Aceasta nu doar din cauza efectului Balassa-Samuelson (o creştere bruscă a preţului bunurilor non-comerciale) ci şi din cauza unor posibile conflicte între un buget public considerabil mai mare (cu cheltuieli care pot creşte cu 4-5% din PIB, tot din cauza condiţiilor post-aderare şi a disponibilităţii fondurilor UE) şi dezinflaţionarea susţinută necesară pentru aderarea la uniunea monetară.
To nije samo zbog tzv. “Balasa-Semjuelsenovog efekta” (koji izaziva oštar rast cena neproizvodnih delatnosti), ali i zbog mogućeg konflikta između znatno većeg javnog budžeta (sa porastom rashoda i do 4-5% BDP zbog post-akcesionih potreba i dostupnosti EU fondova) i stalne deflacije koju zahteva pristupanje monetarnoj uniji.