b'\n_START_ARTICLE_\nOpera\n_START_SECTION_\nOperos tipai\n_START_PARAGRAPH_\nOpera seria \xe2\x80\x93 rimtoji opera \xe2\x80\x93 XVIII a. prarado savo populiarum\xc4\x85. Rimtosiose operose dalyvaudavo rimti persona\xc5\xbeai \xe2\x80\x93 senov\xc4\x97s graik\xc5\xb3 dievai ir deiv\xc4\x97s, karaliai. J\xc5\xb3 vaidinamos situacijos buvo nerealios, neaktualios, o publikai nor\xc4\x97josi lengvesnio, kasdieni\xc5\xa1kesnio stiliaus._NEWLINE_Opera buffa \xe2\x80\x93 linksma, komi\xc5\xa1ko tipo opera,  XVIII a. tapo itin populiari. Tai buvo itali\xc5\xa1kos operos, kuriose vaidindavo keli komi\xc5\xa1ki veik\xc4\x97jai. Opera buffasiu\xc5\xbeete gausu intrig\xc5\xb3, meil\xc4\x97s nuotyki\xc5\xb3 ir paini\xc5\xb3 situacij\xc5\xb3. Jose veikia ir kilmingieji, ir tarnai. Pirm\xc4\x85ja opera buffa laikoma D\xc5\xbeovanio Batistos Pergolezio (1710\xe2\x88\x921736) intermedija \xe2\x80\x9eTarnait\xc4\x97 ponia\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nOpera Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nXVII a. Vilniaus \xc5\xbdemutin\xc4\x97s pilies r\xc5\xabmuose pastatytos 3 ital\xc5\xb3 operos - r\xc5\xabm\xc5\xb3 kompozitoriaus M. Scacchi "Elenos pagrobimas" (1636 m.), "Andromeda" (1644 m.), "Apviltoji Kirk\xc4\x97" (1648 m.) (vis\xc5\xb3 oper\xc5\xb3 libretus para\xc5\xa1\xc4\x97 V. Puccitelli). XVIII a. ir iki XIX a. pr. operos statytos Lietuvos didik\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 teatruose. 1785 m. gastroliavusios W. Boguslawskio trup\xc4\x97s pagrindu buvo \xc4\xafkurtas vie\xc5\xa1asis teatras Vilniuje, tais pa\xc4\x8diais metais  - ir Klaip\xc4\x97doje. Pirmoji nacionalin\xc4\x97 lietuvi\xc5\xb3 opera yra M. Petrausko "Birut\xc4\x97" (1906 m. pagal G. Landsbergio melodram\xc4\x85). 1924 m. Bostone muzikos m\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3 pastatyta M. Petrausko opera "Egl\xc4\x97 \xc5\xbeal\xc4\x8di\xc5\xb3 karalien\xc4\x97". Didel\xc4\x97s \xc4\xaftakos lietuvi\xc5\xb3 operos raidai tur\xc4\x97jo 1920.12.31 Operos vaidyklos Kaune parodyta D\xc5\xbe. Verd\xc5\xbeio "Traviata", kuri skatino nacionalini\xc5\xb3 veikal\xc5\xb3 k\xc5\xabrim\xc4\x85. Nuo 1926 m. Valstyb\xc4\x97s operos spektaklius transliavo Kauno radiofonas. Iki antrojo pasaulinio karo buvo pastatytos \xc5\xa1ios lietuvi\xc5\xa1kos operos: M. Petrausko "Birut\xc4\x97" (1921 m.), J. Karnavi\xc4\x8diaus "Gra\xc5\xbeina" (1932 m. pastatyta 1933 m.) ir "Radvila perk\xc5\xabnas" (1936 m. pastatyta 1937 m.), A. Ra\xc4\x8di\xc5\xabno "Tyrs talismanai" (1935 m., pastatyta 1936 m.), M. Petrausko "Egl\xc4\x97" (J. Dambrausko redakcija, pastatyta 1939 m.). 1931 m. sukurta V. Bacevi\xc4\x8diaus "Vaidilut\xc4\x97". Kaip ir daugelyje \xc5\xa1ali\xc5\xb3, \xc5\xa1ios pirmosios nacionalin\xc4\x97s operos buvo romantin\xc4\x97s krypties. Karo metais vienintel\xc4\x97 pastatyta lietuvi\xc5\xa1ka opera - S. \xc5\xa0imkaus "Kaimas prie dvaro" ("Pagir\xc4\x97nai" 1941 m., pastatyta 1942 m.). _NEWLINE_Pokario metais oper\xc4\x85 suk\xc5\xabr\xc4\x97 A. Klenickis ("Prie Nemuno" 1951 m.. II redakcija, pastatyta Klaip\xc4\x97dos liaudies operos teatre), A. Ra\xc4\x8di\xc5\xabnas ("Maryt\xc4\x97" 1953 m., "Saul\xc4\x97s miestas" 1965 m.), V. Baumilas ("Paskenduol\xc4\x97" 