b'\n_START_ARTICLE_\nHabsburg\xc5\xb3 dinastija\n_START_SECTION_\nNuo Habsburgo graf\xc5\xb3 iki \xc5\xa0ventosios Romos imperijos imperatori\xc5\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nHabsburg\xc5\xb3 dinastijos pavadinimas kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 Habsburgo pilies Argau vietov\xc4\x97je \xc5\xa0veicarijoje, kuri\xc4\x85 1020\xc2\xa0m. pastat\xc4\x97 pastat\xc4\x97 Strasb\xc5\xabro vyskupas Verneris. Pilies pavadinimo kilm\xc4\x97 n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ki, kartais siejama su vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tai\xc4\x8di\xc5\xb3 Habichtsburg (Vanago pilis). Pilyje, kuri tuo metu buvo \xc5\xa0vabijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s teritorijoje, \xc5\xa1i didik\xc5\xb3 gimin\xc4\x97 rezidavo XII-XIII a._NEWLINE_Gimin\xc4\x97s pradininku laikomas Karoling\xc5\xb3 imperijos grafas Guntramas Turtingasis, 950\xc2\xa0m. sukil\xc4\x99s prie\xc5\xa1 Vokietijos karali\xc5\xb3 Oton\xc4\x85 I. Guntramo Turtingojo vaikai\xc4\x8dio Radboto s\xc5\xabnus Verneris I (m. 1096\xc2\xa0m.) buvo pirmasis Habsburg\xc5\xb3 grafas. Otonas II, pilies statytojo an\xc5\xabkas, pirmasis apie 1100\xc2\xa0m. pasivadino grafu fon Habsburgu, o gimin\xc4\x97 \xc4\x97m\xc4\x97 vadintis fon Habsburgais._NEWLINE_I\xc5\xa1 pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Vokietijos (Elzasas, Breisgau, Argau ir Turgau) Habsburgai pl\xc4\x97t\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 ir valdas \xc4\xaf pietrytin\xc4\x99 imperijos dal\xc4\xaf, prakti\xc5\xa1kai sutampan\xc4\x8di\xc4\x85 su dabartin\xc4\x97s Austrijos teritorija (1278\xe2\x80\x931382\xc2\xa0m.). Per dvi ar tris kartas Habsburgai sugeb\xc4\x97jo pasiekti, kad jiems atitekt\xc5\xb3 ir imperijos sostas, kur\xc4\xaf jie i\xc5\xa1laik\xc4\x97 ilgus \xc5\xa1imtme\xc4\x8dius (1273\xe2\x80\x931291, 1298\xe2\x80\x931308, 1438\xe2\x80\x931740, ir 1745\xe2\x80\x931806)._NEWLINE_Nuo pat \xc4\xafsik\xc5\xabrimo Austrijoje Habsburgai \xc4\x97m\xc4\x97si dom\xc4\x97tis galimybe patekti ir \xc4\xaf kaimynini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\x8cekijos bei Vengrijos sostus. Kunigaik\xc5\xa1tis Rudolfas III 1306\xc2\xa0m. ved\xc4\x97 \xc4\x8cekijos karaliaus Vaclovo II-ojo na\xc5\xa1l\xc4\x99 El\xc5\xbebiet\xc4\x85, ta\xc4\x8diau netur\xc4\x97jo vyri\xc5\xa1kosios lyties palikuoni\xc5\xb3 ir \xc4\x8cekijos sostas atiteko Liuksemburgams. \xc4\xaesigij\xc4\x99 daugiau \xc5\xbeemi\xc5\xb3, Habsburgai i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 visoje piet\xc5\xb3 Vokietijoje nuo Elzaso iki rytini\xc5\xb3 Alpi\xc5\xb3 pakra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 Habsburg\xc5\xb3 vald\xc5\xbeia nebuvo labai