b'\n_START_ARTICLE_\nZiemia (\xc5\xbeurnalas)\n_START_PARAGRAPH_\nZiemia (liet. \xc5\xbdem\xc4\x97) \xe2\x80\x93 kra\xc5\xa1totyros tematikai skirtas Lenkijos \xc5\xbeurnalas. Buvo spausdinamas su pertraukomis 1910\xe2\x80\x931965 metais Var\xc5\xa1uvoje ir Krokuvoje. Leido Lenkijos kra\xc5\xa1totyros draugija, o po 1950 m. \xe2\x80\x93 Lenkijos turizmo ir kra\xc5\xa1totyros draugija.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLeidinio iniciatoriumi buvo Kazimieras Kulviecas \xe2\x80\x93 tuometin\xc4\x97s Lenkijos kra\xc5\xa1totyros draugijos vicepirmininkas. Spausdinimui buvo gautas Rusijos caro administracijos leidimas._NEWLINE_Pirmasis numeris pasirod\xc4\x97 Var\xc5\xa1uvoje 1910 m. sausio 1 d. Savaitra\xc5\xa1\xc4\x8dio formatu \xe2\x80\x9eZiemia\xe2\x80\x9c buvo leid\xc5\xbeiama iki Pirmojo pasaulinio karo. Nuo 1919 m. i\xc5\xa1eidavo kas du m\xc4\x97nesius, 1922\xe2\x80\x931925 m. \xe2\x80\x93 kaip m\xc4\x97nra\xc5\xa1tis, v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 kaip dvisavaitinis leidinys. Antrojo pasaulinio karo metais spausdinamas nebuvo. 1946\xe2\x80\x931950 m. Lenkijos visuomen\xc4\x97 v\xc4\x97l gal\xc4\x97jo skaityti savo m\xc4\x97giam\xc4\x85 spausdin\xc4\xaf._NEWLINE_Pokaryje naujai susik\xc5\xabrusi Lenkijos turizmo ir kra\xc5\xa1totyros draugija nusprend\xc4\x97 sustabdyti \xc5\xbeurnalo leidim\xc4\x85 (tai buvo siejama su \xc5\xa1alyje \xc4\xafsivyravusia tendencija pamir\xc5\xa1ti prie\xc5\xa1karin\xc4\x97s Lenkijos tradicijas). At\xc5\xa1ilimo laikotarpiu  \xe2\x80\x9eZiemia\xe2\x80\x9c v\xc4\x97l por\xc4\x85 met\xc5\xb3 buvo leid\xc5\xbeiama Krokuvoje, o po to spausdinimas dar kart\xc4\x85 nutr\xc5\xabko. 1965 m. Var\xc5\xa1uvoje v\xc4\x97l atsik\xc5\xabr\xc4\x97 redakcija, kuri dar kart\xc4\x85 atnaujino populiariojo \xc5\xbeurnalo leidim\xc4\x85. Dvide\xc5\xa1imt met\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eZiemia\xe2\x80\x9c buvo leid\xc5\xbeiamas kaip metra\xc5\xa1tis, o kai med\xc5\xbeiagos susikaupdavo itin daug \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1eidavo dukart per metus. Po to leidimas eilin\xc4\xaf kart\xc4\x85 buvo sustabdytas ir nuo 1990 m. \xc5\xa1is kra\xc5\xa1totyrinink\xc5\xb3 spausdinys pasirodo jau nereguliariai, paprastai kart\xc4\x85 per metus._NEWLINE_2010 m., minint \xe2\x80\x9eZiemia\xe2\x80\x9c \xc5\xa1imtmet\xc4\xaf, buvo \xc4\xafsteigtas \xc5\xbeurnalo apdovanojimas. Juo at\xc5\xbeymimi leidinyje geriausius straipsnius para\xc5\xa1\xc4\x99 kra\xc5\xa1totyrininkai.\n_START_SECTION_\nTurinys\n_START_PARAGRAPH_\nPo Tre\xc4\x8diojo ATR padalijimo Lenkijos teritorija buvo atsid\xc5\xabrusi Rusijos, Vokietijos ir Austrijos-Vengrijos sud\xc4\x97tyje, tod\xc4\x97l kai kurie lenkai tur\xc4\x97jo menk\xc4\x85 supratim\xc4\x85 kas dedasi j\xc5\xb3 istorin\xc4\x97se \xc5\xbeem\xc4\x97se u\xc5\xbe valstybin\xc4\x97s sienos. \xc5\xbdurnale spausdinami trumpi straipsniai etnografijos, istorijos, geografijos ir kt. tematika pad\xc4\x97jo \xc5\xa1i\xc4\x85 ne\xc5\xbeini\xc4\x85 likviduoti. Straipsni\xc5\xb3 tematika apr\xc4\x97p\xc4\x97 ne tik Lenkij\xc4\x85, bet ir Ukrain\xc4\x85, Baltarusij\xc4\x85, Suomij\xc4\x85 ir kt. \xc5\xa1alis. Be to, buvo ver\xc4\x8diama u\xc5\xbesienio autori\xc5\xb3 k\xc5\xabryba kra\xc5\xa1totyros, kelioni\xc5\xb3 ir kt. tematika. Jau pirmieji numeriai buvo gausiai iliustruoti nuotraukomis ir pie\xc5\xa1iniais._NEWLINE_Leidinio kokyb\xc4\x97 stipriai pager\xc4\x97jo tarpukaryje ir ypa\xc4\x8d po Antrojo pasaulinio karo. Per i\xc5\xa1spausdint\xc4\x85 informacij\xc4\x85 buvo parodoma kaip vykdyti