To nije samo zbog Balassa-Samuelsonovog efekta (koji sobom nosi nagli porast u cijeni međunarodno neutržive robe), nego i zbog mogućih sukoba između značajno većeg državnog budžeta (gdje potrošnja može rasti za 4-5% od BDP-a zbog post-pristupnih zahtjeva i raspoloživosti sredstava EU) i stalnog obaranja inflacije koje se zahtijeva u cilju pristupanja u monetarnu uniju.
Aceasta nu doar din cauza efectului Balassa-Samuelson (o creştere bruscă a preţului bunurilor non-comerciale) ci şi din cauza unor posibile conflicte între un buget public considerabil mai mare (cu cheltuieli care pot creşte cu 4-5% din PIB, tot din cauza condiţiilor post-aderare şi a disponibilităţii fondurilor UE) şi dezinflaţionarea susţinută necesară pentru aderarea la uniunea monetară.