvanligt opholdssted svarer i det store hele til bopælsbegrebet ”hjemting” i rpl § 235.

hvis ægtefællerne senere bosætter sig i en anden stat og bor der uafbrudt i mindst fem år, vil denne stats lov herefter finde anvendelse. dette er et brud på uforander-lighedsprincippet.

udvalget foreslår, at ægtefæller ved ægtepagt skal kunne indgå aftale om, hvilken stats lov, der skal finde anvendelse (lovvalgsaftale). Ægtefæller kan efter forslaget navnlig vælge loven i den stat, hvor en af dem er statsborger eller har bopæl på tidspunktet for aftalens indgåelse. har begge ægtefæller bopæl her i landet på tidspunktet for aftalens indgåelse, eller aftaler ægtefællerne, at dansk ret skal anvendes, skal aftalen indgås ved ægtepagt.

som følge af forslagene i l 178 er der den 29. marts 2017 tillige fremsat et følgelov-forslag (l 179), der indeholder de nødvendige ændringer i anden lovgivning.
samme dag den 29. marts 2017 blev fremsat lovforslag om bo- og gaveafgift ved generationsskifte (l 183).
lovforslagene forventes at træde i kraft pr. 1.1.2018.
3f2be019e37a75ce0c5c07b8e8acb5d5
2020.10
forumadvokater.dk
05c9b266012f688d78d6c0e9a9061a05
erstatning som følge af uberettiget indgivelse af konkursbegæring
forumadvokater.dk
2020.10
sø- og handelsretten har i dom af 5. august 2011 pålagt et selskab (s) at betale tort og er-statning i anledning af, at selskabet/selskabets advokat ikke forinden indgivelse af en kon-kursbegæring, der efterfølgende blev tilbagekaldt, havde foretaget de nødvendige undersø-gelser af, om debitor (d) var insolvent.

d var ved retten i hillerøds dom af 29. marts 2010 blevet dømt til at betale kr. 55.558,69 til s.

s’ advokat rykkede ved skrivelser af 3. maj og 7. juni 2010 d for betaling. i skrivelserne blev d anmodet om at redegøre for sin økonomiske status ”iht. princippet i konkurslovens § 17”.

begge skrivelser forblev ubesvaret, hvorfor advokaten pr. mail den 1. juli 2010 indgav kon-kursbegæring mod d for et beløb stort kr. 51.106,31.

samme dag besvarede d e-mailen med meddelelse om, at d var på ferie, og ville vende til-bage til sagen efter den 19. juli 2010. 

den 13. og 20. august 2010 betalte d fordringen, hvorefter konkursbegæringen blev tilbage-kaldt.

d anlagde herefter sag mod s for uberettiget indgivelse af konkursbegæring og nedlagde under sagen påstand om betaling af i alt kr. 120.000,00. 

d blev i medfør af konkurslovens § 28 tilkendt kr. 25.000,00 i tort og kr. 15.000,00 i erstat-ning for manglende mulighed for fuldt ud at kunne udføre sit arbejde efter s’ indlevering af konkursbegæringen. 

baggrunden herfor var, at det af sagen fremgik, at s/s’ advokat ikke forinden indleveringen af konkursbegæringen nærmere havde foretaget undersøgelse af d’s økonomiske forhold i form af eksempelvis at trække en tingbogsattest eller udskrift fra bilbogen (og hvoraf frem-gik, at der var friværdi).

det fremgår videre af sø- og handelsrettens præmisser, at disse former for oplysninger anser sø- og handelsretten som basale.

endelig fandt sø- og handelsretten, at indgivelsen af konkursbegæringen mod d havde været specielt krænkende for d, idet d arbejdede som advokat, hvorfor sø- og handelsretten tillige anså indgivelsen af konkursbegæringen for indgribende.

som følge heraf og idet s ikke havde dokumenteret, at d var insolvent på tidspunktet for indgivelsen af konkursbegæringen, blev s dømt til at betale tort og erstatning. 

dommen viser, at trussel om og indgivelse af konkursbegæring som inkassomiddel – hvilket i øvrigt er i strid med de advokatetiske regler – ikke kan tilrådes, eftersom kreditor risikerer at blive dømt til at betale erstatning til debitor, hvis ikke konkursbetingelserne er opfyldte. trus-len om og indgivelse af konkursbegæring skal kun anvendes i situationer, hvor dette af særli-ge grunde er påkrævet og først efter at kreditor – kreditors advokat – har foretaget de for-nødne undersøgelser af, om debitor er insolvent. 

er debitor ikke det, er rette fremgangsmåde ikke at indgive konkursbegæring, men derimod at indkalde debitor til et fogedretsmøde.
af49f657aadee6bfc47b530ea01cf586
ny lov om rekonstruktion
forumadvokater.dk
2020.10
folketinget har vedtaget væsentlige ændringer af konkursloven. de eksisterende regler om betalingsstandsning og tvangsakkord afløses af nye regler om rekonstruktion. det forventes, at lovændringen træder i kraft pr. 1. marts 2011.

formÅlet

i dag ender en meget stor del af anmeldte betalingsstandsninger i en konkurs. de folkevalgte har derfor ønsket at ændre reglerne således, at der fokuseres langt mere på at videreføre levedygtige virksomheder og dermed bevare arbejdspladser. omvendt er hensynet til virksomhedens ejere blevet nedprioriteret.

indholdet af rekonstruktion

rekonstruktionsbehandlingen indledes ved, at enten skyldneren eller en kreditor indgiver begæring om rekonstruktionsbehandling til skifteretten. det er en nyskabelse, at kreditorerne nu kan indgive begæring om rekonstruktionsbehandling, idet kreditorerne ikke har kunnet anmode om, at en skyldner trådte i betalingsstandsning. såfremt en personlig skyldner ikke samtykker i rekonstruktionsbehandlingen, anses begæringen for en konkursbegæring. nægter ledelsen i et selskab at samtykke i rekonstruktionsbehandlingen, indkaldes ledelsen til møde i skifteretten, hvor skifteretten kan tvinge selskabet under rekonstruktionsbehandling, selvom selskabet modsætter sig dette.

ved indledning af rekonstruktionsbehandlingen beskikker skifteretten en rekonstruktør og en regnskabskyndig tillidsmand for skyldneren. det er herefter rekonstruktøren og tillidsmandens opgave at udarbejde et forslag til en rekonstruktionsplan.

med de nye regler skal rekonstruktionen indeholde enten en hel eller delvis virksomhedsoverdragelse eller en tvangsakkord - eller en kombination heraf. hvis der gennemføres en virksomhedsoverdragelse, og det ikke er muligt at opnå en tvangsakkord med kreditorerne om den tilbageværende del, tages denne del under konkurs.

afsÆttelse af ledelsen

en anden nyskabelse er rekonstruktørens og kreditorernes mulighed for at anmode skifteretten om at afsætte ledelsen i et selskab. der er tale om en ret indgribende foranstaltning, som reelt sætter generalforsamlingens beslutning ud af kraft. baggrunden er, at folketinget har valgt at give kreditorerne og rekonstruktøren vide beføjelser med henblik på at sikre overlevelse af virksomheder, som er levedygtige, men har en ledelse, der ikke formår at drive virksomheden økonomisk forsvarligt eller ikke samarbejder loyalt med rekonstruktøren.

den mulighed forudsætter dog, at der ikke er tale om en personlig dreven virksomhed.

genoplivning af ophÆvede aftaler

i et forsøg på at sikre virksomheders overlevelse har rekonstruktøren fremover mulighed for at videreføre såkaldte gensidigt bebyrdende aftaler med en måneds opsigelsesvarsel, uanset aftalens opsigelsesvarsler i øvrigt. for eksempel kan en lejer fortsat benytte et lejemål, til trods for at lejemålet er misligholdt som følge af manglende betaling af husleje. tilsvarende gør sig gældende, hvis udlejer mindre end 4 uger før rekonstruktionens indledning har ophævet lejeaftalen.

rekonstruktøren får således mulighed for at genoplive allerede ophævede aftaler, medmindre medkontrahenten har disponeret i henhold til ophævelsen, for eksempel udlejet lejemålet til en ny lejer.

udlejer og andre samarbejdspartere er selvsagt ikke begejstrede for lovændringen. det må anbefales, at udlejere på et langt tidligere tidspunkt tager skridt til at få udsat lejer eller sikre sit tilgodehavende ved større depositum. 

de nye regler om gensidigt bebyrdende aftaler gælder også under konkursbehandling. 

kreditorindflydelse - stemmeregler

kreditorernes indflydelse er ligeledes blevet ændret efter de nye regler, eftersom der lagt op til, at det er kreditorerne og ikke skifteretten, der træffer afgørelse om en rekonstruktion skal fortsætte, hvilket der træffes beslutning om på nogle fastlagte skifteretsmøder.

stemmereglerne er ligeledes blevet ændret, hvilket burde bevirke, at det bliver nemmere at opnå eksempelvis en tvangsakkord. Årsagen hertil er, at der ikke længere skal være et kvalificeret flertal for en tvangsakkord. tværtimod kan denne gennemføres blot et simpelt flertal ikke stemmer imod.

ingen vej tilbage

efter indledning af rekonstruktionsbehandlingen er der ingen vej tilbage. rekonstruktionsbehandlingen kan alene afsluttes med virksomhedsoverdragelse og/eller tvangsakkord. viser dette sig ikke muligt, ender rekonstruktionsbehandlingen i en konkurs.

medforfatter: advokat per michael klausen
da94343c8405a4a5ec874eeab9952e1f
2020.10
forumadvokater.dk
016bf704edc2b31374c5a3d50809b052
betalingspåkrav med flere skyldnere
forumadvokater.dk
2020.10


et betalingspåkrav med angivelse af mere end en skyldner kunne fremmes ved civilretten mod den ene skyldner, der havde fremsat indsigelser, i en situation, hvor sagen mod den anden skyldner var afvist eller tilbagekaldt.
kreditor indgav i august 2005 betalingspåkrav mod 2 solidarisk hæftende skyldnere, a og b, med angivelse af bl.a., at retssag automatisk skulle indledes i civilretten på grundlag af betalingspåkravet, hvis skyldner kom med indsigelser mod kravet.

efter indgivelsen af påkravet blev a erklæret konkurs, hvorfor fogedretten afviste sagen for a’s vedkommende. da b havde fremsat indsigelser, oversendte fogedretten sagen til civilretten, der imidlertid afviste at behandle sagen, bl.a. fordi det af fogedrettens retsbog fremgik, at den ene af skyldnerne ikke havde reageret, mens den anden havde fremsat indsigelser.

landsretten udtalte, at spørgsmålet om, hvorvidt flere skyldnere kan anføres på samme betalingspåkrav, ikke er reguleret i reglerne i retsplejelovens kapitel 44 a om betalingspåkrav. i bekendtgørelse nr. 1194 af 7. december 2004 om indlevering af betalingspåkrav m.v. er det imidlertid i § 2, 2. pkt., forudsat, at der kan angives mere end en skyldner i samme påkrav.

i den foreliggende situation gav landsretten herefter kreditor medhold i påstanden om, at sagen blev fremmet ved civilretten, så bs eventuelle betalingsforpligtelse kunne konstateres ved dom.

(Ø.l.k. af 23. december 2005 i kæresag, 24. afd. b-3713-05 – ufr 2006.973Ø)




7ad623e9cc06680726ae3c3d5e2e3b11
bevissikring
forumadvokater.dk
2020.10
Østre landsret har i kendelse af 9. december 2010, gengivet i ufr 2001.926Ø, truffet afgørelse om, at der ikke kunne gennemføres syn og skøn på baggrund af fotografier og en stadeopgørelse.

af kendelsen fremgår, at en privat bygherre afbrød samarbejdet med et arkitektfirma, bl.a. som følge af uenighed om, i hvilket omfang arkitektfirmaet havde handlet erstatningspådragende med en tagentreprise.

bygherren lod arbejdet færdiggøre uden afholdelse af syn og skøn, og begærede under en efterfølgende sag anlagt mod arkitektfirmaet syn og skøn på baggrund af en stadeopgørelse samt 13 fotografier, som arkitektfirmaet havde taget.

byretten tillod afholdelse af syn og skøn med henvisning til, at det ikke på forhånd kunne udelukkes, at et syn og skøn kunne have værdi for sagen, hvilket imidlertid blev afslået af Østre landsret. landsretten fastslog således, at der ikke havde foreligget sådanne ekstraordinære omstændigheder, der kunne bevirke en fravigelse af den almindelige fremgangsmåde ved afholdelse af syn og skøn. den omstændighed, at fotografierne og stadeopgørelsen hidrørte fra arkitektfirmaet kunne ikke føre til et andet resultat (som gjort gældende af bygherren, med henvisning til, at materialet ikke var subjektivt påvirket til fordel for bygherren, eftersom det hidrørte fra arkitektfirmaet).

kendelsen er i overensstemmelse med retspraksis og viser, at i det omfang det er muligt, skal der ske bevissikring på baggrund af de faktiske forhold. et syn og skøn kan således som det klare udgangspunkt ikke afholdes, når mangler er blevet udbedret på baggrund af fotodokumentation, heller ikke selvom “dokumentationen” hidrører fra modparten.


3e81cbf244a9af827c08b94ce105d097
tobaksselskab ikke dømt ansvarlig for rygers helbredsproblemer.
forumadvokater.dk
2020.10
højesteret har den 20. november 2014 sat det endelige punktum i den sag der siden juni 2003 har verseret i retssystemet mod skandinavisk tobakskompagni. (house of prince a/s og skandinavisk holding ii a/s). dommen er netop offentliggjort i ugeskrift for retsvæsen

sagen var anlagt af en person der havde røget fra 1956 til ca. 1960, og igen fra 1962/63 til 2005. de sagsøgte har indtil 2008 produceret ”prince” cigaretten, som er det mærke sagsøgeren i al væsentlighed havde røget.

Østre landsret frifandt i 2011 da sagsøgte, herefter blev sagen indbragt for højesteret, der nu har afgjort sagen – også med en frifindelse af de sagsøgte.

højesteret udtalte at cigaretter ikke lider af en defekt som beskrevet i produktansvarslovens § 5, alene fordi man kan få helbredsmæssige skader af at ryge. der er dermed ikke, som udgangspunkt, produktansvar for en producent af cigaretter. højesteret udtaler at dette udgangspunkt kan fraviges hvis producenten har afgivet urigtige oplysninger om sundhedsfaren eller hvis sundhedsfaren ikke er almindeligt kendt og producenten samtidig undlader at oplyse om den.
afhængighed af nikotin anså højesteret ikke som tilstrækkelig årsag til at dømme tobaksproducenten ansvarlig. højesteret vurdere, at når en ryger bliver ved at blive ved med at ryge, efter at han fik, eller burde have fået kendskab til rygningens skadelige virkninger, så kan rygeren ikke rejse krav mod producenten.

højesteret har herefter vurderet den konkrete sag ud fra et synspunkt om produktansvar og ud fra almindelig erstatningsret.

højesteret fandt, at da sagsøger begyndte at ryge igen i 1962/63, var det på det tidspunkt, også blandt unge, almindeligt kendt at rygning var skadeligt og skabte afhængighed, højesteret fandt det ikke bevist at tobaksproducenterne havde større kendskab til cigaretternes skadelige virkning end sundhedsmyndighederne og heller ikke at producenterne skulle have manipuleret med målingerne af nikotin og tjæreindhold. højesteret fandt endvidere at rygere (generelt), havde været tilstrækkeligt advaret om risikoen ved rygning.
for Østre landsret havde det også været et spørgsmål, om producenterne havde anvendt tilsætningsstoffer til at fremme nikotinoptagelsen og/eller nikotinafhængigheden hos rygerne. dette var blevet frafaldet for højesteret efter udfaldet af skønserklæringer om emnet.

højesteret når således frem til at der hverken er ansvar efter produktansvarsloven eller efter de almindelige erstatningsregler.

kommentar:
højesterets dom - der er på 52 sider - er konkret baseret, men indeholder en stribe mere generelle retningslinjer der vil kunne bruges fremover, både ved vurdering af, om et ansvar kan statueres efter produktansvarsloven og ved en vurdering af hvornår der foreligger accept af risiko.

(u.2015.572h)
b7941de159fb3e933829752d85595ea4
kan man selv vælge om man vil være far?
forumadvokater.dk
2020.10
fra 1. juli 2014 har landsretten haft mulighed for at afvise anke af domme, hvor der ikke udsigt til, at sagen vil få et andet udfald end i byretten. dette har mange jurister været imod, da det er et princip, at man kan få sin sag prøvet i to instanser. der er nu offentliggjort en dom, hvor vestre landsret afviste en ankesag. hvis den offentliggjorte dom kan tages som rettesnor for, hvornår en anke afvises, vil de mange juristers skepsis være gjort til skamme.
sagen handlede om faderskabet til et barn. en restgenetisk undersøgelse havde vist, at f(ar) med 99,99% sikkerhed er biologisk far til barnet. f nægtede at anerkende faderskabet. 
f forklarede i byretten, at han er far i biologisk forstand, men at han ønsker at være anonym, da han bare skulle fungere som sæddonor og ikke have noget med barnet at gøre. f havde været med m(or) på fertilitetsklinik, men inden behandlingen blev påbegyndt, var m blevet gravid. f og m har været kærester, men har aldrig boet sammen. 
m forklarede, at hun og f var kærester i 9 måneder, og hun bekræftede, at de aldrig havde boet sammen, ligesom hun bekræftede, at hun var blevet gravid inden behandlingen på fertilitetsklinikken var gået i gang.
byretten dømte f til at være far, da det var utvivlsomt, at f var far til barnet.
f ankede til landsretten. landsretten afviste anken, da f havde erkendt at være biologisk far til barnet, da f og m ikke var enige om, hvorvidt f skulle være sæddonor eller at f og m var kærrester, og da den retsgenetiske undersøgelse havde vist, at f med 99,99% sikkerhed var far til barnet. 
kommentar: det er efter f´s forklaring og den retsgenetiske undersøgelse evident, at f er far til barnet. lovgivningen er indrettet således, at man skal fastslå, hvem der er forældre til et barn. i kraft heraf har moderen også oplysningspligt om, hvem faren er eller kan være. da f erkendte at være biologisk ophav til barnet, og da den retsgenetiske undersøgelse på ingen måde afkræftede dette, lå konstateringen af faderskabet ligetil. så svaret på spørgsmålet i overskriften er et nej. på den nævnte baggrund var det også fuldt berettiget, at vestre landsret afviste anken.
98c97ae9076147699c6f37ca25c93d13
tort til direktØr
forumadvokater.dk
2020.10
et anpartsselskab blev 2. maj 2013 sendt i fogedretten af en kreditor, der ikke angav, hvem der var direktør i selskabet, men blot bad om, at selskabet blev indkaldt til møde.

fogedretten forkyndte 16. maj 2013 indkaldelse til møde i fogedretten til den person, som stævningsmanden havde angivet som selskabets direktør.

da ingen gav møde i fogedretten til det berammede møde afsagde fogedretten 13. juni kendelse om politifremstilling af “selskabet”, ikke af direktøren.

politiet eftersøgte manden, fandt ham, og meddelte ham som følge af fogedrettens kendelse, at han kunne blive anholdt, hvis han ikke mødte op.

personen rettede straks henvendelse til fogedretten og dokumenterede, at han var fratrådt som direktør allerede 10. april 2013, og derfor intet havde at gøre med selskabet.

personen ville herefter have godtgørelse for tort som følge af, at politiet uretmæssigt havde eftersøgt ham og truet ham med anholdelse.

landsretten fandt, at personen med rette måtte gå ud fra, at han var efterlyst, og at det var uden hjemmel i loven at det var sket. betingelserne for en politifremstilling var ikke til stede. som følge heraf blev direktøren tilkendt godtgørelse for tort stor 2.000 kr.

kendelsen minder os om, at retssikkerhed ikke er en given luksus, men skal og kan håndhæves, om nødvendigt efter et retsligt forløb. det beløb, man får tilkendt, er oftest ikke så vigtigt som den indikation der ligger i, at en domstol tiltræder, at man er blevet forkert behandlet.

vestre landsrets kendelse af 7. februar 2014 i 13. afdeling, u 2014.1669 v
d43fa69d0f9534d34bd6295565479316
strafferet
forumadvokater.dk
2020.10
forum advokater har 2 advokater der er beneficerede af retten i roskilde, således at de kan beskikkes i straffesager.

advokater med speciale indenfor dette område:
kirsten holm, advokat(h)
kenneth tygesen, advokat(h)
7afdc6ed17d0c87e54d751157a3a96c3
smÅsagsprocessen
forumadvokater.dk
2020.10
for visse sager gælder nogle nye procesregler, som betyder, at en retssag gennemføres med en mere aktiv medvirken fra retten. mange vælger at bruge deres advokat til at føre sagen, mens nogle vælger at vente med at koble advokaten på til den afsluttende hovedforhandling i retten og nogle vælger selv at gennemføre sagen.

mit råd til dig er, at du selv vurderer hvor vigtig sagen er for dig. vurder også om der er alternative muligheder, f.eks. mediation og retsmægling. du kan læse mere om mediation her og om retsmægling her.

hvilke sager er småsager?

småsager er civile sager om mindre krav. de særlige regler for småsager gør behandlingen både billigere og hurtigere .følgende sager kan behandles 
som småsager:
sager med en økonomisk værdi på højst 50.000 kr. uden renter og omkostninger
sager, der ikke har økonomisk værdi, men hvor påstanden f. eks. er, at sagsøgte skal dømmes til at udføre en bestemt handling
sager, hvor begge parter aftaler, at de vil have sagen behandlet efter reglerne om småsager.

reglerne kan ikke anvendes på ægteskabssager, forældremyndighedssager, faderskabssager, værgemålssager, sager om prøvelse af administrativ frihedsberøvelse eller adoption, mortifikationssager og private straffesager.

hvis sagen angår særlig komplicerede spørgsmål, eller hvis sagen har særlig vidtrækkende betydning for en part, kan retten bestemme, at reglerne om småsager ikke kan anvendes på sagen.

parterne kan hver især anmode retten om, at sagen behandles uden anvendelse af reglerne for småsager. det er retten, der træffer afgørelse om spørgsmålet, med mindre parterne er enige om, at reglerne om småsager ikke skal anvendes på sagen.

der er lavet en særlig stævningsblanket og en svarskriftsblanket til brug for småsagerne. det er frivilligt, om man vil benytte blanketterne.

hvordan forløber en småsag?

du anlægger en småsag ved at indlevere en stævning til byretten, hvor den sagsøgte bor. den, der anlægger sagen, kaldes sagsøgeren. den, sagen anlægges mod, kaldes sagsøgte.når retten har modtaget stævningen, bliver stævningen forkyndt for den sagsøgte. det sker som regel ved, at en af rettens stævningsmænd tager ud og afleverer stævningen til sagsøgte personligt. retten sender en vejledning til sagsøgte sammen med stævningen. sagsøgte har 14 dage til at svare på stævningen, hvis sagsøgte vil protestere mod sagsøgerens krav.

