Но ограниченията по маахстрихските критерии, които касаят нивото на инфлацията и процентните ставки, размера на бюджетния дефицит и брутния държавен дълг, може би, са прекалено тесни, когато говорим за постигане на по-високи темпове за растеж като средство за наваксване на икономическото изоставане.
Ipak, ograničenja koja proizlaze iz Maastrichtskih kriterija (pitanja razine inflacije i kamatnih stopa, veličine proračunskih deficita i ukupnog javnog duga) mogla bi se pokazati teško premostivima u pokušajima postizanja većih stopa rasta kojima bi se omogućilo hvatanje priključka na gospodarskom planu; prenisko zacrtane ciljne stope inflacije najvjerojatnije bi stetile rastu u ekonomijama gdje bi značajniji porast produktivnosti u tržišnim sektorima izazvao prevelik porast cijena netrzisnih dobara.