b'\n_START_ARTICLE_\nAlvydas Jokubaitis\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1982\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 Vilniaus universiteto Istorijos fakultet\xc4\x85. 1991\xc2\xa0m. sta\xc5\xbeavosi Krokuvos Jogailai\xc4\x8di\xc5\xb3 universitete (Lenkija). 1992\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 17 d. Vilniaus universiteto filosofijos istorijos ir logikos katedroje apgyn\xc4\x97 disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eFilosofijos mokslas Vilniaus Stepono Batoro universitete 1919\xe2\x80\x931939 metais\xe2\x80\x9c, u\xc5\xbe kuri\xc4\x85 suteiktas daktaro vardas. _NEWLINE_1991\xe2\x80\x931996\xc2\xa0m. Vilniaus universiteto Filosofijos fakulteto, nuo 1996\xc2\xa0m. Tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 ir politikos moksl\xc5\xb3 instituto (TSPMI) d\xc4\x97stytojas. 2002\xc2\xa0m. TSPMI student\xc5\xb3 i\xc5\xa1rinktas geriausiu instituto d\xc4\x97stytoju. Nuo 2003\xc2\xa0m. profesorius ir TSPMI Politikos teorijos katedros ved\xc4\x97jas. 2005\xc2\xa0m. A. Jokubai\xc4\x8dio monografija \xe2\x80\x9eTrys politikos aspektai: praktika, teorija, menas\xe2\x80\x9c LPA pripa\xc5\xbeinta geriausia moksline publikacija.  2007\xc2\xa0m. spalio 5 d. vyko prof. Alvydo Jokubai\xc4\x8dio habilitacijos proced\xc5\xabra. Habilitacijos komisija teigiamai \xc4\xafvertino pateikt\xc4\x85 teorin\xc4\xaf darb\xc4\x85 \xe2\x80\x9eTrys politikos aspektai: praktika, teorija, menas\xe2\x80\x9c, bei kitus straipsnius ir \xc4\xafteik\xc4\x97 jam habilitacijos pa\xc5\xbeym\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nProfesin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nMokslin\xc4\x97s veiklos sritis: politikos ir moral\xc4\x97s filosofija. Moksliniai interesai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 politikos filosofija ir teorija. Nuo 1996\xc2\xa0m. dirba Vilniaus universiteto TSPMI, nuo 2003\xc2\xa0m. Politikos teorijos katedros ved\xc4\x97jas. VU TSPMI d\xc4\x97stomi dalykai: \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97 politin\xc4\x97 teorija, \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97 politikos samprata, politika ir moral\xc4\x97. VU Filosofijos fakultete d\xc4\x97stomi dalykai: modernioji filosofija (XV\xe2\x80\x93XVII a.), modernioji filosofija (XVIII\xe2\x80\x93XIX a.), I. Kanto filosofija, \xc5\xa1iuolaikinio filosofinio diskurso problemos ir perspektyvos. _NEWLINE_Mokslinio periodinio leidinio \xe2\x80\x9ePolitologija\xe2\x80\x9c redakcin\xc4\x97s kolegijos narys. Vilniaus universiteto Senato akademin\xc4\x97s etikos komisijos narys, Vilniaus universiteto VU TSPMI Tarybos narys. Nuo 1999\xc2\xa0m. Lietuvos politolog\xc5\xb3 asociacijos narys. Lietuvos radijo ir televizijos Tarybos narys, pirmininko pavaduotojas. Nuo 2011\xc2\xa0m. Valstybin\xc4\x97s kult\xc5\xabros paveldo komisijos ir Etnin\xc4\x97s kult\xc5\xabros globos tarybos veikl\xc4\x85 reglamentuojantiems teis\xc4\x97s aktams ir \xc5\xa1i\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 funkcijoms per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti darbo grup\xc4\x97s narys.\n_START_SECTION_\nDalyvavimas projektuose\n_START_PARAGRAPH_\nDalyvavo projekte \xe2\x80\x9eDemokratija \xc5\xbeini\xc5\xb3 visuomen\xc4\x97je: i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabki\xc5\xb3 ir galimybi\xc5\xb3 analiz\xc4\x97\xe2\x80\x9c.  Priklaus\xc4\x97 E-demokratijos tyrimo grupei, buvo normatyvin\xc4\x97s demokratijos teorijos grup\xc4\x97s koordinatorius, priklaus\xc4\x97 partij\xc5\xb3 ideologinio silpnumo tyrimo grupei, kartu su kitais autoriais 2008\xc2\xa0m. pareng\xc4\x97 elektroninio balsavimo galimybi\xc5\xb3 studij\xc4\x85. 