stipri, nes nuolatiniai sukilimai, kovos su \xc5\xa0veicarija ir feodalini\xc5\xb3 vald\xc5\xb3 dalinimas silpnino monachij\xc4\x85._NEWLINE_XIV am\xc5\xbeiuje dinastija skilo \xc4\xaf dvi \xc5\xa1akas: Alberto ir Leopoldo. Pirmajai \xc5\xa1akai 1437\xc2\xa0m. po Liuksemburg\xc5\xb3 atiteko \xc4\x8cekijos ir Vengrijos sostai. \xc5\xa0i \xc5\xa1aka i\xc5\xa1mir\xc4\x97 1457\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paskutinis atstovas buvo Vladislovas V-asis. Vladislovo sesuo El\xc5\xbebieta i\xc5\xa1tek\xc4\x97jo u\xc5\xbe Kazimiero Jogailai\xc4\x8dio ir \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf istorij\xc4\x85 kaip \xe2\x80\x9ekarali\xc5\xb3 motina\xe2\x80\x9c. Jaunesnioji Leopoldo \xc5\xa1aka 1440\xc2\xa0m. gavo renkam\xc4\x85 \xc5\xa0ventosios Romos imperijos sost\xc4\x85, kur\xc4\xaf i\xc5\xa1laik\xc4\x97 iki dinastijos i\xc5\xa1mirimo 1740\xc2\xa0m._NEWLINE_Habsburg\xc5\xb3 dinastijos hegemonijos k\xc5\xabr\xc4\x97ju laikomas imperatorius Maksimilijonas I-asis (1459\xe2\x80\x931519), vykd\xc4\x99s s\xc4\x97kming\xc4\x85 dinastin\xc4\x99 politik\xc4\x85. Po Maksimilijono I-ojo vedyb\xc5\xb3 su Marija, Burgundijos sosto paveld\xc4\x97toja, Habsburg\xc5\xb3 valdos i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 \xc4\xaf Nyderlandus, o Austrij\xc4\x85 Maksimilijonas I-asis per Tirol\xc4\xaf sujung\xc4\x97 su Elzaso \xc5\xbeem\xc4\x97mis. Jo s\xc5\xabnus Pilypas I Gra\xc5\xbeusis 1496\xc2\xa0m. ved\xc4\x97 Aragono ir Kastilijos sost\xc5\xb3 \xc4\xafp\xc4\x97din\xc4\x99 Joan\xc4\x85 Pami\xc5\xa1\xc4\x97l\xc4\x99. Taip jo s\xc5\xabnus Karolis V-asis paveld\xc4\x97jo Ispanij\xc4\x85, Piet\xc5\xb3 Italij\xc4\x85, Austrij\xc4\x85 ir Nyderlandus. 1580\xc2\xa0m. Karolio s\xc5\xabnus Pilypas II paveld\xc4\x97jo Portugalij\xc4\x85 ir jos kolonijas.\n_START_SECTION_\nDinastijos skilimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Austrijos ir Ispanijos Habsburgai\n_START_PARAGRAPH_\n1521\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 21 d. imperatorius Karolis V (1516\xe2\x80\x931556\xc2\xa0m.) Austrijos \xc5\xbeemes perdav\xc4\x97 savo broliui Ferdinandui I-ajam. Dinastija suskilo \xc4\xaf Austrijos ir Ispanijos \xc5\xa1akas. Austrijos Habsburgai (nuo 1556\xc2\xa0m.) tur\xc4\x97jo \xc5\xa0ventosios Romos imperijos imperatoriaus titul\xc4\x85, Paveldim\xc4\x85sias Habsburg\xc5\xb3 \xc5\xbeemes, \xc4\x8cekijos ir Vengrijos karalystes, o Ispanijos Habsburgai vald\xc4\x97 Ispanijos karalystes, Nyderlandus, Habsburg\xc5\xb3 valdas Italijoje ir, kur\xc4\xaf laik\xc4\x85, Portugalij\xc4\x85. Formaliai nuo 1526\xc2\xa0m. Habsburg\xc5\xb3 valdoma Vengrija beveik visa buvo u\xc5\xbeimta Osman\xc5\xb3 imperijos ir atkariauta 1683\xe2\x80\x931699\xc2\xa0m._NEWLINE_Ispanijos Habsburgai i\xc5\xa1mir\xc4\x97 1700\xc2\xa0m., po bevaikio Karolio II-ojo mirties (1661\xe2\x80\x931700). Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 Ispanijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s kar\xc4\x85, trukus\xc4\xaf 1701\xe2\x80\x931714\xc2\xa0m. Jam pasibaigus, pagal 1713\xc2\xa0m. Utrechto ir 1714\xc2\xa0m. Ra\xc5\xa1tato taik\xc4\x85, Ispanija atiteko Pranc\xc5\xabzijos Burbonams, o Austrijos Habsburgams\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Ispanijos valdyti kra\xc5\xa1tai Italijoje (i\xc5\xa1skyrus Sicilij\xc4\x85) ir Piet\xc5\xb3 Nyderlandai. Austrijos Habsburgai i\xc5\xa1mir\xc4\x97 1740\xc2\xa0m., tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 Austrijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s kar\xc4\x85. Paskutinio Austrijos Habsburgo paveld\xc4\x97toja Marija Terez\xc4\x97 i\xc5\xa1tek\xc4\x97jo u\xc5\xbe Lotaringijos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio Pranci\xc5\xa1kaus Stepono ir j\xc5\xb3 palikuonys t\xc4\x99s\xc4\x97 Habsburg\xc5\xb3 tradicij\xc4\x85 kaip Habsburg\xc5\xb3 Lotaring\xc5\xb3 dinastija.\n_START_SECTION_\nHabsburg\xc5\xb3 Lotaring\xc5\xb3 dinastija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Austrijos imperija\n_START_PARAGRAPH_\nDinastijos kriz\xc4\x97s laikotarpiu (nesant vyri\xc5\xa1kosios lyties paveld\xc4\x97toj\xc5\xb3) imperatorius Karolis VI-asis 1713\xc2\xa0m. paskelb\xc4\x97 vadinam\xc4\x85j\xc4\x85 \xe2\x80\x9epragmatin\xc4\x99 sankcij\xc4\x85\xe2\x80\x9c. Pagal j\xc4\x85 nesant tiesiogini\xc5\xb3 vyri\xc5\xa1kosios lyties palikuoni\xc5\xb3, sost\xc4\x85 paveldi moteri\xc5\xa1koji linija, t. y. artimiausias giminaitis, o gimin\xc4\x97s \xc5\xbeem\xc4\x97s liko nedalomos. \xc5\xa0i nuostata \xc4\xafgyvendinta 1740\xc2\xa0m., kai po Karolio VI-ojo mirties sost\xc4\x85 paveld\xc4\x97jo imperatoriaus ir kunigaik\xc5\xa1tien\xc4\x97s El\xc5\xbebietos von Braun\xc5\xa1veig-Volfenbiutel dukt\xc4\x97 Marija Teres\xc4\x97. Ji su savo vyru Pranci\xc5\xa1kum Steponu i\xc5\xa1 Lotaringijos prad\xc4\x97jo Habsburg\xc5\xb3-Lotaringijos \xc5\xa1ak\xc4\x85, kuri nuo 1745\xc2\xa0m., po Austrijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s karo vald\xc4\x97 imperij\xc4\x85. V\xc4\x97lesni Habsburgai, kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 Marijos Terez\xc4\x97s ir jos vyro imperatoriaus Pranci\xc5\xa1kaus I-ojo Lotaringie\xc4\x8dio vadinami Habsburg\xc5\xb3 Lotaringijos \xc5\xa1aka._NEWLINE_Per 1740\xe2\x80\x931748\xc2\xa0m. Austrijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s kar\xc4\x85 Habsburgai prarado did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 Silezijos dal\xc4\xaf, kuri atiteko Pr\xc5\xabsijai. Marijos Teres\xc4\x97s vaikaitis Pranci\xc5\xa1kus II buvo paskutinis \xc5\xa0v. Romos imperatorius. Jam valdant Habsburg\xc5\xb3 imperija buvo galingiausia Europoje kovotoja su revoliuciniais jud\xc4\x97jimais ir Napoleono I Pranc\xc5\xabzija. Nujausdamas \xc5\xa0v. Romos imperijos pabaig\xc4\x85 Pranci\xc5\xa1kus II 1804\xc2\xa0m. prad\xc4\x97jo tituluotis tik Austrijos imperatoriumi. 