b'\n_START_ARTICLE_\nKjeris\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGyvenviet\xc4\x97 buvo \xc4\xafkurta rom\xc4\x97n\xc5\xb3 II-I a. pr. m. e. ir pavadinta Carreum Potentia. \xc5\xa0alia jos buvo didel\xc4\x97 San Giorgio kalva, v\xc4\x97liau tapusi miesto centru. Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 istorikas Plinijus Vyresnysis mini Carreum quod Potentia cognominatur Gamtos istorijoje kaip \xc4\xaftvirtint\xc4\x85 gyvenviet\xc4\x99 Cizalpin\xc4\x97je Galijoje. Miestas tapo krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1ku V a._NEWLINE_Nieko ne\xc5\xbeinoma apie miest\xc4\x85 iki X a., kai jis tapo Turino vyskupo nuosavybe. XI a. prad\xc5\xbe-ioje vyskupo \xc4\xafsakymu aplink San Gorgio kalv\xc4\x85 buvo pastatytos gynybin\xc4\x97s sienos, o ant kalvos - pilis, v\xc4\x97liau \xc4\xafkomponuota \xc4\xaf ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85. Netoli gynybin\xc4\x97s sienos buvo pastatyta \xc5\xa0v. Marijos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, kuri buvo IV a, ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vietoje, o dar anks\xc4\x8diau \xc4\x8dia tikriausiai buvo Minervos \xc5\xa1ventykla._NEWLINE_Tuo metu kiekviena \xc5\xa1eima prad\xc4\x97jo statyti gynybinius bok\xc5\xa1tus ir miestas buvo pramintas Citt\xc3\xa1 delle Cento Torri (\xc5\xa0imto bok\xc5\xa1t\xc5\xb3 miestu). Daug t\xc5\xb3 bok\xc5\xa1t\xc5\xb3 i\xc5\xa1liko iki \xc5\xa1iol._NEWLINE_XII a. miestas buvo galingesnio As\xc4\x8dio s\xc4\x85jungininkas kovoje su markizu Viljamu V Montferrat, kuris r\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xa0v. Romos imperatori\xc5\xb3 Frydrichas Barbaros\xc4\x85, o imperatorius apgul\xc4\x97 ir 1155 m. saus\xc4\xaf u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Kjer\xc4\xaf ir nu\xc5\xbeud\xc4\x97 daug gyventoj\xc5\xb3. Per likus\xc4\xaf XII a. miestas atsigavo ir i\xc5\xa1sikovojo nepriklausomyb\xc4\x99 i\xc5\xa1 Turino vyskupo._NEWLINE_XIII a. Kjerio respublika klest\xc4\x97jo kaip greta buvusios Genujos, As\xc4\x8dio ir tolimesn\xc4\x97 Pizos respublika. 1238 m. \xc5\xa0v. Romos imperatorius paskelb\xc4\x97, kad Kjeris pavaldus tik jam._NEWLINE_D\xc4\x97l vidini\xc5\xb3 kov\xc5\xb3 miestas taip nusilpo, kad 1339 m. tapo Neapolio karaliaus Roberto nuosavybe, o v\xc4\x97liau atiteko Savojie\xc4\x8di\xc5\xb3 dinastijai._NEWLINE_XV a. miestas v\xc4\x97l klest\xc4\x97jo, \xc5\xa0v. Maryjos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia perstatyta \xc4\xaf katedr\xc4\x85. XVI a. Kjer\xc4\xaf niokojo marai, epidemijos, karai ir pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 okupacija 1551-1562 m. Tuo metu daug miestie\xc4\x8di\xc5\xb3 tapo protestantais, bet tam pasiprie\xc5\xa1ino kunigaik\xc5\xa1tis Emanuelis Filibertas, kuriam atminti pastatyta iki \xc5\xa1iol i\xc5\xa1likusi triumfo arka._NEWLINE_1630 m. kilo stipri buboninio maro epidemija, kuri iki \xc5\xa1iol atsimenama kiekvieno rugs\xc4\x97jo 12 d. Nepaisant to, XVII a. menas klest\xc4\x97jo, buvo statomos barokin\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios._NEWLINE_1785 m. Kjeris tapo Aostos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio valdoma kunigaik\xc5\xa1tyste. Am\xc5\xbeiaus pabaigoje v\xc4\x97l pasirod\xc4\x97 pranc\xc5\xabzai, kuriems vadovavo Napoleonas Bonapartas. Tuo metu mieste k\xc5\xabr\xc4\x97si didel\xc4\x97 tekstil\xc4\x97s pramon\xc4\x97._NEWLINE_1850 m. privatizuotos miesto sienos, nugriauti vartai. 1871 m. d\xc4\x97l savivaldyb\xc4\x97s ir turting\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 paramos nutiestas gele\xc5\xbeinkelis._NEWLINE_XX a. prad\xc5\xbeioje elektrifikuota tekstil\xc4\x97s pramon\xc4\x97 (1909 m.) ir Italijoje i\xc5\xa1kilo fa\xc5\xa1izmas. Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 miestas nebuvo bombarduojamas._NEWLINE_Pokario metais daug ital\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Veneto ir Piet\xc5\xb3 Italijos atvyko \xc4\xaf Kjer\xc4\xaf. Per 30 met\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius padid\xc4\x97jo nuo 14 t\xc5\xabkst. iki 30 t\xc5\xabkst. Tekstil\xc4\x97s pramon\xc4\x97 sunyko d\xc4\x97l Kinijos ir Indijos konkurencijos. Mieste prad\xc4\x97jo kurtis kitokios pakraipos pramon\xc4\x97.'