2006\xe2\x80\x932008\xc2\xa0m. dalyvavo projekte \xe2\x80\x9eTarptautin\xc4\x97 duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97 /Lituanistika/\xe2\x80\x9c Galimybi\xc5\xb3 studija.  2009\xc2\xa0m. dalyvavo Demokratin\xc4\x97s politikos instituto (DPI) projekte \xe2\x80\x9eLyderi\xc5\xb3 rengimo programa baltarusi\xc5\xb3 (EHU) studentams bei j\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 su Lietuva \xc4\xaftvirtinimas\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nPa\xc5\xbei\xc5\xabros\n_START_PARAGRAPH_\nAlvydas Jokubaitis yra liberalizmo politin\xc4\x97s filosofijos kritikas. Jo nuomone, \xe2\x80\x9eliberalios demokratijos\xe2\x80\x9c terminas slepia dviej\xc5\xb3 skirting\xc5\xb3 politini\xc5\xb3 filosofij\xc5\xb3 konflikt\xc4\x85. Demokratija yra daug lankstesnis politinio gyvenimo elementas, negu liberalizmas, nes tik pirmoji i\xc5\xa1judina sustingus\xc4\xaf liberalizmo id\xc4\x97jin\xc4\xaf branduol\xc4\xaf. \xc5\xa0alia samprotavim\xc5\xb3 apie \xc5\xbemogaus teises, negatyvi\xc4\x85j\xc4\x85 laisv\xc4\x99 ir moralin\xc4\xaf pliuralizm\xc4\x85, liberalai b\xc5\xabtinai turi kalb\xc4\x97ti apie demokratams svarbius dalykus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 dalyvavim\xc4\x85, \xc4\xafsitraukim\xc4\x85 ir aktyvum\xc4\x85. Be \xc5\xa1ito liberalizmo politin\xc4\x97 doktrina prarast\xc5\xb3 bet kok\xc4\xaf praktin\xc4\xaf gyvybingum\xc4\x85 ir patrauklum\xc4\x85._NEWLINE_A. Jokubai\xc4\x8dio nuomone, politi\xc5\xa1kumas nenurodo \xc4\xaf kok\xc4\xaf nors nekintam\xc5\xb3 politini\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf, bet gali b\xc5\xabti apib\xc5\xabdintas kaip skirting\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3 supolitinimo ir nupolitinimo veiksmas. Pasiremdamas Carl Schmitto samprotavimais, Jokubaitis \xc4\xafrodin\xc4\x97ja, kad n\xc4\x97ra grynai politini\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3, galin\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1vengti nepolitini\xc5\xb3 prasm\xc4\x97s \xc5\xa1altini\xc5\xb3. Norint suprasti politik\xc4\x85, b\xc5\xabtina matyti ne tik j\xc4\x85, bet ir moralinius, teisinius, ekonominius, mokslinius, meninius ir religinius visuomen\xc4\x97s gyvenimo veiksnius. Politinis gyvenimas neatskiriamas nuo gin\xc4\x8d\xc5\xb3 apie \xc5\xbemogaus prigimt\xc4\xaf, g\xc4\x97r\xc4\xaf, tik\xc4\x97jim\xc4\x85, ekonomin\xc4\x99 naud\xc4\x85 ar meno vaidmen\xc4\xaf. Susiaurinus politik\xc4\x85 iki grynai politini\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3, tampa ne\xc4\xafmanoma pasakyti k\xc4\x85 nors reik\xc5\xa1mingo apie politikos ry\xc5\xa1\xc4\xaf su \xc5\xbemogi\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 reikal\xc5\xb3 visuma._NEWLINE_A. Jokubaitis analizuoja tris skirtingus politinio patyrimo konstravimo b\xc5\xabdus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 praktik\xc4\x85, teorij\xc4\x85, men\xc4\x85. Jo nuomone, tie patys politiniai rei\xc5\xa1kiniai atrodo skirtingai, kai \xc4\xaf juos \xc5\xbevelgiame per praktikos, teorijos ir meno prizm\xc4\x99. Deja, dabarties politinis gyvenimas vis da\xc5\xbeniau suestetinamas ir suvokiamas kaip spektaklis, reginys ar vie\xc5\xa1\xc5\xb3j\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 specialist\xc5\xb3 rankomis kuriamos manipuliacijos vaizdiniais. Menotyros terminais tariant, politikoje vis labiau \xc4\xafsigali formos, o ne turinio klausimai, ir tai puikiai ginama postmoderniojo pliuralizmo. Anot filosofo, reikalingas nuolatinis politik\xc5\xb3, teoretik\xc5\xb3 ir meninink\xc5\xb3 \xc4\xaftakos sfer\xc5\xb3 pasidalijimas, nes tai yra kiekvienos tikrai laisvos visuomen\xc4\x97s u\xc5\xbedavinys.'