b'\n_START_ARTICLE_\nMa\xc5\xbeosios Azijos istorija\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istor\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc5\xbeojoje Azijoje, Kapadokijoje, \xc5\xbeem\xc4\x97 buvo nederlinga, jos pavir\xc5\xa1ius nus\xc4\x97tas kalnag\xc5\xabbriais. Ta\xc4\x8diau kalnuose buvo gausu r\xc5\xabdos, vario ir gele\xc5\xbeies, taip pat statybinio akmens ir medienos. Tai skatino vystyti prekyb\xc4\x85 ir atsirasti pirmuosius prekybinius miestus. \xc5\xbdymiausias j\xc5\xb3 buvo \xc4\x8catal Chiujukas, \xc4\xafkurtas jau VII t\xc5\xabkst. pr. m. e._NEWLINE_III t\xc5\xabkst. pr. m. e. pabaigoje teritorijoje ypa\xc4\x8d rei\xc5\xa1k\xc4\x97si asirai, kurie kolonizavo Ma\xc5\xbe\xc4\x85j\xc4\x85 Azij\xc4\x85, k\xc5\xabr\xc4\x97 savo prekybinius miestus, vadinamus karum. J\xc5\xb3 liekan\xc5\xb3 yra randama rytin\xc4\x97je pusiasalio dalyje.\n_START_SECTION_\nHetit\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc5\xbeosios Azijos istorija prasideda centrin\xc4\x97je jos dalyje, Kizilirmako vingyje, regione, kuris v\xc4\x97liau buvo vadinama Kapadokija, o seniausiais laikais vietiniai gyventojai hatai j\xc4\xaf vadino Hatti. \xc5\xa0\xc4\xaf pavadinim\xc4\x85 pasisavino ir II t\xc5\xabkst. pr. m. e. prad\xc5\xbeioje \xc4\x8dia atsik\xc4\x97l\xc4\x99 indoeuropie\xc4\x8diai hetitai._NEWLINE_Hetitai atkeliavo \xc4\x8dia nuo Juodosios j\xc5\xabros ryt\xc5\xb3, asimiliavo vietinius hatus ir \xc4\xafsitvirtino j\xc5\xb3 miestuose. J\xc5\xb3 sukurtoji valstyb\xc4\x97 ap\xc4\x97m\xc4\x97 vis\xc4\x85 Hatti region\xc4\x85 ir jos sostine buvo Hatu\xc5\xa1as. Greta j\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s Ma\xc5\xbeojoje Azijoje egzistavo kitos tautos ir valstyb\xc4\x97s, kurios konkuravo su hetitais. Tarp j\xc5\xb3 pamin\xc4\x97tinos yra Kicuvatna pietuose, Arcava vakaruose, Assuva \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose, Luqqa pietvakariuose, Azzi bei Hayasa \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytuose, I\xc5\xa1uva\xc2\xa0\xe2\x80\x93 rytuose, ka\xc5\xa1k\xc5\xb3 gentys \xc5\xa1iaur\xc4\x97je._NEWLINE_Tik XIV a. pr. m. e. hetitams pavyko pajungti daugum\xc4\x85 (bet ne visas) \xc5\xa1i\xc5\xb3 aplinkini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3, laikinai sukuriant daugiataut\xc4\x99 imperij\xc4\x85. \xc5\xa0i imperija buvo paremta gele\xc5\xbeies gamyba, ve\xc5\xbeimo ir arklio panaudojimu, kurie suteik\xc4\x97 hetitams karin\xc4\x99 gali\xc4\x85, leidusi\xc4\x85 ar\xc5\xa1iai kariauti su Egiptu ir Babilonu. Tai buvo vienas pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ma\xc5\xbeosios Azijos dalinio suvienijimo atvej\xc5\xb3, truk\xc4\x99s labai trumpai, nes jau XIII a. pr. m. e. Hetit\xc5\xb3 imperija v\xc4\x97l suiro.\n_START_SECTION_\nSmulki\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nXII a. pr. m. e. hetit\xc5\xb3 imperija krito prie\xc5\xa1 asirus, taip pat prie\xc5\xa1 piratines j\xc5\xabr\xc5\xb3 tautas, kas nul\xc4\x97m\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s dezintegracij\xc4\x85. Tai sudar\xc4\x97 s\xc4\x85lygas Ma\xc5\xbeojoje Azijoje v\xc4\x97l i\xc5\xa1kilti smulkioms indoeuropieti\xc5\xa1koms valstyb\xc4\x97ms, tokioms, kaip Likija, Kilikija, Pamfilija, Frygija, Lydija, Kapadokija. Dauguma j\xc5\xb3 susidar\xc4\x97 sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 regionini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 pagrindu._NEWLINE_Pusiasalio pakrantes apgyvendino graikai, k\xc5\xabr\xc4\x99 \xc4\x8dia savo klestin\xc4\x8dias kolonijas. Kolonizatoriai naudojosi tik pakrant\xc4\x97mis ir \xc4\xaf kra\xc5\xa1to gilum\xc4\x85 nesiver\xc5\xbe\xc4\x97. Jie mai\xc5\xa1\xc4\x97si su vietos tautomis. Did\xc5\xbeiausios