1957 m., pastatyta 1958 m. Kaune). Daugiausia oper\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 V. Klova ("Pil\xc4\x97nai" 1955 m., "Vaiva" 1957 m., "Dukt\xc4\x97" 1960 m., "Du kalavijai" 1965 m., "Amerikieti\xc5\xa1koji tragedija" 1968 m., "Ave vita" 1974). Oper\xc5\xb3, da\xc5\xbeniausiai istorine tema, suk\xc5\xabr\xc4\x97 J. Juzeli\xc5\xabnas ("Sukil\xc4\x97liai" 1957 m., sovietin\xc4\x97s cenz\xc5\xabros u\xc5\xbedrausta, pastatyta tik 1977 m.), B. Dvarionas ("Dalia" 1958 m., 1985 m. sukurtas TV filmas). Pirm\xc4\x85j\xc4\x85 satyrin\xc4\x99 oper\xc4\x85 suk\xc5\xabr\xc4\x97 B. Gorbulskis ("Frank Kruk" 1959 m., pastatyta Kaune). Pokario Lietuvoje operin\xc4\x99 muzikin\xc4\x97s kalbos raid\xc4\x85 bei tematik\xc4\x85 nul\xc4\x97m\xc4\x97 sovietin\xc4\x97 ideologija. Nors komunistino re\xc5\xbeimo ideologiniai reikalavimai trikd\xc4\x97 modernios stilistikos raid\xc4\x85 lietuvi\xc5\xb3 kompozitori\xc5\xb3 operose, ta\xc4\x8diau ilgainiui nusistov\xc4\x97jo repertuaro pusiausvyra, buvo sukurta nauj\xc5\xb3 lietuvi\xc5\xb3 kompozitori\xc5\xb3 oper\xc5\xb3. _NEWLINE_Daugiausia operos \xc5\xbeanro k\xc5\xabrini\xc5\xb3 pastatyta Lietuvos nacionaliniame operos ir baleto teatre, Kauno muzikiniame teatre, Klaip\xc4\x97dos muzikiniame teatre. Netradicine muzikine dramaturgija, ry\xc5\xa1kiu psichologizmu, didesniu simfonizmu i\xc5\xa1siskiria V. Paltanavi\xc4\x8diaus "Kry\xc5\xbekel\xc4\x97je" (1967 m.) ir V. Lauru\xc5\xa1o "Paklyd\xc4\x99 pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai" (1967 m.). Ie\xc5\xa1kant \xc5\xbeanro \xc4\xafvairov\xc4\x97s, buvo sukurta A. Reka\xc5\xa1iaus opera oratorija "\xc5\xa0viesos balad\xc4\x97" (1970 m.), B. Kutavi\xc4\x8diaus opera poema "Strazdas - \xc5\xbealias pauk\xc5\xa1tis" (1980 m.), A. Bra\xc5\xbeinsko "Kristijonas" (1983 m.)_NEWLINE_Sukurta radijo (J. Gai\xc5\xbeausko "Jau\xc4\x8dio trobel\xc4\x97" 1957 m.) ir TV oper\xc5\xb3 (G. Kuprevi\xc4\x8diaus "Traukinys i\xc5\xa1vyksta po valandos" 1968 m., J. Andrejevo "Li\xc5\xabdna pasaka" 1971 m.). Tarp oper\xc5\xb3 vaikams min\xc4\x97tinos J. Gai\xc5\xbeausko "Buratinas" (1968 m.), A. Belazaro "Kupriukas muzikantas" (1972 m.), B. Kutavi\xc4\x8diaus "Kaulo senis ant gele\xc5\xbeinio kalno" (1976 m.), J. Juozapai\xc4\x8dio "Mari\xc5\xb3 pauk\xc5\xa1t\xc4\x97" (1976 m.). Netradicin\xc4\x97s sud\xc4\x97ties (be orkestro) oper\xc5\xb3 vaikams suk\xc5\xabr\xc4\x97 V. Bagdonas, V. \xc5\xa0vedas, J. Gai\xc5\xbeauskas. _NEWLINE_Paskutiniaisiais XX a. de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais sukurtos lietuvi\xc5\xb3 operos \xc4\xafgijo ry\xc5\xa1kesni\xc5\xb3 psichologizmo, ekspresijos bruo\xc5\xbe\xc5\xb3, atsirado \xc4\xafvairesn\xc4\x97s formos traktuot\xc4\x97s, muzikos kalba pasipild\xc4\x97 \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97mis rai\xc5\xa1kos priemon\xc4\x97mis. Tai J. Juzeli\xc5\xabno "\xc5\xbdaidimas" (1968 m.), G. Kuprevi\xc4\x8diaus "Ten, viduje" (1977 m.) Dodekafonijos princip\xc5\xb3 yra psichologin\xc4\x97s muzikin\xc4\x97s dramos pavyzd\xc5\xbeiu laikytinoje E. Balsio operoje "Kelion\xc4\x97 \xc4\xaf Til\xc5\xbe\xc4\x99" (1980 m.), ekspresionizmo element\xc5\xb3 - V. Barkausko operoje "Legenda apie meil\xc4\x99" (1974 m.)'