b'\n_START_ARTICLE_\nVenedai\n_START_PARAGRAPH_\nVenedai, taip pat venetai (lot. Venedi, Venedae, Venethae, Venethi)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 Antikos istorik\xc5\xb3 (Plinijaus Vyresniojo, Tacito, Klaudijaus Ptolem\xc4\x97jo, Jordano) minima ry\xc4\x8diau nuo german\xc5\xb3 (Vyslos)\xc2\xa0gyvenusi tauta. Remiantis \xc5\xa1iais \xc5\xa1altiniais, kai kurie tyrin\xc4\x97tojai juos laiko tiesioginiais VI\xe2\x80\x93VIII a. senov\xc4\x97s slav\xc5\xb3 (vend\xc5\xb3, sklavin\xc5\xb3, ant\xc5\xb3) prot\xc4\x97viais._NEWLINE_Eugenijus Jovai\xc5\xa1a ir kiti tyrin\xc4\x97tojai mano, kad Ptolem\xc4\x97jo minimi venedai buvo vakar\xc5\xb3 balt\xc5\xb3 gentis, kuri palaipsniui su kitomis ais\xc4\x8di\xc5\xb3 gentimis peraugo \xc4\xaf pr\xc5\xabs\xc5\xb3 taut\xc4\x85. Paskutin\xc4\xaf kart\xc4\x85 venedus (vendus) prie Baltijos j\xc5\xabros pamin\xc4\x97jo Henrikas Latvis. Eugenijus Jovai\xc5\xa1a pabr\xc4\x97\xc5\xbeia, kad Baltijos venedams priklausiusi vakar\xc5\xb3 balt\xc5\xb3 archeologin\xc4\x97 kult\xc5\xabra nesikeit\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nIstoriniai liudijimai\n_START_PARAGRAPH_\nStrabonas (\xe2\x80\x9eGeografijoje\xe2\x80\x9c IV.6) Centrin\xc4\x97je europoje mini Vennones, pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo kaip dr\xc4\x85siausi kariai, Vindelici nariai (tarp nari\xc5\xb3 pamin\xc4\x97ti ir Estiones), \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Italijoje/piet\xc5\xb3 vokietijoje prie Bodeno e\xc5\xbeero (anks\xc4\x8diau \xc5\xbeinomas kaip Veneti e\xc5\xbeeras), kur \xc4\xafvyko m\xc5\xab\xc5\xa1is prie\xc5\xa1 juos. Jis taip pat sp\xc4\x97ja, kad Venetai (galai) gal\xc4\x97jo apsigyventi Venecijoje ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Italijoje._NEWLINE_Plinijus Vyresnysis (23-79 m.) savo veikale Naturalis historia ra\xc5\xa1o, kad \xc4\xaf rytus prie Vyslos gyvena sarmatai, venedai (lot. Venedis) ir skirai bei girai._NEWLINE_Tacitas (58-120 m.) savo veikale Germania mini, kad rytiniame Germanijos pakra\xc5\xa1tyje gyven\xc4\x99 Peucini, Venedi ir Fenni (d\xc4\x97l pastar\xc5\xb3j\xc5\xb3 neai\xc5\xa1ku ar jie priskirtini germanams ar sarmatams). Vened\xc5\xb3 lokalizacija apsiriboja nurodymu, kad jie gyvena tarp Fenni ir Peucini. XX a. viduryje pasirod\xc4\x97 sp\xc4\x97jimai, kad Tacito venetais gal\xc4\x97jusi b\xc5\xabti ir balt\xc5\xb3 gentis._NEWLINE_Klaudijus Ptolem\xc4\x97jus (100-175 m.) veikale Geographike Hyphegesis apra\xc5\xa1o Vysos rytuose ir vakaruose gyvenusias gentis. Vened\xc5\xb3 \xc4\xaflankos pakrant\xc4\x97je pasak jo gyvena Uenedai, netoli nuo Galindoi ir Sudonoi. Pagal tai sprend\xc5\xbeiama, kad Ptolem\xc4\x97jas venedais vadino balt\xc5\xb3 gent\xc4\xaf, gyvenusi\xc4\x85 Pamaryje arba \xc5\xa1alia Rygos \xc4\xaflankos. Su \xc5\xa1ia gentimi siejami vietovard\xc5\xbeiai Latvijoje "Ventspilis", "Venta", "Vendenas"._NEWLINE_Peutingerio lentel\xc4\x97je IV-V a. senov\xc4\x97s Romos \xc5\xbeem\xc4\x97lapyje, buvo pa\xc5\xbeym\xc4\x97ti Sarmatijos venedai (Venadi) ir venedai prie Dniestro up\xc4\x97s, \xc4\x8cerniachovo kult\xc5\xabros areale._NEWLINE_VI a. Jordanas ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad venedai u\xc5\xbeim\xc4\x85 didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf \xc5\xbeem\xc4\x97s nuo Vyslos i\xc5\xa1tak\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 pavadinimas dabar priklauso nuo klan\xc5\xb3 ir i\xc5\xa1sid\xc4\x97stymo, bet da\xc5\xbeniausiai vadinami antais ir sklavinais. Antai buvo i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 nuo Dniestro iki Dniepro. Sklavinai, Jordano tvirtinimu, gyveno tarp Balatono e\xc5\xbeero, Dniestro ir Vyslos. Sklavinai es\xc4\x85 labiausiai atsilik\xc4\x99, nes pas juos vietoje miest\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pelk\xc4\x97s ir mi\xc5\xa1kai. Antus Jordanas laiko stipriausiais. Man\xc4\x97, kad venedai, antai ir sklavinai yra kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 vieno kamieno._NEWLINE_\xc5\xa0iaur\xc4\x97je Jordanas pamin\xc4\x97jo vidivarijus (Vidivarii/Viuidarii) kurie sudaryti i\xc5\xa1 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3. Galimai sudurtinis sugermanintas vened\xc5\xb3 vardas (Vi[ni]di+varii) nuo ger. Vinidi, kuris kai kada siejamas su karin\xc4\x97s tarnybos reik\xc5\xa1me._NEWLINE_Bizantijos autoriai kalba tik apie sklavinus ir antus, apie venedus nieko nera\xc5\xa1o. Bizantijos autorius Prokopijus ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad anks\xc4\x8diau sklavinai ir antai tur\xc4\x97jo vien\xc4\x85 valdov\xc4\x85, vienodus papro\xc4\x8dius, institucijas ir kalb\xc4\x85. Taip pat tolimoje praeityje jie tur\xc4\x97jo vien\xc4\x85 vard\xc4\x85 ir senov\xc4\x97je vadinosi spori (Sporoi), nes gyveno i\xc5\xa1sibarst\xc4\x99 atskirai vieni nuo kit\xc5\xb3. U\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Dunojaus pakrant\xc4\x97s.'