b'\n_START_ARTICLE_\nVladimiras Kulakovas\n_START_PARAGRAPH_\nVladimiras Kulakovas (rus. \xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80 \xd0\x9a\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2, g. 1948 m. liepos 3 d. Maskvoje) \xe2\x80\x93 Rusijos archeologas, pr\xc5\xabs\xc5\xb3 archeologijos specialistas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1966\xe2\x80\x931972 m. studijavo archeologij\xc4\x85 Maskvos M. Lomonosovo universitete. 1982 m. apsigyn\xc4\x97 kandidatin\xc4\x99 disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePr\xc5\xabs\xc5\xb3 senienos VI\xe2\x80\x93XIII a.\xe2\x80\x9c (1990 m. atspausdinta kaip monografija). 1994 m. apsigyn\xc4\x97 daktarin\xc4\x99 disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePr\xc5\xabsai ankstyvaisiais viduram\xc5\xbeiais\xe2\x80\x9c (1994 m. atspausdinta kaip monografija \xe2\x80\x9ePr\xc5\xabsai (V\xe2\x80\x93XIII a.)\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Nuo 1970 m. dirba Archeologijos institute Maskvoje, nuo 1977 m. slav\xc5\xb3\xe2\x80\x93rus\xc5\xb3 archeologijos skyriaus jaunesnysis, nuo 1989 m. \xe2\x80\x93 vyresnysis, nuo 1996 m. \xe2\x80\x93 vedantysis mokslo darbuotojas. Nuo 1974 m. tyrin\xc4\x97ja Kaliningrado srities (Karaliau\xc4\x8diaus kra\xc5\xa1to) archeologijos paminklus. Yra \xe2\x80\x9eBaltijos\xe2\x80\x9c archeologin\xc4\x97s ekspedicijos vir\xc5\xa1ininkas. Jos sud\xc4\x97tyje kasmet dirba apie 3\xe2\x80\x934 archeologiniai b\xc5\xabriai._NEWLINE_Nuo 1992 m. d\xc4\x97sto auk\xc5\xa1tosiose mokyklose, nuo 2004 m. \xe2\x80\x93 Rusijos tarptautin\xc4\x97s turizmo akademijos profesorius. Nuo 1994 m. yra Rusijos heraldikos draugijos narys, \xc5\xbeurnalo \xe2\x80\x9eHerboved\xe2\x80\x9c redkolegijos narys. Nuo 2003 m. gyvena Karaliau\xc4\x8diuje, nuo 2005 m. yra Kaliningrado miesto statybos tarybos narys, visuomeninio fondo \xe2\x80\x9eMiesto \xc5\xa1irdis\xe2\x80\x9c \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jas ir narys.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nYra \xc5\xbevalg\xc4\x99s daugiau kaip 400 archeologijos paminkl\xc5\xb3 vietas, stacionariai tyrin\xc4\x97jo apie 20 archeologijos paminkl\xc5\xb3: Vikiavos arba Irzekapinio (rus. Klincovka), Mil\xc5\xbein\xc5\xb3 kalno (vok. H\xc3\xbcnenberg, rus. Dobroje), Dulokaimio (rus. Kovrovo) ir kt. kapinynus, skandinavi\xc5\xa1k\xc4\x85 Kaupo prie Viskiaut\xc5\xb3 (rus. Mochovoje) pilkapyn\xc4\x85, Nodimst\xc4\x97s (rus. Okunevo) piliakaln\xc4\xaf, Arnavos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios \xc5\xa1ventori\xc5\xb3, Balgos ir Karaliau\xc4\x8diaus pil\xc4\xaf bei senamiest\xc4\xaf ir kt._NEWLINE_15 monografij\xc5\xb3 autorius arba bendraautoris, paskelb\xc4\x97 daugiau kaip 315 mokslini\xc5\xb3 straipsni\xc5\xb3 ir vis\xc4\x85 eil\xc4\x99 populiari\xc5\xb3 straipsni\xc5\xb3. Yra dalyvav\xc4\x99s daugelyje tarptautini\xc5\xb3 konferencij\xc5\xb3. Aktyviai bendradarbiauja su Lietuvos archeologais, yra Lietuvos archeologijos draugijos narys, leidinio \xe2\x80\x9eLietuvos archeologija\xe2\x80\x9c redkolegijos narys. Kartu su doc. dr. V. \xc5\xa0im\xc4\x97nu lietuvi\xc5\xb3 kalba yra para\xc5\xa1\xc4\x99s monografij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eU\xc5\xbemir\xc5\xa1tieji pr\xc5\xabsai\xe2\x80\x9c, lietuvi\xc5\xa1koje spaudoje yra paskelb\xc4\x99s 18 mokslini\xc5\xb3 straipsni\xc5\xb3.'