b'\n_START_ARTICLE_\nUNIX\n_START_PARAGRAPH_\nUNIX\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grup\xc4\x97 operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, kilusi\xc5\xb3 i\xc5\xa1 1969\xe2\x80\x931970 sukurtos UNICS (apie 1970 pervadintos \xc4\xaf UNIX) sistemos, skirtos PDP kompiuteriams._NEWLINE_Dabartinis Unix prekinio \xc5\xbeenklo s\xc4\x85vininkas yra The Open Group. Tik sistemos, visi\xc5\xa1kai atitinkan\xc4\x8dios Single UNIX Specification, yra vadinamos \xe2\x80\x9eUNIX\xe2\x80\x9c (kitos vadinamos \xe2\x80\x9eUnix \xc5\xa1eimos\xe2\x80\x9c arba Unix\xc2\xa0\xe2\x80\x93 like).\n_START_SECTION_\nPanaudojimas\n_START_PARAGRAPH_\nUNIX yra pla\xc4\x8diai naudojama ir serveriuose, ir kitos paskirties kompiuteriuose. Unix kliento/serverio program\xc5\xb3 modelis buvo labai svarbus kuriant Internet\xc4\x85. Linux sistema, per\xc4\x97musi daug k\xc4\x85 i\xc5\xa1 Unix, kelia kone rim\xc4\x8diausi\xc4\x85 konkurencij\xc4\x85 Microsoft Windows operacinei sistemai (OS).\n_START_SECTION_\nSavyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 OS UNIX i\xc5\xa1siskiria vis\xc5\xb3 pirma fail\xc5\xb3 sistema bei proces\xc5\xb3 valdymu. Daugel\xc4\xaf UNIX bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 yra per\xc4\x97musios ir kitos OS, pvz., DOS ir Microsoft Windows naudojama katalog\xc5\xb3 sistema yra perimta i\xc5\xa1 UNIX, o OpenVMS, nors turi visi\xc5\xa1kai kitas \xc5\xa1aknis, yra net sertifikuota kaip UNIX. Vienas i\xc5\xa1 ne\xc4\xafprast\xc5\xb3 UNIX bruo\xc5\xbe\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bendra (nera\xc5\xa1yta) ideologija, teigianti, kad OS turi b\xc5\xabti patogi ir ai\xc5\xa1ki specialistams, tuo tarpu eiliniai vartotojai, nor\xc4\x97dami naudotis \xc5\xa1iomis sistemomis, turi mokytis, bet nereikalauti sistemos profanavimo.\n_START_SECTION_\nFail\xc5\xb3 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nFail\xc5\xb3 sistema UNIX tipo OS abstrahuoja ne tik pri\xc4\x97jim\xc4\x85 prie duomen\xc5\xb3, bet ir daugel\xc4\xaf OS funkcij\xc5\xb3 bei \xc4\xafrengini\xc5\xb3, tod\xc4\x97l did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf OS leid\xc5\xbeiam\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 galima atlikti naudojantis standartin\xc4\x97mis teksto apdirbimo programomis. Naujesn\xc4\x97se UNIX versijose per fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 galima pasiekti ir duomenis, susijusius su pa\xc4\x8dios OS veikimu, dirban\xc4\x8diais procesais ir t. t._NEWLINE_Pvz., prireikus, vis\xc4\x85 disko turin\xc4\xaf (\xc4\xafskaitant jo fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85) galima nuskaityti, atidarius fail\xc4\x85 /dev/fd0, o garsin\xc4\xaf dokument\xc4\x85 i\xc5\xa1klausyti, j\xc4\xaf nukopijavus \xc4\xaf /dev/dsp. Daugel\xc4\xaf sistemos parametr\xc5\xb3 galima skaityti ir reguliuoti, naudojantis failais, esan\xc4\x8diais /proc/ kataloge.