b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0iaurinis j\xc5\xabr\xc5\xb3 li\xc5\xabtas\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1vaizda\n_START_PARAGRAPH_\nKaip ir vis\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos atstov\xc5\xb3, ry\xc5\xa1kiai i\xc5\xa1reik\xc5\xa1tas lytinis dimorfizmas. Patin\xc5\xb3 k\xc5\xabnas iki 3,5\xc2\xa0m, mas\xc4\x97 iki 1 tonos, patel\xc4\x97s gerokai ma\xc5\xbeesn\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 k\xc5\xabnas iki 2,6\xc2\xa0m, o mas\xc4\x97 iki 320\xc2\xa0kg. Tokie ly\xc4\x8di\xc5\xb3 dyd\xc5\xbei\xc5\xb3 skirtumai glaud\xc5\xbeiai susij\xc4\x99 su socialine r\xc5\xab\xc5\xa1ies organizacija ir i\xc5\xa1gyvenimo strategija. Visi Ausytieji ruoniai dauginimosi periodu susirenka \xc4\xaf gulyklas sal\xc5\xb3 pakrant\xc4\x97se ar priekran\xc4\x8di\xc5\xb3 kekuruose ir tik retsykiais jie pastebimi ant ledo ly\xc4\x8di\xc5\xb3, kur \xc4\xafsitaiso poilsiui. \xc5\xa0iauriniai j\xc5\xabr\xc5\xb3 li\xc5\xabtai m\xc4\x97gsta prisiri\xc5\xa1ti prie konkre\xc4\x8di\xc5\xb3 gulykl\xc5\xb3 tam tikrame regione. Taip yra d\xc4\x97l to, kad jie migruoja palyginus nedideliais atstumais ir ilgiau lieka susij\xc4\x99 su sausuma.\n_START_SECTION_\nMetinis ciklas\n_START_PARAGRAPH_\nMetiniame \xc5\xa1i\xc5\xb3 gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 cikle galima i\xc5\xa1skirti du periodus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 klajoklin\xc4\xaf ir gulyklin\xc4\xaf. Pasibaigus klajokliniam periodui, kurio metu gyv\xc5\xabnai migruoja ir \xc4\xaf krant\xc4\x85 i\xc5\xa1lipa tik pails\xc4\x97ti, prasideda s\xc4\x97slusis reprodukcinis periodas. Jis prasideda ankstyv\xc4\x85 pavasar\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nS\xc4\x97slusis periodas\n_START_PARAGRAPH_\nPirmaisiais \xc4\xaf dauginimosi gulyklas atvyksta lyti\xc5\xa1kai subrend\xc4\x99 patinai sugebantys u\xc5\xbesiimti sau teritorij\xc4\x85. Lyti\xc5\xa1kai patinai subr\xc4\x99sta sulauk\xc4\x99 penkeri\xc5\xb3 met\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau teritorij\xc4\x85 teritorij\xc4\x85 haremui sugeba u\xc5\xbeimti tik b\xc5\xabdami 7\xe2\x80\x938 met\xc5\xb3. Kai pagrindin\xc4\x97 gulyklos teritorijos dalis i\xc5\xa1sidalinta, tiesiogin\xc4\x97s teritorin\xc4\x97s kovos baigiasi ir patinai apsiriboja ritualin\xc4\x97mis demonstracijomis palei savo teritorijos ribas. Tokiu metu, paprastai antroje gegu\xc5\xbe\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pirmoje bir\xc5\xbeelio pus\xc4\x97se atvyksta patel\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nDauginimasis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iauriniams j\xc5\xabr\xc5\xb3 li\xc5\xabtams b\xc5\xabdinga poligamija, vienas patinas gali apvaisinti kelias pateles. Patinai nesiekia i\xc5\xa1laikyti pateli\xc5\xb3 savo teritorijoje ir jos gulykloje pasklinda pagal savo poreikius. Pra\xc4\x97jus keletui dien\xc5\xb3 po patel\xc4\x97s atvykimo \xc4\xaf gulykl\xc4\x85 ji pagimdo vien\xc4\x85 ruoniuk\xc4\x85. Visiems \xc5\xabsuotiesiems ruoniams b\xc5\xabdinga tai, kad po gimdymo patel\xc4\x97s labai agresyviai gina savo gulyklos viet\xc4\x85. Patel\xc4\x97s nuo jauniklio nesitraukia iki pat poravimosi, kuris \xc4\xafvyksta 10\xe2\x80\x9312 dien\xc5\xb3 po gimdymo. J\xc5\xabr\xc5\xb3 li\xc5\xabtai jauniklius veda nuo antros gegu\xc5\xbe\xc4\x97s pus\xc4\x97s iki liepos prad\xc5\xbeios. Poravimasis trunka nuo gegu\xc5\xbe\xc4\x97s pabaigos iki liepos antros pus\xc4\x97s. Nuo liepos vidurio gulyklose ima krikti haremin\xc4\x97s teritorijos, patel\xc4\x97s pasklinda po vis\xc4\x85 papl\xc5\xabdim\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nViengungiai\n_START_PARAGRAPH_\nVasaros metu be reprodukcini\xc5\xb3 gulykl\xc5\xb3 susidaro ir taip vadinamos viengungi\xc5\xb3 gulyklos. Jose laikosi jauni patinai ar subrend\xc4\x99 patinai, kurie nesugeb\xc4\x97jo u\xc5\xbeimti teritorijos dauginimosi gulykloje, bei seni j\xc5\xabr\xc5\xb3 li\xc5\xabtai, nesugebantys dalyvauti dauginimesi. Pasibaigus dauginimosi periodui nema\xc5\xbeai patin\xc5\xb3 persikrausto \xc4\xaf viengungi\xc5\xb3 zon\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPaplitimas\n_START_PARAGRAPH_\nDidesn\xc4\x97s populiacijos gyvena Beringo ir Ochotsko j\xc5\xabrose, ne tokios gausios prie Aliaskos krant\xc5\xb3, Japonijos j\xc5\xabroje. Anks\xc4\x8diau buvo intensyviai med\xc5\xbeiojami. Nors \xc5\xa1iauriniams j\xc5\xabr\xc5\xb3 li\xc5\xabtams negresia i\xc5\xa1nykimas, tai saugoma r\xc5\xab\xc5\xa1is. \xc4\xaera\xc5\xa1yti \xc4\xaf tarptautin\xc4\x99 \xe2\x80\x9eIUCN\xe2\x80\x9c ir Rusijos raudon\xc4\x85sias knygas.'