kra\xc5\xa1totyrin\xc4\x99 veikl\xc4\x85: rinkti, saugoti ir pateikti visuomenei am\xc5\xbei\xc5\xb3 b\xc4\x97gyje liaudies sukauptus lobius._NEWLINE_Spausdinio puslapiuose nema\xc5\xbeai vietos u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 med\xc5\xbeiaga Lietuvos temomis. Trempinietis Kazimieras Auf\xc5\xa1lagas publikavo strapsnius apie lietuvi\xc5\xa1kas (suvalkieti\xc5\xa1kas) prijuostes  _NEWLINE_, \xc5\xbeinomas archeologas Liudvikas K\xc5\xa1ivickis \xe2\x80\x93 ataskaitas apie piliakalni\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimus, keturiuose 1912 m. numeriuose Aleksandras Lentovskis pateik\xc4\x97 savo i\xc5\xa1vadas apie lietuvi\xc5\xb3 gyvenam\xc4\x85sias teritorijas XX a. prad\xc5\xbeioje. Didel\xc4\xaf susidom\xc4\x97jim\xc4\x85 i\xc5\xa1\xc5\xa1auk\xc4\x97 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 keliautojo Jules Huret reporta\xc5\xbe\xc5\xb3 serija apie apsilankym\xc4\x85 Baltijos j\xc5\xabros pakrant\xc4\x97je ir Juodkrant\xc4\x97s gintaro kasykloje (\xc4\xaf lenk\xc5\xb3 kalb\xc4\x85 vert\xc4\x97 Stanislovas Augustas Thuguttas)._NEWLINE_\xc5\xbdinomas animacini\xc5\xb3 film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jas Vladislovas Starevi\xc4\x8dius i\xc5\xa1spausdino Kauno apylinki\xc5\xb3 nuotraukas, J.Nekra\xc5\xa1as \xe2\x80\x93 Palangos kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbeio, B. Tittenbrunnas \xe2\x80\x93 Trak\xc5\xb3 e\xc5\xbeer\xc5\xb3 vaizdus. Pirmoji Lietuvoje fotograf\xc4\x97 moteris Paulina Mongirdait\xc4\x97 nuotraukomis iliustravo savo dukter\xc4\x97\xc4\x8dios Noros Valickos (ra\xc5\xa1ytoja Eleonora Bucevi\xc4\x8dien\xc4\x97) straipsnius apie Palang\xc4\x85, redaktorius suvalkietis Kazimieras Kulviecas ra\xc5\xa1\xc4\x97 straipsnius apie gamt\xc4\x85 ir spausdino nuotraukas i\xc5\xa1 savo gimtojo kra\xc5\xa1to. Tarpukaryje daug med\xc5\xbeiagos buvo pateikta apie Vilniaus kra\xc5\xa1t\xc4\x85, nors pasitaikydavo ir straipsni\xc5\xb3 apie Lietuvos Respublik\xc4\x85 (pvz.: 1938 m. liepos numeryje Tadeu\xc5\xa1as Katelbachas ra\xc5\xa1\xc4\x97 apie tuolaik\xc4\x99 lietuvi\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc4\x85).\n_START_SECTION_\nRedakcija\n_START_PARAGRAPH_\nPirm\xc4\x85j\xc4\x85 redakcij\xc4\x85 sudar\xc4\x97: nuo Kalvarijos kil\xc4\x99s Kazimieras Kulviecas (redaktorius), Stanislovas Augustas Thuguttas (sekretorius) ir Mikalojus Vi\xc5\xa1nickis (meninis redaktorius). _NEWLINE_V\xc4\x97liau vyriausiais redaktoriais dirbo: Kazimieras Mali\xc5\xa1evskis (1919\xe2\x80\x931920 m.), Kazimieras Kulviecas (1922\xe2\x80\x931926 m.), Aleksandras Janovskis (1926\xe2\x80\x931927 m.), Regina Dany\xc5\xa1-Fle\xc5\xa1arova (1928\xe2\x80\x931930 m.), Konradas Gurskis (1930\xe2\x80\x931931 m.), Je\xc5\xbeis Remeris (1931\xe2\x80\x931932 m.), Aleksandras Janovskis (1932\xe2\x80\x931934 m.), Aleksandras Patkovskis (1934\xe2\x80\x931939 m.). Stanislavas Lenartovi\xc4\x8dius (1945\xe2\x80\x931946 m.), Marekas Ar\xc4\x8dinskis (1949\xe2\x80\x931950 m.), P\xc5\xa1emislavas Burchardas ir Marekas Sobolevskis (1956\xe2\x80\x931958 m.), P\xc5\xa1emislavas Burchardas ir Marija Milska (1965 m.), Marijanas Sobanskis (1966 m.), Bronislovas Siadekas (1967 m.), Zbignevas Tomkovskis (1968\xe2\x80\x931974 m.), (1975\xe2\x80\x931976 m. leidini\xc5\xb3 vyr. redaktoriaus vardas ne\xc5\xbeinomas), Janu\xc5\xa1as \xc5\xbdmudzinskis ir Tadeu\xc5\xa1as Ricerskis (1978\xe2\x80\x931985 m.), Janu\xc5\xa1as Bogdanovskis (1990, 1998, 1999, 2000, 2001 ir 2002 m.), Franci\xc5\xa1ekas Midura (2003, 2006, 2010, 2013 m. ir v\xc4\x97liau).'