hvis retten ikke modtager et svar (svarskrift) fra sagsøgte, vil retten som regel afsige en udeblivelsesdom efter sagsøgerens påstand. retten sender dommen til begge parter.

hvis sagsøgte sender et svarskrift, vil retten træffe beslutning om, hvad der videre skal ske i sagen.

i småsagerne er det rettens opgave at hjælpe parterne med at forberede sagen. retten vil tage kontakt til parterne for helt præcist at få afklaret, hvad parterne er enige og uenige om. retten vil også tale med parterne om, hvilke beviser der er i sagen. hvis der er behov for at få lavet en sagkyndig erklæring om f.eks. nogle tekniske spørgsmål, vil retten hjælpe med at lave spørgsmål til den sagkyndige. i særlige tilfælde kan det være nødvendigt for retten at indkalde parterne til et forberedende møde.

hvis det viser sig, at retten ikke kan få parterne til at finde en fælles løsning på sagen, vil retten lave en skriftlig fortegnelse over parternes påstande og begrundelser for påstandene. fortegnelsen vil blive sendt til parterne. retten vil herefter afslutte sagens forberedelse og beramme et retsmøde, der kaldes en hovedforhandling. på dette tidspunkt kan det være en fordel, at parterne får bistand af en advokat.

under hovedforhandlingen kan parterne og eventuelle vidner afgive forklaring og fremkomme med deres afsluttende bemærkninger til sagen. hvis parterne stadig ikke kan enes om en løsning på sagen, vil retten optage sagen til dom. dommen er rettens skriftlige afgørelse i sagen. dommen vil som udgangspunkt blive afsagt senest 14 dage efter hovedforhandlingen.

blankethjælp:

du kan hente blanketter her:

http://www.domstol.dk/selvbetjening/blanketter/staevningogsvarskrift/smaasager/pages/default.aspx

se indledningen om eventuelle alternativer, herunder eventuel advokatbistand til din sag.

omkostninger

hvis du har retshjælpsforsikringsdækning eller fri proces kan du få din advokat betalt, men kun for deltagelse i hovedforhandlingen. mange har brug for en advokat til forberedelsen, som er ret vigtig for enhver retssag. du kan selv aftale vilkårene herfor med din advokat.

du kan her læse mere om sagsomkostninger i småsagsprocessen:

du kan her læse mere om sagsomkostninger i småsagsprocessen: denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms – du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21

allan ohms er uddannet mediator og fungerer som retsmægler under Østre landsret. forum advokater har flere uddannede mediatorer, se faktaboks.
d186dcfac2e3e74ae2d7c247e4674bd9
om retssager
forumadvokater.dk
2020.10
generelt er det en tung opgave at køre en retssag. men det er muligt at klare. min erfaring er, at det bedste resultat kommer, hvis der inden igangsætning er sat fokus på hvordan det foregår og hvor lang ti det tager. det har jeg skrevet lidt om i det følgende og jeg besvarer gerne spørgsmål.

om retssager – en advarsel

jeg kan ikke nok understrege, at det er en sej og langstrakt affære. vi skal samarbejde for at få det til at lykkes. det er vigtigt at vi fra starten har tænkt alt igennem og at vi så vidt muligt er klar over både muligheder, men sandelig også svagheder.
en retssag er ikke det samme som retfærdighed i moralsk forstand. juraen er mere firkantet end de sager, den skal afgøre. det fører til, at der ofte er to skuffede parter i en retssag. hovedpersonerne bliver lidt som statister, idet advokaterne og dommeren skal udfylde rollerne som dem, der er hovedpersoner. det kan virke meget overraskende første gang det opleves og jeg vil derfor advare om det – for at mildne overraskelseseffekten.

sådan forberedes en retssag

uanset hvilken ret, en sag føres ved, er fremgangsmåden stort set den samme. læs her om de grundlæggende principper og begreber, som du formentlig vil støde på under en retssag. vi giver dig råd om, hvad du selv kan gøre
en retssag er ofte den sidste udvej, når to parter ikke kan blive enige, eller når én part føler sig krænket eller forurettet af en anden. langt de fleste retssager føres for byretten. drejer det sig om større værdier, føres de for landsretten.
nogle retssager anlægges for særlige domstole, der er sagkyndige inden for bestemte områder. mest kendt er måske boligretten. sager mellem virksomheder føres ofte for sø- og handelsretten, sager om inkasso foregår ved fogedretten, og arvesager og konkurssager foregår ved skifteretten.

to faser – forberedelse og hovedforhandling

en retssag varer typisk mellem 8 og 18 måneder. familieretlige sager om for eksempel skilsmisse og tilkendelse af forældremyndighed tager som regel kortere tid, men en retssag forløber altid i to etaper:
forberedelse, det vil sige alt det, der foregår før det endelige møde i retten, som kaldes hovedforhandling.

stævning

en retssag starter med, at du eller din advokat afleverer en stævning hos den byret, hvor din modpart bor. din modpart kaldes for sagsøgte, og du bliver nu sagsøger. når en stævning er indleveret til byretten, bliver den forkyndt for – det vil sige meddelt – sagsøgte. sagsøgte har nu normalt to uger til at besvare stævningen. det sker i et svarskrift. det kan ske, at sagsøgte ikke protesterer imod, hvad der står i stævningen. i givet fald kan han lade være med at svare, og sagsøger får så en dom for sit krav.

processkrifter

sagsøgte kan kun forsvare sig ved at aflevere et svarskrift. sagsøgeren får mulighed for at kommentere indholdet af svarskriftet. det sker med en replik. sagsøgeren får som regel mellem to og tre uger til at afgive replik. herefter har sagsøgte igen mulighed for at meddele retten og sagsøgeren sin opfattelse af sagen. det sker i en duplik, svarskrift, replik og duplik kaldes processkrifter. principielt bestemmer parterne selv, hvor mange processkrifter, de vil skrive.

formålet med at skrive frem og tilbage er, at parterne over for retten og hinanden skal præcisere:

· hvad der er uenighed om
· hvilke faktiske forhold parterne lægger vægt på
· hvilken bevisførelse de vil præsentere for retten
· hvilken juridisk begrundelse kravet støttes på

forberedelsen af en retssag er meget vigtig. når forberedelsen er slut, kan parterne nemlig ikke længere komme med nye beviser eller nye juridiske begrundelser. der er visse muligheder for at tilføje noget indtil et såkaldt påstandsdokument er afleveret, men det er bedst at have klarhed over de ting, der skal bruges, allerede når stævning eller svarskrift skrives.

du skal selv bidrage

du kan hjælpe din advokat og dermed dig selv, hvis du fra begyndelsen tænker nøje på, hvilke skriftlige beviser der findes, og hvilke vidner der eventuelt kan bruges i sagen. din advokat skal også kende oplysninger, som du måske føler er dårlige for din sag.
du skal nøje gennemlæse alle processkrifter og bilag og drøfte dem med din advokat allerede under sagens forberedelse.

forberedende retsmøde

retten indkalder parternes advokater til et forberedende retsmøde. ved dette møde kan advokaterne og dommeren drøfte sagen, få klarlagt sagens problem, og hvad der videre skal ske under forberedelsen – herunder eksempelvis, om der skal afholdes syn og skøn. mødet vil ofte blive afholdt som et telefonmøde, der kaldes et § 353-møde.

syn og skøn

i nogle retssager skal der tages stilling til spørgsmål, som kræver særlig sagkundskab. eksempelvis har advokater og dommere ikke sagkundskab til at afgøre, om et hus har sætningsskader, eller om et stykke håndværksarbejde er udført fagligt korrekt.

uvildig syns- og skønsmand

i disse sager bliver der udpeget en sagkyndig – en syns- og skønsmand. syns- og skønsmanden er helt uvildig og er ikke valgt af parterne, men udpeget af retten. syns- og skønsmanden må altså ikke “holde med nogen”. syns- og skønsmanden får stillet spørgsmål om de ting, som retten eller sagens parter ønsker undersøgt.

skriftlige spørgsmål og svar

spørgsmålene bliver stillet skriftligt i et syns- og skønstema. parterne skal være enige om, hvordan spørgsmålene formuleres, inden syns- og skønsmanden får dem. før han besvarer spørgsmålene, vil syns- og skønsmanden normalt se på det, han skal udtale sig om. du og din advokat og din modpart og hans eller hendes advokat bliver indkaldt til at deltage i denne besigtigelse.

når syns- og skønsmanden har dannet sig en mening, udfærdiger han en skriftlig rapport. rapporten bliver fremlagt i retten og udleveret til parterne.

både retten og parterne kan stille supplerende eller uddybende spørgsmål.

syns-og skønsmandens ord vejer tungt

syns- og skønsmandens ord bliver tillagt meget stor vægt. derfor vil en skønserklæring i mange situationer næsten kunne afgøre en sag. og det nytter ikke at være utilfreds med skønserklæringen og bede om en ny. der skal virkelig meget til, før der gives tilladelse til et nyt syn og skøn.

syn og skøn er retssystemets bedste bud på en fair løsning, og ingen ved på forhånd, hvordan et skøn vil falde ud, men du kan selv hjælpe til ved sammen med din advokat – og eventuelt jeres egen sagkyndige – at forberede spørgsmålene til syns- og skønsmanden nøje og gennemgå svarene lige så nøje og måske stille tillægsspørgsmål. et syn og skøn er faktisk en lige så svær og lige så vigtig del af sagen som selve domsforhandlingen.

når forberedelsen er slut

når alle oplysninger er kommet frem, alle argumenter er fremført, og syns- og skønsrapporterne afleveret, er forberedelsen slut, og i kan normalt ikke fremlægge nye beviser eller fremsættes nye anbringender efter dette tidspunkt.

når sagens forberedelse er slut, bliver datoen for hovedforhandlingen aftalt. advokater kalder det at beramme sagen til hovedforhandling. der går typisk 2-6 måneder fra aftalen til mødet i retten. det er vigtigt, at du noterer dagen, og at eventuelle vidner også reserverer tidspunktet, for den aftalte dato kan ikke bare ændres, hvis noget kommer i vejen.

husk, at i en retssag kan du ikke bruge argumenter, der ikke er kommet frem under forberedelsen. du skal derfor være opmærksom på, hvornår retten slutter forberedelsen.

påstandsdokument

ofte bestemmer retten, at advokaterne skal præcisere påstand og de juridiske begrundelser samt bevisførelsen i et såkaldt påstandsdokument. der kan normalt ikke fremføres nye forhold, som ikke har været fremme tidligere under sagens forberedelse. det er vigtigt at være opmærksom på dette, læs også foran.

forlig

du og din modpart kan under forberedelsen – og senere hen også under domsforhandlingen – vælge at indgå forlig og dermed slutte sagen uden dom. i kan samtidig indgå forlig om sagsomkostningerne, eller i kan bede dommeren om at træffe afgørelse om dem. et forlig er bindende og du kan ikke anke det senere.

hovedforhandlingen

hovedforhandlingen er det afsluttende møde i retten, hvor parterne med deres advokater mødes med dommeren. sagens forberedelse er afsluttet og normalt kan nye beviser og vidner ikke fremkomme her.

en til to uger før domsforhandlingen vil vi holde et møde, hvor i sammen kan gennemgå de spørgsmål, du skal besvare i retten under din forklaring. formålet her er ikke at finde på nye ting – forberedelsen er jo slut – men at fortælle dig, hvordan domsforhandlingen foregår, og drøfte, hvad du skal spørges om under mødet i retten.

denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms – du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21

allan ohms er uddannet mediator og fungerer som retsmægler under Østre landsret. forum advokater har flere uddannede mediatorer, se faktaboks.
0a8bf2ab84b919ef64cb57153b94e1b4
skorstensfejeren fik bøden halveret i højesteret
forumadvokater.dk
2020.10
skorstensfejermester blev straffet med bøde, idet to af hans ansatte havde renset skorstene uden sikkerhedsforanstaltninger mod nedstyrtning, men bøden blev halveret på grund af undskyldelige forhold.

to ansatte hos en skorstensfejermester havde renset skorstene, mens de stod på rygningen af et tag med en hældning på ca. 40 grader i en højde på henholdsvis ca. 6 og ca. 7,8 meter, uden at der var truffet foranstaltninger for at hindre nedstyrtning.

højesteret fandt ikke grundlag for at tilsidesætte arbejdstilsynets og arbejdsmiljøklagenævnets vurdering af, at der i begge tilfælde var overhængende og betydelig fare for nedstyrtning. da den dagældende branchevejledning for skorstensfejerarbejde ikke kunne føre til en anden vurdering, tiltrådte højesteret, at der var sket overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen. højesteret tiltrådte endvidere, at der ikke var grundlag for at fritage skorstensfejermesteren for det bødeansvar, der påhviler en arbejdsgiver efter arbejdsmiljøloven.

højesteret fandt, at skorstensfejermesteren i det første forhold havde handlet i undskyldelig misforståelse af arbejdsmiljølovgivningen, og at bøden i dette forhold skulle bortfalde. højesteret lagde vægt på, at der havde været en langvarig tradition for, at rensning af skorstene blev udført uden at følge de sikkerhedsforskrifter, som gjaldt for andre branchers arbejde på tage, og at den dagældende branchevejledning, som arbejdstilsynet havde henvist til i det første påbud indeholdt fotografier, der kunne give det indtryk, at denne arbejdsmetode fortsat kunne anvendes.

skorstensfejermesteren blev herefter straffet med en bøde på 25.000 kr. bøden var i byret og landsret fastsat til 50.000 kroner. 

dom afsagt den 22. maj 2017 i sag 27/2017.
a31ae0c2f0ee1f4eb26fda676d49100a
2020.10
forumadvokater.dk
a4b85887e3c24f0d394bcdfaa0146691
vinterferien i delebørnsfamilier 2020
forumadvokater.dk
2020.10
vi er trådt ind i den sidste vintermåned. nedtællingen til vinterferien er begyndt i mange børnefamilier. herhjemme har vi en strimmel vi klipper af hver morgen. i nogle delebørnsfamilier bliver ferieønsker afløst af spekulationer. spekulationer, der også kan komme til at fylde for de små, for uanset om de er over eller under 1 meter høj, fanger de hurtigt den slags. jeg fik et spørgsmål i sidste uge fra en forælder, som jeg vil besvare i denne artikel i håb om, at det hjælper flest mulige delebørn (sfamilier):

må jeg tage delebørnene med sydpå i vinterferien, og det er lidt mere sydpå end lalandia rødby? hvad hvis vores børns anden forælder ikke synes det er en god idé?

*har i fælles forældremyndighed…* er svaret “ja”, hvis det er din tur til at have børnene (ofte har man en aftale eller afgørelse, hvorefter man skiftes fra år til år). det kan du gøre uden tilladelse fra den anden forælder eller familieretshuset. det vil med andre ord sige, at også samværsforælderen (den der ikke har jeres børns adresse registreret hos sig), også kan rejse med børnene til udlandet, når det er samværsforælderens ”tur” til at have dem i vinterferien.

nu er det tit sådan indenfor jura, at der ingen regel er uden undtagelser.

er i uenige om forældremyndigheden op til rejsetidspunktet, eller er i uenige om, i hvilket land jeres børn skal bo i, skal den anden forælder samtykke, eller familieretshuset skal give tilladelse udlandsrejsen med børnene.

er i “kun” uenige om selve udlandsrejsen, og ikke om hvem der skal have forældremyndigheden i fremtiden, skal den anden forælder ikke samtykke, ligesom familieretshuset ikke skal give tilladelse til udlandsrejsen.

har i en afgørelse fra familieretshuset, der begrænser eller ophæver samværsforælderens samvær med børnene i udlandet, kan samværsforælderen ikke rejse til udlandet med børnene.

*har du ikke del i forældremyndigheden…* er udgangspunktet “nej”. familieretshusets afgørelser om samvær giver kun ret til samvær i danmark og de andre nordiske lande. i kan selv aftale, at jeres børn kan komme med til udlandet i forbindelse med et feriesamvær. kan i ikke blive enige om det, kan familieretshuset give tilladelse til, at samværsforælderen kan rejse med børnene på vinterferie til udlandet. ofte vil familieretshuset give tilladelse, fordi det betragtes som en naturlig del af familielivet at rejse til udlandet.

*har du forældremyndigheden alene…* er svaret “ja”. så kan du rejse til udlandet på vinterferie med jeres børn uden den anden forælders samtykke.

med disse ord, vil jeg ønske dig og din familie en rigtig god vinterferie.

 
69f885d5926bfa8ddbe25ff542197234
et testamente skriver ikke sig selv
forumadvokater.dk
2020.10
nu kan du få en færdig testamentepakke:
=======================================


[download pdf](https://forumadvokater.dk/wp-content/uploads/2020/01/et-testamente-skriver-ikke-sig-selv.pdf)
![](https://forumadvokater.dk/wp-content/uploads/2020/02/et-testamente-skriver-ikke-sig-selv.jpg)
4d578074b1183818295dba0f39234883
kursusoversigt forår 2020
forumadvokater.dk
2020.10
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" spacing="" center\_content="no" link="" target="\_self" min\_height="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" hover\_type="none" border\_size="0" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" border\_radius="" box\_shadow="no" dimension\_box\_shadow="" box\_shadow\_blur="0" box\_shadow\_spread="0" box\_shadow\_color="" box\_shadow\_style="" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="" margin\_bottom="" background\_type="single" gradient\_start\_color="" gradient\_end\_color="" gradient\_start\_position="0" gradient\_end\_position="100" gradient\_type="linear" radial\_direction="center" linear\_angle="180" background\_color="" background\_image="" background\_image\_id="" background\_position="left top" background\_repeat="no-repeat" background\_blend\_mode="none" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset="" filter\_type="regular" filter\_hue="0" filter\_saturation="100" filter\_brightness="100" filter\_contrast="100" filter\_invert="0" filter\_sepia="0" filter\_opacity="100" filter\_blur="0" filter\_hue\_hover="0" filter\_saturation\_hover="100" filter\_brightness\_hover="100" filter\_contrast\_hover="100" filter\_invert\_hover="0" filter\_sepia\_hover="0" filter\_opacity\_hover="100" filter\_blur\_hover="0" last="true" first="true"][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]
deltag i gratis kursus
======================


#### tilmeld på [lt@forumadvokater.dk](mailto:lt@forumadvokater.dk) – hvis du er tilmeldt og ikke deltager faktureres et gebyr på 250 kroner.


[download pdf](/wp-content/uploads/2020/01/kursusoversigt2020-forum-advokater.pdf)

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" spacing="" center\_content="no" link="" target="\_self" min\_height="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_image\_id="" hover\_type="none" border\_size="0" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" border\_radius\_top\_left="" border\_radius\_top\_right="" border\_radius\_bottom\_right="" border\_radius\_bottom\_left="" box\_shadow="no" box\_shadow\_vertical="" box\_shadow\_horizontal="" box\_shadow\_blur="0" box\_shadow\_spread="0" box\_shadow\_color="" box\_shadow\_style="" padding\_top="5" padding\_right="20" padding\_bottom="20" padding\_left="20" margin\_top="" margin\_bottom="20" background\_type="single" gradient\_start\_color="" gradient\_end\_color="" gradient\_start\_position="0" gradient\_end\_position="100" gradient\_type="linear" radial\_direction="center" linear\_angle="180" background\_color="#538f98" background\_image="" background\_position="left top" background\_repeat="no-repeat" background\_blend\_mode="none" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset="" filter\_type="regular" filter\_hue="0" filter\_saturation="100" filter\_brightness="100" filter\_contrast="100" filter\_invert="0" filter\_sepia="0" filter\_opacity="100" filter\_blur="0" filter\_hue\_hover="0" filter\_saturation\_hover="100" filter\_brightness\_hover="100" filter\_contrast\_hover="100" filter\_invert\_hover="0" filter\_sepia\_hover="0" filter\_opacity\_hover="100" filter\_blur\_hover="0" last="true" first="true"][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]
### hvad er en straffesag


**21. januar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
mange straffesager omtales i medierne. hvordan foregår en straffesag i virkeligheden? advokaterne susanne graffmann og susanne ravn vil fortælle om processen fra politianmeldelse til domsafsigelse.
**de vil bl.a. komme ind på følgende:**
er det offentligt tilgængeligt hvem der er part i en straffesag og kan alle overvære sagen?
kan man forhindre retsforfølgning ved at tilbagekalde en politianmeldelse?
en straffesags behandling hos politi og anklagemyndighed og domstolene. straffeattester. hvor længe bliver en straf stående?
hvornår kan en straffesag ikke ankes? 
vidnepligt, vidnefritagelse, vidneansvar og tavshedspligt. hvornår kan man som forurettet eller offer for en forbrydelse få beskikket en advokat?

