Karadžić se smatra odgovornim i za zarobljavanje preko 200 mirovnih vojnika i vojnih promatrača UN-a koncem svibnja 1995. godine, koji su držani kao taoci približno tjedan dana, na lokacijama od strateškog ili vojnog značaja diljem BiH, kako bi te lokacije bile imune na zračne napade NATO-a.
Karadzic este considerat responsabil şi pentru reţinerea, la sfârşitul lunii mai 1995, a peste 200 de pacificatori şi observatori militari ai ONU, ce au fost ţinuţi ostatici timp de aproape o săptămână în obiective de mare importanţă strategică şi militară din BiH, în ideea de a ocroti aceste obiective de atacurile aeriene ale ONU.