b'\n_START_ARTICLE_\nSenjorato provincija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPo kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio Boleslovo III Kreivaburnio mirties 1138\xc2\xa0m., pagal jo palikt\xc4\x85 testament\xc4\x85 Lenkija buvo padalinta \xc4\xaf penkias kunigaik\xc5\xa1tystes keturiems s\xc5\xabnums. Taip suformuota Senjorato provincija, kuri atiteko vyriausiajam s\xc5\xabnui Vladislovui II. Ji ap\xc4\x97m\xc4\x97 centrin\xc4\x99 Lenkijos teritorij\xc4\x85 ir ilga juosta t\xc4\x99s\xc4\x97si i\xc5\xa1 piet\xc5\xb3 \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 iki pat Baltijos j\xc5\xabros. Be Ma\xc5\xbeosios Lenkijos jai priklaus\xc4\x97 Seradzo \xc5\xbeem\xc4\x97, Kujavija, rytin\xc4\x97 Did\xc5\xbeioji Lenkija (Kali\xc5\xa1o ir Gniezno \xc5\xbeem\xc4\x97s) ir Pomerelija. Ji ribojosi su visomis tuometin\xc4\x97mis Lenkijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97mis: vakaruose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Silezija ir Did\xc5\xbeiaja Lenkija, rytuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Sandomie\xc5\xbeu, Len\xc4\x8dica ir Mazovija._NEWLINE_Pagal Boleslovo nurodymus Senjorato provincijai tur\xc4\x97jo galioti savitas paveldimumo principas, pagal kur\xc4\xaf joje valdyti tur\xc4\x97jo tuo metu vyriausias Piast\xc5\xb3 dinastijos atstovas. Tai nul\xc4\x97m\xc4\x97, kad Senjorato provincijoje nesusiformavo atskira Piast\xc5\xb3 at\xc5\xa1aka, o d\xc4\x97l jos sosto nuolat kovojo stipriausi Lenkijos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diai, siekdami paver\xc5\xbeti sost\xc4\x85. 1173\xc2\xa0m. pagal paveldimumo princip\xc4\x85 provincija atiteko Did\xc5\xbeiosios Lenkijos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diui Mie\xc5\xa1ko III Senajam, ta\xc4\x8diau netrukus jis susid\xc5\xabr\xc4\x97 su sukilimu, kuriam vadovavo jo jaunesnysis brolis Kazimieras II Teisusis i\xc5\xa1 Sandomie\xc5\xbeo. Tai prad\xc4\x97jo kar\xc4\x85 tarp Mie\xc5\xa1ko ir Kazimiero, kuris t\xc4\x99s\xc4\x97si ir Kazimiero \xc4\xafp\xc4\x97dinio Le\xc5\xa1eko Baltojo laikais. V\xc4\x97liau Krokuvos soste keit\xc4\x97si Mazovijos, Silezijos, Did\xc5\xbeiosios Lenkijos, o galiausiai Kujavijos Piast\xc5\xb3 linijos._NEWLINE_Kadangi \xc5\xa1ie kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diai pirmiausia r\xc5\xabpinosi savo kunigaik\xc5\xa1tys\xc4\x8di\xc5\xb3 interesais, nuo Senjorato provincijos nuolat buvo atpl\xc4\x97\xc5\xa1iamos teritorijos, d\xc4\x97l ko \xc5\xa1i ma\xc5\xbe\xc4\x97jo. Jau pirmaisiais de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais atsiskyr\xc4\x97 Pomerelija, kur susiformavo nepriklausoma Pomerelijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97, 1181\xc2\xa0m. Mie\xc5\xa1ko prijung\xc4\x97 prie Did\xc5\xbeiosios Lenkijos Gniezn\xc4\x85, Kali\xc5\xa1\xc4\x85 ir Kujavij\xc4\x85. 1231\xc2\xa0m. Konradas I Mazovietis per\xc4\x97m\xc4\x97 Len\xc4\x8dic\xc4\x85 ir Seradz\xc4\x85. Galiausiai Senjorato provincija tebevald\xc4\x97 tik dal\xc4\xaf Ma\xc5\xbeosios Lenkijos, ir prad\xc4\x97ta vadinti tiesiog Krokuvos kunigaik\xc5\xa1tyste._NEWLINE_1290\xc2\xa0m. mirus Krokuvos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diui Henrikui IV (Silezijos linija), d\xc4\x97l Krokuvos sosto kar\xc4\x85 prad\xc4\x97jo P\xc5\xa1emislas II (Did\xc5\xbeiosios Lenkijos linija) ir Vladislovas Lokietka (Kujavijos linija). P\xc5\xa1emislas, kovoje sudar\xc4\x99s s\xc4\x85jung\xc4\x85 su Bohemijos karalyst\xc4\x97s P\xc5\xa1emisl\xc5\xb3 dinastija, \xc4\xaf Krokuvos sost\xc4\x85 atved\xc4\x97 Vaclov\xc4\x85 II, siekus\xc4\xaf \xc4\xafsigal\xc4\x97ti Lenkijoje. Tik 1306\xc2\xa0m. P\xc5\xa1emisl\xc5\xb3 pretendentus pavyko i\xc5\xa1vyti, ir \xc4\xaf Krokuvos sost\xc4\x85 s\xc4\x97do Vladislovas Lokietka. 1320\xc2\xa0m. jis buvo kar\xc5\xabnuotas Krokuvoje kaip Lenkijos karalius. Tuo Krokuvos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97 buvo panaikinta ir tapo Lenkijos karalyst\xc4\x97s dalimi. Jos teritorijoje suformuota Krokuvos vaivadija.'