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirm\xc4\x85j\xc4\x85 UNICS realizacij\xc4\x85, skirt\xc4\x85 PDP-7 kompiuteriui, 1969 suk\xc5\xabr\xc4\x97 jauni AT&T programuotojai Ken Thompson ir Dennis Ritchie, jau iki tol dalyvav\xc4\x99 keliuose stambiuose kompiliatori\xc5\xb3 ir OS projektuose. Labai didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 pirmosioms UNIX versijoms padar\xc4\x97 tuo metu kurta MULTICS sistema, kurioje buvo i\xc5\xa1spr\xc4\x99stos daugelis abstrakcijos ir bendro vartotoj\xc5\xb3 darbo problem\xc5\xb3. Prie\xc5\xa1pastatydami savo nesud\xc4\x97ting\xc4\x85, vartotojus menkai kontroliuojan\xc4\x8di\xc4\x85 sistem\xc4\x85 MULTICS sistemai, Ken Thompson ir Dennis Ritchie j\xc4\x85 pavadino UNICS. Po kiek laiko pavadinimas pakito ir pavirto \xc4\xaf UNIX._NEWLINE_Tobulinant pirm\xc4\x85sias UNIX versijas, buvo sukurta C kalba, kuri buvo skirta specialiai paprastesniam UNIX programavimui. Perra\xc5\xa1ius pagrindines UNIX dalis \xc5\xa1ia kalba, UNIX tapo lankstesne, lengviau perkeliama operacine sistema. D\xc4\x97l patogaus automatizavimo \xc5\xa1i sistema buvo prad\xc4\x97ta naudoti, rengiant spaudai AT&T dokumentus, o v\xc4\x97liau su pradiniais tekstais perduota \xc4\xaf Berklio Universitet\xc4\x85, kur labai greitai i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo, tarp OS k\xc5\xabrim\xc4\x85 studijuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 student\xc5\xb3._NEWLINE_Nuo 8-ojo de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio pabaigos UNIX \xc4\x97m\xc4\x97 spar\xc4\x8diai plisti ir tarp kit\xc5\xb3 firm\xc5\xb3, atsirado daugelis komercini\xc5\xb3 UNIX realizacij\xc5\xb3, tuo pat metu i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 dvi pagrindin\xc4\x97s UNIX \xc5\xa1akos: viena\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paremta AT&T naudotomis UNIX versijomis, kita\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paremta \xc5\xbeymiai modernesn\xc4\x97mis, labiau abstrahuotomis UNIX versijomis, sukurtomis Berklio Universitete. Ta\xc4\x8diau per kitus 15-20 met\xc5\xb3 \xc5\xa1ios dvi UNIX kryptys perimdavo viena i\xc5\xa1 kitos visas \xc5\xbeymesnes naujoves, tod\xc4\x97l ilgainiui supana\xc5\xa1\xc4\x97jo._NEWLINE_Tarp a\xc5\xa1tuntojo ir devintojo de\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc4\xafvairios firmos m\xc4\x97gino paimti \xc4\xaf savo rankas UNIX rink\xc4\x85 naudodamos prirakinimo strategij\xc4\x85 (vartotojas negali keisti m\xc5\xabs\xc5\xb3 \xc4\xaf konkurent\xc4\x85, nes m\xc5\xabs\xc5\xb3 ir konkurento UNIX, kad ir pana\xc5\xa1i, nesuderinama). Tuo laiku d\xc4\x97l dominavimo gr\xc5\xabm\xc4\x97si X/Open, System V Release 4, OSF/1 ir UNIX International, visos daugiau ar ma\xc5\xbeiau tarpusavy nesuderinamos. \xc5\xa0is tarpsnis literat\xc5\xabroje populiariai vadinamas \xe2\x80\x9eUNIX karais\xe2\x80\x9c. Da\xc5\xbeniausiai teigiama, kad \xe2\x80\x9ekarai\xe2\x80\x9c pakenk\xc4\x97 UNIX populiarumui ir s\xc4\x85lygojo Microsoft Windows \xc4\xafsigal\xc4\x97jimo prad\xc5\xbei\xc4\x85. V\xc4\x97liau visas UNIX nuosavyb\xc4\x97s teises per tarpines grandis sukaup\xc4\x97 Open Group, kurios \xe2\x80\x9evieninga UNIX specifikacija\xe2\x80\x9c (angl. Single UNIX Specification\xc2\xa0\xe2\x80\x93 SUS) \xc5\xa1iuo metu ir yra vieningas UNIX standartas.'