b'\n_START_ARTICLE_\nEstijos socialdemokrat\xc5\xb3 partija\n_START_PARAGRAPH_\nEstijos socialdemokrat\xc5\xb3 partija, (SDE, est.: Sotsiaaldemokraatlik Erakond), \xe2\x80\x93 Estijos kairioji partija. Iki 2004 m. Estijos liaudies partija (MP, est.: Rahvaerakond M\xc3\xb5\xc3\xb5dukad).\n_START_SECTION_\nPrad\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nXX a. prad\xc5\xbeioje Estijoje veik\xc4\x97 rus\xc5\xb3, lietuvi\xc5\xb3, latvi\xc5\xb3 socialdemokratin\xc4\x97s organizacijos, daugiausia \xe2\x80\x93 Tartu universitete. Jos organizavo 1905 m. revoliucinius \xc4\xafvykius, ta\xc4\x8diau \xc5\xbeymesnio vaidmens nesuvaidino. Est\xc5\xb3 socialdemokrat\xc5\xb3 asociacija \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 1917 m., prasid\xc4\x97jus revoliuciniams \xc4\xafvykiams Rusijoje._NEWLINE_1918 m. pasivadino Estijos socialdemokrat\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partija ir pirmuosiuose rinkimuose \xc4\xaf Steigiam\xc4\x85j\xc4\xaf susirinkim\xc4\x85 (Asutav Kogu) gavo 1/3 bals\xc5\xb3 bei 41 viet\xc4\x85 i\xc5\xa1 120. Estijos Steigiamojo Seimo pirmininku buvo i\xc5\xa1rinktas Augustas Rei. Estijos Konstitucija buvo priimta pagal socialdemokrat\xc5\xb3 projekt\xc4\x85._NEWLINE_1925 m. susijungusi su Nepriklausoma socialist\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partija pasivadino Estijos socialist\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partija ir tapo did\xc5\xbeiausia Estijos politine partija. Dalyvavo Socialist\xc5\xb3 Darbinink\xc5\xb3 Internacionalo ir Socialist\xc5\xb3 Internacionalo veikloje._NEWLINE_Est\xc5\xb3 socialistai vadovavo vyriausyb\xc4\x97ms 1924\xe2\x80\x931925 m. ir 1928\xe2\x80\x931929 m. 1926 m. rinkimuose gavo 24, 1929 m. \xe2\x80\x93 25 vietas parlamente._NEWLINE_Po 1935 m. valstyb\xc4\x97s perversmo u\xc5\xbedrausta, toliau veik\xc4\x97 tik u\xc5\xbesienio organizacijos, daugiausia \xe2\x80\x93 Stokholme.\n_START_SECTION_\nAtgimimas\n_START_PARAGRAPH_\nEstijos socialdemokrat\xc5\xb3 jud\xc4\x97jim\xc4\x85 \xc5\xa1alyje 1988\xe2\x80\x931990 metais atk\xc5\xabr\xc4\x97 trys grup\xc4\x97s. Did\xc5\xbeiausia j\xc5\xb3 buvo Estijos nepriklausoma socialdemokrat\xc5\xb3 partija, kuri\xc4\x85 Tartu 1990 m. sausio sub\xc5\xabr\xc4\x97 viena i\xc5\xa1 Liaudies fronto lyderi\xc5\xb3 Marju Lauristin. Taline \xc4\xafsisteig\xc4\x97 Vello Saatpalu vadovaujama Estijos demokratin\xc4\x97 darbinink\xc5\xb3 partija, o Narvoje ir Silamiaj\xc4\x97je \xe2\x80\x93 Josifo Jurovskio Estijos rus\xc5\xb3 socialdemokrat\xc5\xb3 partija. I\xc5\xa1 j\xc5\xb3 1990 m. rugs\xc4\x97jo 19 d. susidar\xc4\x97 Estijos socialdemokrat\xc5\xb3 partija (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei), 1992 m. gavusi 6 vietas (kartu su kitomis dabartin\xc4\x99 partij\xc4\x85 sudaran\xc4\x8diomis partijomis \xe2\x80\x93 12) i\xc5\xa1 101 parlamente. Sudariusi koalicij\xc4\x85 su \xc5\xbdemdirbi\xc5\xb3 centro partija, ji 1992\xe2\x80\x931995 m. sudar\xc4\x97 Edgaro Savisaaro vyriausyb\xc4\x99._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau 1995 m. socialdemokratai gavo tik 6 vietas, prasid\xc4\x97jo nauj\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 paie\xc5\xa1kos.\n_START_SECTION_\nAtjaun\xc4\x97jimas\n_START_PARAGRAPH_\n1998 m., susijungus kelioms socialdemokratin\xc4\x97ms partijoms ir grup\xc4\x97ms susidar\xc4\x97 Estijos liaudies partija, 2004 m. pavadinta Estijos socialdemokrat\xc5\xb3 s\xc4\x85junga. Nauj\xc5\xb3 v\xc4\x97j\xc5\xb3 \xc4\xafne\xc5\xa1\xc4\x97 i\xc5\xa1 u\xc5\xbesienio sugr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s politologas profesorius Tomas Hendrikas Ilvesas._NEWLINE_1999 m. rinkimuose socialdemokratai gavo 17 viet\xc5\xb3 parlamente (est.: Riigikogu). Partija v\xc4\x97l \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf valdan\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\x85 koalicij\xc4\x85. 2003 m. rinkimuose i\xc5\xa1kovotos 6 vietos._NEWLINE_2004 m. rinkimuose \xc4\xaf Eurparlament\xc4\x85 i\xc5\xa1rinkti Tomas Hendrikas Ilvesas, Mariane Miko ir Andresas Tarandas ._NEWLINE_SI nar\xc4\x97 nuo 1990 m. lapkri\xc4\x8dio, Europos socialist\xc5\xb3 partija|PES nar\xc4\x97 nuo 2003 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 16 d.'