b'\n_START_ARTICLE_\nLazeris\n_START_PARAGRAPH_\nLazeris \xe2\x80\x93 \xc4\xafrenginys, spinduliuojantis koherenti\xc5\xa1k\xc4\x85 \xc5\xa1vies\xc4\x85. Paprastai lygiagre\xc4\x8diu srautu lazeris skleid\xc5\xbeia monochromatin\xc4\x99 (vieno bangos ilgio) \xc5\xa1vies\xc4\x85. Pavadinimas \xe2\x80\x9elazeris\xe2\x80\x9c yra angli\xc5\xa1kos fraz\xc4\x97s \xe2\x80\x9eLight Amplification by Stimulated Emission of Radiation\xe2\x80\x9c (liet. \xc5\xa0viesos stiprinimas priverstiniu spinduliavimu) trumpinys.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDar 1917 m. Albertas Ein\xc5\xa1teinas savo straipsnyje \xe2\x80\x9eZur Quantentheorie der Strahlung\xe2\x80\x9c (liet. Kvantin\xc4\x97 spinduliavimo teorija) pad\xc4\x97jo pagrindus lazerio suk\xc5\xabrimui. Jis i\xc5\xa1 naujo i\xc5\xa1ved\xc4\x97 Makso Planko spinduliavimo d\xc4\x97sn\xc4\xaf pasinaudodamas sugerties, spontani\xc5\xa1ko ir priverstinio spinduliavimo tikimyb\xc4\x97s koeficient\xc5\xb3 s\xc4\x85vokas. \xc5\xa0ie koeficientai dabar vadinami Ein\xc5\xa1teino koeficientais. 1928 m. Rudolph W. Landenburg patvirtino priverstinio spinduliavimo egzistavim\xc4\x85, o 1939 m. Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos mokslininkas Valentin A. Fabrikant pasi\xc5\xabl\xc4\x97 priverstin\xc4\xaf spinduliavim\xc4\x85 naudoti trump\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 stiprinimui. 1947 m. Wills Lamb ir R. C. Retherford pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pademonstravo priverstin\xc4\xaf spinduliavim\xc4\x85._NEWLINE_1952 m. Nikolajus Basovas ir Aleksanderis Prokorovas apib\xc5\xabdino lazerio pirmtako \xe2\x80\x93 mazerio \xe2\x80\x93 veikimo princip\xc4\x85. \xc5\xbdodis \xe2\x80\x9emazeris\xe2\x80\x9c rei\xc5\xa1kia t\xc4\x85 pat\xc4\xaf, kaip ir lazeris, tik raid\xc4\x97 \xe2\x80\x9em\xe2\x80\x9c yra i\xc5\xa1 \xc5\xbeod\xc5\xbeio \xe2\x80\x9emicrowave\xe2\x80\x9c (liet. mikrobangos), t. y. mazeris generuoja ir stiprina mikrobangas. Pirm\xc4\x85 veikiant\xc4\xaf prietais\xc4\x85 1953 m. Kolumbijos universitete sukonstravo Charles Hard Townes, J. P. Gordon ir H. J. Zeiger. 1955 m. Basovas ir Prokorovas i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 optinio kaupinimo, reikalingo u\xc5\xbepildos apgr\xc4\x85\xc5\xbeai sudaryti, id\xc4\x97j\xc4\x85. Tuo metu prasid\xc4\x97jo intensyv\xc5\xabs tyrimai, nuved\xc4\x99 prie lazerio i\xc5\xa1radimo, tuomet vadinto \xe2\x80\x9eoptiniu mazeriu\xe2\x80\x9c. Dabartinis terminas pasi\xc5\xablytas 1959 m._NEWLINE_Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf veikiant\xc4\xaf lazer\xc4\xaf 1960 m. pademonstravo Theodore Maiman i\xc5\xa1 Hughes Research Laboratories. Jo aktyvioji terp\xc4\x97 buvo dirbtinis rubinas, o kaupinimas vyko i\xc5\xa1lyd\xc5\xbeio lempa. Lazeris generavo 694 nanometr\xc5\xb3 bangos ilgio ilgio raudon\xc4\x85 \xc5\xa1vies\xc4\x85 ir d\xc4\x97l trij\xc5\xb3 lygmen\xc5\xb3 sistemos veik\xc4\x97 tik impulsine veika._NEWLINE_Lazerinio diodo id\xc4\x97j\xc4\x85 pasi\xc5\xabl\xc4\x97 N. Basovas ir Javanas, o pirm\xc4\x85 veikiant\xc4\xaf prietais\xc4\x85 1962 m. pademonstravo Robert N. Hall. Jis buvo pagamintas i\xc5\xa1 galio arsenido ir generavo 850 nm bangos ilgio \xc5\xa1vies\xc4\x85. Pirmieji puslaidininkiniai lazeriai veik\xc4\x97 tik impulsiniame re\xc5\xbeime ir at\xc5\xa1aldyti iki skysto azoto temperat\xc5\xabros. Kambario temperat\xc5\xabroje veikiantys lazeriniai diodai i\xc5\xa1rasti 1970 m.