Mihail Sadoveanu
â€žÃŽn ,NopÈ›ile de SÃ¢nziene, scriitorul continuÄƒ a analiza conceptul unei SciÈ›ii absolute, a unei SciÈ›ii mai degrabÄƒ decÃ¢t a unei GeÈ›ii, fiindcÄƒ golul Ã®nfÄƒÈ›iÈ™at de Moldova e o porÈ›iune din enormul gol asiat È™i fondul etnic pluteÈ™te Ã®n indeterminaÈ›ie. Eroul cÄƒrÈ›ii este poporul peceneg, individualizat Ã®ntr-un sÄƒlaÈ™ de falÈ™i È›igani. FÄƒrÄƒ Ã®ndoialÄƒ, infiltraÈ›ia cumanÄƒ È™i peceneagÄƒ e destul de istoricÄƒ, Ã®nsÄƒ condiÈ›iile penetraÈ›iei sunt aÈ™a de nebuloase, cÄƒ scriitorul poate sÄƒ pÄƒstreze ceaÈ›a preistoricÄƒ. (...) Intriga este mitologicÄƒ. Un francez Bernard (un soi de abate de Marenne, metru ultracivilizat de mÄƒsurat primitivitatea) obÈ›ine de la prinÈ›ul Mavrocordat (cam Ã®ncÄƒrcat de datorii) privilegiul de a exploata nestrÄƒbÄƒtutele sale pÄƒduri. O oarecare Ã®nclinaÈ›ie eroticÄƒ a francezului pentru sora prinÈ›ului, Kivi, e un amÄƒnunt fÄƒrÄƒ interes, abandonat de scriitor. ÃŽn pÄƒdure trÄƒieÈ™te un neam de robi, care au dreptul ancestral de a se nutri de pe urma ei. CÄƒpetenia lor, semnificativÄƒ, e Peceneaga. PrinÈ›esa Kivi, cam brunÄƒ la faÈ›Äƒ, se crede din seminÈ›ia lor. Exploatarea Ã®ncepe, francezul Ã®ntÃ¢mpinÄƒ greutÄƒÈ›i. Natura, oamenii Ã®i stau Ã®mpotrivÄƒ cu o rezistenÈ›Äƒ moale, de nepÄƒtruns. Nu-i greu sÄƒ se observe cÄƒ sub politeÈ›ea fÄƒrÄƒ cusur a prinÈ›ului Mavrocordat se ascunde aceeaÈ™i clipire adÃ¢ncÄƒ, acelaÈ™i neclintit umor sÄƒlbatic. PrinÈ›, robi, lupi, gaiÈ›e vietÄƒÈ›i ale codrilor nu vor sÄƒ li se taie ascunziÈ™urile. Boicotat chiar de proprietar, Bernard are tactul de a renunÈ›a la exploatare.â€œ ,(G. CÄƒlinescu, ,Istoria literaturii romÃ¢ne de la origini pÃ¢nÄƒ Ã®n prezent,, BucureÈ™ti, 1941)
European Literature,Romanian Literature
NopÈ›ile de SÃ¢nziene