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="true" min\_height="" hover\_type="none" link="" first="true"][fusion\_text columns="2" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]

**5. februar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### hvem skal arve mig? opret et testamente


bag dette simple spørgsmål gemmer sig typisk ikke kun ussel mammon, men også mange følelser. og her kommer et testamente ofte i spil, da arveloven stort set kun regulerer pengene, og da arveloven bygger på en række typeforudsætninger.

har du slet ingen familie, og synes du at det er ok at staten arver, så skal du ikke oprette testamente. i stort set alle andre tilfælde vil et testamente være en hjælp. f.eks. hvis du ikke gerne ser, at dit barns arv skal deles i forbindelse med dit barns skilsmisse. under foredraget gennemgås både arvereglerne efter arveloven, men også de muligheder der er for at vælge en anden fordeling og andre løsninger end arvelovens udgangspunkt.

kom og hør advokat erik Øvlisen fortælle.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**11. februar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### brevkassen


kom og mød redaktionen fra berlingske business juridiske brevkasse. advokaterne susanne graffmann, erik Øvlisen og allan ohms besvarer hver lørdag spørgsmål om privatjura for berlingskes læsere. få svar på dine spørgsmål om blandt andet arv, skilsmisse, skat, boligkøb, privatlivets jura og økonomi.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**25. februar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### fremtidsfuldmagt eller generalfuldmagt?


der oprettes hver dag et stort antal fremtidsfuldmagter. har du brug for sådan en? eller skal du bruge en generalfuldmagt. hør om fordele og fælder om dette emne, der er aktuelt, fordi vi lever længere og længere – og fordi alternativet til en fuldmagt er et værgemål, som mange opfatter som meget ufleksibelt.

advokat allan ohms, der deltog da lov om fremtidsfuldmagter blev til, fortæller, og du får et gratis notat om emnet.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**27. februar 2020 – kl. 16.30 – 18.00**
### jeg skal skilles, og vi har bØrn – hjÆlp!


denne aften er tilrettelagt i samarbejde mellem advokat helene treschow og konfliktmægler ruth juul.
når forholdet mellem mor og far går i hårdknude, kommer det spørgsmål, der nok er det sværeste: hvor skal børnene bo? det kan være vigtigt at søge vejledning tidligt i processen. vil du vide mere om det nye begreb “delt bopæl”? har du brug for råd om samvær, herunder 7/7-ordninger? måske går du og tænker på, hvordan en sag behandles i familieretshuset, eller hvornår en sag indbringes for familieretten? har du hørt om de tilbud, der findes om konflikthåndtering? du får også svar på en række af de spørgsmål, som en delebørnsfamilie kan støde på i dagligdagen. advokat helene treschow indleder aftenen med en “kørevejledning”.
konfliktmægler ruth juuls foredrag ligger i direkte forlængelse heraf. ruth juul fortæller om børns reaktioner og behov, når livet forandrer sig. betydningen af samarbejdet mellem forældrene understreges af ruth juul, der også fortæller om konsekvenserne for de børn, som for alvor er i klemme mellem kæmpende forældre.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**3. marts 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### sÅdan fÅr du fingre i din arv.


dette er ikke et foredrag om arsenik og gamle kniplinger.
foredraget fører dig gennem dødsboskiftets processer, lige fra det tidspunkt, hvor du har mistet din kære, og til det tidspunkt hvor dødsboet afsluttes og arven udbetales til dig. under foredraget, som er praktisk anlagt, vil vi også komme ind på konflikter mellem arvingerne og løsningen heraf.
advokat erik Øvlisen og bobehandler birgitte grau
står for foredraget.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**9. marts 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### ny bolig – og salg af den gamle


få succes som boligkøber (bliv klædt på til at købe bolig) og få fif om salget og valg af ejendomsmægler. få tjeklisten 117 gode råd før du køber/sælger bolig. hør om købsaftale, salgsopstilling, ejerforening, vedtægter, grundejerforening, tilstandsrapport, ejerskifteforsikring og forhandling med sælger.

boligkøb/salg fra a-z. boligrådgiver charlotte svane og advokat allan ohms klæder dig på til en af livets største beslutninger.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**17. marts 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### mediation


undgå retssag – en sag, to vindere (om mediation, retsmægling, konfliktløsning frem for dyre voldgifts- og retssager).
susanne ravn og allan ohms er begge mediatorer og retsmæglere, og de fortæller om mulighederne, metoderne og fordelene ved konstruktiv konfliktløsning.

[/fusion\_text][fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="50" bottom\_margin="30" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center" /][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]
#### deltagelse er gratis, men tilmelding nødvendig. tilmelding til linda på [lt@forumadvokater.dk](mailto:lt@forumadvokater.dk)


[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container]
e88387dce0336ea674162ca9bd4823d2
hvis humor er en mangelvare
forumadvokater.dk
2020.10
### “hvis humor er en mangelvare i dit team, er det et klart faresignal, og din næste opgave vil være at undersøge, hvorfor det forholder sig sådan”


det skriver erhvervspsykolog  henrik elsig andersen, partner i heidrick & struggles i [børsen 30. december 2019](https://borsen.dk/nyheder/executive/artikel/11/211589/artikel.html). i [forum advokater](https://forumadvokater.dk/) er vi meget enige med henrik.

henrik fortæller om en leder, der skiftede job. forklaringen var, at samarbejdet i det øverste ledelsesteam, som han var en del af. der var sket mange skift i teamet gennem de senere år, og sammenhængskraften var lav. samarbejdet var ikke godt med alt for meget individuel positionering, for lidt fokus på, hvad der var godt for helheden, og for mange unødige konflikter. men, som han sagde, “alt det kunne vi nok have fået løst, hvis vi havde været et reelt team og i stand til at have det sjovt sammen engang imellem”, og han fortsatte: "det gik op for mig, hvor meget jeg savnede at grine sammen med mine kolleger og bare have det sjovt sammen uden hele tiden at skulle være på vagt”.

hvis der mangler humor i et team, er det erhvervspsykologens erfaring, at der altid også mangler tillid, hvilket fører til manglende åbenhed og transparens, der igen fører til politisering og suboptimering. "et menneske, der smiler, og her mener jeg et ægte smil - ikke et påtaget eller beregnende smil – signalerer et ønske om samspil med andre mennesker, skriver henrik. undersøgelser viser, at teams, der primært benyttede sig af en positiv og relationsskabende humorform, præsterede på et signifikant bedre niveau end de teams, der benyttede en negativ, ikke-relationsskabende humorform".

vi har prøvet det i [forum advokater](https://forumadvokater.dk/). humoren forsvandt og det hele blev meget lidt sjovt. så gik vi fra 7 til 2 partnere og fra 68 til 18. vi satte fokus på værdiarbejdet og valgte [at bruge moffh](https://forumadvokater.dk/vaerdier/)! det står for menneskelighed. ordentlighed. faglighed. flid. humor! og vi ved godt, at det er fyldige ord, så vi øver os  i det. hver dag. og når det smutter, så lærer vi af det og tager læringen med på rejsen. og ved du hvad – det hjalp.

"vi ønsker at arbejde sammen med kunder med samme værdigrundlag som os. det betyder typisk, at man arbejder efter mere end økonomien som bundlinje og at man tænker på andre end sig selv - og indtænker det omgivende samfund i løsningerne. vi måler således samarbejdet med en anden målestok end de fleste"skrev en af vores kunder, lars lindskov, fra [lindskov!kommunikation](https://lindskov.com/) i en nytårshilsen og vi er helt på linje.

vi har en positiv humor og vi har grinet meget sammen i 2019. det er helt klart udtryk for en høj grad af tillid, som giver energi og arbejdsglæde, der igen giver glade kunder. du kan læse [hvad vores kunder siger](https://forumadvokater.dk/hvad-siger-kunderne/), lige her  det er berigende, når kunderne er glade og vi har opfyldt vores opgave: [at være “mødested for løsninger”](https://forumadvokater.dk/vision-og-mission/).

du kan [se vores team her](https://forumadvokater.dk/vores-medarbejdere/)vi er klar til at hjælpe dig igen i 2020 og vi er klar også til at tage imod nye kunder, der ønsker hjælp indenfor [vores arbejdsområder](https://forumadvokater.dk/arbejdsomraader/).

vi har kunder i hele landet. vores primære arbejdsområde er berlingskes udgivelsesområde og mange kommer til os, fordi de har læst vores svar i [brevkassen i  berlingske business](https://www.berlingske.dk/business/dine-penge). her svarer vi hver lørdag på læsernes gode spørgsmål og privatrettens mange områder. det her vores advokater [susanne ravn](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/susanne-ravn/), [susanne graffmann](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/susanne-graffmann/), [helene treschow](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/helene-treschow/), [kenneth tygesen](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/kenneth-tygesen/), [erik Øvlisen](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/erik-oevlisen/) og [allan ohms](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/allan-ohms/) er specialister.

[forum advokater](https://forumadvokater.dk/) ønsker dig og dine et godt nytår og vi siger tak til alle [vores dejlige kunder](https://forumadvokater.dk/hvad-siger-kunderne/) for et fantastisk samarbejde i året, der gik.

læs også:

erhvervspsykolog  henrik elsig andersen: [hvad betyder humor for teams effektivitet](https://borsen.dk/nyheder/executive/artikel/11/211589/artikel.html)?

 
acb1631ea9b2f5a54f7cab601a95d479
julen i delebØrnsfamilier – julen fra delebarnets side
forumadvokater.dk
2020.10
som familieadvokat og mor til tre møder jeg rigtig mange delebørnsforældre. jeg hører tit, at den første jul uden børnene er smertefuld. for nylig fortalte en forælder mig om den første juleaften, hvor hun skulle være uden børnene. det var for nogle år siden. hun havde ligget på sofaen hele juleaften, med sin mor og far omkring sig, og egentlig bare ventet på, at juleaften var gået. det var for smertefuldt for hende at undvære børnene, fordi juleaften ér noget ganske særligt. selvom hun havde det rædselsfuldt inden, kunne hun dog godt se, at det vigtigste var, at børnene havde en dejlig juleaften.

jeg kan godt sætte mig ind i hendes følelser – at man som forælder svært kan forestille sig en juleaften uden børn. julelysene i børnenes øjne, gør bare julen magisk på en helt særlig måde. men, som jeg sagde til hende, det er ikke kun juleaften, der er særlig. det er børnene i sig selv, og hele julemåneden jo også, og sågar også november – det er da lidt hyggeligt, at julekalendere og julepynt allerede er på hylderne i butikkerne. nu venter vi bare på de første julesange i radioen.

i mange delebørnsfamilier er julen en af de helt store følelsesmæssige og logistiske udfordringer. for skal børnene være hos mor eller far juleaften, eller vil mor og far fortsætte med at holde juleaften sammen. nogle familier forsøger at mindske afsavnet og smerten ved at holde to juleaftener. en noget anstrengende model for nogle børn, der slet ikke når at holde rigtigt fri i juleferien. jeg er ikke i tvivl om, at mange delebørnsforældre gør det, fordi de vil gøre det så godt som overhovedet muligt for deres børn, og samtidig har de oftest ikke nået til enighed om, hvordan julen fremover skal være i delebørnsfamilien.

det giver ro i maven hos børnene, når julen er sat i klare rammer. det må være rigtig hårdt som barn at møde i sin klasse, hvor mange taler om, hvad de skal juleaften og i juleferien, og så ikke vide, hvad man selv skal. mærker barnet delebørnsforældrenes juleuenighed, kan julen blive sindssyg tung, når man kun er en meter høj. en aftale, eller afgørelse, er med til at holde liv i julelysene i børnenes øjne.

kære delebørnsforældre, begynd i god tid at snakke jer frem til en aftale om julen. kan i vise jer fra jeres mest rummelige hjørne, når i forsøger at opdele julen imellem jer, kan det måske lykkes at finde en løsning, der er god for jeres barn – og for jer som forældre. husk den anden forælder jo formentlig skal undvære barnet næste år. det kan være en god idé at skrive aftalen ned så præcist som muligt. skulle der opstå uenigheder senere hen, er det en fordel, at i har noget at falde tilbage på. i er mere end velkomne til at ringe til mig, hvis i har brug for vejledning om, hvordan sådan en aftale kan se ud.

hvis i ikke kan blive enige om, hvordan fordelingen af julen skal være, kan samværsforælderen (den der ikke har børnene boende) bede familieretshuset om at fastsætte julesamvær. det er almindeligt, at familieretshuset bestemmer, at der skal være samvær juleaften hvert andet år, sådan at barnet er hos den ene forælder juleaften i lige år, og hos den anden forælder juleaften i ulige år. julesamvær regnes oftest fra skolernes ferie eller fra den 23./24. december til den 28. december.

familieretshuset kan bestemme, at en anden ordning er bedst for jeres børn. er det f.eks. en del år siden, at i flyttede fra hinanden, og har børnene hidtil været hos den forælder, barnet bor hos juleaften, vil familieretshuset ofte være tilbageholdende med at bryde denne tradition. det er afgørende for, om der er skabt en tradition i forhold til juleaften, hvornår og hvor ofte samværsforælderen har været sammen med børnene juleaften. familieretshuset tager også hensyn til, hvilken kultur og hvilke traditioner i øvrigt, der eventuelt er i delebørnsfamilien. der fastsættes f.eks. ikke samvær juleaften, hvis samværsforælderen giver udtryk for, at juleaften ikke vil blive fejret overhovedet – det kan være på grund af samværsforælderens religiøse tilhørsforhold. familieretshuset kan den situation fastsætte samvær de øvrige juledage, sådan at børnene også får mulighed for at tilbringe ekstra tid sammen med samværsforælderen i juledagene.

jeg håber, at alle i delebørnsfamilier derude får en rigtig glædelig julemåned.

har du brug for at vide mere om juraen i delebørnsfamilier, er du velkommen til at maile til mig på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), eller ringe til mig på dir.tlf. 46380389 eller mobil 53737179.
854e2362180948f79db34aa462252aa5
gode råd til forældre (in spe)
forumadvokater.dk
2020.10



hvad medfører det juridisk at have børn? læs med her, og få et par gratis råd med på vejen i anden del ud af to. som mor til tre skønne børn kender jeg til følelsen af indimellem at mangle et par timer i sin hverdag, så det tager ikke lang tid at læse og er lige til at gå til.

**forsikringer**det er ikke unormalt, at børn falder og slår tænderne. det sker også, at børn kommer til at gøre skade på ting. har i forsikringerne på plads?

ulykkesforsikring: børn under 2 år vil normalt være omfattet af forældres ulykkesforsikringer. efter 2 års alderen skal børn have deres egen ulykkesforsikring, hvis altså i som forældre tænker, at det er en god idé. ulykkesforsikringer til børn kan sikre, at i som forældre modtager et beløb, hvis jeres barn kommer til skade og får varige mén. en ulykkesforsikring til børn vil typisk også altid medføre dækning ved tandskade.

ansvarsforsikring: en ansvarsforsikring dækker skader på egne og andres ting. børns ansvar er dog typisk også dækket af en almindelig familieforsikring. ring til jeres forsikringsselskab og forhør jer.

sygeforsikringen danmark: hvis én af jer er medlem af sygeforsikringen danmark før fødslen, er det gratis at gøre de små til medlemmer – der er kun nogle ganske få ting, der skal være opfyldt. det kan i læse mere om på sygeforsikringen.dk.

**dødsfaldssummer/opsparing fra livsforsikringer og pensioner**summer/opsparing fra livsforsikringer og pension går til den eller dem, der er indsat som begunstiget. hvis ikke der er indsat en begunstiget ved navns nævnelse, vil forsikringen/pensionen gå til nærmeste pårørende.

hvis i er gift, er den nærmeste pårørende ægtefællen, uanset om i har børn eller ej. for enlige er nærmeste pårørende børnene. lever i i et samlivsforhold, er reglerne ikke så entydige. reglerne blev ændret pr. 1. januar 2008. for forsikringer/pensioner oprettet efter den 1. januar 2008 er en samlever nærmeste pårørende. for forsikringer/pensioner oprettet før den 1. januar 2008 er det i nogle tilfælde børnene, der er nærmeste pårørende. kontakt jeres pensions- eller forsikringsselskab for at være sikre, at jeres forsikringer eller pensioner går til de rette i tilfælde af dødsfald.

har du brug for at vide mere, er du velkommen til at maile til mig på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), eller ringe til mig på [+45 53 73 71 79](tel:+4553737179)


9b60d3cbf827c0f90b74ebaf8bf184a2
efterårsferien i børnefamilier
forumadvokater.dk
2020.10
sommeren er ved at gå på hæld, og det er tid til at glæde sig til efterårets komme. de gule blade, græskar og den efterårsferie, der venter lige rundt om hjørnet. mange børn og deres forældre har ønsker for ferien. den ene af mine vil flyve til grækenland, den anden vil til tyskland og prøve en rød vandrutsjebane, og den tredje vil til lalandia og også have en kat mere (vi har allerede 5). i nogle delebørnsfamilier kan den slags ønsker blive til fortvivlelse, især hvis samarbejdet i forvejen er belastet. for selvfølgelig må du tage dine delebørn med til f.eks. lalandia i efterårsferien, men må du tage delebørnene ud af vores dejlige land på efterårsferie? læs med her i en lille guide, og få svar på, hvad der gælder for jer.

må jeg tage vores delebørn med sydpå på efterårsferie, når vi har fælles forældremyndighed?

ja, det må du. og med sydpå mener jeg ikke kun lolland. du må gerne rejse længere sydpå, til malta, mallorca, grækenland, eller lignende. når i har fælles forældremyndighed, må du nemlig godt rejse sydpå med jeres børn – når det er din tur til at have børnene (oftest skiftes man fra år til år). det skal du ikke spørge om lov til hos den anden forælder, uanset om du er samværsforælder eller bopælsforælder. ligger der en afgørelse, der begrænser eller ophæver samvær med jeres børn i udlandet, må du “nøjes med” at holde ferie på lolland eller andre steder herhjemme i danmark, eller i de øvrige nordiske lande.

skal jeg spørge den anden forælder om lov til at holde efterårsferien med vores delebørn i udlandet, når jeg har forældremyndigheden alene?

nej. du må gerne rejse ud af vores land med jeres børn – uden den anden forælder skal være enig i din gøren.

jeg har ikke del i forældremyndigheden, men jeg har en samværsafgørelse – må jeg rejse til udlandet med vores delebørn i efterårsferien?

nej. samværsafgørelsen giver dig kun ret til samvær i danmark og i de øvrige nordiske lande. hvis du ønsker at rejse til udlandet med jeres børn i efterårsferien, skal du have samtykke til det fra forældremyndighedsindehaveren. støder du hovedet imod en mur, kan du kontakte familieretshuset. der bliver ofte givet tilladelse til en ferie eller familiebesøg i udlandet (medmindre der er en risiko for børnebortførelse). det anses nemlig for at være en naturlig vel af familielivet at rejse sydpå.

vi er ikke enige om forældremyndigheden – må jeg så rejse til udlandet med vores delebørn i efterårsferien?

hvis du kan få samtykke fra den anden forælder, så ja. kan du ikke det, kan du kontakte familieretshuset og bede om tilladelse.

er i “kun” uenige om selve udlandsrejsen, og ikke om hvem der skal have forældremyndigheden i fremtiden, skal du ikke have samtykke fra den anden forælder, eller familieretshuset til rejsen.

med disse ord, vil jeg ønske dig og din familie et rigtig godt efterår. har du brug for at vide mere om reglerne, end det jeg har skrevet om her, er du velkommen til at maile til mig på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), eller ringe til mig på [53 73 71 79](tel:+4553737179).
002a8366d07d227d25588bd09cf0ae22
behandlings- og livstestamente
forumadvokater.dk
2020.10
### hvis du bliver alvorligt syg og ikke kan give besked om din holdning til behandling, skal lægerne følge dine ønsker i dit behandlingstestamente


fra 1. januar 2019 kan du oprette det, man kalder et behandlingstestamente. et behandlingstestamente omhandler udelukkende dine ønsker om fravalg af behandling, hvis du skulle komme i en situation, hvor du ikke længere er i stand til at udtrykke din holdning til en behandling.

det er derfor ikke det samme som et testamente.

med et behandlingstestamente gør du klart for læger, sundhedspersonale og dine pårørende, om du vil fravælge behandling i nogle bestemte situationer — nemlig:

livsforlængende behandling, hvis du er såkaldt uafvendeligt døende. det vil sige, at døden forventes at indtræde inden for dage eller uger.

livsforlængende behandling, hvis du, på grund af svær invaliditet, varigt vil være ude af stand til at tage vare på dig selv fysisk og mentalt.

behandling, som kan føre til din overlevelse, men hvor de fysiske konsekvenser af sygdommen eller af behandlingen kan være meget alvorlige og lidelsesfulde.

du kan desuden tilkendegive i behandlingstestamentet, at du ikke ønsker at modtage behandling med brug af tvang efter "lov om anvendelse af tvang ved somatisk behandling af varigt inhabile".

det betyder, at du — som udgangspunkt — ikke vil kunne gives livsforlængende behandling ved brug af tvang.

selv om du har oprettet et behandlingstestamente, er det stadig vigtigt, at du taler med din læge om ønsker vedrørende livsforlængende behandling, herunder hjertestop — og at et eventuelt ønske om fravalg af genoplivning bliver journalført.

det kræver nemlig en lægelig vurdering for, at behandlingstestamentet skal træde i kraft, og den vurdering er der ikke altid tid til i en akut situation, fx ved hjertestop.

hvis ikke dit ønske fremgår af din journal, har sundhedspersonalet pligt til genoplivning.

**hvornår gælder behandlingstestamente?**
så længe du er ved bevidsthed og selv kan kommunikere dine ønsker til behandling, er det naturligvis dine aktuelle ønsker, der gælder.

**sådan opretter du behandlingstestamente**
behandlingstestamentet skal oprettes digitalt og opbevares i et elektronisk register i sundhedsdatastyrelsen.

det er dog muligt at oprette et behandlingstestamente manuelt, hvis man ikke har mulighed for at anvende digital selvbetjening.

**fortæl det til dine nærmeste**
husk altid at fortælle dine nærmeste, hvis du opretter et behandlingstestamente.

**hvis du fortryder**
du kan altid fortryde behandlingstestamentet. et behandlingstestamente kan til enhver tid ændres eller tilbagekaldes. det kan gøres elektronisk eller ved at kontakte sundhedsdatastyrelsen.

opret behandlingstestamente på sundhed.dk ved at logge ind med nemid

**forskellen på livstestamente og behandlingstestamente**
et behandlingstestamente giver langt større mulighed for selvbestemmelse end et livstestamente. hvis man allerede har et livstestamente og ønsker at udvide sine ønsker om fravalg af behandling, skal man oprette et behandlingstestamente, da livstestamentet ikke automatisk bliver omlagt til et behandlingstestamente efter 1. januar 2019.

