b'\n_START_ARTICLE_\nLiejyba\n_START_PARAGRAPH_\nLiejyba \xe2\x80\x93 dail\xc4\x97s k\xc5\xabrinio atlikimo b\xc5\xabdas, kai liejiniai liejami pagal model\xc4\xaf \xe2\x80\x93 liejimo form\xc4\x85, i\xc5\xa1 metalo (varis, bronza, gele\xc5\xbeis, alavas, auksas, sidabras) ar kitos med\xc5\xbeiagos (stiklas, gipsas, cementas, va\xc5\xa1kas).\n_START_SECTION_\nTechnologija\n_START_PARAGRAPH_\nDirbinio tu\xc5\xa1\xc4\x8diaviduris modelis, pagamintas i\xc5\xa1 kar\xc5\xa1\xc4\x8diui atsparios med\xc5\xbeiagos (sm\xc4\x97lis, molis, gipsas, metalas), pripildomas metalo, stiklo, va\xc5\xa1ko ar kitos skystos mas\xc4\x97s, kuri stingdama \xc4\xafgauna tikr\xc4\x85j\xc4\x85 form\xc4\x85. Didelio dirbinio modelis gali b\xc5\xabti montuojamas i\xc5\xa1 dali\xc5\xb3, sutvirtinamas karkasu._NEWLINE_Bronzai ir juvelyrikai da\xc5\xbenai naudojami lydomieji va\xc5\xa1ko modeliai (vadinamoji prarastojo va\xc5\xa1ko technologija, pranc. cireperdue), kai molinis dirbinys dengiamas va\xc5\xa1ku ir vienu molio sluoksniu, j\xc4\xaf i\xc5\xa1degus vietoje i\xc5\xa1tek\xc4\x97jusio va\xc5\xa1ko \xc4\xaf tu\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x85 ertm\xc4\x99 pilamas i\xc5\xa1lydytas metalas._NEWLINE_Susting\xc4\x99s liejinys apdorojamas \xe2\x80\x93 gludinamas, \xc5\xa1lifuojamas, poliruojamas, cizeliuojamas, rai\xc5\xbeomas, auksuojamas, sidabruojamas, patinuojamas, i\xc5\xa1tapomas, kita. Liejyba gali b\xc5\xabti derinama su kitomis metalo apdorojimo technikomis (kalyba, kalstymas, filigranas, granuliavimas). Liejybos b\xc5\xabdu gaminami indai, juvelyriniai ir liturginiai dirbiniai, ginklai, \xc5\xa1arvai, papuo\xc5\xa1alai, baldai, muzikos instrument\xc5\xb3 detal\xc4\x97s, patrankos, varpai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLiejyba \xc5\xbeinoma nuo seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3. Patys ankstyviausi jos b\xc5\xabdai \xe2\x80\x93 liejimas molin\xc4\x97se formose ir pagal va\xc5\xa1kinius modelius. Mesopotamijoje ir Indijoje metalo liejyba naudota IV t\xc5\xabkstantmetyje, senov\xc4\x97s Egipte \xe2\x80\x93 III t\xc5\xabkstantmetyje, Kinijoje \xe2\x80\x93 II t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e., stiklo liejyba Artimuosiuose Rytuose taikyta II t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e._NEWLINE_Liejyba buvo pl\xc4\x97tojama Antikoje. Senov\xc4\x97s Graikijoje pagal va\xc5\xa1kinius modelius lietos bronzin\xc4\x97s statulos, \xc4\xafvairi\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 papuo\xc5\xa1alai, kiti metalo dirbiniai. Liejyba buvo populiari Etr\xc5\xabrijoje ir senov\xc4\x97s Romoje, v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 Bizantijoje. Nuo IV a. liejyboje prad\xc4\x97tas naudoti alavas._NEWLINE_Viduram\xc5\xbeiais liejyba i\xc5\xa1tobulinta Pranc\xc5\xabzijoje ir Vokietijoje. XIII a. Europoje liejybos meistrai