b'\n_START_ARTICLE_\nSergejus Vavilovas\n_START_PARAGRAPH_\nSergejus Vavilovas (rus. \xd0\xa1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xb9 \xd0\x98\xd0\xb2\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x92\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2; 1891 m. kovo 24 d. Maskvoje \xe2\x80\x93 1951 m. sausio 25 d. Maskvoje) \xe2\x80\x93 tarybinis fizikas, fizin\xc4\x97s optikos mokslo mokyklos k\xc5\xabr\xc4\x97jas buvusioje Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje. TSRS Moksl\xc5\xb3 akademijos prezidentas (1945-1951 m.), keturiskart Stalino premijos laureatas. Rus\xc5\xb3 genetiko Nikolajaus Vavilovo jaunesnysis brolis.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nS. Vavilovo pagrindin\xc4\x97 tyrin\xc4\x97jim\xc5\xb3 sritis buvo optika, ypa\xc4\x8d liuminescencijos rei\xc5\xa1kiniai ir praktinis jos panaudojimas. Jis \xe2\x80\x93 mikrooptikos mokslo krypties pradininkas, vienas netiesin\xc4\x97s optikos mokslo k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3. Kartu su savo aspirantu P. \xc4\x8cerenkovu 1934 m. atrado rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf, pavadint\xc4\x85 Vavilovo-\xc4\x8cerenkovo spinduliavimu. U\xc5\xbe \xc5\xa1\xc4\xaf atradim\xc4\x85 1958 m., jau po S. Vavilovo mirties, Pavelas \xc4\x8cerenkovas buvo apdovanotas Nobelio premija._NEWLINE_Para\xc5\xa1\xc4\x97 mokslo istorijos darb\xc5\xb3, daug dirbo populiarinant moksl\xc4\x85. Buvo pirmasis \xe2\x80\x9e\xc5\xbdinijos\xe2\x80\x9c draugijos valdybos pirmininkas (nuo 1947 m.), Did\xc5\xbeiosios tarybin\xc4\x97s enciklopedijos vyriausiasis redaktorius (nuo 1949 m.)._NEWLINE_Mir\xc4\x97 nuo infarkto. Palaidotas Novodevi\xc4\x8d\xc4\x97s kapin\xc4\x97se Maskvoje.'