**livstestamenter**
livstestamenter, som er oprettet i livstestamenteregisteret inden 1. januar 2019, er fortsat gyldige.

et livstestamente kan udelukkende indeholde tilkendegivelser om, at man ikke ønsker livsforlængende behandling i en situation, hvor man enten er uafvendeligt døende eller hvor sygdom, fremskreden alderdomssvækkelse, ulykke, hjertestop el.lign. har medført så svær invaliditet, at man varigt vil være ude af stand til at tage vare på sig selv fysisk og mentalt.

det er udelukkende fravalget af livsforlængende behandling som uafvendeligt døende, som skal følges af sundhedspersonen, mens ønsket fravalg af livsforlængende behandling som svært invalideret kun er vejledende for sundhedspersonen og skal indgå i dennes overvejelser om behandling.
d31dc197e159a8533df3e2fc3116e24b
må en medarbejder hemmeligt optage samtale med arbejdsgiver?
forumadvokater.dk
2020.10
højesteret har taget stilling til dette spørgsmål. der deltog ni højesteretsdommere ved sagens behandling (normalt deltager fem).

spørgsmålet var, om arbejdsgiveren havde været berettiget til at bortvise medarbejderen (a), fordi a under et møde havde kastet med en computermus, eller fordi a uden de andre mødedeltageres viden havde lydoptaget mødet.

højesteret fandt, at kastet med computermusen under de foreliggende omstændigheder ikke kunne anses for en tilstrækkeligt alvorlig misligholdelse af ansættelsesforholdet til at begrunde bortvisning eller opsigelse.

om lydoptagelsen udtalte højesteret, at vurderingen af, om en ansats lydoptagelse af en samtale med sin arbejdsgiver uden dennes viden udgør en misligholdelse af ansættelsesforholdet, må bero på en konkret afvejning af hensynet til den ansatte over for hensynet til arbejdsgiveren og andre berørte.

der må bl.a. lægges vægt på formålet med og baggrunden for optagelsen, herunder om den ansatte havde særlig anledning til at sikre sig bevis for en tilsidesættelse af sine rettigheder. det må endvidere indgå, hvilke oplysninger den ansatte forventede eller hav¬de til hensigt at optage, herunder om der er tale om oplysninger om rent private forhold eller oplysninger, som bør være fortrolige af hensyn til virksomheden eller andre.

denne vurdering førte til, at hverken as lydoptagelse eller den efterfølgende anvendelse af den var en misligholdelse af hans ansættelsesforhold. optagelsen kunne derfor ikke begrunde bortvisning og heller ikke opsigelse.

a havde herefter krav på erstatning svarende til løn i opsigelsesperioden og feriepenge samt godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b, som blev fastsat til en måneds løn.

kommentar: en principiel sag, hvor læringen er, at hemmelig lydoptagelse kan være i orden, men underforstået: det vil ikke i alle tilfælde være i orden at optage i hemmelighed. det vil – efter omstændighederne – kunne være illoyal adfærd, der kan føre til bortvisning. så blev vi så kloge og måske vi skal bruge en gammel erkendelse: er du i tvivl om hvorvidt du må gøre noget, så lyt til din mavefornemmelse. i den konkrete sag tror jeg medarbejderen har været sikker på, at dette var sidste mulighed og i orden.
1dad82a6b604cc1567641dbaf0797de2
skilsmisserne boomer
forumadvokater.dk
2020.10
skilsmisserne boomer efter sommerferien. flere tager lige ferien med, for børnenes skyld. når ferien er slut, melder hverdagen sig. skilsmissen har ofte været under opsejling længe.

at blive skilt er et hårdt, men for nogle, nødvendigt skridt her i livet. især når der er børn involveret. familieadvokat helene treschow hjælper mange delebørnsfamilier med at få styr på de svære ting i livet, og sætter en ære i at gøre en forskel for de mennesker, hun møder på sin vej.

selvom travlheden efter sommerferieperioden er ved at melde sig på advokatkontoret, opfordrer helene folk til at henvende sig angående deres skilsmisse.

få et gratis telefonisk råd af helene i hele august måned.

helene kan træffes på telefon [53 73 71 79](tel:+4553737179). du kan også trygt maile til helene på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), hvis du foretrækker at få et råd på mail.
23f91b2dbd9f808c2d8b0a21ae84a422
markedsføringssag mellem tdc og tele2 - sø- & handelsrettens dom af 5. oktober 2005
forumadvokater.dk
2020.10
dommen vedrørte en sag, som tdc anlagde mod tele2 i anledning af, at tele2 i marts 2004 omtalte nogle prisændringer, som tdc havde varslet, i sit nyhedsbrev til cirka 170.000 kunder.


sagen er interessant, fordi den - naturligvis på et meget konkret grundlag - bidrager til at fastlægge grænserne for, hvorledes man i henhold til markedsføringslovens bestemmelser kan omtale sine konkurrenter.


nærmere bestemt nedlagde tdc under sagen følgende påstande:


1.  

det forbydes tele2 at gøre markedsføringsmæssig brug af følgende udsagn:


- tdc´s prisstigninger - et ulØst mysterium  

- tdc slår til med prisstigninger, der når nye fantastiske højder  

- tdc prisstigninger på 30 - 60 % eller over 100 %... tænk hvis det var hos din købmand - ville du så stadig handle der? næppe!  

- alene på ekstra service som f.eks. vis nummer vrider tdc årligt ca. 40 millioner kr. mere ud af den danske befolkning, som intet kan gøre  

- hvilke nye udgifter har tdc fÅet? mange af de nye prisstigninger sker på automatiske tjenester. priserne burde faktisk falde i takt med den teknologisk(e) udvikling, men sådan går det ikke, når man har monopol. ser man på de områder, hvor der er fri konkurrence (f.eks. på mobilmarkedet) stiger tdc´s priser nemlig ikke - nej de falder.  

- hvad skal tdc bruge alle de ekstra penge fra den danske befolkning til? vil tdc´s øgede indtægter blive brugt til at mindske konkurrencen på telemarkedet yderligere? ved f.eks. opkøb af mindre teleselskaber som telmore eller til at blokere for den fri konkurrence på adsl-området. kun tdc´s ejere i usa kender svaret.  

- eksempler pÅ prisstigninger; som rammer tdc`s kunder men desvÆrre ogsÅ i nogle tilfÆlde tele2`s kunder  

- vi kÆmper videre. vi beklager, at disse monopol-forhold også kommer til at ramme nogle af tele2´s kunder, men vi lover at kæmpe videre og aldrig acceptere, at tdc har frit spil


2.  

tele2 skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens §§ 1, 2 og 2a og varemærkelovens § 4 ved at have gjort markedsføringsmæssig brug af udsagnene i påstand 1.


3.  

tele2 skal berigtige udsagnene i påstand 1, principalt ved at foranledige at en af tdc foreslået tekst bliver gjort tilgængelig i 30 dage på www.tele2.dk og udsendt pr. brev til modtagerne af tele2 nyt marts 2004, subsidiært på en måde og i et omfang fastsat af retten.


4.  

tele2 skal betale 1 mio. kr. med procesrente af 500.000 kr. fra sagens anlæg den 25. maj 2004 og af 500.000 kr. fra indgivelse af replik den 19. august 2004.


5.  

tele2 idømmes straf af bøder.


sø- & handelsretten gik – på grundlag af parternes anbringender og procedure – ind i en meget konkret bedømmelse af samtlige påstande og disses enkelte led og dele. retten fastslog indledningsvis, at det forhold, at selskabets navn også fungerer som dets varemærke, ikke i sig selv kan afskære andre erhvervsdrivende fra offentlig omtale af selskabets forhold under anvendelse af dette navn. påstanden om overtrædelse af varemærkelovens § 4 kunne retten derfor ikke være enig i.


retten bemærkede endvidere, at der ved bedømmelsen af, om tele2 havde overskredet grænserne for omtale af sin konkurrent, måtte tages hensyn til den særegne konkurrencesituation på det danske telemarked, hvor tdc ikke blot er langt den største virksomhed, men tillige ejer af det fastnet, som de øvrige aktører på markedet er afhængige af. retten lagde således blandt andet vægt på, at tdc – kort før tele2´s udsendelse af nyhedsbrevet – ensidigt havde varslet de prisændringer, som tele2 omtalte og at dette var sket uden, at der forinden var givet tele2 mulighed for at redegøre for sit syn på disse prisændringer.


ved gennemgangen af de enkelte udsagn nåede retten frem til, at en ikke uvæsentlig del af disse rent faktisk var korrekte – men at mange af udsagnene omvendt var fremsat i en sprogbrug, der – med rettens ord – var utilbørlig, subjektiv, miskrediterende, nedladende og generende over for tdc.


sammenfattende nåede retten frem til, at det skulle forbydes tele2 at gøre markedsføringsmæssig brug af følgende udsagn:


- et ulØst mysterium  

- tdc slår til med prisstigninger der når nye fantastiske højder  

- tænk hvis det var hos din købmand – ville du så stadig handle der? næppe!  

- vrider tdc årligt  mere ud af den danske befolkning, som intet kan gøre  

- sådan går det ikke, når man har monopol.  

- hvad skal tdc bruge alle de ekstra penge fra den danske befolkning til? vil tdc`s øgede indtægter blive brugt til at mindske konkurrencen på telemarkedet yderligere? ved f.eks. opkøb af mindre teleselskaber som telmore eller til at blokere for den fri konkurrence på adsl-området. kun tdc´s ejere i usa kender svaret  

- vi beklager, at disse monopol-forhold også kommer til at ramme nogle af tele2´s kunder, 


samt at brugen af disse udsagn i øvrigt udgjorde en overtrædelse af markedsføringslovens § 2, stk. 2 og § 2a, stk. 2, nr. 3 og 5. herudover blev tele2 i henhold til parternes aftale idømt en bod på kr. 100.000,00 (mod påstået af tdc 1 million) samt dømt til at lade domskonklusionen offentliggøre på sin hjemmeside i 30 dage.


5b29dd9bcb53b4b55d4ff8aa7031468c
slægtsnavne beskyttet efter navneloven
forumadvokater.dk
2020.10
slægtsnavne beskyttet efter navneloven er også beskyttet mod uberettiget registrering af domænenavne, der er ligelydende eller dog forvekslelige med slægtsnavnet.


afgørelsen viser, at slægtsnavne, der er beskyttet efter navneloven, også er beskyttet imod uberettiget brug af navnet som domænenavn. hvorledes brugen udmønter sig, er principielt af underordnet betydning.


en klager, s, der bar det beskyttede efternavn christophersen, indgav klage over, at en it-konsulentvirksomhed, m, havde registreret domænenavnet christophersen.dk. m oplyste overfor klagenævnet, at registreringen havde fundet sted for, at enhver med retmæssig forbindelse til navnet christophersen kunne erhverve sig en adgang til såvel en e-mailadresse fornavn@christophersen.dk)">(fornavn@christophersen.dk) som et subdomænenavn (www.fornavn.christophersen.dk). der skulle dog i alle tilfælde betales et vist årligt beløb for, at erhverve en sådan adgang.


m havde i de forløbne år registreret en del navne med henblik på samme administrationsopgave. m anså ikke registreringen som værende i strid med navneloven og mente, at alle i en familie med et beskyttet navn på denne måde fik lige meget ret til navnet. der var dog ingen kontrol med, at det alene var retmæssige bærere af navnet christophersen, der erhvervede adgang til mailadresser eller subdomænenavne.


m gjorde gældende, at der ikke var tale om et beskyttet navn efter navneloven, hvorfor adgangen til at benytte navnet stod enhver frit for. såfremt navnet måtte antages at være beskyttet, kunne brugen af det i hvert fald ikke være uberettiget, idet registreringen ikke kunne sammenlignes med det forhold, at en anden person uberettiget benyttede et beskyttet navn.


klagenævnet fandt, at der er under 2000 personer i danmark, der bærer navnet christophersen, hvorfor navnet er beskyttet efter navneloven. m kunne ikke godtgøre, at have ret til at benytte navnet, og den afsætning af e-mailadresser og subdomænenavne der fandt sted, fandtes at udgøre en uberettiget brug af navnet.


anvendelsen af christophersen.dk var desuden egnet til at skabe forveksling mellem m og s slægt, og da s havde en væsentlig interesse i at forhindre den uberettigede brug af navnet, var ms registrering og benyttelse heraf krænkende overfor s.


m blev forpligtet til at overføre rettighederne i forbindelse med registreringen til s.


(klagenævnet for domænenavne 29. juni 2007)


kommentar:


navneloven beskytter slægtsnavne, der bæres af under 2000 personer i danmark. har et slægtsnavn én gang været uden beskyttelse, kan det ikke senere opnå beskyttelse efter loven, blot fordi den almindelige anvendelse af navnet er blevet indskrænket.


familiestyrelsen registrerer og offentliggør en gang årligt de slægtsnavne, der efter loven er beskyttede. denne liste udarbejdes med udgangspunkt i tal fra danmarks statistik. til tider kan en årlig opdatering dog vise sig ikke at være tilstrækkelig. i tilfældet christophersen, gik klagenævnet ind og vurderede – formentlig efter tal fra danmarks statistik – om navnet var eller burde være beskyttet.


hvis et navn er beskyttet følger det af navneloven, at navnet ikke kan tages af andre.


denne formulering udlagde m som udtryk for, at der blot ikke måtte være andre personer der bar navnet. det er korrekt, at navnet ikke må bæres af andre personer, men beskyttelsen stopper ikke her. klagenævnet mente, at enhver benyttelse af navnet måtte falde under beskyttelsen efter navneloven.


loven beskytter med andre ord mod enhver uberettiget benyttelse – hvad enten navnet tages af en person, en hjemmeside, et firma eller noget helt tredje.


9e9a4c08bc0cd9a869606f392d868877
2020.10
forumadvokater.dk
16c3e621b46c3c6d5d286c4281dab0f7
sådan virker konflikten på os
forumadvokater.dk
2020.10
### hvad er en konflikt og hvordan påvirker den os.


vi kan ikke undgå konflikter, når vi har med andre mennesker at gøre, så vi kan lige så godt forholde os så konstruktivt til dem som muligt.

så længe vi lever sammen, er det nemmere at håndtere konflikterne mellem os, i hvert fald hvis vi har en god relation til hinanden og ønsker et fælles liv sammen.

hvis vi er ved at gå fra hinanden eller er gået fra hinanden, bliver konflikterne ofte meget sværere at håndtere. det kan jo være, at årsagen til, at vi går fra hinanden, har været, at vi ser forskelligt på mange ting.

uanset om vi har forholdsvis ens grundholdninger, vil bruddet i sig selv øge risikoen for konflikter. dels på grund af misforståelser, men også fordi vi ser hinanden i et andet lys.

vi er ikke længere så forstående og accepterende over for hinandens forskelligheder, som vi måske var, mens vi levede esmamen.
vi har heller ikke længere de positive oplevelser med hinanden, som gjorde, at de uenigheder, der var, blev håndteret uden at vokse sig store.
det er derfor sværere at håndtere uenighederne, og vi kan have brug for professionel hjælp fra en neutral konfliktmægler, der har forståelse for konflikter og konflikthåndtering og kan hjælpe os med at finde løsninger.

som så meget andet i tilværelsen er det bedre at forebygge end helbrede, og er skaden sket, er det bedste at sætte ind så tidligt som muligt.

jo højere konfliktniveauet er blevet, jo sværere er det at se sin egen andel i konflikten og jo sværere er det at forstå den anden. jo større er risikoen for, at konflikten eskalerer yderligere.

jo højere konfliktniveauet er, jo sværere er det at tage vare på andre. det er en af grundene til, at der er så mange børn, der lider under forældrenes konflikter.

hvis ikke det er lykkedes at holde konflikten på så lavt et niveau, at man stadig kan have en god og konstruktiv dialog, har man som regel brug for hjælp udefra med at få konflikten trappet ned, så man kan genoptage dialogen og finde løsningerne.

så længe du inderst inde har et ønske om at finde en løsning, og hvis i selv vil kæmpe for den, er der håb. så skal det nok lykkes, men det kan kræve hjælp. den kan vi levere – vi har arbejdet med mediation siden 2003.

ring eller skriv til advokat allan ohms (tlf.: [46380321](tel:46380321) mail: [ao@forumadvokater.dk](mailto:ao@forumadvokater.dk)) eller advokat susanne ravn (tlf.: [46380328](tel:46380328) mail: [sr@forumadvokater.dk](mailto:sr@forumadvokater.dk)) og få nærmere oplysninger.
b76d2d93cff1f7ab67e2b77241d7ed81
når familieretshuset har for travlt – så kan i selv gøre det (vi hjælper jer)
forumadvokater.dk
2020.10
i forum advokater gør vi en særlig indsats for familiemægling i skilsmissesager og sager om børn i brudte familier.

sagsbehandlingstiden i familieretshuset er desværre blevet så uendelig lang, at mange flere familier end tidligere kommer i klemme.

men i behøver ikke lade de lange sagsbehandlingstider få indflydelse på den løsning, der er bedst for jer.

løsningen kan i selv finde ved en konstruktiv mægling med uddannede og erfarne mæglere, og i kan lave lige netop den aftale der passer bedst i netop jeres situation.

det kan være, i skal have en foreløbig aftale, der gælder i en prøveperiode eller indtil mødet i familieretshuset, som ligger ude i fremtiden. det kan også være, i laver en aftale, der skal gælde indtil i senere får lyst til at ændre den sammen.

jo længere tid en konflikt varer, jo mere belastende bliver den for både børn og voksne, og jo sværere bliver det at finde en konstruktiv løsning.

jo tidligere, i løser jeres konflikt, jo bedre er jeres fundament for et fremtidigt samarbejde. til gavn for jer selv og til gavn for jeres børn.

vores erfarne og dygtige konfliktmæglere hjælper jer med at løse konflikterne i familien i forbindelse med brud og når i er uenige om børnene.

i forbindelse med konfliktmægling kan vi ikke yde egentlig juridisk rådgivning, da vi skal være neutrale og upartiske, men vores viden og erfaring som advokater gør, at vi kan hjælpe jer med at sikre, at i får taget stilling til alle de væsentlige juridiske forhold.

vi finder altid et tidspunkt, der passer jer, og vi kan som regel starte en mægling indenfor et par uger efter i kontakter os. prøv det – vi ved det virker.

ring eller skriv til advokat allan ohms (tlf.: [46380321](tel:46380321) mail: [ao@forumadvokater.dk](mailto:ao@forumadvokater.dk)) eller advokat susanne ravn (tlf.: [46380328](tel:46380328) mail: [sr@forumadvokater.dk](mailto:sr@forumadvokater.dk) ) og få nærmere oplysninger.
fe5aac5bd165e6f82f2a85f6bd48a85d
erstatning og ansvar
forumadvokater.dk
2020.10
hvis du er kommet til skade er der hjælp at hente hos os.

vi tilbyder dig ekspertbistand uanset om du er kommet til skade i trafikken, som patient eller i forbindelse med dit arbejde.

det er ikke nødvendigvis sådan at du har ret til erstatning fordi du er kommet galt af sted. er du kommet til skade ved et uheld der rent hændeligt, eller ved din egen klodsethed, så er der ingen hjælp at hente, undtagen fra dine egne privattegnede ulykkesforsikringer.

men er du kommet til skade som følge af en andens fejl – typisk ved et trafikuheld, har du været udsat for en patientskade, eller er du kommet til skade som følge af et uheld på dit arbejde, så kan du have krav på erstatning.

den erstatning du får vil aldrig være mere end et plaster på såret. derfor er der absolut ingen grund til at du lader dig nøje med mindre end det du har ret til.

ved skader hvor der er en ansvarlig, herunder patientskadesager kan erstatningen omfatte:

udgifter til medicin, behandlinger og transport
Ødelagt tøj eller andre genstande
svie og smerte
tabt arbejdsfortjeneste
godtgørelse for varigt mén
tabt erhvervsevne
fremtidige helbredelsesudgifter – ved et kapitalbeløb
nødvendige bygningsforandringer i hjemmet
rimelige udgifter til advokat (dog ikke ved patientskader)
 
ved arbejdsskader kan erstatningen omfatte:

udgifter til medicin, behandlinger og transport
svie og smerte
tabt erhvervsevne
godtgørelse for varigt mén

hvad kan vi hjælpe med:
som modpart i en sag om personskadeerstatning vil du typisk have skadevolders forsikringsselskab. det betyder ikke, at nogen bevidst vil prøve at unddrage dig den erstatning du har krav på. men forsikringsselskabet er ikke ”dit”, og arbejder ikke for dig. der gør vi – blandt andet ved:

at sikre at din tabte arbejdsfortjeneste bliver regnet korrekt ud
at sørge for at din helbredssituation er belyst korrekt
at sikre at alle dine indtægter medtages når din erstatning for erhvervsevnetab skal opgøres
at formidle alle nødvendige oplysninger til arbejdsskadestyrelsen, der vurdere dit men og dit erhvervsevnetab, og sikre at sagen er forsvarligt belyst
at gennemgå speciallægeerklæringer sammen med dig – sikre at du forstår dem, og at speciallægen har forstået dig
at lade de speciallæger vi samarbejder med gå speciallægeerklæringerne igennem – hvis der er tvivl om indholdet
at gennemgå forsikringsselskabets forslag til afgørelse sammen med dig – vi vurderer sammen om forslaget er godt nok

i en del tilfælde er det nødvendigt at føre retssag ved domstolene – eller i det mindste at true med det – for at få modparten til at acceptere sit ansvar eller størrelsen af dit krav. disse sager fører vi naturligvis også for dig.

satser og takster for erstatning:
lovgivningen fastsætter takster for mange af de poster der kan kræves erstatning for. alligevel er det ikke sådan at beløbene blot kan slås op i en tabel. dels skal en del af beløbene reguleres efter udbetalingstidspunktet, dels er der en del erstatningsbeløb der er afhængige af forhold som for eksempel dine indtægter før uheldet, dine faktiske udgifter, dine udsigter til at skulle behandles fremover.

særlige situationer:
der er særlige regler for på en del områder. skader opstået under arbejdet, men forårsaget af en skadevolder er et typisk eksempel herpå. situationen er ikke usædvanlig, den opstår tit som følge af et trafikuheld i arbejdstiden, men til gengæld er juraen ganske kompliceret.

forum advokater repræsenterer ingen forsikringsselskaber. i modsætning til mange andre advokatfirmaer behandler vi kun sager for mennesker der er kommet til skade. du kan derfor føle dig helt sikker på, at vi kun har dine interesser for øje når vi behandler din sag.
6e2f98c3f593303896bf7f6e4701b260
er det groft uforsvarligt at køre på ét hjul ind i et kryds med 105 km/t? det har højesteret i dag afsagt dom om.
forumadvokater.dk
2020.10
a kom alvorligt til skade, da han i 2009 på sin motorcykel stødte sammen med en bil. ansvarsforsikringsselskabet for bilen gjorde gældende, at personskadeerstatningen til a skulle nedsættes med 1/3 som følge af as egen skyld.
 
a var kommet kørende med 105 km/t – på baghjulet – ind i et kryds, hvor han stødte sammen med en bil. bilens fører blev ikke fundet ansvarlig. 
 
erstatningen kan efter § 101, stk. 2, 2. pkt. nedsættes eller i særlige tilfælde bortfalde, hvis skadelidte eller afdøde ved grov uagtsomhed har medvirket til skaden. 
 
højesteret vurderede, at dette skal læses sådan, at ikke enhver form for grov uagtsomhed kan føre til nedsættelse af erstatningen, kun den meget grove uagtsomhed kan føre til dette.
 
er det så meget groft uforsvarligt at køre på ét hjul ind i et kryds med 105 km/t?
 
højesteret fastslog, at nedsættelse af personskadeerstatning i henhold til færdselslovens § 103, stk. 1, sammenholdt med § 101, stk. 2, 2. pkt., kun kan ske, hvis der er tale om meget grov uagtsomhed. det var ikke godtgjort, at a havde medvirket til skaden ved en sådan grad af uagtsomhed, at der burde ske nedsættelse af personskadeerstatningen.
 
sag 326/2011
a5d81fc0f5b7d80cd548ce87925d1cfb
venstresvingende bilist frifundet for ansvar
forumadvokater.dk
2020.10
en bilist kørte gennem en by med 80-100 km/t. han overhalede en forankørende bil, der overså den bagfra kommende bil og drejede til venstre ind på en p-plads. 

den bagfra kommende bilist havde en promille på over 1,20, og kolliderede voldsomt med den drejende bil. byretten pålagde den bag fra kommende bilist 2/3 af ansvaret og 1/3 til den anden bilist. landsretten gav den bagfra kommende bilist det fulde ansvar, fordi der var kørt med en hastighed på mindst 80 km/t i byzone, at den drejende bilist havde været synlig, at denne havde blinket af og at hastigheden betød, at den forankørende ikke havde nogen reel chance for at opdage den bagfra kommende, før venstresvinget. endelig henviste landsretten til promillen på 1,20. 

normalt vil den venstresvingende bilist få det fulde ansvar, men her var altså en række særlige grunde, som førte til et andet resultat.
vld af 10.06.2013
f5210d282cbcab94cdc1c2d6a807cd1a
dyr fest for 16-årig: betal 2.136.000 kr.
forumadvokater.dk
2020.10
groft uagtsomt at antænde udendørs pejs med brandbar væske – regres. 
der var sommerfest. en hjælpsom dreng på 16 år vil aldrig glemme den dag. han var meget beruset og meget hjælpsom. han ville hjælpe to piger med at tænde op i en udendørs pejs. 

der var gløder i pejsen. han tog benzindunken, der stod ved siden af pejsen, og hældte indholdet ud over gløderne. der gik nu ild i benzindunken der landede, så der sprøjtede benzin op af huset, hvorefter ilden fik fat i husets tag. huset blev totalskadet.
husets brandforsikrer betalte erstatning, men rejste krav mod drengen. 

lyngby ret frifandt ham, men Østre landsret dømte ham. landsretten fandt at det var almindelig kendt (også for en 16-årig dreng), at der var risiko for ildebrand, når der hældes brandbar væske ud over optændte gløder. landsretten afgjorde, at drengen havde udvist en adfærd, der indebar en så indlysende fare for skadens indtræden, at der var handlet groft uagtsomt, jf. eal § 19, stk. 2. 

der var ikke grundlag for nedsættelse efter eal § 24. han kan nu se frem til at skulle afdrage på en meget voldsom gæld på flere millioner kroner. 

