b'\n_START_ARTICLE_\nJames Hobrecht\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 1825 m. gruod\xc5\xbeio 31 d. Klaip\xc4\x97doje, dvarinink\xc5\xb3 Ludolph Hobrecht ir Isabella Johnson \xc5\xa1eimoje. 1834 m. su \xc5\xa1eima persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Karaliau\xc4\x8di\xc5\xb3. Studijavo Berlyno statybos akademijoje, 1849 m. baig\xc4\x99s studijas tapo Berlyno architekt\xc5\xb3 s\xc4\x85jungos nariu. 1851 m. suprojektavo savo pirm\xc4\x85j\xc4\xaf darb\xc4\x85, tai vienos i\xc5\xa1 Karaliau\xc4\x8diaus miesto krantini\xc5\xb3 sutvarkymas. 1853 m. vasario 4 d. susituok\xc4\x97 su Henriette Wolff, su kuria susilauk\xc4\x97 3 s\xc5\xabn\xc5\xb3 ir 4 dukter\xc5\xb3. Nuo 1859 m. dirbo komisijoje atsakingoje u\xc5\xbe Berlyno miesto urbanistin\xc4\xaf planavim\xc4\x85. 1860 m. sta\xc5\xbeavosi Pary\xc5\xbeiuje ir Londone. Darydamas Berlyno apylinki\xc5\xb3 planus suprojektavo moderniausi\xc4\x85 drena\xc5\xbeo ir kanal\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 ir radialinius kelius aplink miest\xc4\x85. Padedant savo brolio, tuo metu Berlyno mero Arthur Hobrecht, 1862 m. planas prad\xc4\x97tas \xc4\xafgyvendinti ir iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 i\xc5\xa1likusi J. Hobrechto suplanuota Berlyno gatvi\xc5\xb3 sistema. \xc4\xaegyvendinus projekt\xc4\x85 i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf \xc5\xa0tetin\xc4\x85, kur taip pat \xc4\xafgyvendino drena\xc5\xbeo ir kanalizacijos sistem\xc5\xb3 \xc4\xafdiegim\xc4\x85 mieste. V\xc4\x97liau drena\xc5\xbeo sistem\xc4\x85 \xc4\xafgyvendino daugiau nei 30 Vokietijos miest\xc5\xb3, taip pat Maskvoje, Tokijuje ir Kaire. 1872-1874 m. d\xc4\x97st\xc4\x97 Berlyno statybos akademijoje. 1884-1896 m. buvo Berlyno miesto architektu atsakingu u\xc5\xbe tilt\xc5\xb3 ir keli\xc5\xb3 tiesim\xc4\x85. Jo pastangomis Berlyne tekanti \xc5\xa0pr\xc4\x97 up\xc4\x97 pritaikyta laivybai. Mir\xc4\x97 1902 m. rugs\xc4\x97jo 8 d. Berlyne. 1908 m. viena i\xc5\xa1 Berlyno gatvi\xc5\xb3 pavadinta jo garbei. Taip pat jo garbei atminti viena i\xc5\xa1 gatvi\xc5\xb3 pavadinta Darm\xc5\xa1tate.'