Karadžić se smatra odgovornim i za zarobljavanje krajem maja 1995. preko 200 UN-ovih mirovnjaka i vojnih posmatrača, koji su držani kao taoci približno sedmicu dana na lokacijama od strateškog ili vojnog značaja širom BiH, tako da se od tih lokacija odbiju zračni udari NATO-a.
Karadzic este considerat responsabil şi pentru reţinerea, la sfârşitul lunii mai 1995, a peste 200 de pacificatori şi observatori militari ai ONU, ce au fost ţinuţi ostatici timp de aproape o săptămână în obiective de mare importanţă strategică şi militară din BiH, în ideea de a ocroti aceste obiective de atacurile aeriene ale ONU.