Østre landsrets dom af 15/2/2013
e0114db495d08e2a993db95ff92c4153
kort om mediation og en god lØsning
forumadvokater.dk
2020.10
mediation er en metode til at hjælpe parterne i en konflikt til at finde en løsning, de begge kan acceptere som god, gennem en forhandling. forhandlingen styres af en neutral og særligt uddannet forhandlingsleder, en mediator.

formålet med en mediators medvirken som for handlingsleder er ganske enkelt at øge sandsynligheden væsentligt for, at parterne når en forhandlingsløsning. en mediator skal ikke fremkomme med forslag til løsning eller vurdere konflikten juridisk, men derimod sørge for, at forhandlingerne gennemføres på en konstruktiv måde, så parterne selv finder frem til en løsning på konflikten.

mediation har været brugt i usa, australien og flere europæiske lande gennem mange år og er blevet et populært alternativ både i erhvervskonflikter og til løsning af konflikter i privatlivet.
der er fem grundlæggende principper for mediation:

mediation er altid frivillig for parterne, der til enhver tid kan forlade forhandlingerne
mediation foregår i fortrolighed. dette gælder såvel for parterne som for mediator
mediator er neutral og kommer ikke med forslag til løsning på konflikten
mediator kommer ikke med nogen juridisk bedømmelse af konflikten
mediator leder og styrer forhandlingerne

hvilke konflikter kan løses ved mediation?

både konflikter, som kan indbringes for domstolene, og konflikter, der normalt ikke når så langt, er egnede til mediation, for eksempel:

forretningskonflikter som kontraktbrud og misligholdelse
konflikter i kompagniskaber om drift eller opløsning (for eksempel lægepraksis, revisor- eller advokatfællesskab)
konflikter på arbejdspladser mellem grupper/afdelinger eller enkeltpersoner
konflikter i forbindelse med arvesager, nabostridigheder og lignende
konflikter i forbindelse med opløsning af ægteskab

for enkelte konflikttyper gælder det, at det endelige resultat ikke kan nås ved selve forhandlingen. man kan for eksempel ikke blive skilt ved mediation. men man kan nå til enighed om, hvorvidt man vil skilles og om vilkårene. herefter kan man blive skilt ved bevilling.

hvor længe varer en mediation?

de fleste mediation-forhandlinger kan gennemføres på et enkelt eller et par møder. møderne varer normalt fra et par timer til en hel dag. mediation kan komme hurtigt i gang, og selv om der eventuelt skal flere møder til, kan mediation afsluttes inden for en tidshorisont på nogle uger eller højst et par måneder.

hvad koster mediation?

mediation koster 1.800 - 2.800 kr. pr. time inkl. moms, alt afhængig af, hvem der optræder som mediator.

det er normal praksis, at de involverede parter i konflikten deler udgifterne til mediator ligeligt. langt de fleste konflikter, der bringes til mediation, finder en løsning indenfor 3-8 timer.

hvornår er en løsning god?

en løsning er god:
· når begge parter oplever sig som vindere
· når begge parters interesser og behov er tilgodeset
· når der er flere omkostninger ved at bryde aftalen end ved at holde den
· når parterne fremover kan have en god indbyrdes relation

held og lykke – tager du ansvar for din konflikt, så er du mere end halvvejs for at løse den.

denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms – du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21

allan ohms er uddannet mediator og fungerer som retsmægler under Østre landsret. forum advokater har flere uddannede mediatorer,
91846026d1ad3b540c0210f04227ad12
eksempel pÅ mediationsaftale
forumadvokater.dk
2020.10
1. principper

1.1. mediation er en uformel proces, hvor mediator på parternes initiativ bistår parterne med selv at bringe deres konflikt til afslutning ved aftale.

1.2. mediation er frivillig. en part og mediator er til enhver tid berettiget til at afslutte mediationen.

1.3. mediator er ikke parternes rådgiver og har ikke kompetence til at afgøre parternes konflikt.
2. neutralitet, upartiskhed og uafhængighed

2.1. mediator skal være neutral og upartisk.

2.2. mediator erklærer, at han er fuldstændig uafhængig af parterne, og at han ikke på noget tidspunkt har bistået eller på anden måde har haft forbindelse til nogen af parterne på en sådan måde, at der berettiget kan rejses tvivl om mediators fuldstændige uafhængighed.

3. fortrolighed

3.1. oplysninger, som fremkommer under mediationen, er fortrolige for alle deltagere. ingen må videregive fortrolige oplysninger, som ikke hidrører fra vedkommende selv, medmindre andet følger af lovgivningen. dette gælder også under en efterfølgende rets- eller voldgiftssag.

3.2. en part kan dog anvende oplysninger modtaget under mediationen til at begrunde en anmodning til retten om at pålægge modparten eller tredjemand at udlevere dokumenter, jf. retsplejelovens kapitel 28.

3.3. der tages ikke referat af mediationen.
4. mediationens forløb

4.1. mediationen indledes med, at parterne og mediator underskriver denne aftale.

4.2. mediator planlægger mediationens forløb i samråd med parterne.

4.3. mediator leder mediationen.

4.4. parterne skal møde personligt. den eller de, der møder for en juridisk person, skal umiddelbart have kompetence til at afslutte parternes konflikt.

4.5. parternes eventuelle advokater kan deltage i møder, hvori deres klienter deltager, medmindre andet aftales.

4.6. andre end parterne, deres advokater og mediator kan kun være tilstede under mediationen i det omfang, parterne og mediator er enige herom.

4.7. mediator søger klarlagt, hvori parternes konflikt består, hvilke interesser og behov parterne har, og assisterer parterne i selv at fremkomme med forslag til løsning af deres konflikt.

4.8. mediator kan afholde møder med parterne samlet eller hver for sig. når der afholdes møder med parterne hver for sig, aftales hvilke oplysninger mediator kan viderebringe til den anden part.

4.9. parterne er bekendt med, at mediator ikke er forpligtet til at give udtryk for styrker eller svagheder i parternes faktiske eller retlige argumentation eller til at gribe ind, hvis parterne måtte finde en løsning på deres konflikt, der afviger fra det udfald, som sandsynligvis ville blive resultatet af en dom eller voldgiftskendelse.

4.10. mediationen afsluttes ved, at parterne løser deres konflikt ved aftale eller ved, at en part eller mediator ønsker at afslutte mediationen.
5. mediators honorar

5.1. hver part betaler halvdelen af mediators honorar og udgifter i anledning af mediationen.

5.2. sikkerhed for mediators honorar og udgifter stilles af parterne hver med halvdelen af det krævede beløb. sikkerhedens størrelse kan ikke tages som udtryk for størrelsen af de endelige omkostninger ved mediationen.

5.3. hver part bærer egne omkostninger ved mediationen.

5.4. hver part bærer omkostningerne til tredjemænd rekvireret af den pågældende part. mediator dækker ikke og hæfter ikke for sådanne tredjemands deltagelse i mediationen.

denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms – du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21

allan ohms er uddannet mediator og fungerer som retsmægler under Østre landsret. forum advokater har flere uddannede mediatorer, se faktaboks.
accdf5569cc6eafe67a6ee93a5a8ae2a
synspunkt: bladet fra munden - de, der har erfaring og viden skal stille den til rådighed.
forumadvokater.dk
2020.10
kommunalvalget er en udmærket anledning for erhvervslivet til at tage medansvar.

erhvervslivet skal blande sig i politik

vi stÅr foran et kommunalvalg, hvor vi skal vælge de byrådsmedlemmer, der skal føre os ind i det ny danmark. her bør erhvervslivet blande sig og det på en mere direkte måde end det har været sædvanligt.

politik og erhverv lever hver sit liv ? måske mest på sjælland og lidt mindre adskilt jo længere mod vest vi kommer ? der er kryds, men ofte er de karakteriseret ved at ansvaret lægges lidt væk, så ingen kommer i for direkte berøring med den farlige politik. vælgerforeningerne har historisk haft en vigtig rolle, men i dag findes der ikke samme vitalitet her som før. udviklingen kan skyldes at der er blevet talt for meget politik og for lidt erhverv og det er ganske vist, at mange erhvervsfolk ikke har lyst til at placere indflydelsen i et bestemt ressort som f.eks. et bestemt politisk parti. nogle løser dette ved at støtte flere partier og senest har vi set hk tale om at udvide tilskudspaletten til venstre og konservative. i erhvervslivet har vi så erhvervsforeninger og interesseorganisationer ? fra de landsækkende til de lokale og de mere eller mindre lukkede mødefora som rotary, vl-grupper, hvor politik ikke er i front.

mange betragter erhvervslivet som noget, der af sig selv kører i baggrunden som en uudtømmelig kilde til samfundets underhold. det kan så enten være samfundets eller erhvervslivets skyld, men det er hverken heldigt eller rigtigt. kan erhvervslivets kompetencer nyttiggøres til gavn for samfundet ? ja da - og vi kan med fordel bruge kommunalvalget som afsæt. vi forstår i erhvervslivet betydningen af at en virksomhed har en dygtig ledelse og det er klart, at erfaringerne kan oversættes til ledelse af en kommune. hvem leder den bedst ? hvordan sikres kontinuiteten ? hvordan brydes kontinuiteten og hvordan fastlægges en brugbar vision, mission og strategi for en by ? jeg har kun mødt erhvervsfolk, der har en formfuldendt og helstøbt mening herom, men jeg har ikke mødt mange erhvervsfolk, der vil lægge de skarpe meninger frem i lyset. af hensyn til virksomheden, siges det. eller på grund af traditionen spørger jeg ? ville det være rigtigt om erhvervsledere tog bladet fra munden og deltog i debatten om fremtidens ledelse af den kommune virksomheden og dens medarbejdere er en del af ? eller skal den debat alene overlades til privatpersoner ? 

det vil vÆre klogt og givende om erhvervslivet bød mere ind i den lokale debat og tog på sig at videregive egne erfaringer og oplevelser som en direkte del af det lokale samfundsliv. derved vises flaget, der tages et medansvar og der bidrages. erhvervslivet vil blive en mere håndgribelig del at livet og ikke en skjult selvfølgelighed. min påstand er, at det er for let at slå korsets tegn og så melde hus forbi i et så vigtigt anliggende som valget af ledelsen for en ?virksomhed? med mange tusinde ?ansatte?. den der ikke vælger, vælger jo alligevel.

lad os rundt omkring i de nye storkommuner sætte os sammen for at vurdere, hvad der er bedst for det lokalsamfund vi virker i. det skal ikke ske med krav om at vi har patent på sandheden, men med respekt for det samfund vores virksomheder er en del af. fremtiden kommer ikke af sig selv ? den bestemmes af mennesker. jeg foreslår, at vi som erhvervsfolk tydeligere deltager i at definere fremtiden for vores lokalsamfund. det kan fint foregå som partiuafhængige tiltag, hvor afsenderen skal være et engageret og bevidst (og ikke berøringsangst) erhvervsliv, der klart demonstrerer evne og vilje til at tage medansvar. med de muligheder og de risici det koster at træde i karakter. alting koster ? også ingenting. lad os vælge alting frem for ingenting. send mig gerne mail om dine erfaringer på området: ao@forumadvokater.dk.
56eb40e5cdfd3fc41793a89a70579f56
2020.10
forumadvokater.dk
ad632fca97d8df068e86f5af4f254d0f
ny lovgivning om video afhøring af børn.
forumadvokater.dk
2020.10
i min egenskab af bistandsadvokat for et barn eller ung som har været udsat for eller over-været en forbrydelse møder jeg ofte fortvivlelse over, at skulle igennem mange afhøringer for til sidst at skulle forklare sig i retten foran mange nye mennesker om forhold, der i forvejen har forvoldt barnet eller den unge megen smerte. afhøringer hos politiet, hvor der undervejs skal skrives rapport er ofte en langvarig affære. herefter kommer ventetiden til sagen skal for retten og så fremmødet i retten og forklaring for retten og evt. nyt fremmøde i en evt. anke-sag. det et meget belastende for alle vidner men navnlig for en 13-14 årig.

nugældende lovgivning
i dag kan videoafhøringsordningen kun benyttes ved afhøring af børn under 13 år, dog således at særlige omstændigheder, herunder barnets udvikling og psykiske tilstand, kan bevirke, at der foretages videoafhøring af også ældre børn og unge. børn og unge, der ikke videoafhøres, bliver ligesom voksne som udgangspunkt afhørt af politiet under efterforskningen og senere i retten under hovedforhandlingen.

de gældende regler om afhøring af børn og unge er fra 2003.

aldersgrænsen for de øvrige nordiske landes videoafhøringsordninger er endvidere højere end for den danske ordning. i norge er grænsen således 16 år medens den i sverige er 15 år. 

videoafhøringsordningen er egnet til at varetage hensynet til barnet eller den unge, der har været udsat for eller vidne til en forbrydelse. det er ofte af meget væsentlig betydning for børn og unge, der er blevet videoafhørt under sagens efterforskning, at de kan regne med, at sagen dermed er afsluttet for deres vedkommende, da dette giver dem mulighed for at lægge hændelserne bag sig og giver bedre vilkår for en eventuel psykologisk behandling mv.

i 2013 var forurettede 12 år eller derunder i alt 1283 tilfælde, medens forurettede i 372 tilfælde var 13 år, 511 tilfælde var 14 år og 534 tilfælde var 15 år.

den 1. oktober 2013 åbnede landets fem børnehuse. fra socialstyrelsens rapport fra børne-husenes første år fremgår, at der i den nævnte periode blev oprettet i alt 999 børnehussager

i hele landet, hvoraf 594 sager er afsluttet. en børnehussag oprettes,,når en kommune benytter et børnehus til at bidrage til den børnefaglige undersøgelse i en sag om et seksuelt overgreb eller vold mod et barn eller en ung under 18 år eller ved mistanke herom.

det fremgår af rapporten, at 60 pct. af de afsluttede børnehussager vedrørte vold, 36 pct. vedrørte seksuelle overgreb, og 4 pct. vedrørte både vold og seksuelle overgreb. man har gjort sig mange erfaringer med anvendelsen af børnehusenes rammer for afhøring af børn og unge, der danner en vigtig baggrund for det fremsatte forslag. 

betænkeligheder ved videoafhøring:
videoafhøring udgør imidlertid en fravigelse af det grundlæggende princip i dansk strafferetspleje om bevisumiddelbarhed, som indebærer, at vidneførsel bør finde sted umiddelbart for den dømmende ret og under hovedforhandlingen, idet dette giver retten det bedst mulige grundlag for at bedømme vidneforklaringerne og dermed for at træffe en korrekt afgørelse.

videoafhøring giver endvidere ikke forsvareren de samme muligheder for afhøring af et vidne som ved afhøring under hovedforhandlingen, hvilket kan forringe tiltaltes mulighed for at varetage sit forsvar.

det må ved afvejningen af disse modsatrettede hensyn indgå, at videoafhøring, der foretages af en særligt uddannet videoafhører i børne- og ungevenlige omgivelser hurtigt efter politianmeldelsen, i visse tilfælde kan være bedre egnet til at opnå en uforbeholden og detaljeret forklaring fra barnet eller den unge end ved afhøring i retten under hoved-forhandlingen. dette gælder navnlig ved afhøring af yngre børn.

efter behandling i strafferetsudvalget er der på baggrund af betænkning 1554/2015 om videoafhøring af børn og unge i straffesager fremsat lovforslag den 4. november 2015 af justitsministeren.

lovforslagets indhold:
formålet med lovforslaget er at forhøje aldersgrænsen for anvendelse af videoafhøring af
børn og unge i straffesager. lovforslaget er en opfølgning på strafferetsplejeudvalgets betænkning nr. 1554/2015 om videoafhøring af børn og unge i straffesager.

brugen af såkaldt videoafhøring udvides med lovforslaget med henblik på at forbedre beskyttelsen af børn og unge, der formodes at være ofre for eller vidner til alvorlige forbrydelser. videoafhøring indebærer, at barnet eller den unge under efterforskningen af straffesagen afgiver en forklaring, der optages på video og forevises som bevis under hovedforhandlingen, i stedet for at barnet eller den unge skal møde personligt i retten og afhøres dér. video-afhøringen gennemføres hurtigst muligt efter politianmeldelsen i trygge rammer i et såkaldt børnehus, hvor afhøringen foretages af en særligt uddannet videoafhører. 

lovforslaget indebærer, at anvendelsesområdet for videoafhøring, der i dag som udgangs-punkt kun benyttes, hvis barnet er under 13 år, udvides, så der fremover altid vil kunne fore-tages videoafhøring af børn i alderen 13-14 år – altså indtil barnet fylder 15 år - i sager om sædelighedsforbrydelser, incest eller vold begået inden for familien. 

der indføres derudover en bestemmelse om, at børn og unge, der er blevet videoafhørt, som udgangspunkt fritages fra at afgive forklaring som vidne under hovedforhandlingen, hvis betingelserne for videoafhøring var opfyldt på tidspunktet for afhøringen. 

det fastsættes herudover, at en mistænkt eller forsvarer, som modsætter sig, at en videoafhøring anvendes som bevis, f.eks. fordi den pågældende mener, at betingelserne for video-afhøring ikke er opfyldt, som udgangspunkt skal indbringe spørgsmålet for retten senest 4 uger efter videoafhøringens foretagelse.

lovforslaget er endelig vedtaget den 21.1.2016.
b9bb7831b1cea3cfa73c8a4d8151bf4a
højesteret afgør (også) forældreansvarssager efter et konkret skøn.
forumadvokater.dk
2020.10
de seneste 3 højesteretsdomme om forældremyndighed og skilsmissebørns bopæl er afgjort snævert med 3-2 flertal – såkaldt dissens. det er måske forståeligt men rigtig ærgerligt. for det betyder, at vi ikke bliver klogere af, at det er højesteret, der taler.

familieretsjurister ærgrer sig meget over, at det generelt er meget svært overhovedet at få lov til at få en sag i højesteret. særligt forældreansvarssager har det været svært at få procesbevillingsnævnets tilladelse til at føre for højesteret.

den væsentligste betingelse for overhovedet at få lov til det er, at sagen skal være principiel.

tankegangen er, at højesterets samfundsindsats skal indskrænkes til via sine afgørelser at udstikke retningslinjer for lovfortolkning, som såvel advokater som by- og landsretterne kan pejle efter fremadrettet. 

derfor sidder vi hele tiden og venter spændt på sådanne principielle afgørelser, som vil kunne gøre det lettere at agere både som forældrene i deres indbyrdes konflikt men også for os, der skal forsøge at rådgive befolkningen om, hvordan konflikten vil blive løst, hvis den skal løses juridisk og ikke ved forhandling (retsmægling eller mediation).

forældreansvarslovens altoverskyggende princip er, at en afgørelse efter loven skal træffes efter, hvad der er bedst for barnet. alle bemærkninger til loven lægger vægt på, at afgørelsen skal træffes efter det konkrete barns konkrete forhold.

de senere års få højesteretsafgørelser må i sandhed siges at understrege det. de bliver nemlig ofte ikke afgjort af en enig højesteret.

i de fleste højesteretssager deltager der 5 dommere. når dommerne ikke er enige, siger man, at der er dissens. men det er selvfølgelig flertallets afgørelse, som gælder.

i den nyeste dom fra 16. februar 2016, bruger alle højesteretsdommerne en del plads på at gennemgå det helt overordnede om loven og hensigtserklæringerne om, at et barn har ret til to forældre, og at det er hovedreglen, at der skal være fælles forældremyndighed, med mindre det i et fremadrettet perspektiv må antages, at forældrene ikke er i stand til at samarbejde til gavn for børnene. 

herefter deler højesteret sig med 3 dommere for eneforældremyndighed til mor og 2 for fælles forældremyndighed. de foretager simpelthen en konkret vurdering baseret på den enkelte højesteretsdommers indtryk af, hvorvidt forældrene må antages at kunne samarbejde.

det eneste, som man kan udlede af dommen er vel egentlig, at afstanden i sig selv ikke bør kunne forhindre fælles forældremyndighed. men det er der nu mange afgørelser, som er nået frem til i forvejen..
højesteret har imidlertid også i november 2015 haft spørgsmålet om fælles forældremyndighed til behandling. den 24. november traf retten nemlig afgørelse i en sag om fælles forældremyndighed, der desværre heller ikke efterlader befolkningen i større afklaring om retsstillingen.

problemstillingen i den sag var, at der var tale om en dansk far og en thailandsk mor, som lærte hinanden at kende i 2010 på en ferie i thailand. faren arbejdede dengang i holland, og parret flytter sammen der, hvor de får en datter i december 2011.

de ophæver samlivet i oktober 2012. en hollandsk domstol bestemmer, at faren må tage datteren med til danmark, hvilket han så gjorde i august 2013. 

herefter har moren et relativt sporadisk samvær i farens hjem i danmark ca. en gang om måneden. samværet synes vanskeliggjort af, at faren ikke tillader moren at tage barnet med på et almindeligt samvær, da han frygter, at moren vil tage barnet med ud af landet. mors økonomi synes at være årsag til det ret sporadiske samvær, da det er bekosteligt at rejse til danmark og indlogere sig på hotel.

derudover er der nogenlunde hyppig skype-kontakt mellem mor og barn. datteren taler kun dansk.
der er en del uoverensstemmelser mellem forældrene om flere forskellige forhold. de har lidt sprogforvikling, da deres interne sprog er engelsk, som de kun synes at beherske begrænset. religiøse uoverensstemmelser har rod i, at mor er 
buddist og far kristen.

