To nije samo zbog Balassa-Samuelson efekta (što uključuje nagli porast cijena neutrživih dobara), već i zato jer postoje mogući konflikti znatno povećanog državnog proračuna (s troškovima koji mogu porasti za 4-5% BDP-a zbog zahtjeva koji nastaju po akcesiji i dostupnosti EU fondova) i održive dezinflacije, koju zahtijeva akcesija u monetarnu uniju.
Aceasta nu doar din cauza efectului Balassa-Samuelson (o creştere bruscă a preţului bunurilor non-comerciale) ci şi din cauza unor posibile conflicte între un buget public considerabil mai mare (cu cheltuieli care pot creşte cu 4-5% din PIB, tot din cauza condiţiilor post-aderare şi a disponibilităţii fondurilor UE) şi dezinflaţionarea susţinută necesară pentru aderarea la uniunea monetară.