\n_START_SECTION_\nVeikimas\n_START_PARAGRAPH_\nVienos i\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 lazerio sudedam\xc5\xb3j\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 yra aktyvioji terp\xc4\x97 ir optinis rezonatorius. Aktyviojoje terp\xc4\x97je, tam tikro dyd\xc5\xbeio, koncentracijos, formos ir grynumo med\xc5\xbeiagoje, i\xc5\xa1orine energija generuojama ir stiprinama \xc5\xa1viesa. Tai vadinama priverstiniu spinduliavimu. Terpei energijos suteikia i\xc5\xa1orinis energijos \xc5\xa1altinis, vadinamas kaupinimo \xc5\xa1altiniu. Aktyvioji terp\xc4\x97 sugeria kaupinimo energij\xc4\x85, d\xc4\x97l to dalis jos daleli\xc5\xb3 (pvz., atom\xc5\xb3) elektron\xc5\xb3 pakyla \xc4\xaf auk\xc5\xa1tesnius energetinius lygmenis, t. y. dalel\xc4\x97s tampa su\xc5\xbeadintomis. Kaupinimo \xc5\xa1altiniu gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1lyd\xc5\xbeio lempa, kitas lazeris ir kt. Optinio kaupinimo metu dalel\xc4\x97s, s\xc4\x85veikaudamos su \xc5\xa1viesa, gali sugerti fotonus ir juos perspinduliuoti. Foton\xc5\xb3 perspinduliavimas gali b\xc5\xabti spontani\xc5\xa1kas arba priverstinis, t. y. stimuliuotasis. Kai kaupinimo metu daleli\xc5\xb3 su\xc5\xbeadintoje b\xc5\xabsenoje skai\xc4\x8dius vir\xc5\xa1ija \xc5\xbeemesni\xc5\xb3 energijos b\xc5\xabsen\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3, yra pasiekiama u\xc5\xbepildos apgr\xc4\x85\xc5\xbea ir priverstiniam spinduliavimui tenkantis perspinduliuot\xc5\xb3 foton\xc5\xb3 kiekis d\xc4\x97l \xc5\xa1viesos, praeinan\xc4\x8dios aktyvi\xc4\x85j\xc4\x85 terp\xc4\x99, tampa didesnis, nei tenkantis savaiminiam. D\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties \xc5\xa1viesa yra stiprinama. Reikia nepamir\xc5\xa1ti, jog \xc5\xa1iuo atveju su\xc5\xbeadintas daleles perspinduliuoti fotonus priver\xc4\x8dia ne tik kaupinimo \xc5\xa1altinio fotonai, bet jau ir pa\xc4\x8dios med\xc5\xbeiagos perspinduliuoti ir \xc4\xaf aktyvi\xc4\x85j\xc4\x85 terp\xc4\x99 optinio rezonatoriaus veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3 sugr\xc4\x85\xc5\xbeinti fotonai. _NEWLINE_Tokiu b\xc5\xabdu i\xc5\xa1spinduliuota \xc5\xa1viesa yra koherenti\xc5\xa1ka, t. y. to paties bangos ilgio, faz\xc4\x97s ir poliarizacijos._NEWLINE_Dar vienas svarbus lazerio komponentas yra optinis rezonatorius. Juo vykdomas spinduliuojamo \xc5\xa1viesos pluo\xc5\xa1to formavimas, galios kontroliavimas. I\xc5\xa1 rezonatoriaus \xc5\xa1viesa, priklausomai nuo lazerio konstrukcijos, gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1leid\xc5\xbeiama nuolatiniame pastovios amplitud\xc4\x97s ar impulsiniame re\xc5\xbeime. Impulsinio veikimo b\xc5\xabdu galima pasiekti \xc5\xbeymiai didesn\xc4\x99 spinduliavimo gali\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nNuolatin\xc4\x97 ir impulsin\xc4\x97 veika\n_START_PARAGRAPH_\nLazeriai gali b\xc5\xabti konstruojami taip, jog spinduliuot\xc5\xb3 arba ilg\xc4\x85 pastov\xc5\xb3 impuls\xc4\x85, arba trump\xc5\xb3 impuls\xc5\xb3 sek\xc4\x85. Nuolatin\xc4\x97s ir impulsin\xc4\x97s veikos lazeri\xc5\xb3 sandara gerokai skiriasi, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1viesos generavimo principas i\xc5\xa1lieka toks pat.\n_START_SECTION_\nNuolatin\xc4\x97 veika\n_START_PARAGRAPH_\nNuolatin\xc4\x97s veikos re\xc5\xbeime lazerio i\xc5\xa1spinduliuojamas \xc5\xa1viesos impulsas yra beveik pastovus laiko at\xc5\xbevilgiu. U\xc5\xbepildos apgra\xc5\xbea, reikalinga \xc5\xa1viesos generacijai ir stiprinimui, yra nuolat palaikoma kaupinimo \xc5\xa1altinio.'