b'\n_START_ARTICLE_\nHemodializ\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nHemodializ\xc4\x97 (HD) - tai viena pakaitinio inkst\xc5\xb3 funkcijos gydymo r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 (kitos: peritonin\xc4\x97 dializ\xc4\x97 ir inksto transplantacija), taikoma sergant \xc5\xabminiu ar l\xc4\x97tiniu inkst\xc5\xb3 nepakankamumu, taip pat kai kuri\xc5\xb3 apsinuodijim\xc5\xb3 atvejais. Jos esm\xc4\x97 - kraujui tekant dializatoriumi, jis i\xc5\xa1valomas nuo med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykaitos produkt\xc5\xb3 (pvz., \xc5\xa1lapalo), atstatoma elektrolit\xc5\xb3 (pvz., kalio) ir r\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 - \xc5\xa1arm\xc5\xb3 pusiausvyra, pa\xc5\xa1alinamas skys\xc4\x8di\xc5\xb3 perteklius. Hemodializ\xc4\x99 skiria nefrologas (inkst\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 gydytojas).\n_START_SECTION_\nHemodializ\xc4\x97s principas\n_START_PARAGRAPH_\nDializ\xc4\x97 - tai procesas, kai vieno tirpalo sud\xc4\x97tis kei\xc4\x8diama j\xc4\xaf veikiant kitu tirpalu per pusiau pralaid\xc5\xbei\xc4\x85 membran\xc4\x85. Pro membranos poras tegali praeiti ma\xc5\xbeos molekulin\xc4\x97s mas\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos (pvz., vanduo, \xc5\xa1lapalas, elektrolitai), o didesnes molekules (pvz., baltymus) ji, tarsi sietas, sulaiko. I\xc5\xa1tirpusios med\xc5\xbeiagos per membran\xc4\x85 juda dviem b\xc5\xabdais: difuzija ir ultrafiltracija. Vykstant ultrafiltracijai, per membran\xc4\x85 d\xc4\x97l osmosinio ar hidrostatinio sl\xc4\x97gio skirtum\xc5\xb3 skverbiasi vanduo, o kartu ir jame i\xc5\xa1tirpusios med\xc5\xbeiagos._NEWLINE_Hemodializ\xc4\x97s atveju, kraujas i\xc5\xa1 organizmo pumpuojamas pro dializatoriaus tu\xc5\xa1\xc4\x8diaviduri\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 pluo\xc5\xa1t\xc4\x85. \xc5\xa0ias skaidulas i\xc5\xa1 i\xc5\xa1or\xc4\x97s skalauja dializ\xc4\x97s tirpalas, kuriame yra Na\xe2\x81\xba, K\xe2\x81\xba, Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba, Mg\xc2\xb2\xe2\x81\xba, HCO\xe2\x82\x83\xe2\x81\xbb, gliukoz\xc4\x97s. Med\xc5\xbeiagos, kuri\xc5\xb3 koncentracija didesn\xc4\x97 kraujyje (pvz., K\xe2\x81\xba, \xc5\xa1lapalas), difunduoja per skaidul\xc5\xb3 membran\xc4\x85 \xc4\xaf dializ\xc4\x97s tirpal\xc4\x85 ir tokiu b\xc5\xabdu yra \xc5\xa1alinamos i\xc5\xa1 kraujo. Med\xc5\xbeiagos, kuri\xc5\xb3 koncentracija didesn\xc4\x97 dializ\xc4\x97s tirpale (pvz., HCO\xe2\x82\x83\xe2\x81\xbb), difunduoja \xc4\xaf krauj\xc4\x85. Didinant sl\xc4\x97gi\xc5\xb3 skirtum\xc4\x85 tarp kraujo ir dializ\xc4\x97s tirpalo kompartment\xc5\xb3 (kraujo kompartmente sl\xc4\x97gis visada didesnis), galima padidinti ultrafiltracij\xc4\x85, t. y. skys\xc4\x8dio pa\xc5\xa1alinim\xc4\x85 i\xc5\xa1 organizmo. Taip "i\xc5\xa1valytas" kraujas gr\xc4\x85\xc5\xbeinamas \xc4\xaf k\xc5\xabn\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirm\xc4\x85j\xc4\xaf \xe2\x80\x9ekraujo plovim\xc4\x85\xe2\x80\x9c \xc5\xbemogui per pusiau laid\xc5\xbei\xc4\x85 membran\xc4\x85 1924 m. Vokietijoje atliko Georg Haas. Bet tikrasis prover\xc5\xbeis \xc4\xafvyko tik 1945 m. Nyderlanduose, kai Willem Kolff s\xc4\x97kmingai atliko 11 valand\xc5\xb3 dializ\xc4\x99 67-eri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 moteriai, kuri po to dar gyveno 7 metus. D\xc4\x97l sud\xc4\x97ting\xc5\xb3 karo s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 ir visuotinio i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 tr\xc5\xabkumo konstruodamas savo dializ\xc4\x97s aparat\xc4\x85 jis panaudojo skalbimo ma\xc5\xa1in\xc4\x85, g\xc4\x97rim\xc5\xb3 skardines ir de\xc5\xa1r\xc5\xb3 gamybai skirtas celofano \xc5\xbearnas.