b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus universiteto Fizikos fakulteto Kvantin\xc4\x97s elektronikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKvantin\xc4\x97s elektronikos katedra \xe2\x80\x93 katedra Vilniaus universiteto Fizikos fakultete. \xc4\xaekurta 1974 m., ved\xc4\x97jas \xe2\x80\x93 Algis Petras Piskarskas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKvantine elektronika dar 1962 m. susidom\xc4\x97jo tuometinis Radiofizikos katedros ved\xc4\x97jas Povilas Brazd\xc5\xbei\xc5\xabnas. Jis keliems katedros tre\xc4\x8dio kurso studentams pasi\xc5\xabl\xc4\x97 para\xc5\xa1yti kursinius darbus apie kvantinius elektromagnetini\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 stiprinimo ir generavimo principus. Dar tais pa\xc4\x8diais metais P. Brazd\xc5\xbei\xc5\xabno pastangomis trys studentai \xe2\x80\x93 Algis Petras Piskarskas, Evaldas Maldutis ir Irena Gulbinait\xc4\x97 \xe2\x80\x93 prad\xc4\x97jo studijuoti kvantin\xc4\x99 elektronik\xc4\x85 ir bang\xc5\xb3 fizik\xc4\x85 Maskvos M. Lomonosovo universitete. V\xc4\x97liau, 1963 m., prisijung\xc4\x97 Kazimieras Burneika ir Algirdas Petras Stabinis, pasirink\xc4\x99 radiofizikos specializacij\xc4\x85. Baig\xc4\x99 bakalauro studijas tame pa\xc4\x8diame universitete visi, i\xc5\xa1skyrus I. Gulbinait\xc4\x99, prad\xc4\x97jo studijuoti aspirant\xc5\xabroje. Gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99 E. Maldutis ir A. Piskarskas 1969 m. prad\xc4\x97jo dirbti Radiofizikos katedroje vyr. d\xc4\x97stytojais, t\xc4\x99s\xc4\x97 kvantin\xc4\x97s elektronikos mokslinius tyrimus._NEWLINE_Pertvarkius Elektronikos bei Astronomijos ir plazmos fizikos katedras, 1974 m. buvo \xc4\xafkurtos dvi naujos katedros \xe2\x80\x93 Kieto k\xc5\xabno elektronikos ir Astronomijos ir kvantin\xc4\x97s elektronikos. Pirmuoju pastarosios katedros ved\xc4\x97ju tapo Alfonsas Misiukas-Misi\xc5\xabnas. 1987 m. astronomai buvo perkelti dirbti \xc4\xaf Bendrosios fizikos, astronomijos ir spektroskopijos katedr\xc4\x85, o 1988 m. patvirtintas naujas katedros pavadinimas \xe2\x80\x93 Kvantin\xc4\x97s elektronikos katedra. Nuo 1978 m. Kvantin\xc4\x97s elektronikos katedrai vadovauja Algis Petras Piskarskas._NEWLINE_1982 m. Saul\xc4\x97tekio al\xc4\x97joje esan\xc4\x8diame bendrabu\xc4\x8di\xc5\xb3 komplekse, buvusioje valgykloje, \xc4\xafkurtas katedrai priklausantis Lazerini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centras. Centras yra LASERLAB-EUROPE konsorciumo narys.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nKatedroje ir Lazerini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centre daugiausia d\xc4\x97mesio skiriama parametrini\xc5\xb3 \xc5\xa1viesos rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 kristaluose (netiesin\xc4\x97 optika), ultraspar\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 fotofizikini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 molekuli\xc5\xb3 kompleksuose tyrimams ir mokslini\xc5\xb3 prietais\xc5\xb3 k\xc5\xabrimui. Vysto mokslinius biofotonikos, lazerin\xc4\x97s spektroskopijos tyrimus. Vyksta bakalauro, magistrat\xc5\xabros ir doktorant\xc5\xabros studijos._NEWLINE_Lazerini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centre sukurta unikali\xc5\xb3 mokslo prietais\xc5\xb3: femtosekundinis spektrometras, skenerinis mikroskopas, lazerinis skalpelis ir kt._NEWLINE_1979 m. katedra \xc4\xafsteig\xc4\x97 Vilniaus tarptautin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85 \xe2\x80\x9eLazeri\xc5\xb3 panaudojimas atomo, molekul\xc4\x97s ir branduolio fizikoje\xe2\x80\x9c, kuri rengiama kas trejus metus. 1987 ir 1993 m. surengti tarptautiniai simpoziumai \xe2\x80\x9eUltraspartieji procesai spektroskopijoje\xe2\x80\x9c (International Symposium on Ultrafast Processes in Spectroscopy)._NEWLINE_Paskelbta per 1700 mokslini\xc5\xb3 publikacij\xc5\xb3.'