b'\n_START_ARTICLE_\nMyrius\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMyrius \xc4\xafkurtas apie 1395 m. Iki 1486 m. priklaus\xc4\x97 did\xc5\xbeiajam kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diui, nuo 1486 m. Myri\xc5\xb3 vald\xc4\x97 Iljini\xc4\x8diai, nuo 1568 m. \xe2\x80\x93 Radvilos. XV a. istoriniuose \xc5\xa1altiniuose Myrius vadinamas miestu. XVI a. prad\xc5\xbeioje pastatyta pilis, kuri XVI a. pabaigoje perstatyta \xc4\xaf rezidencin\xc4\x99 pil\xc4\xaf. 1579 m. Myrius gavo miesto teises. Nuo 1589 m. Radvil\xc5\xb3 Nesvy\xc5\xbeiaus ordinacijos grafyst\xc4\x97s centras. XVII a. tapo amat\xc5\xb3 ir prekybos centru. Per 1654\xe2\x80\x931667 m. ir 1700\xe2\x80\x931721 m. karus su Rusija ir \xc5\xa0vedija ne kart\xc4\x85 u\xc5\xbeimtas ir nuniokotas. XVIII a. Radvil\xc5\xb3 iniciatyva \xc4\x8dia pastatytos drob\xc4\x97s ir gelumb\xc4\x97s manufakt\xc5\xabros._NEWLINE_1795\xe2\x80\x931915 m. priklaus\xc4\x97 Rusijai. 1828 m. atiteko Vitgen\xc5\xa1teinams, XIX a. pabaigoje \xe2\x80\x93 Sviatopolkams\xe2\x80\x93Mirskiams. XIX a. \xe2\x80\x93 XX a. prad\xc5\xbeioje vals\xc4\x8diaus centras. 1915\xe2\x80\x931918 m. miest\xc4\x85 okupavo Vokietija, 1920\xe2\x80\x931939 m. \xe2\x80\x93 Lenkija, 1939 m. TSRS kariuomen\xc4\x97 ir perdav\xc4\x97 Baltarusijos TSR. 1941\xe2\x80\x931944 m. v\xc4\x97l u\xc5\xbeimtas Vokietijos.\n_START_SECTION_\nGyventojai\n_START_PARAGRAPH_\n1897 m. tur\xc4\x97jo 5401 gyventoj\xc4\x85. Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 okupacijos metais nu\xc5\xbeudyta 2560 miesto gyventoj\xc5\xb3, dauguma \xc5\xbeydai.\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc5\xabrin\xc4\x97 \xc5\xa0v\xc4\x8d. Trejyb\xc4\x97s cerkv\xc4\x97 statyta 1550 m., perstatyta 1865 m._NEWLINE_Gotikin\xc4\x97s gynybin\xc4\x97s rezidencin\xc4\x97s XVI a. pilies netaisyklingo kvadrato plano kompleksas \xe2\x80\x93 nuo 2000 m. Pasaulio paveldo paminklas. Pilies gynybin\xc4\x97s sienos \xe2\x80\x93 apie 13 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio ir apie 3 m storio, 3 auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 kampinio plano XVI a. \xe2\x80\x93 XVII a. pr. renesansiniai r\xc5\xabmai restauruoti XIX a. antroje pus\xc4\x97je. Yra vidaus kiemas. Rezidencij\xc4\x85 saugo i\xc5\xa1siki\xc5\xa1\xc4\x99 kampiniai 5 auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 keturkampiai (vir\xc5\xa1uje a\xc5\xa1tuonkampiai) gynybiniai bok\xc5\xa1tai ir 6 auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 pagrindini\xc5\xb3 \xc4\xafva\xc5\xbeiavimo vart\xc5\xb3 bok\xc5\xa1tas. Pil\xc4\xaf supo vandens telkiniai, grioviai. Bok\xc5\xa1tai dekoruoti baltomis plok\xc5\xa1\xc4\x8diomis ni\xc5\xa1omis. XVII a. pilis sustiprinta 4 kampiniais bastionais, bok\xc5\xa1tai ir r\xc5\xabmai \xc4\xafgijo renesanso bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 tinkuoti, kai kur aptaisyti ta\xc5\xa1ytais akmenimis. XIX a. \xc5\xa1alia pilies \xc4\xafkurtas itali\xc5\xa1kasis parkas, i\xc5\xa1kastas didelis tvenkinys. Parke pastatyta istorizmo stiliaus memorialin\xc4\x97 raudon\xc5\xb3 plyt\xc5\xb3 su akmenimis ir mozaikiniu Kristaus atvaizdu bok\xc5\xa1tin\xc4\x97 koply\xc4\x8dia (1904 m., architektas R, Marfeldas). Myriaus pilies kompleks\xc4\x85 prad\xc4\x97jo statyti kunigaik\xc5\xa1tis Jurgis Iljini\xc4\x8dius. Nuo 1568 m. pil\xc4\xaf baig\xc4\x97 statyti Mikalojus Kristupas Radvila Na\xc5\xa1lait\xc4\x97lis. Nuo 1969 m. kompleksas restauruojamas.'