Însă restricţiile criteriilor Maastricht (care se referă la nivelul ratei inflaţiei şi a dobânzilor, valoare deficitelor bugetare şi datoria publică generală) ar putea fi prea severe atunci când este vorba despre obţinerea de rate de dezvoltare mai mari ca mijloc de a ajunge din urmă din punct de vedere economic celelalte ţări; stabilirea unor rate-ţintă prea scăzute ale inflaţiei ar împiedica probabil dezvoltarea în cadrul unor economii în care profiturile semnificative din sectoarele comerciale ar ridica prea mult preţurile bunurilor non-comerciale.
Međutim, striktnost kriterijuma iz Mastrihta (koji se tiču stope inflacije i kamatnih stopa, veličine budžetskog deficita i ukupnog javnog duga) mogla bi da se pokaže kao previsoka prepreka za postizanje većeg privrednog rasta i ekonomskog napretka, da bi se «stigle» ostale članice; preniske stope dozvoljene inflacije verovatno će sputati privredni rast u ekonomijama gde će značajni proizvodni uspesi u privrednom sektoru suviše visoko podići cene usluga.