b'\n_START_ARTICLE_\nMedia\n_START_PARAGRAPH_\nMedija arba mediumas (dgs. medijos) \xe2\x80\x93 pla\xc4\x8di\xc4\x85ja prasme tai komunikacijos priemon\xc4\x97, perduodanti informacij\xc4\x85. Medija gali b\xc5\xabti fotografija, kinas, videotechnologija, internetas. Medijomis vadinamos tokios komunikacijos priemon\xc4\x97s, kurios turi technologin\xc4\x99 prigimt\xc4\xaf, dar vadinam\xc4\x85 aparatu. McLuhano teorijoje \xe2\x80\x9emedijos\xe2\x80\x9c rai\xc5\xa1kos spektras daug platesnis, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s teorijos sutinka ne su visais jo apibr\xc4\x97\xc5\xbeimais. \xc4\x8cia medija yra bet kokia technin\xc4\x97 \xc5\xbemogaus rai\xc5\xa1kos forma, technologija ar net kokios nors veiklos \xc5\xbealiava (kirvis, popierius, namas, elektros \xc5\xa1viesa, laikrodis ar pinigai). Taip pat ji yra komunikacijos ir informavimo priemon\xc4\x97 (dviratis, laikra\xc5\xa1tis, televizija, spausdinimo presas). Autoriaus medij\xc5\xb3 amplitud\xc4\x99 neblogai atspindi ir jo knygos Kaip suprasti medijas skyri\xc5\xb3 pavadinimai: \xe2\x80\x9eDrabu\xc5\xbeiai: M\xc5\xabs\xc5\xb3 prat\xc4\x99sta oda\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9ePinigai: Varg\xc5\xa1o kredito kortel\xc4\x97\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eRatas, dviratis ir l\xc4\x97ktuvas\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eRadijas: Gentinis b\xc5\xabgnas\xe2\x80\x9c ir t. t. Vyraujan\xc4\x8dios visuomen\xc4\x97je technologijos lemia ne tik dominuojant\xc4\xaf gyvenimo b\xc5\xabd\xc4\x85, bet ir pa\xc4\x8di\xc4\x85 jo strukt\xc5\xabr\xc4\x85. Tod\xc4\x97l visuomen\xc4\x97s strukt\xc5\xabros raida yra glaud\xc5\xbeiai susijusi su technologiniais poky\xc4\x8diais.'