far siger, at der ikke rigtig er noget samarbejde. mor at det sådan set fungerer nogenlunde.
nøjagtig som i den nyeste dom deler højesteret i november-sagen sig i en 3-2-afgørelse baseret på meget konkrete vurderinger af samarbejdspotentialet. 

tilbage i 2011 havde højesteret en sag til prøvelse spørgsmålet om, hvorvidt en bopælsforælder kan flytte med barnet, sådan som det egentlig fremgår af forældreansvarslovens § 2. (bopælsforælderen kan bestemme, hvor i landet barnet skal bo). højesteret bestemte ved den dom (ufr 2011/257), at 2 børn på 4 og 6 år skulle bo hos m, der var flyttet fra en by til en anden men også dengang i en 3-2-afgørelse. jeg kommenterede dengang afgørelsen sådan:
afgørelsen er på en måde rigtig ærgerlig. det er ekstremt vanskeligt at få lov til overhovedet at få en sag for 
højesteret gennem procesbevillingsnævnet. sagen skal være principiel.

når så endelig det lykkes at få en sag om flytning i højesteret, kommer der en 3-2-afgørelse.
det ærgrer mig grænseløst, at højesteret både for flertallets og mindretallets vedkommende alene går ind i en ”ævle-bævle-argumentation”. vel skal domme være konkrete, men når vi er helt oppe og ringe i højesteret, ville det have været dejligt, om man havde forholdt sig mere konkret til lovens bestemmelser om, at det er bopælsforælderen, der bestemmer hvor i landet barnet skal bo.

det gjorde de så ikke. derfor må jeg konstatere, at det trods alt virker rigtigst på mig, at højesterets flertal lægger afgørende vægt på tilknytningen til forældrene end til ”byen”.

jeg tror virkelig, at de her nævnte afgørelser er de seneste tre, hvor højesteret har haft mulighed for at mene noget om forældremyndighed og bopæl for skilsmissebørn.

som du kan se, er der ikke megen vejledning at hente i højesteret.
1b48c91b8d2dec7f1e4e4eefb2e1f57d
hvor skal barnet bo?
forumadvokater.dk
2020.10
far (f) anlagde sag mod mor (m) og forlangte, at børnenes bopæl skulle flyttes fra mor til far. børnene var tæt knyttet til begge forældre og der var et meget højt konfliktniveau. hvordan afgør retten sådan et spørgsmål? her er resultatet af en ny dom fra vestre landsret.

forældre til børn på 5 og 7 år praktiserede en 7/7-ordning. børnene var nært knyttet til begge forældre. børnene var tydeligt præget af en konflikt mellem forældrene, og de trivedes ikke i den nuværende deleordning, hvor de i større eller mindre omfang blev inddraget i konflikten, og hvor der var stor forskel på opdragelsesmetoder og indsigt i og håndtering af børnenes behov. af hensyn til børnene var det afgørende, at der skabtes ro og faste rammer omkring dem i en ordning, hvor forældrene ikke modarbejdede hinanden, men forsøgte at samarbejde om børnene, så de igen kunne komme i trivsel. der var ikke hold i f's beskyldninger mod m for vold mod børnene. efter indholdet af en børnesagkyndig erklæring blev det lagt til grund, at m var den af forældrene, som bedst vil kunne skabe faste rammer for børnene og sikre den fornødne ro omkring dem. f var så påvirket af konflikten mellem parterne, at han ikke var i stand til at se børnenes reelle problemer og behov og varetage deres tarv ved den fornødne rammesætning. det var derfor bedst for børnene, at de havde bopæl hos mor.

kommentar: der føres rigtig mange sager om bopæl. jeg møder disse sager som retsmægler, hvor parterne beder om at få hjælp til at løse konflikten. det lykkes meget ofte (ca. 3 ud af 4 tilfælde). det er positivt, når forældrene selv tager ansvar for at løse konflikten. i den sag jeg her har nævnt, kunne parterne ikke selv blive enige. de fik derfor en afgørelse fra landsretten. men bemærk: det er en afgørelse. det er ikke en løsning. 

den far, der omtales i dommen, kan læse, at "han var så påvirket af konflikten mellem parterne, at han ikke var i stand til at se børnenes reelle problemer og behov og varetage deres tarv ved den fornødne rammesætning". det er en hård besked, som næppe lægger en dæmper på den bagvedliggende konflikt. 

en domstolsafgørelse i disse sager er derfor meget ofte konfliktoptrappende og de børn, der lider, vil blive ved med at lide. de forældre, der lader sig nøje med at uddelegere ansvaret til retten bliver ofte skuffede. og i hvert fald gør deres børn. 

kilde: tfa2017.376.
7b845e9506e94adcfb4a96c4affbfde4
2020.10
forumadvokater.dk
876e52e13062f0ec9a8bf640b88e61be
jeg vil skilles
forumadvokater.dk
2020.10
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]

godt nytår og velkommen til et nyt år, som i mange familier starter med en skilsmisse. januar er én af de måneder på året, hvor flest par med børn går fra hinanden. det er en livskrise, hvor du som forælder vil støde på begreber, paragraffer og procedurer, som kan gøre rodet indeni større. denne guide er koncentreret om det, der ofte fylder aller mest – jeres børns bopæl.

er i enige om, hvem af jer der skal være bopælsforælder, og hvem af jer, der skal være samværsforælder er det en rigtig god idé at få skrevet jeres aftale ned. på familieretshusets hjemmeside kan i finde en blanket, som i med fordel kan udfylde.

har i fælles forældremyndighed, er det også muligt at aftale, at i skal have delt bopæl. gør i det, er i begge bopælsforældre. en delt bopæl har kun betydning for jer indbyrdes. delt bopæl har ikke betydning udadtil, eksempelvis i forhold til udbetaling af offentlige ydelser til børnene, og jeres børn kan efter cpr-loven stadig kun have én folkeregisteradresse.

er det svært at nå til enighed om, hos hvem af jer børnene skal have bopæl, har jeres børn automatisk delt bopæl i tre måneder (hvis i har fælles forældremyndighed). det gælder dog ikke, hvis i begge flytter fra det fælles hjem, eller der er andre vigtige hensyn, som taler imod. det kan være bekymring for vold, seksuelle krænkelser, eller andre forhold, der påvirker jeres børns trivsel. er der  sådanne hensyn, kan i starte en sag om bopæl i familieretshuset indenfor de første tre måneder, efter i er gået fra hinanden.

den af jer, der er bopælsforælder, kan selv træffe beslutninger om overordnede forhold i jeres børns daglige liv. har i delt bopæl, skal i begge være enige om sådanne overordnede forhold i jeres børns daglige liv. overordnede forhold kan være, hvor jeres børn skal gå i daginstitution (vuggestue, børnehave), om jeres børn skal gå til skolepsykolog eller modtage børnesagkyndig rådgivning, og flytning indenlands.

overvejer du at flytte fra jeres fælles hjem? som udgangspunkt kan du ikke flytte jeres børns folkeregisteradresse uden accept fra den anden forælder, hvis i har fælles forældremyndighed. da i automatisk har delt bopæl, kan du også først begynde en sag i familieretshuset om at blive bopælsforælder efter tre måneder. har du alligevel besluttet at flytte, vil du stadig have mulighed for at blive bopælsforælder - men du skal være opmærksom på, at tiden der går, kan gøre det mere vanskeligt. det er tit en fordel at involvere en dygtig  familieadvokat, inden du flytter fra en fælles bolig, eller i hvert fald hurtigst muligt.

husk at en ordning først bliver rigtig god for jeres børn, når i begge bakker op om den. har du brug for personlig rådgivning, støtte og sparring i øjenhøjde, så er du velkommen til at kontakte mig på mit direkte telefonnummer [53737179](tel:53737179), eller på mail: [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk).

*[af helene treschow](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/helene-treschow/)*

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container]
f10462b6b4ee4065bc56f5f32122e031
“førstehjælp” til delebørnsfamilier
forumadvokater.dk
2020.10
som familieadvokat står jeg tit på 1. række, når der opstår udfordringer i delebørnsfamilier. jeg ser ofte, at udfordringerne hurtigt kan blive til en stor, ofte unødig konflikt. en konflikt der begynder at fylde mere i hverdagen, end hvad godt er – for både delebørnene og deres forældre. for man skal huske på, at når noget er blevet alvor for de voksne, så er det også blevet alvor for børnene. nogle uenigheder var muligvis aldrig blevet til så stor alvor, hvis forældrene kendte svaret.

egentlig burde alle delebørnsfamilier som led i et samlivsbrud få udleveret en ”kørevejledning”. en kørevejledning der kan give svar på en masse af de spørgsmål, de vil støde på i dagligdagen som delebørnsfamilie. her kommer et uddrag fra det virkelige liv. måske det kan hjælpe lidt på vej til det gode samarbejde.

“må min 5-årige søns far klippe vores søn under samvær”?

mor og far har fælles forældremyndighed. sønnen bor hos mor. sønnen var sendt på samvær hos far. da sønnen kom hjem efter samvær, havde far klippet ham meget korthåret. må far det uden samtykke fra mor? ja. klipning må høre under dagligdags beslutninger, som kan træffes af den, som barnet opholder sig hos. faderen har derfor ikke gjort noget juridisk forkert ved at klippe sønnen.

“skal far godkende, at jeg tager på ferie i udlandet med vores barn”?

mor og far har fælles forældremyndighed, og barnet bor hos mor. far skal ikke godkende, at mor tager barnet med på ferie i udlandet.

“kan jeg bestemme, at vores datter skal henvises til børnepsykolog”?

der er fælles forældremyndighed, og datteren bor hos mor. mor ønsker, at datteren skal henvises til udredning hos børnepsykolog. far er ikke enig. mor kan som bopælsforælder træffe beslutning om videre henvisning til børnepsykolog – uden fars samtykke.

“skal vi være enige i valg af børnehave og skole”?

der er fælles forældremyndighed, og barnet har bopæl hos mor. mor kan som bopælsforælder selv vælge daginstitution (dagpleje, vuggestue, børnehave) til barnet. faderen skal være enig i valget af skoleretning, f.eks. om det skal være en privat skole eller en kommunal skole, men ikke i valget af den konkrete skole.

”kan mor melde vores dreng ud af børnehave og i skole, når far ikke ønsker dette”?

mor og far er uenige omkring, hvorvidt deres 5-årige skal starte i skole eller ej. de har fælles forældremyndighed, og barnet har bopæl hos mor. mor kan selv melde barnet ind i den kommunale skole og melde barnet ud af børnehaven, uden fars samtykke.

til sidst vil jeg sige – “vælg jeres kampe med omhu”. jeg ved, at det kan være lettere sagt end gjort, så har du brug for guidance, er du hjertelig velkommen til at kontakte mig. jeg hjælper ofte delebørnsforældre med at navigere igennem alle mulige slags spørgsmål. det er vigtigt for mig at give ekstra råd med på vejen, inden skaden sker.

som familieadvokat igennem mere end 10 år (og mor til tre), har jeg stor ekspertise i spørgsmål omkring børn, herunder i forhold til forældremyndighed, bopæl, samvær og bidrag. min e-mailadresse er htr@forumadvokater.dk, og mit direkte tlf.nr. er 46 38 03 89.
32924552bd9be92f8508abf374a6a140
pas i delebørnsfamilier
forumadvokater.dk
2020.10
det er desværre ikke en usædvanlig situation i delebørnsfamilier, at den ene forælder ikke vil udlevere barnets pas til den anden, eller underskrive en ansøgning om pasudstedelse. jeg har igennem årene snakket med mange, der står i de situationer, og her kommer derfor en køreplan for, hvad du som forælder kan gøre, hvis du står i, eller havner i den situation.

har jeres barn et pas… når jeres barn har et pas, så følger passet som udgangspunkt jeres barn. nægter den ene af jer at udlevere jeres barns pas, kan fogedretten være behjælpelig med at få det udleveret. er det samværsforælderen, der ønsker passet udleveret, er det naturligvis en forudsætning, at denne har ret til at tage jeres barn med ud af landet.

har jeres barn ikke et pas, og har du forældremyndigheden alene… hvis i ikke har fælles forældremyndighed, kan bopælsforælderen alene ansøge om at få udstedt et pas til jeres barn, uden samværsforælderen skal underskrive eller give samtykke til pasudstedelsen.
har jeres barn ikke et pas, og har i fælles forældremyndighed… hvis i har fælles forældremyndighed, skal i begge som udgangspunkt skrive under på ansøgningen om pas. kan du ikke få den anden forælders underskrift, skal du gøre følgende - og jeg vil anbefale, at du snart igangsætter processen, da sagsbehandlingen kan tage et stykke tid:

ansøgningen om pas skal afleveres til borgerservice i din kommune, og du skal have jeres barn med, når du afleverer pasansøgningen. du skal også medbringe jeres barns originale dåbs-, navneattest eller fødselsattest, dit barns sundhedskort og et pasbillede.
ansøgningen om pas vil i første omgang blive afvist, fordi den ikke er underskrevet af jer begge. kommunen vil spørge, om pasansøgningen opretholdes, og det bekræfter du så.

herefter vil kommunen sende ansøgningen videre til politiet. du skal dokumentere, at du har forsøgt at få den anden forælder til at skrive under på ansøgningen om pas til jeres barn. det er en godiidé også at medbringe en kopi af de mails eller sms´er, du har sendt til den anden forælder, når du går til borgerservice. denne dokumentation kan få ret stor betydning for politiets villighed til at tillade udstedelse af pas til jeres barn. har du ikke dokumentationen i orden, så prøv derfor en gang mere at sende den anden forælder en sms eller mail, eller et anbefalet brev, hvor du en sidste gang beder denne underskrive ansøgningen om pas, eller begrunde hvorfor, han/hun ikke vil det.

politiet kan altså give tilladelse til, at der udstedes et pas til jeres barn, selvom den anden forælder ikke har givet samtykke til det. i praksis vil den anden forælder blive hørt om, hvad årsagen er til, at vedkommende ikke vil give samtykke til, at jeres barn får udstedt et pas. har forælderen ikke en fornuftig forklaring på det, vil politiet formentlig give tilladelse til, at jeres barn får udstedt et pas. om jeres barn ender med at få udstedt et pas, uden den anden forælders underskrift, er altså politiets beslutning. så det er en god idé at få styr på passet, inden der bestilles sommerferie.

jeg håber, at denne køreplan kan hjælpe lidt i nogle delebørnsfamilier, så i forhåbentlig kan komme på sommerferie. har du brug for at vide mere om juraen i delebørnsfamilier, er du velkommen til at maile til mig på htr@forumadvokater.dk, eller ringe til mig på dir.tlf. 46380389.
7f2a7529467065d0d36bb113b39f8b19
må jeg tage vores børn med til udlandet på sommerferie?
forumadvokater.dk
2020.10
hvis du overvejer at rejse ud af danmark med jeres børn på sommerferie, skal du sikre dig, at det kan ske lovligt. 

sommeren er på vej, og mange glæder sig til den sommerferie, der venter lige rundt om hjørnet. flere har allerede planlagt sommerferien, mens andre drømmer. mine to ældste børn vil ud og flyve, mens den yngste vil til lalandia. i nogle delebørnsfamilier bliver børnenes og de voksnes drømme om sommerferien afløst af fortvivlelse og konflikter. især hvis samarbejdet om børnene i forvejen er svært.

for selvfølgelig må du tage jeres børn med til f.eks. lalandia, og i må også flyve dertil. men må du tage jeres delebørn med til udlandet på sommerferie? læs med her og få svar på, hvad der gælder for jer.

har i fælles forældremyndighed? ja så må i rejse til udlandet med jeres børn... har i fælles forældremyndighed, kan i begge rejse med jeres børn til udlandet i de uger, i har sommerferie/samvær med børnene. du skal ikke spørge den anden forælder, og det kræver heller ikke tilladelse fra familieretshuset. en samværsforælder (den der ikke har barnets adresse registreret hos sig), kan altså på lige fod med en bopælsforælder rejse med børnene til udlandet i sommerferien. medmindre der ligger en afgørelse, der begrænser eller ophæver retten til samvær med børnene i udlandet.

har den ene af jer forældremyndigheden alene… har du forældremyndigheden alene, kan du rejse til udlandet med jeres børn uden den anden forælders samtykke. har du ikke (del i) forældremyndigheden, men samværsafgørelse, giver denne afgørelse kun ret til samvær i danmark og i de øvrige nordiske lande. Ønsker du sommerferie i udlandet med jeres børn skal du indhente samtykke fra forældremyndighedsindehaveren.

kan du ikke få et samtykke, kan du rette henvendelse til familieretshuset med anmodning om, at de tager stilling til, om du må rejse med børnene til udlandet. ofte vil der blive givet tilladelse til, at jeres børn må tage med på en ferie eller et familiebesøg i udlandet, fordi det betragtes som en naturlig del af familielivet at rejse til udlandet. medmindre der er en aktuel risiko for bortførelse af børnene. 

er i uenige om forældremyndigheden? et hvert tiltag som bringer spørgsmålet om forældremyndighed i spil bevirker, at der skal være samtykke fra den anden forælder til, at du må holde sommerferie i udlandet med børnene. kan du ikke få samtykke, kan du kontakte familieretshuset og søge om tilladelse til, at du kan tage børnene med til udlandet på ferie i en kortere periode.

er i ”kun” uenige om selve udlandsrejsen i sommerferien, og ikke om hvem der skal have forældremyndigheden i fremtiden, skal du ikke have samtykke fra den anden forælder. du skal heller ikke søge om tilladelse fra familieretshuset til at rejse til udlandet. i den situation er forældremyndigheden nemlig ikke bragt i spil.

med disse ord vil jeg ønske dig og din familie en rigtig dejlig sommerferie. har du brug for at vide mere om juraen i delebørnsfamilier, er du velkommen til at maile til mig på htr@forumadvokater.dk, eller ringe til mig på dir.tlf. 46380389.
473b693af3ae896d27c2e928265bc019
Ægtefællers pensionsrettigheder - nye regler fra 1. januar 2007
forumadvokater.dk
2020.10
overblik over loven

 1. loven træder i kraft den 1. januar 2007
 2. den omfatter kun mennesker, der er gift
 3. den bliver kun relevant ved død, separation eller skilsmisse
 4. efter den 1. januar gælder tommelfingerreglen "pensionen følger personen", dvs. ingen rimelige pensioner skal deles, men kan udtages forlods
 5. en rimelig pension svarer til hvad der kan forventes, eller er almindelig, blandt andet i forhold til personens job, uddannelse, løn og indbetalingsmønster
 6. hvis der er sparet ekstra op til pension hos den ene ægtefælle, skal den pension deles mellem ægtefællerne
 7. der gives mulighed for et kompensationsbeløb, hvis den ene ægtefælle bliver urimeligt stillet efter en skilsmisse. der findes to kompensationstyper:
 8. fællesskabskompensationen kan blive aktuel, hvis den ene ægtefælle af hensyn til familien har været uden for arbejdsmarkedet, haft orlov eller været på deltid og dermed har lidt et pensionstab
 9. rimelighedskompensationen kan blive aktuel, hvis den ene ægtefælle stilles urimeligt fordi den anden kan udtage sin fulde pension uden at skulle dele.
 10. betingelsen her er, at ægteskabet har varet i over ca. 15 år.
 11. Ægtefæller kan både før og efter 1. januar 2007 lave en ægtepagt om deling af kapital- og ratepensioner
 12. fra 1. juli 2006 kan disse ægtepagter tinglyses.

 
baggrund

folketinget har vedtaget en lov om, hvordan pensioner skal behandles, når en ægtefælle dør, og når ægtefæller skal separeres eller skilles.
loven hedder lov nr. 483 af 7. juni 2006: pensionsrettigheders behandling ved død samt separation og skilsmisse. loven gælder for de separationer og skilsmisser, der meddeles efter den 1. januar 2007.

pensionen følger personen

helt overordnet betyder loven, at efter 1. januar 2007 tilhører enhver pension den person, hvis navn står på opsparingen. sådan har det stort set altid været med f.eks. arbejdsmarkedspensioner og overenskomstaftalte pensioner. det nye er, at det fra årsskiftet også gælder for rate- og kapitalpensioner. fremover bliver rate- og kapitalpensioner som udgangspunkt ikke delt i en eventuel skilsmisse.

loven har altså først og fremmest indflydelse på de ægteskaber, hvor der er en eller flere rate- eller kapitalpensioner.

her og nu! nogle gode råd til hvad du skal gøre i overgangsperioden

da loven træder i kraft 1. januar 2007, er der en overgangsperiode, hvor du kan få kigget på dine pensionsforhold.

her er nogle spørgsmål, der kan hjælpe dig i gang:

1. har du eller din ægtefælle en rate- eller kapitalpension?

hvis ja, så bør i sammen find ud af, i hvis navn den står. kontakt evt. jeres bank- eller pensionsrådgiver.
hvis nej, så har denne lov ikke umiddelbart nogen betydning for dig. alligevel er det en god idé at få et overblik over dine pensionsforhold.

2. Ønsker i i tilfælde af skilsmisse efter 1. januar 2007 fortsat at dele pensionen?

hvis ja, så kan i aftale dette ved en ægtepagt.
hvis nej, så skal i blot være opmærksomme på, at efter 1. januar 2007 tilhører opsparingen den person, i hvis navn den er oprettet.

