Но ограниченията по маахстрихските критерии, които касаят нивото на инфлацията и процентните ставки, размера на бюджетния дефицит и брутния държавен дълг, може би, са прекалено тесни, когато говорим за постигане на по-високи темпове за растеж като средство за наваксване на икономическото изоставане.
Međutim, striktnost kriterijuma iz Mastrihta (koji se tiču stope inflacije i kamatnih stopa, veličine budžetskog deficita i ukupnog javnog duga) mogla bi da se pokaže kao previsoka prepreka za postizanje većeg privrednog rasta i ekonomskog napretka, da bi se «stigle» ostale članice; preniske stope dozvoljene inflacije verovatno će sputati privredni rast u ekonomijama gde će značajni proizvodni uspesi u privrednom sektoru suviše visoko podići cene usluga.