b\xc5\xabr\xc4\x97si \xc4\xaf cechus, XIV a. \xe2\x80\x93 XVI a. Europoje steigtos karali\xc5\xa1kosios ir feodal\xc5\xb3 liejyklos, kuriose gaminta patrankos, varpai, skulpt\xc5\xabros, antkapiai, buitiniai reikmenys._NEWLINE_Renesanso laikotarpiu Europoje ir Azijoje k\xc5\xabr\xc4\x97si liejybos centrai, kuriuose gaminti buitiniai ir dekoratyviniai reikmenys, ginklai, interjero ir eksterjero elementai, servizai, tualeto reikmen\xc5\xb3 rinkiniai; liejyba tapo populiariausiu b\xc5\xabdu vienetinei skulpt\xc5\xabrai gaminti. XV a. Vokietijoje prad\xc4\x97tas naudoti \xc4\xaf bronz\xc4\x85 pana\xc5\xa1us, bet pigesnis ketus, nuo XVIII a. tap\xc4\x99s labai populiarus Rusijoje. XVI a. \xe2\x80\x93 XVIII a., be kit\xc5\xb3 metal\xc5\xb3, pla\xc4\x8diai naudotas alavas (imitavo sidabr\xc4\x85), \xc5\xa1vinas \xe2\x80\x93 Versalio ir Petrodvoreco sod\xc5\xb3 skulpt\xc5\xabros, tvorel\xc4\x97s, baliustrados._NEWLINE_XVIII a. pabaigoje \xe2\x80\x93 XIX a. pla\xc4\x8diai naudotas gipsas (antikini\xc5\xb3 statul\xc5\xb3 kopijos) ir gele\xc5\xbeis. XIX a. i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojus liejininkyst\xc4\x99 ir mechanizavus metalo dirbini\xc5\xb3 gamyb\xc4\x85 vienetinius liejinius vis da\xc5\xbeniau keit\xc4\x97 masin\xc4\x97s gamybos metalo ir ketaus liejiniai. Nuo XIX a. antrosios pus\xc4\x97s liejyba populiari profesionali\xc5\xb3 dailinink\xc5\xb3 k\xc5\xabryboje (daugiausia skulpt\xc5\xabroje) ir masin\xc4\x97je gamyboje.\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje liejyba \xe2\x80\x93 viena seniausi\xc5\xb3 metalo apdorojimo technik\xc5\xb3. Nark\xc5\xabn\xc5\xb3 piliakalnyje (Utenos rajono savivaldyb\xc4\x97) buvo rasta I t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. metalo liejykla su liejimo form\xc5\xb3, samteli\xc5\xb3, krosneli\xc5\xb3 liekanomis. Liejyba pla\xc4\x8diai taikyta nuo XV a. antrosios pus\xc4\x97s steigiamuose auksakali\xc5\xb3 cechuose. Renesanso laikotarpiu liejyklos veik\xc4\x97 Vilniaus \xc5\xbdemutin\xc4\x97je pilyje po 1524 m., Kaune nuo XVI a., Valkininkuose nuo 1551 m., Nesvy\xc5\xbeiuje, Varniuose. Liejyklos b\xc5\xabta po \xc5\xa0v. Kotrynos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios Vilniuje grindimis XVI a. antroje pus\xc4\x97je (veik\xc4\x97 iki 1610 m. gaisro, aptikta 1986\xe2\x80\x931987 m.)._NEWLINE_XVII\xe2\x80\x93XVIII a. liejiniai buvo liejami Vilniaus pinig\xc5\xb3 kalykloje netoli dabartin\xc4\x97s Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 g. ir patrank\xc5\xb3 liejimo komplekse, vadintame Pu\xc5\xa1karnia, Tilto g. 1824 m. ra\xc5\xa1ytiniuose \xc5\xa1altiniuose minima Vilniaus gubernijos ketaus liejykla._NEWLINE_XX a. tre\xc4\x8diame \xe2\x80\x93 ketvirtame de\xc5\xa1imtmetyje kaip vien\xc4\x85 svarbiausi\xc5\xb3 technik\xc5\xb3 pl\xc4\x97tojo juvelyrai ir skulptoriai Vincas Grybas, Juozas Zikaras, Jonas Mik\xc4\x97nas, kt.'