3. overvejer du skilsmisse?

hvis ja, så skal du vide, at hvis du indleder en skilsmissesag inden 1. januar 2007, så skal i dele eventuelle rate- og kapitalpensioner. efter 1. januar tilfalder rate- eller kapitalpensionen ham eller hende, hvis navn står på opsparingen. nb! separations- eller skilsmissebegæringer, der er indgivet til statsamtet (eller sager, der er anlagt ved retten) før 1. januar 2007 gælder også. det vil sige, at så længe separations- eller skilsmissesagen er påbegyndt inden årsskiftet, skal i stadig dele de rate- eller kapitalpensioner, der er i ægteskabet.
hvis nej, så er det alligevel vigtigt, at du og din ægtefælle gør jer klart hvilke pensioner, i har i ægteskabet. er der en rate- eller kapitalpension kan i lave en aftale om deling ved eventuel skilsmisse.

yderligere baggrundsstof

mange bekymrer sig ikke synderligt om deres pension i det daglige, men med den nye lov om ægtefællers pensionsrettigheder, der træder i kraft 1. januar 2007, er det nødvendigt at få styr på pensionerne. hvis du skal skilles, skal du være opmærksom på, at pensionsopsparingen ikke længere er med i den pulje, der skal deles, hvis du står i en skilsmissesituation. med den nye lov bliver tommelfingerreglen fremover, at "pensionen følger personen". derfor er det en god ide at få styr på din pension inden skilsmissen, så du ikke kommer i klemme fordi hele jeres pensionsopsparing står i din ægtefælles navn.

ingen pensioner skal deles

loven betyder, at ingen pensionsopsparinger længere skal deles med ens ægtefælle ved skilsmisse. heller ikke kapital- og ratepensioner vil blive delt, som det tidligere er sket. det kan især få konsekvenser for de kvinder, der ikke har sparet så meget pension op i eget navn, fordi de måske har været på deltid eller gået hjemme i en periode.

mulighed for kompensation
hvis i ikke har fået lavet en ægtepagt, og står over for en skilsmisse, er der indlagt et sikkerhedsnet for de mennesker, der bliver meget dårligt stillet i forhold til ægtefællen.

i sådanne tilfælde kan der bliver tale om kompensation. der kan gives rimelighedskompensation, hvis ægteskabet har varet over ca.15 år, og hvis der er meget stor forskel på hvad den ene part har opsparet i forhold til den anden. den anden mulighed er fællesskabskompensation, som kan gives i de tilfælde, hvor konen for eksempel har været helt eller delvist væk fra arbejdsmarkedet af hensyn til familien. kompensationerne udløses dog ikke automatisk. enten skal du lave aftaler om det i skilsmisse-situationen eller via en retssag søge at opnå kompensation. det sikreste er at aftale det nødvendige, mens i er enige.

faq - de typiske spørgsmål om nye regler om ægtefællepension

her er nogle af de spørgsmål, vi oftest møder i forbindelse med den nye lovgivning om behandlingen af ægtefællers pensionsrettigheder på ægtefælleskifte:

ideen med loven er at skabe enkelthed, så der er klare regler for deling af pensioner ved død, separation og skilsmisse. fra den 1. januar 2007 er tommelfingerreglen således, at "pensionen følger personen" og altså, at ingen pensioner automatisk skal deles.

hvad er forskellen mellem de gamle regler og den nye lov?
i dag og frem til den 1. januar 2007 er det praksis, at man deler ratepensioner og kapitalpensioner i tilfælde af død, separation og skilsmisse. de såkaldte løbende livsbetingede pensioner (for eksempel arbejdsmarkedspensioner) har altid været "udelelige", og vil også være det fremover.

gælder loven for alle, der er gift?
ja, loven gælder for alle der er gift. men den bliver særlig vigtig, hvis man skal separeres eller skilles. her er der en vigtig skillelinie, nemlig før og efter den 1. januar 2007, hvor der gælder forskellige regler.

hvilke pensioner kan deles?
efter den 1. januar 2007 skal ingen pensioner deles ved separation eller skilsmisse, medmindre ægtefællerne har indgået ægtepagt med aftaler om en deling.

min mand og jeg har kun sparet op til pension i hans navn. hvad gælder for den pension?
pensionen vil som udgangspunkt ikke skulle deles. er der tale om en kapital- eller ratepension, kan i igennem en ægtepagt aftale, at pensionen fortsat skal kunne deles.

nedenfor kan du læse om lovens muligheder for at kompensere en ægtefælle, der er dårligt stillet i forhold til pensioner.

hvad er en almindelig (rimelig) pensionsordning?
langt de fleste pensionsordninger vil være almindelige. til eksempel kan nævnes, at alle arbejdsmarkedspensioner typisk vil være almindelige ordninger, og at det samme gælder for andre pensionstyper, hvor der betales regelmæssige bidrag af en størrelse, der svarer til ægtefællens økonomiske forhold og forventede pensioneringstidspunkt.

min kone og jeg har kun været gift i 2 år, men har boet sammen i 10 år. vi står nu for at skulle skilles. hvordan skal vores pensioner deles?
ved skilsmisse i et ægteskab, der har varet under ca. 5 år, beholder ægtefællerne hver især deres pensionsordninger og der kan ikke blive tale om deling.

hvilke konsekvenser har loven, hvis en kvinde f.eks. er på deltid nogle år?
i de tilfælde hvor loven gør, at en ægtefælle bliver dårligt stillet pensionsmæssigt, er der mulighed for at kompensere. hvis ægtefællerne i fællesskab har indrettet sig sådan, at f.eks. den ene i en periode har været på nedsat tid under hensyn til børnene og familien ? og dermed har lidt et pensionstab ? kan en fællesskabskompensation komme på tale.

hjælper loven ikke en ægtefælle, der har en meget mindre pensionsopsparing end den anden ægtefælle?
i de tilfælde hvor loven gør, at en ægtefælle bliver dårligt stillet pensionsmæssigt, er der mulighed for at kompensere. hvis den ene ægtefælle vil blive urimeligt stillet fordi den anden ægtefælle kan udtage sin fulde pension uden at skulle dele, vil rimelighedskompensationen komme på tale. det er dog en betingelse, at ægteskabet har varet ca. 15 år eller længere.
db33feb5c6bff797fed08d7f0cb9e01b
derfor bØr papirlØse tÆnke sig om
forumadvokater.dk
2020.10
som advokat hører vi gang på gang: ”ja, vi ved godt, at vi bør gifte os, men vi vil altså ikke gøre det lige nu. vi har travlt, og vi har ikke råd til en dyr fest, og skal vi giftes, så skal det være festligt”.

men – der er grund til at advare. ingen bør leve papirløst uden i hvert fald at kende konsekvenserne. og når vi spørger papirløse: ”hvad sker der, hvis den ene af jer dør i morgen”, så har jeg endnu aldrig mødt et par, der kunne forklare, hvordan længstlevende ville være stillet. hvis den ene samlever dør, bliver det en dobbelt ulykke for den, der bliver ladt tilbage.

og – det er faktisk muligt at indgå ægteskab uden større omkostninger. f.eks. på rådhuset i al hemmelighed. og hvis der senere opstår behov for et kirkebryllup, så kan i få en kirkelig velsignelse og holde en kæmpe gallafest derefter. men adskil jeres fine fornemmelser og principper fra juraen. ellers kan det gå galt. det handler det følgende om. og det er ikke noget, der er opfundet til lejligheden. det er taget ud af den danske hverdag.

et meget typisk eksempel på, hvor det kan gå

søren og gitte bliver forelskede. de flytter sammen og køber et hus i fællesskab. søren er ingeniør og ansat i et stort firma. han har en årsløn på 650.000 kr. gitte er pædagogmedhjælper og tjener 270.000 kr. banken, hvor de får et boliglån, fortæller dem, at de skal ”sikre sig” og får dem til hver især at tegne en krydslivsforsikring i et forsikringsselskab på 400.000 kr. forsikringen tegnes for deres egen skyld, men også for at sikre bankens tilgodehavende.

søren og gitte hæfter nemlig solidarisk for den fælles gæld til kreditforeningen og banken. det betyder, at banken kan kræve det fulde beløb hos hver af dem, hvis betalingsaftalen ikke overholdes.
søren og gitte får en datter, emma. bedsteforældrene synes, at søren og gitte skal gifte sig, men det vil de ikke. det er gammeldags. det binder os for meget. det skal først være, når vi bliver noget ældre. det skal først være en gang, når vi har råd til at holde stort kirkebryllup. argumenterne kan være mange.

søren dør

kort efter emmas to års fødselsdag kører søren galt i sin bil og bliver dræbt. gitte tror, hun er sikret. det fik hun fornemmelsen af, da de tegnede krydslivsforsikringen efter råd fra banken. men hvad er virkeligheden?

kun emma arver

skifteretten udnævner en bobestyrer til at behandle dødsboet. boet, som man kalder alle sørens efterladte ejendele, omfatter sørens halvdel af huset, hans bil og hans andel – ca. halvdelen – af møblerne, hans bankkonti og tre små bankaktier. alt dette skal emma arve. da hun er mindreårig, skal det hele omsættes i rede penge og indsættes i forvaltningsafdelingen i banken, indtil emma bliver 18 år. boafgiften er 15% af det beløb, som ligger ud over det faste bofradrag.

gitte skal købe sørens ejendele af emma

gitte skal fortsætte med at betale udgifterne på huset. hun hæfter jo for gælden, og hun skal nu også betale leje for at bo i dødsboets halve hus. hun vil gerne beholde hus og bil, men så skal hun købe disse aktiver af boet. selv sørens møbler og personlige effekter skal hun betale for at beholde.

hun forsøger at få huset til en lav pris, men bobestyreren forklarer hende, at salg kun kan ske til handelsværdien, fordi emma jo er mindreårig. en skifteværge udpeges til at varetage emmas interesser. skifteværgen skal bl. a. sikre, at der betales fuld pris. huset og indboet skal vurderes til handelspris.

forsikringsbeløbet på 400.000 kr. fra forsikringsselskabet får gitte dog udbetalt. denne forsikring er tegnet af gitte på sørens liv – krydsliv – og er derfor uden afgiftspligt. dette beløb er ikke stort nok til, at gitte kan købe det halve hus og bilen og få råd til at betale terminsydelser til kreditforening og bank. hun må sælge huset.

hvis søren havde oprettet testamente til fordel for gitte

· ville gitte og emma kunne dele sørens halve hus, bil og indbo
· ikke kun emma, men også gitte, skal betale boafgift til statskassen. af hus, bil, indbo m.v. skal der betales 15% udover bofradraget.
· kun krydslivsforsikringen kan gitte beholde uden at dele med emma og uden at betale afgift til staten.

hvis de havde giftet sig som forældrene anbefalede

· ville gitte få en væsentlig større del af boet, dels som boslod, dels som arvelod, og hun ville altid have krav på at få de første 600.000 kr. af boet (tallet reguleres, og udgør i 2014 kr. 710.000, se arvelovens § 11 stk. 2)
· ville gitte have haft mulighed for at sidde i uskiftet bo med emma
· skulle gitte ikke betale boafgift af arven
· ville kun et begrænset beløb, eller intet, skulle bindes i forvaltningsafdeling.
· ville hun have fået tre måneders løn fra sørens arbejdsgiver i henhold til funktionærlovens regler.

ingen arveret mellem ugifte samboende

der er altså ingen arveret mellem ugifte samboende, heller ikke efter to eller flere års samliv. det er vores erfaring at en hel del mennesker tror det modsatte. du må meget gerne hjælpe os med at udrydde den misforståelse.

et testamente giver kun adgang til at dele med et eller flere børn. testamentet dækker ikke livsforsikringer. det er nødvendigt at kontakte forsikringsselskabet for at få en påtegning på policen, hvis samleveren skal have andel heri.

kun ægtefællen, ikke samleveren, kan slippe for at betale boafgift til statskassen.

der er grund til at overveje dette. papirløse har brug for papirer – og de fleste for at gifte sig. hvert år oplever vi at sidde sammen med flere papirløse, der bitterligt fortryder, at de ventede. for længe.

fem punkter til overvejelse

tag en beslutning. få overblik, eventuelt sammen med forum advokater. og gør så noget ved det – for mange har i tidens løb udskudt det for længe. overvej dette:
kender du konsekvenserne – hvad sker der hvis en af jer dør før beregnet? hvad vil det sige at leve uden papirer? er i dækket godt nok ind? kan det gøres bedre?
beslut om i fortsat vil leve papirløst
i alle tilfælde: opret testamente
hvis i gifter jer, så kombiner det med en ægtepagt
hvis i lever papirløst: tegn forsikring og lav en samejekontrakt.

hjælp med at udbrede kendskabet til dette

der er over 300.000 papirløse par uden testamente og uden orden i forsikringsforholdene. langt de fleste papirløse har glemt at anmelde samlivet både til atp og til deres forsikringsselskaber og mange tror fejlagtigt, at de efter to eller fem års samliv arver hinanden. hjælp med at udrydde disse misforståelse. hvis en papirløs dør ”før tid” er det i sig selv alvorligt – men hvis det samtidig betyder et totalt sammenbrud i økonomien, så er det jo ubærligt. ikke mindst fordi der med en smule omtanke og interesse er mulighed for at undgå de værste problemer.

denne artikel ar skrevet af advokat(h) allan ohms – kan kontaktes på ao@forumadvokater.dk eller 46380321
28d2e4b2e286fd53519bbb195e13e298
2020.10
forumadvokater.dk
28d2e4b2e286fd53519bbb195e13e298
betinget dom til midaldrende kvinde og hendes voksne søn for uberettiget hævning af midler fra dødsbo.
forumadvokater.dk
2020.10
en midaldrende kvinde var tiltalt for underslæb ved uberettiget at have hævet et beløb på knap 20.000 kr. fra en konto tilhørende hendes eksmand få timer efter, at hun havde erfaret, at eksmanden var død. hun havde efter aftale med eksmanden adgang til at hæve fra kontoen. hun gav beløbet til hendes og eksmandens fælles søn. ved hævningen af beløbet blev dødsboet, som var insolvent, ifølge anklageskriftet udsat for risiko for tab.
 
fællessønnen var tiltalt for urigtig anmeldelse til politiet ved i strid med sandheden at have oplyst til politiet, at det var ham, der havde hævet beløbet. 
 
retten anså det for bevist, at den midaldrende kvinde hævede beløbet for at sikre sig, at beløbet ikke gik til dødsboet, men til hendes søn. herefter og da hun under den første samtale med politiet undlod at oplyse de reelle omstændigheder i forbindelse med hendes hævning, anså retten det for bevist, at hun bestemt indså, at hun ved hævningen af pengene uretmæssigt tilegnede sig dem for at skaffe sin søn en uberettiget vinding på boets bekostning.
 
sønnen blev på grundlag af sin tilståelse fundet skyldig i at have afgivet urigtig oplysning til politiet med forsæt til, at en anden end den skyldige ville blive straffet. 
 
straffen til den midaldrende kvinde blev fastsat til fængsel i 30 dage, som henset til at tiltalte ikke tidligere var straffet, blev gjort betinget med en prøvetid på 1 år. straffen for sønnen blev fastsat til fængsel i 10 dage, der under hensyn til sagens karakter og hans motiv for den falske tilståelse undtagelsesvist blev gjort betinget.
8766cd10927c748be6658b3fb073a89b
2020.10
forumadvokater.dk
c6fd09199326d02efa99a19696805f4f
rekvirents krav for mangfoldiggørelse af salgsopstillinger nedsat på tvangsauktion
forumadvokater.dk
2020.10
**rekvirents krav for mangfoldiggørelse af salgsopstillinger nedsat på tvangsauktion, men rekvirenten var berettiget til at kræve befordringsgodtgørelse medtaget i størstebeløbet uden for budsummen.**

en advokat, som havde forestået salg af en ejendom på tvangsauktion, havde beregnet sig kr. 1.200 + moms for kopiering af 30 salgsopstillinger samt befordringsgodtgørelse med kr. 1.569,16. auktionskøber var uenig i disse beløb og anmode fogedretten om at afsige kendelse. fogedretten henviste til de vejledende takster, hvorefter advokaten var berettiget til at beregne sig kr. 30 + moms pr salgsopstilling, men at der ikke var grundlag for at mangfoldiggøre mere end de normale 15 salgsopstillinger. beløbet på kr. 1.200 + moms blev derfor nedsat til kr. 450 + moms.

omkring befordringsgodtgørelse så fandt fogedretten, at advokaten ikke var berettiget hertil, idet en sådan udgift måtte anses som værende indeholdt i rekvirentsalæret.

fogedrettens kendelse blev kæret af rekvirentens advokat til landsretten. landsretten var enig med fogedretten i, at udgifterne til kopiering og fremsendelse af salgsopstillingerne skulle nedsættes til kr. 450 + moms. omkring udgifterne til befordringsgodtgørelse, så fandt landsretten, at advokaten var berettiget til at medtage kr. 1.569,16 som en del af størstebeløbet. landsretten var ikke enig med fogedretten i, at befordringsgodtgørelse måtte anses som værende en del rekvirentsalæret. landsretten fandt, at befordringsgodtgørelse kunne medtages som en særskilt udgift i størstebeløbet udover rekvirentsalæret.

kommentarer:
kendelsen er interessant både for auktionskøbere og advokater, som sælger ejendomme på tvangsauktion. som auktionskøber bør man kontrollere om rekvirentens advokat har medtaget kr. 1.200 + moms for kopiering og fremsendelse af salgsopstillinger. medmindre der er tale om en særegen ejendom, så må advokaten som udgangspunkt alene medtage kr. 450 + moms hertil. til gengæld vil man som auktionskøber opleve, at der er mange advokater, som ikke beregner sig særskilt befordringsgodtgørelse, selvom advokaten ifølge landsrettens kendelse er berettiget hertil. omvendt bør advokater, som sælger ejendomme på tvangsauktion, overveje at beregne sig særskilt befordringsgodtgørelse, og medtage udgiften som en del af størstebeløbet. landsretten har ikke tager stilling til, om der er en øvre grænse for hvor stort et beløb, som man vil acceptere vedrørende befordringsgodtgørelse. personligt tror jeg ikke, at landsretten vil acceptere en udgift til befordringsgodtgørelse, såfremt der f.eks. er tale om, at en advokat kræver kørselsgodtgørelse for at besigtige, fremvise samt gennemføre auktion over ejendom, som er beliggende flere hundrede kilometer fra advokatens kontor.

kendelsen er trykt i ugeskrift for retsvæsen 2015 side 3640.
df2ed8388dc457adc36acd1d063c1e54
skattepligt af værdien af eget arbejde
forumadvokater.dk
2020.10
folketinget har vedtaget, at der til ligningslovens § 7, der omhandler en række ydelser m.v., der ikke skal medregnes til den skattepligtige indkomst, indføres et nyt litra z om værdien af eget arbejde. momsloven er ændret i overensstemmelse hermed.


loven træder i kraft 1. januar 2003 og har virkning for indkomståret 2003.


(lov nr. 1064 af 17. december 2002 om fritagelse for skat og moms af værdi af eget arbejde).


2e077f1957a651b59de506221db896c4
2020.10
forumadvokater.dk
67bdbe51be06d82906562d823b3b6656
den gik ikke. udlejers krav var ulæseligt – derfor ingen ret over lejer.
forumadvokater.dk
2020.10
lejeren af et beboelseslejemål fraflyttede dette den 15. september 2010, uden at hun deltog i et flyttesyn. få dage efter fraflytningen modtog lejeren et brev fra udlejer indeholdende nogle bilag, der ikke let kunne læses. 

landsretten fandt, at udlejer ikke rettidigt havde fremsat tilstrækkelig reklamation vedrørende lejers pligt til at foretage vedligeholdelse i forbindelse med fraflytningen, da den henvendelse, som udlejer havde sendt, var ulæselig.

v.l.d. 14. september 2012 i anke 2. afd. b-1719-1. tbb2013.34
.
dcdeb20b3cff096fda5a84a1f9e65679
lejeret
forumadvokater.dk
2020.10
vi har stor erfaring på det lejeretlige område. vore kunder tæller både privat, betydende udlejere og virksomheder i forbindelse med deres etablering af lejemål til at drive virksomheden i.

vi rådgiver både om indgåelsen af lejekontrakterne og om fortolkningen af dem, på basis af et indgående kendskab til lejelovgivningen og dens udvikling. vore lejeretsadvokater indgår i et tæt samarbejde med vore øvrige advokater omkring lejeretlige temaer i forbindelse med for eksempel virksomhedsoverdragelser og optimering af koncernstrukturer, hvor ejerskabet til ejendommen kan blive udskilt på særlige, og undertiden meget gunstige, vilkår.

vores lejeretlige rådgivning og assistance omfatter også lejeretlige tvister og førelsen af retssager.
80aa5b0e495ac11d1fd0c78d23b548e8
sommerhuse på fremmed grund
forumadvokater.dk
2020.10
folketinget har vedtaget en ny lov, der træder i kraft den 1. april 2014, om sommerhuse på fremmed grund. loven omfatter således lejeaftaler vedrørende grunde, hvorpå der er placeret et sommerhus, som tilhører lejeren.loven omfatter ikke aftaler om leje af grund, hvor sommerhuset alene eller hovedsageligt benyttes til erhvervsmæssig udlejning.

loven, der vedrører aftaleforholdet mellem udlejer og lejer, og som er udarbejdet med afsæt i erhvervslejeloven, tager udgangspunkt i den aftalefrihed, som er gældende på området og regulerer alene de områder af aftaleforholdet, hvor det findes nødvendigt at indføre en vis beskyttelse af lejeren. 

loven gælder aftaler om leje af grund, som indgås efter lovens ikrafttræden, når der ligger et sommerhus på grunden, som er ejet af lejeren. det er den oprindelig aftalte leje, der fortsat er gældende. det følger af loven, at det kan aftales, at lejen kan reguleres årligt med udviklingen i nettoprisindekset. endvidere kan hver af parterne 5 år efter lejefastsættelsen eller seneste tilpasning forlange lejen reguleret til den aktuelle markedsleje. for eksisterende lejeaftaler får loven virkning ved genforhandling.

for at beskytte lejeren i genforhandlingssituationer er der indsat bestemmelse om, at en lejeaftale kan ændres eller tilsidesættes helt eller delvist under henvisning til aftalelovens §36.

ved genudlejning til en nuværende lejer eller til en ny lejer kan der ikke aftales en leje, som væsentligt overstiger markedslejen for grunden.

hvis lejeren ønsker at afhænde sommerhuset, kan lejeren indsætte en anden lejer i sit sted. udlejeren er forpligtet til at fortsætte lejeforholdet med den ny lejer på uændrede vilkår.

lejeren kan frit opsige lejeforholdet med 6 måneders opsigelsesfrist. udlejeren har ikke en tilsvarende adgang til at opsige lejeaftalen. denne beskyttelse svarer til, hvad der findes i leje- og erhvervslejeloven. 

når lejeaftalen ophører skal grunden afleveres i mindst samme stand, som den blev overtaget, og lejeren skal fjerne sommerhuset, medmindre andet er særligt aftalt med udlejeren.

lov nr. 262 af 24. marts 2014
67aa718ba8cea4f5c6c64e0cc013858e
lejer havde ikke ved udlejers stiltiende accept opnået ret til vederlagsfri parkering i ejendommens gård som en del af lejeforholdet.
forumadvokater.dk
2020.10
en lejekontrakt vedrørende et boliglejemål indeholdt ikke en bestemmelse om ret for lejer, l, til parkering i gården, men l havde siden sin indflytning i 1991 parkeret i gården uden indsigelse fra udlejer, u. efter en gårdrenovering, som blev påbegyndt i 2006, forbød u parkering i gården. l indbragte sagen for domstolene og fik af både byretten og landsretten medhold i, at l og dennes gæster havde ret til fri parkering i gården. højesteret nåede til det modsatte resultat. højesteret udtalte, at en lejers brugsret som udgangspunkt kun omfatter de lokaler og fællesfaciliteter, som fremgår af lejekontrakten med udlejer. det kræver særlige holdepunkter, hvis lejer herudover skal anses for aftaleretligt at have erhvervet brugsrettigheder som en del af lejeforholdet. u's og den tidligere ejers stiltiende accept af l's og de øvrige lejeres vederlagsfri parkering i ejendommens gård kunne alene anses som accept af, at parkering kunne ske indtil videre, og den indebar ikke, at l var tildelt en ret til parkering som en del af lejeforholdet. u havde derfor været berettiget til at bringe adgangen til vederlagsfri parkering til ophør og blev frifundet.
82a22dd00d7220111cd60287c6a76954
lejer har kun pligt til at stævne udlejer, hvis der er en tvist
forumadvokater.dk
2020.10
i erhvervslejeforhold har lejer som udgangspunkt krav på erstatning, hvis lejeaftalen opsiges fra udlejers side. lejer er dog ikke berettiget til erstatning, hvis det er aftalt i lejekontrakten, at der ikke skal betales erstatning ved opsigelse, og der ikke er tale om et erhvervsbeskyttet lejemål, eller hvis opsigelsen skyldes, at lejer har misligholdt lejeaftalen.

