b'\n_START_ARTICLE_\nKlausomieji kauliukai\n_START_PARAGRAPH_\nKlausomieji kauliukai (lot. Ossicula auditus) \xe2\x80\x93 vidurin\xc4\x97je ausyje esantys trys kauliukai, kurie perduoda garso bangas per b\xc5\xabgnin\xc4\x99 ertm\xc4\x99 (lot. Cavitas tympani) nuo b\xc5\xabgnelio iki prieangio langelio. Jie sudaryti i\xc5\xa1 skaidulinio tipo kaulo. Kilpos pamatas padengtas hialinine kremzle. Plaktuko ir priekalo susijungimo vietoje j\xc5\xb3 s\xc4\x85nariniai pavir\xc5\xa1iai taip pat padengti hialinine kremzle, kurioje \xc4\xaf senatv\xc4\x99 kartais prasideda skaidulin\xc4\x97 distrofija. Klausomieji kauliukai yra \xc5\xa1ie: plaktukas (lot. Malleus), priekalas ((lot. Incus) ir kilpa (lot. Stapes).\n_START_SECTION_\nPlaktukas\n_START_PARAGRAPH_\nPlaktukas (lot. Malleus) yra did\xc5\xbeiausias i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 ir siekia 8\xe2\x80\x939 mm ilgio. Jis sudarytas i\xc5\xa1 galvut\xc4\x97s, kaklelio, rankenos, \xc5\xa1onin\xc4\x97s ir priekin\xc4\x97s ataug\xc5\xb3. Antib\xc5\xabgnin\xc4\x97je ki\xc5\xa1en\xc4\x97je esantis ovalus vir\xc5\xa1utinis galas vadinamas galvute (lot. Cupt mallei); u\xc5\xbepakalyje ji sudaro s\xc4\x85nar\xc4\xaf su priekalu. Apa\xc4\x8dioje galvut\xc4\x97s esantis susiaur\xc4\x97jimas vadinamas kakleliu (lot. Collum mallei). Nuo platesn\xc4\x97s kaklelio apatin\xc4\x97s dalies atsi\xc5\xa1akoja plaktuko ataugos: priekin\xc4\x97 atauga (lot. Processus anterior) ir trumpesn\xc4\x97 \xc5\xa1onin\xc4\x97 atauga (lot. Processus lateralis). Plaktuko rankena (lot. Manubrium mallei) \xc5\xa1oniniu \xc5\xa1onu stipriai prisitvirtina prie b\xc5\xabgnelio.\n_START_SECTION_\nPriekalas\n_START_PARAGRAPH_\nPriekalas (lot. Incus) yra sudarytas i\xc5\xa1 k\xc5\xabno ir dvej\xc5\xb3 ataug\xc5\xb3. Priekalo k\xc5\xabnas (lot. Corpus incudis) masyvesnis, suspaustas i\xc5\xa1 \xc5\xa1on\xc5\xb3; jo priekinis pavir\xc5\xa1ius sudaro s\xc4\x85nar\xc4\xaf su plaktuko galvute. Nuo jo leid\xc5\xbeiasi ilgoji priekalo kojyt\xc4\x97 (lot. Crus longum), kuri apa\xc4\x8dioje u\xc5\xbelinksta \xc4\xaf vid\xc5\xb3 ir pasibaigia apvalia l\xc4\x99\xc5\xa1ine atauga (lot. Processus lenticularis); jos vidinis kremzlinis pavir\xc5\xa1ius sudaro s\xc4\x85nar\xc4\xaf su kilpos galvute. K\xc5\xabgio formos trumpoji priekalo kojyt\xc4\x97 (lot. Crus breve) yra nukreipta atgal ir rai\xc5\xa1\xc4\x8diais tvirtinasi prie antib\xc5\xabgnin\xc4\x97s ki\xc5\xa1en\xc4\x97s sienos.\n_START_SECTION_\nKilpa\n_START_PARAGRAPH_\nKilpa (lot. Stapes) sudaryta i\xc5\xa1 galvut\xc4\x97s ir dvej\xc5\xb3 kojy\xc4\x8di\xc5\xb3 ir pamato. Kilpos galvut\xc4\x97 (lot. Caput stapedis) nukreipta \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ir sudaro s\xc4\x85nar\xc4\xaf su priekalo l\xc4\x99\xc5\xa1ine atauga. priekin\xc4\x97s ir u\xc5\xbepakalin\xc4\x97s kojyt\xc4\x97s (lot. Crus anterius et posterius) i\xc5\xa1silenkdamos sujungia galvut\xc4\x99 su plok\xc5\xa1\xc4\x8diu , ovaliu kilpos pamatu (lot. Basis stapedis). Pamatas \xc5\xbeiediniu rai\xc5\xa1\xc4\x8diu prisitvirtina prie prieangio langelio kra\xc5\xa1t\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKlausom\xc5\xb3j\xc5\xb3 kauliuk\xc5\xb3 s\xc4\x85nariai\n_START_PARAGRAPH_\nKlausomieji kaukiukai susijungia tipi\xc5\xa1kais s\xc4\x85nariais. Priekalinis plaktuko s\xc4\x85narys (lot. Articulatio incudomallearis) yra balninis, o priekalinis kilpos s\xc4\x85narys (lot. Articulatio incudostapedialis) \xe2\x80\x93 rutulinis. J\xc5\xb3 s\xc4\x85nariniai pavir\xc5\xa1iai padengti hialinin\xc4\x97s kremzl\xc4\x97s, o vis\xc4\x85 s\xc4\x85nar\xc4\xaf dengia kapsul\xc4\x97, i\xc5\xa1klota tepalin\xc4\x97s pl\xc4\x97v\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nKlausom\xc5\xb3j\xc5\xb3 kauliuk\xc5\xb3 tvirtinamieji rai\xc5\xa1\xc4\x8diai\n_START_PARAGRAPH_\nKlausomuosius kauliukus tvirtina rai\xc5\xa1\xc4\x8diai. Vieni j\xc5\xb3 tiesiog gleivin\xc4\x97s rauk\xc5\xa1l\xc4\x97s, kuriomis eina kraujagysl\xc4\x97s ir nervai \xc4\xaf kauliukus ir j\xc5\xb3 s\xc4\x85narius; kiti sudaryti i\xc5\xa1 stipraus kolageno skaidul\xc5\xb3 pluo\xc5\xa1to. Plaktukas tvirtinasi trimis rai\xc5\xa1\xc4\x8diais: priekiniu, vir\xc5\xa1utiniu ir \xc5\xa1oniniu (lot. lig. mallei anterius, superius et laterale), o priekalas - vir\xc5\xa1utiniu ir u\xc5\xbepakaliniu (lot. lig. incudis superius et posterius), o kilpos pamatas - \xc5\xbeiediniu kilpos rai\xc5\xa1\xc4\x8diu (lot. lig. anulare stapediale).'