1806\xc2\xa0m. imperija buvo panaikinta Napoleono I iniciatyva._NEWLINE_Per vis\xc4\x85 XIX a. Austrijos imperija ir jos valdovai Habsburgai buvo Europos konservatizmo ir monarchijos \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 centras. Per 1848\xc2\xa0m. revoliucijas d\xc4\x97l daugianacionalinei Habsburg\xc5\xb3 imperijai i\xc5\xa1kilusios didel\xc4\x97s gr\xc4\x97sm\xc4\x97s silpnos sveikatos imperatorius Ferdinandas I atsisak\xc4\x97 sosto s\xc5\xabn\xc4\x97no Pranci\xc5\xa1kaus Juozapo naudai. Jam valdant Austrija pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 Italijos, 1866\xc2\xa0m. ir i\xc5\xa1 Vokietijos._NEWLINE_Lik\xc4\x99s Habsburg\xc5\xb3 domenas 1867\xc2\xa0m. buvo pertvarkytas \xc4\xaf Austrijos-Vengrijos dualistin\xc4\x99 monarchij\xc4\x85, kurios monarchas titulavosi Austrijos imperatoriumi ir Vengrijos karaliumi. Vengrijai buvo suteikta plati autonomija. Ta\xc4\x8diau \xc4\xaf nacionalinius jud\xc4\x97jimus pakilo \xc4\x8dekai, slovakai, lenkai, rumunai, serbai, kroatai, slov\xc4\x97nai ir italai, kuriuos suvaldyti sunkiai sek\xc4\x97si. Po pralaim\xc4\x97jimo Pirmajame pasauliniame kare Habsburg\xc5\xb3 imperija suiro._NEWLINE_1918\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 11 d. paskutinis Habsburg\xc5\xb3 imperatorius Karolis I (kartu Vengrijos karalius Karolis V) atsisak\xc4\x97 vald\xc5\xbeios Austrijoje, o po keli\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 atskir\xc4\x85 proklamacij\xc4\x85 su vald\xc5\xbeios atsisakymu i\xc5\xa1leido Vengrijai. Formaliai sosto imperatorius neatsisak\xc4\x97, ta\xc4\x8diau tai laikoma Habsburg\xc5\xb3 dinastijos pabaiga. 1919\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio m\xc4\x97n. Austrijos respublikos Nacionalinis susirinkimas Habsburgus i\xc5\xa1tr\xc4\x97m\xc4\x97 i\xc5\xa1 Austrijos, kol jie pripa\xc5\xbeins es\xc4\x85 privat\xc5\xabs pilie\xc4\x8diai. 1919\xc2\xa0m. pralaim\xc4\x97jus Vengrijos revoliucijai Karolis I m\xc4\x97gino atkurti savo vald\xc5\xbei\xc4\x85 Vengrijoje, bet 1921\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio m\xc4\x97n. Vengrijos parlamentas panaikino jo suvereno teises. Habsburg\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s galvai erchercogui Otonui tik kaip priva\xc4\x8diam asmeniui 1963\xc2\xa0m. leista gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf Austrij\xc4\x85.'