Državni ustav, kojeg je Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu (BiH) jednom okarakterizirao kao "jedan od najkompliciranijih ustavnih dokumenata kojem je u novije vrijeme međunarodna zajednica dala zeleno svjetlo" - koji je ustoličio slabu središnju vlast, dva jaka entiteta i tročlano predsjedništvo - ponovno se nalazi pod povećalom dok se bliži njegova deseta obljetnica.
Nekad nazivan “jednim od najkomplikovanijih ustavnih dokumenata koji je međunarodna zajednica u skorije vreme odobrila” od strane prvog visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini (BiH), ustav te zemlje -- koji predviđa labavu centralnu vladu, dva jaka entiteta i tročlano predsedništvo -- ponovo je predmet analiza dok mu se bliži deseti rođendan.