Neagu Djuvara
Ce au fost â€žboierii mariâ€œ Ã®n Å¢ara RomÃ¢neascÄƒ? Saga GrÄƒdiÅŸtenilor ,este o cercetare asupra unei familii boiereÅŸti ÅŸi, Ã®n fapt, un volum ce priveÅŸte istoria instituÅ£iilor politice romÃ¢neÅŸti premoderne. FÄƒrÄƒ tagadÄƒ, aÅŸa cum reiese din minunata demonstraÅ£ie a autorului, istoria boierimii romÃ¢ne atinge Ã®ncontinuu istoria politicÄƒ a principatelor, deoarece marea boierime a jucat un rol foarte Ã®nsemnat â€“ ba chiar dominant Ã®n guvernarea Å£Äƒrii, dinainte de â€ždescÄƒlecÄƒtoriâ€œ ÅŸi pÃ¢nÄƒ la naÅŸterea RomÃ¢niei moderne. Vom descoperi Ã®n ce fel marile familii boiereÅŸti ÅŸi-au dobÃ¢ndit sau ÅŸi-au pierdut moÅŸiile ÅŸi, odatÄƒ cu averile, privilegiile politice ÅŸi dregÄƒtoriile Ã®nalte. Cum au fost rÃ¢nd pe rÃ¢nd ÅŸi mai mult sau mai puÅ£in conÅŸtient, agenÅ£ii aproape exclusivi a trei influenÅ£e strÄƒine, determinante Ã®n domeniul culturii: cea slavonÄƒ, Ã®n primele timpuri ale Evului nostru Mediu, cea greacÄƒ, apoi turco-fanariotÄƒ, Ã®n secolele XVII-XVIII, la urmÄƒ cea francezÄƒ Ã®n secolul al XIX-lea ÅŸi Ã®nceputul celui de al XX-lea. Cum au Ã®ncheiat alianÅ£e de familie, puternic marcate de endogamie, pentru a conserva rangurile ÅŸi din nou averile. Cum femeile, adesea aprige, au jucat un rol Ã®nsemnat Ã®n transmiterea numelui. Cum ei, boierii, au fost promotorii modernizÄƒrii RomÃ¢niei ca revoluÅ£ionari, reformatori, oameni politici. Cum, cÄƒtre sfÃ¢rÅŸitul veacului al XIX-lea, cÃ¢nd sarcina guvernÄƒrii RomÃ¢niei este preluata de burghezia naÅ£ionalÄƒ, neamul GrÄƒdiÅŸtenilor se stinge Ã®n dureri: moarte timpurie, sinucideri, copii din flori, alienaÅ£ie mentalÄƒ.,Neagu Djuvara, pare-se ultimul GrÄƒdiÅŸtean, oferÄƒ un capitol inedit de ilustraÅ£ii, facsmilie, arbori genealogici, tabele de ascendenÅ£i, indici de familii Ã®nrudite. S-ar pÄƒrea cÄƒ, potrivit uneia dintre genealogii, nepoata sa reia saga familiei GrÄƒdiÅŸteanu, cÄƒsÄƒtorindu-se cu un alt descendent al unei alte ramuri a GrÄƒdiÅŸtenilor!
History,Nonfiction
Ce au fost â€žboierii mariâ€ Ã®n Èšara RomÃ¢neascÄƒ? Saga GrÄƒdiÈ™tenilor (secolele XVI-XX)