erstatningen skal dække det tab, som lejeren lider som følge af opsigelsen, ligesom der ved opsigelse af lejeaftale om erhvervsbeskyttede lejemål sskal betales godtgørelse for tab af goodwill. erstatningen skal blandt andet dække flytteudgifter, værdiforringelser ved lejers inventar, driftstab i flytteperioden og rimelige udgifter til sagkyndig bistand. 

udlejer skal i selve opsigelsen informere lejer om dennes ret til erstatning og godtgørelse, herunder også informere lejer om de frister der gælder. hvis lejer vil protestere mod opsigelsen, skal dette gøres skriftligt inden 6 uger efter modtagelsen af opsigelsen. herefter har udlejer 6 uger til at indbringe sagen for boligretten, hvis han vil fastholde opsigelsen. gør han ikke det, er opsigelsen bortfaldet.

hvis lejer vil acceptere opsigelsen men kræve erstatning og godtgørelse fra udlejer, skal lejer senest 6 uger efter modtagelsen af opsigelsen meddele udlejer dette. lejer skal samtidig opgøre sit erstatningskrav. hvis der er uenighed om erstatningens størrelse, skal lejer indbringe kravet for boligretten senest 6 uger efter udløbet af den første 6-ugersfrist. 

højesteret har nu haft lejlighed til at tage stilling til hvorledes bestemmelsen skal fortolkes, når der ikke er konstateret en uenighed mellem parterne inden for lejers 6-ugersfrist for at stævne.

i den konkrete sag havde udlejer opsagt lejeaftalen med lejer, og lejer havde rettidigt krav om erstatning og godtgørelse. først den 26. maj 2014, hvilket var et par dage efter udløbet af lejers frist for at indbringe sagen for domstolene, gjorde udlejer indsigelse mod lejers erstatnings- og godtgørelseskrav. herefter indbragte lejer sit krav på erstatning for retten. dette skete den 25. juni 2014. 

spørgsmålet var herefter om, det forhold, at udlejer ikke havde accepteret lejers erstatningsopgørelse, måtte forstås således, at udlejer ikke anerkendte det af lejer rejste krav, eller om først på det tidspunkt, hvor udlejer afviste kravet, havde materialiseret sig en tvist, som retten kunne tage stilling til.

boligretten på frederiksberg var af den opfattelse, at lejer havde indgivet stævning rettidigt, og at spørgsmålet om erstatning skulle realitetsbehandles. denne afgørelse blev imidlertid kæret til Østre landsret, der kom til det modsatte resultat. 

højesteret udtaler i sin kendelse, at det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, at lejer alene har pligt til at indbringe kravet for boligretten, hvis der er uenighed mellem lejer og udlejer, og når denne uenighed ikke manifesterer sig inden lejers frist for at indbringe kravet for boligretten, har lejer således ikke pligt til at overholde denne frist. hvis det efter fristens udløb viser sig, at udlejer ikke vil anerkende det rejste erstatningskrav, er lejer forpligtet til at indbringe kravet for retten uden ufornødent ophold. i den konkrete sag kom højesteret frem til at lejer var blevet bekendt med, at der var uenighed om erstatningsspørgsmålet den 26. maj 2014 og at stævning må anses for at være indgivet uden ufornødent ophold, da den blev indgivet den 25. juni 2014.

højesteret slog således fast, at sagen skulle realitetsbehandles, og sagen blev derfor hjemvist til boligretten på frederiksberg med henblik på dette.

(højesterets kendelse 209/2015)
128f28847b980c7576b0be62832f64ec
opsigelse af tidsbegrænset lejeaftale
forumadvokater.dk
2020.10
domme kan ofte hjælpe til med at få klarlagt retstilstanden, hvis den ikke klart kan udledes af lovgivningen eller omstændighederne i øvrigt. under tiden oplever man dog, at der afsiges flere domme, der umiddelbart synes at gå i forskellige retninger, hvorefter klarheden forsvinder. dette er eksempelvis tilfældet vedrørende opsigelse af tidsbegrænsede lejeaftaler, der er indgået på standardformularen typeformular a, 8. udgave.

det fremgår af lejeloven, at en tidsbegrænset lejeaftale ophører uden opsigelse ved lejetidens udløb, og at lejeaftalen ikke kan opsiges i lejeperioden, medmindre dette er aftalt eller den anden part i lejeforholdet har misligholdt aftalen. 

langt størstedelen af alle boliglejekontrakter indgås på typeformular a, der er den eneste autoriserede blanket. i forbindelse med ikrafttræden af revisionen af lejelovene blev der autoriseret en ny blanket, der er 9. udgave. herefter kan 8. udgave, der var anvendt siden 2002, ikke længere anvendes. det fremgår af formularens § 2, at lejeaftalen kan opsiges med 3 måneders varsel fra lejers side, medmindre andet fremgår af kontraktens § 11. i § 11 fremgår det blandt andet, at hvad der er anført i § 11 går forud for hvad der ellers måtte fremgå af kontrakten, og at hvis ikke andet er aftalt er det den gældende lejelovgivning, der finder anvendelse.

i rigtig mange tidsbegrænsede lejeaftaler fremgår det af § 11, at lejeaftalen tidsbegrænset og ophører uden opsigelse på et nærmere angivet tidspunkt. der er stort set aldrig taget eksplicit stilling til om lejeforholdet kan bringes til ophør i lejeperioden. spørgsmålet er så om lejeaftalen i disse tilfælde kan opsiges eller om den er uopsigelig. både Østre og vestre landsret har haft lejlighed til at tage stilling til spørgsmålet. desværre er de – i to sager, der ligner hinanden – kommet til hver sit resultat.

i den første afgørelse, der blev afsagt af Østre landsret i 2011, anfører landsretten, at det fremgår af typeformularens § 2, at lejeaftalen kan opsiges af lejer med 3 måneders varsel, medmindre andet er aftalt i § 11. i den konkrete aftale var der ikke aftalt noget om opsigelsen, men alene at lejeaftalen var tidsbegrænset. da der ikke var aftalt noget om uopsigelighed, må opsigelse kunne ske i overensstemmelse med § 2. det gjorde i den forbindelse ingen forskel, at lejelovens udgangspunkt er, at en tidsbegrænset lejeaftale er uopsigelig. det var endvidere landsrettens opfattelse, at det var uden betydning, at lovens udgangspunkt fremgik af vejledningen til typeformularen.

vestre landsret har i sin afgørelse fra 2015 afgjort, at når der i § 11 er aftalt, at lejeaftalen er tidsbegrænset, følger det af lejelovens udgangspunkt, at lejeaftalen herefter er uopsigelig. det er efter vestre landsrets opfattelse ikke afgørende, at det eksplicit fremgår af § 11, at lejeaftalen er uopsigeligheden. 

det er herefter uvist hvad retstilstanden er, og en endelig afklaring må afvente en yderligere prøvelse. en sådan prøvelse kan dog have lange udsigter. det er dog min vurdering, at en tilsvarende sag vil få samme udfald som vestre landsrets afgørelse, forekommer at være den rigtige. Østre landsrets argumentation og fortolkning af typeformularen forekommer ikke korrekt, dels fordi den i praksis fuldstændigt tilsidesætter det lovfæstede udgangspunkt, og dels fordi den er udtryk for et niveau af lejebeskyttelse, der udelukker stort set al fortolkning af lejeaftaler.

hvis spørgsmålet om mulighed for opsigelse i lejeperioden er af betydning, er det derfor mest hensigtsmæssigt at tage stilling til spørgsmålet i lejekontrakten, således fortolkningsspørgsmålet ikke overlades til retterne.

det skal for fuldstændighedens skyld anføres, at problemstillingen heller ikke er afklaret i 9. udgave af typeformular a.
db94d10a53d7ce117a56def3b78b9363
husk de nye regler om ind- og fraflytningssyn
forumadvokater.dk
2020.10
i rigtig mange lejekontrakter – hvad enten der er tale om boliglejekontrakter eller erhvervslejekontrakter – indeholder et vilkår om, at der i forbindelse med indflytning skal foretages en fælles gennemgang eller lignende af lejemålet med henblik på at vurdere dets stand. i mange tilfælde får parterne dog ikke gennemført indflytningssynet. dette skyldes typisk, at lejer har travlt med at flytte ind og har tankerne alle mulige andre steder, og udlejer har ikke interesse i at gennemføre besigtigelsen, medmindre lejemålet er i særlig god stand.

fraflytningssynet giver i langt højere grad sig selv, da udlejer har en interesse i at besigtige lejemålets stand efter, at det er leveret tilbage. grunden til at indflytningssynet kan have så stor betydning for lejer er, at lejer, såfremt udlejer stiller krav om istandsættelse af lejemålet i forbindelse med fraflytning, vil skulle bruge indflytningsrapporten til at dokumentere lejemålets stand på tidspunktet fo lejers indflytning, og dermed dokumentere, at lejemålet er tilbageleveret i samme stand som det blev modtaget. 

i forbindelse med revisionen af boliglejelovgivningen i 2015 besluttede folketinget, at beskytte lejers rettigheder yderligere ved at stille krav om, at der i de fleste tilfælde skal afholdes indflytningssyn således, at det ved lejers fraflytning af lejemålet kan fastslås med større sikkerhed hvorledes lejemålets stand var ved indflytningen.

i forbindelse med revisionen af lejeloven, der trådte i kraft den 1. juli 2015, blev der således indført et krav om, at der i alle tilfælde, hvor udlejer udlejer mere end én beboelseslejlighed, skal afholdes et indflytningssyn i hvilken forbindelse der skal udarbejdes en indflytningsrapport. det er et krav, at udlejer indkalder lejer til deltagelse i flyttesynet, men der er ikke i lejeloven angivet hvor langt varsel lejer skal have. selvom der ikke er fastsat en frist, kan udlejer ikke gøre kravet illusorisk ved indkalde lejer med så kort varsel, at lejer umuligt kan forventes at kunne deltage.

i forbindelse med indflytningssynet skal der udarbejdes en synsrapport, der beskriver lejemålets stand og hvorledes lejemålet måtte afvige fra den stand, som er anført i lejekontrakten. lejer skal kvittere for modtagelsen af synsrapporten. hvis lejer ikke er til stede under indflytningssynet eller ikke ønsker at kvittere for modtagelsen, skal udlejer sende synsrapporten til lejer senest 14 dage efter indflytningssynet.

hvis udlejer ikke får gennemført et indflytningssyn eller ikke får udleveret synsrapporten, kan du udlejer ikke stille krav om istandsættelse af lejemålet ved fraflytning, medmindre der er tale om skader, som lejer er ansvarlig for.

ved fraflytning af lejemålet er der blevet et tilsvarende krav om afholdelse af et fraflytningssyn, hvis udlejer udlejer mere end én beboelseslejlighed. i modsætning til ved indflytningssynet, er det i forbindelse med fraflytningssynet bestemt, at dette skal afholdes senest 14 dage efter, at udlejer er blevet bekendt med, at lejer er fraflyttet lejemålet. lejer skal indkaldes skriftligt til synsforretningen med minimum en uges varsel. udlejer har således relativt travlt, når han bliver opmærksom på, at lejemålet er fraflyttet. 

hvis reglerne om fraflytningssyn ikke overholdes, bortfalder udlejers eventuelle krav på istandsættelse af lejemålet – dette gælder også skader, som lejer er ansvarlig for.

i andre tilfælde end de ovenfor nævnte, skal udlejer – som det også var tilfældet en revisionens ikrafttræden – stille krav om hvilke istandsættelsesarbejder, der skal udføres, senest 14 dage efter, at udlejer er blevet bekendt med, at lejer er fraflyttet det lejede.

det må således konkluderes, at man fra lovgivers side væsentligt har øget beskyttelsen af lejer på disse punkter, og at det kan have store konsekvenser for udlejer, hvis han ikke overholder reglerne. det er derfor også vigtigt, at man i forbindelse med køb af en udlejningsejendom får sikret sig dokumentation for, at der er afholdt indflytningssyn.
7be4ca1a8c46126fcbcea8aace8f4931
tilsidesÆttelse af urimelige lejereguleringsvilkÅr i erhvervslejekon-trakt.
forumadvokater.dk
2020.10
Østre landsret har i en dom fra januar 2015 har lejlighed til at tage stilling til, hvorvidt vilkårene i en erhvervslejekontrakt kunne tilsidesættes som følge af, at de i det konkrete tilfælde var urimelige. 

parterne indgik i 2006 en lejeaftale vedrørende lokaler i københavn, der skulle anvendes til café. der var aftalt en begyndelsesleje på kr. 295.200, og det fremgik, at lejen hvert år skulle nettoprisindeksreguleres dog således, at lejen som minimum skulle reguleres med 3%. derudover havde udlejer mulighed for at kræve lejen reguleret til markedslejen i overensstemmelse med erhvervslejelovens regler. det fremgik specifikt af kontrakten, at lejen ikke kunne kræves nedsat. 

i 2012 var lejen nået op på ca. kr. 428.000, og på trods af lejekontrakten varslede lejer en lejenedsættelse under henvisning til erhvervslejelovens § 13 om regulering til markedsleje. lejer krævede lejen nedsat til kr. 259.250. udlejer bestred lejers ret til at kræve lejenedsættelse, og på denne baggrund blev sagen indbragt for boligretten.

under boligretssagen nedlagde lejer påstand om, dels at udlejer skulle anerkende, at lejen skulle nedsættes til kr. 259.250, således at lejereguleringen fordeles over 4 år i overensstemmelse med erhvervslejelovens § 13. endvidere nedlagde lejer påstand om, at lejen fremover kunne kræves reguleret til markedslejen. udlejer nedlagde påstand om frifindelse.

til støtte for de nedlagte påstande gjorde lejer gældende, at reguleringsvilkåret i lejekontrakten skulle tilsidesættes under henvisning til erhvervslejelovens § 7, hvoraf det fremgår, at en lejekontrakt kan ændres eller tilsidesættes helt eller delvist, hvis det vil være urimeligt at kræve den opfyldt, og at det ville være urimeligt at fastholde vilkåret om, at lejer ikke kunne kræve lejen nedsat henset til, at den faktiske leje oversteg markedslejen med mere end 65%.

udlejer gjorde her overfor gældende, at det pågældende vilkår ikke var urimeligt, og at den mellem parterne indgåede bindende aftale således står ved magt. endvidere gjorde udlejer gældende, at det eksplicit fremgik af lejekontrakten, at lejer opfordredes til at søge sagkyndig bistand, hvilket han ikke havde gjort, ligesom det fremgik, at kontrakten pålagde lejer mere byrdefulde vilkår, end der fulgte af erhvervslejeloven.

byretten slog fast, at der ikke var hjemmel for lejer til at kræve lejen nedsat, og henset til at lejer trods opfordret hertil ikke havde søgt sagkyndig bistand, kunne de pågældende vilkår ikke anses for urimeligt, hvorfor lejen efter byrettens opfattelse ikke kunne nedsættes.

lejer ankede dommen til Østre landsret, der kom til et andet resultat.

Østre landsret lagde til grund, at markedslejen for det pågældende lejemål udgjorde kr. 259.250, og at den faktiske leje således lå mere end 65% over markedslejen. herefter fandt Østre landsret det urimeligt at nægte lejer at kræve lejen nedsat, hvorfor lejen i medfør af erhvervslejelovens § 7, jf. aftalelovens § 36, skulle nedsættes til markedslejen. 

endvidere kom Østre landsret frem til, at aftalen fremadrettet kunne reguleres efter er-hvervslejelovens § 13. også i nedadgående retning.

endelig bemærker Østre landsret at det forhold, at det i kontrakten fremgår, at lejer er opfordret til at søge sagkyndig bistand, at det fremgår, at kontrakten pålægger lejer mere vidtgående vilkår, end hvad ellers følger af lejelovgivningen, ikke ændrer på rettens rimelighedsvurdering.

dommen viser at reguleringsvilkårlige lejekontrakter, hvorefter lejer har meget begrænset mulighed for at kræve lejen nedsat, ikke ubetinget kan fastholdes over tid. her må det antages af have særlig betydning, at lejen reguleres med en fast minimumssats hvert år, således at lejen uanset lejeniveau og konjektur i øvrigt vil stige, og således må antages på et eller andet tidspunkt at overstige markedslejen.

det er dog vigtigt at pointere, at der altid vil være tale om en konkret vurdering, og man kan som lejer ikke feste lid til, at man på et senere tidspunkt vil kunne få en reguleringsklausul tilsidesat, hvorfor man som lejer i videst muligt omfang må undgå lejereguleringsklausuler, hvorefter man ikke kan kræve lejen nedsat.

(Østre landsrets dom i anke 22. afdeling b-1774-13)
a4429fcf96e540bd6648dec3a5143d80
krav om fraflytningsrapport gælder også for “ældre” lejeaftaler
forumadvokater.dk
2020.10
i forbindelse med en fraflytning af et lejemål har udlejere, der udlejer mere end ét lejemål, pligt til at indkalde lejer til et fraflytningssyn. synet skal foretages senest to uger efter, at udlejer er blevet bekendt med fraflytningen, og efter synet gælder der igen en frist på to uger til at gøre eventuelle mangler gældende over for lejer.

under dette fraflytningssyn skal der udarbejdes en fraflytningsrapport. såfremt lejer møder op til selve fraflytningssynet, er udlejer forpligtet til at udlevere en kopi af rapporten til lejer. såfremt lejer ikke møder op, eller møder op, men ikke ønsker at kvittere for modtagelsen af rapporten, skal denne eftersendes til lejer senest to uger efter at fraflytningssynet er gennemført.

modtager lejer ikke fraflytningsrapporten, mister udlejer sit krav om istandsættelse af lejligheden.

dette er blevet slået fast i en sag for huslejenævnet, som afsagde kendelse tilbage i december 2015. kendelsen blev senere stadfæstet af boligretten, som yderligere fastslog, at kravet om udarbejdelse og udlevering af fraflytningsrapport, og reglerne der knytter sig hertil, også finder anvendelse ved lejeaftaler, som er indgået før reglerne trådte i kraft den 1. juli 2015.

det er således vigtigt, at udlejere som fortsat har igangværende lejeaftaler, der er indgået før den 1. juli 2015, er opmærksom herpå.
3e2626c3fd75c2326123970feaa3a54b
naboretlige grundsætninger – rækkevidde
forumadvokater.dk
2020.10
i en kendelse, afsagt af Østre landsret den 6. april 2011, fandt Østre landsret, at et selskabs påtænkte etablering af et ikke godkendt fixerum i kælderlokalerne på en ejendom, ville være til gene for beboerne i ejendommen i en sådan grad, at ejerforeningen ud fra naboretlige principper med rette kunne modsætte sig dette.

i sagen ejede et anpartsselskab to kælderlejligheder, som selskabet havde til hensigt at udleje til fixerum. ejerforeningen indgav begæring om fogedforbud mod dette, og fogedretten tog begæringen til følge. fogedretten noterede blandt andet, at det af ejerforeningens vedtægter fremgik, at udlejning af ejerlejligheder skulle godkendes af ejerforeningen, og at selskabet var gjort klart, at ejerforeningen ikke ville godkende udlejningen til påtænkte formål.

landsretten stadfæstede således fogedrettens kendelse, og fandt at mindre indgribende foranstaltninger end et fogedforbud ikke ville yde ejerforeningen tilstrækkeligt værn.

kendelsen er således et eksempel på, at de naboretlige grundsætninger også kan føre til nedlæggelse af fogedforbud.

(u2011.2175Ø)
d1f12a5c6c46fa809444b72fa720df79
landsretten: tidsbegrænset lejekontrakt holdt. lejer skulle flytte.
forumadvokater.dk
2020.10
lejer l og udlejer u indgik med virkning fra 1. august 2010 en lejekontrakt om en beboelseslejlighed. i typeformularens § 2 var vedrørende lejemålets begyndelsestidspunkt anført »01.08.10-30.06.12«, men det var ikke udtrykkeligt anført i typeformularens § 11, at lejemålet var tidsbegrænset. 

kort tid efter lejemålets begyndelse førte parterne en mailkorrespondance om muligheden for at forlænge lejekontrakten ud over to år. en måneds tid før den 1. juli 2012 anmodede l om at få lov til at blive boende i lejemålet, men u afviste en forlængelse af kontrakten. l anlagde sag ved boligretten med påstand om tilsidesættelse af tidsbegrænsningen, mens u indgav begæring til fogedretten om udsættelse af l. 

fogedretten fandt, at den kunne behandle sagen, at der var aftalt en tidsbegrænsning af lejemålet til 2 år, samt at tidsbegrænsningen var tilstrækkelig begrundet i udlejers forhold. der blev vedrørende sidstnævnte forhold lagt vægt på, at u ikke kunne sælge lejligheden uden tab, og at u tillige ønskede at holde muligheden åben for at kunne genovertage den udlejede lejlighed og sammenlægge den med nabolejligheden, som var ejet af u's mor. byrettens kendelse blev stadfæstet af landsretten i henhold til grundene. 

Ø.l.k. 23. oktober 2012 i kære 22. afd. b-3513-12. tbb2013.67

kommentar: interessant afgørelse, hvor udlejer er sluppet nådigt. der var uklarhed i kontrakten og det vil ofte betyde, at udlejer ikke kan sige op. tidsbegrænsede kontrakter er ikke ufarlige, men som eksemplet viser, er det svært forlods at afgøre, om en kontrakt holder eller ikke holde.
6ae09f13e5467582cf95aef702fc9159
erhverslejeret
forumadvokater.dk
2020.10
vi har stor erfaring på det lejeretlige område. vore kunder tæller både betydende udlejere og virksomheder i forbindelse med deres etablering af lejemål til at drive virksomheden i.

vi rådgiver både om indgåelsen af lejekontrakterne og om fortolkningen af dem, på basis af et indgående kendskab til lejelovgivningen og dens udvikling. vore lejeretsadvokater indgår i et tæt samarbejde med vore øvrige advokater omkring lejeretlige temaer i forbindelse med for eksempel virksomhedsoverdragelser og optimering af koncernstrukturer, hvor ejerskabet til ejendommen kan blive udskilt på særlige, og undertiden meget gunstige, vilkår.

vores lejeretlige rådgivning og assistance omfatter også lejeretlige tvister og førelsen af retssager.