graik\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 sankaupos buvo Lydijos pakrant\xc4\x97je (Jonija ir Eolid\xc4\x97), Karijos pakrant\xc4\x97je (Dorid\xc4\x97, Mezijos pakrant\xc4\x97je (Troada), Bitinijos ir Ponto pakrant\xc4\x97je._NEWLINE_Pietin\xc4\x97je pusiasalio pakrant\xc4\x97je susiformavo Likijos, Kilikijos, Pamfilijos valstyb\xc4\x97s, atsiradusios po Hetit\xc5\xb3 imperijos suirimo. Pusiasalio vidin\xc4\x97je dalyje i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 (nuo VIII a. pr. m. e.) vie\xc5\xa1patavo Frygija, kuri laikinai buvo u\xc5\xbevald\xc5\xbeiusi didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf Anatolijos, o nuo 560 m. pr. m. e. \xc4\xafsitvirtino Lydija, kurios karalius Krezas greitai privert\xc4\x97 visas graik\xc5\xb3 kolonijas (Jonij\xc4\x85) paklusti jo \xc4\xafsakymams.\n_START_SECTION_\nPers\xc5\xb3 ir graik\xc5\xb3 hegemonija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo VI a. pr. m. e. Ma\xc5\xbeoji Azija buvo u\xc5\xbekariauta Persijos imperijos (Achemenid\xc5\xb3). Persai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 ir graik\xc5\xb3 Jonij\xc4\x85, visame pusiasalyje \xc4\xafsteig\xc4\x97 savo satrapijas ir daugiau nei \xc5\xa1imtui met\xc5\xb3 \xc4\xaftvirtino vald\xc5\xbei\xc4\x85 Ma\xc5\xbeojoje Azijoje._NEWLINE_IV a. pr. m. e. Aleksandras Didysis prad\xc4\x97jo u\xc5\xbekariavimus i\xc5\xa1 Makedonijos, ir u\xc5\xbekariavo Ma\xc5\xbe\xc4\x85j\xc4\x85 Azij\xc4\x85, kuri trumpam tapo jo imperijos dalimi.\n_START_SECTION_\nPo Aleksandro mirties\n_START_PARAGRAPH_\nPo Aleksandro mirties 316 m. pr. m. e. Makedonijos imperija buvo padalinta tarp atskir\xc5\xb3 karved\xc5\xbei\xc5\xb3 dinastij\xc5\xb3. Ma\xc5\xbeoji Azija atiteko vienam i\xc5\xa1 penki\xc5\xb3 svarbiausi\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Antigonui Vienaakiui, ta\xc4\x8diau b\xc5\xabtent \xc5\xa1i teritorija tapo did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 nesutarim\xc5\xb3 \xc5\xa1altiniu. Ta\xc4\x8diau po Ipso m\xc5\xab\xc5\xa1io 301 m. pr. m. e. Ma\xc5\xbeoji Azija buvo padalinta tarp trij\xc5\xb3 dinastij\xc5\xb3: Lagidai u\xc5\xbevaldo Kilikij\xc4\x85, Seleukidai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Kapadokij\xc4\x85, o Lisimachui, iki tol vald\xc5\xbeiusiam tik Trakij\xc4\x85, atitenka vakar\xc5\xb3 ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Ma\xc5\xbeoji Azija. Iki 200 m. pr. m. e. Seleukidai sugeba u\xc5\xbevaldyti vis\xc4\x85 pietin\xc4\x99 Ma\xc5\xbe\xc4\x85j\xc4\x85 Azij\xc4\x85._NEWLINE_Apie 280 m. pr. m. e. did\xc5\xbeiuliai kataklizmai sukre\xc4\x8dia Lisimacho imperij\xc4\x85. \xc4\xaesiver\xc5\xbeus galatams, Ma\xc5\xbeosios Azijos centre \xc4\xafkuriama Galatija, atskyla Bitinija, Paflagonija, Pontas, Pergamas, tod\xc4\x97l Lisimacho dinastija n\xc4\x97ra prat\xc4\x99siama._NEWLINE_Tarp Lisimacho imperijos \xc4\xafp\xc4\x97dini\xc5\xb3 Pergamas Jonijoje ir Pontas i\xc5\xa1vysto labai auk\xc5\xa1t\xc4\x85 helenistin\xc4\x99 kult\xc5\xabr\xc4\x85 ir tuo metu tampa graiki\xc5\xa1ko meno \xc5\xbeidiniais.\n_START_SECTION_\nRomos imperija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo II a. pr. m. e. teritorijoje pama\xc5\xbeu \xc4\xafsigal\xc4\x97jo Romos imperija. 133 m. pr. m. e. rom\xc4\x97nai gavo Pergamo karalyst\xc4\x99, kur \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Azijos provincij\xc4\x85. 74 m. pr. m. e. jiems atiteko Bitinija, 65 m. pr. m. e. jie nugal\xc4\x97jo Seleukidus, u\xc5\xbeimdami teritorijas taip pat ir Sirijoje, o 62 m. pr. m. e. atiteko paskutinioji Ma\xc5\xbeosios Azijos karalyst\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pontas._NEWLINE_Tokiu b\xc5\xabdu visa Ma\xc5\xbeoji Azija atiteko Romos imperijai ir buvo sudalinta \xc4\xaf provincijas.'