\n_START_SECTION_\nKraujo \xc4\x97mimas\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc4\x97tin\xc4\x97s hemodializ\xc4\x97s metu kraujo t\xc4\x97km\xc4\x97 yra 300-400 ml/min. Yra keli b\xc5\xabdai kraujui imti:\n_START_SECTION_\nArteriovenin\xc4\x97 (AV) fistul\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nAV fistul\xc4\x97 sukuriama chirurgi\xc5\xa1kai sujungiant arterij\xc4\x85 ir gretim\xc4\x85 ven\xc4\x85, da\xc5\xbeniausiai rie\xc5\xa1o stipinin\xc4\x99 arterij\xc4\x85 (a. radialis) ir galvin\xc4\x99 ven\xc4\x85 (v. cephalica). D\xc4\x97l sl\xc4\x97gi\xc5\xb3 skirtumo kraujas teka i\xc5\xa1 arterijos \xc4\xaf ven\xc4\x85. Laikui b\xc4\x97gant, vena palaipsniui ple\xc4\x8diasi, jos sienel\xc4\x97 stor\xc4\x97ja, kraujo t\xc4\x97km\xc4\x97 fistule did\xc4\x97ja. AV fistul\xc4\x97 "subr\xc4\x99sta" (tampa tinkama naudoti hemodializei) ma\xc5\xbedaug per 2 m\xc4\x97nesius. Kaniuliuojant, \xc4\xaf venin\xc4\x99 fistul\xc4\x97s dal\xc4\xaf \xc4\xafduriamos dvi adatos: pro vien\xc4\x85 kraujas paimamas dializei, o pro kit\xc4\x85 gr\xc4\x85\xc5\xbeinamas.\n_START_SECTION_\nAV kraujagyslinis protezas\n_START_PARAGRAPH_\nArterij\xc4\x85 ir ven\xc4\x85 sujungti galima ir sintetiniu vamzdelio formos AV protezu. AV protezas, pana\xc5\xa1iai kaip ir fistul\xc4\x97, kanuliuojamas hemodializei \xc4\xafduriant dvi adatas. Naujai sukurt\xc4\x85 AV protez\xc4\x85 kaniuliuoti galima jau po ma\xc5\xbedaug 2 sav. Sugijus aplinkiniams audiniams, suma\xc5\xbe\xc4\x97ja rizika, kad apie AV protez\xc4\x85 kaupsis ekstravazav\xc4\x99s kraujas._NEWLINE_Komplikacijos naudojant AV fistul\xc4\x99 ar protez\xc4\x85: stenoz\xc4\x97, tromboz\xc4\x97, infekcija, gal\xc5\xabn\xc4\x97s i\xc5\xa1emija ("nuvogimo" fenomenas), pseudoaneurizmos, \xc5\xa1irdies nepakankamumas (labai padid\xc4\x97jus minutiniam \xc5\xa1irdies t\xc5\xabriui). AV protezai ma\xc5\xbeiau pageidaujami negu AV fistul\xc4\x97s, nes juose da\xc5\xbeniau i\xc5\xa1sivysto stenoz\xc4\x97 (d\xc4\x97l venos intimos hiperplazijos) bei infekcijos.\n_START_SECTION_\nHemodializ\xc4\x97s kateteris\n_START_PARAGRAPH_\nTai didelio diametro dviej\xc5\xb3 spind\xc5\xbei\xc5\xb3 centrinis veninis kateteris, da\xc5\xbeniausiai \xc4\xafvedamas \xc4\xaf vidin\xc4\x99 jungo (v. jugularis interna) arba \xc5\xa1launies ven\xc4\x85 (v. femoralis), re\xc4\x8diau \xc4\xaf poraktin\xc4\x99 ven\xc4\x85 (v. subclavia). Kateterio i\xc5\xa1orinis galas skyla \xc4\xaf arterin\xc4\x99 ir venin\xc4\x99 at\xc5\xa1akas. Arterine kateterio at\xc5\xa1aka kraujas teka \xc4\xaf dializ\xc4\x97s aparat\xc4\x85, o venine at\xc5\xa1aka gr\xc4\x85\xc5\xbeinamas._NEWLINE_Kateteriai b\xc5\xabna netuneliniai ir tuneliniai. Netuneliniai (laikini) kateteriai naudojami \xc5\xabminei hemodializei, kartais l\xc4\x97tinei hemodializei (pvz., staiga nustojus veikti AV fistulei). Netuneliniai kateteriai naudojami tik ligonin\xc4\x97je._NEWLINE_Tuneliniai kateteriai naudojami l\xc4\x97tinei dializei. \xc4\xaevedant \xc5\xa1iuos kateterius, chirurgi\xc5\xa1kai sukuriamas poodinis tunelis. Da\xc5\xbeniausiai tai vidin\xc4\x97s jungo venos kateteriai, o i\xc5\xa1\xc4\x97jimo vieta yra kr\xc5\xabtin\xc4\x97s l\xc4\x85stos priekyje, po raktikauliu. Palyginti su netuneliniais kateteriais, padid\xc4\x97ja atstumas tarp kateterio i\xc5\xa1\xc4\x97jimo vietos (vieta, kur kateteris i\xc5\xa1eina \xc4\xaf k\xc5\xabno pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3) ir centrin\xc4\x97s venos. Po oda, apie 2 cm nuo i\xc5\xa1\xc4\x97jimo vietos, kateteryje yra sintetin\xc4\x97 man\xc5\xbeet\xc4\x97, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 \xc4\xafauga audiniai, \xc4\xaftvirtindami kateter\xc4\xaf tunelyje. Tunelio ir man\xc5\xbeet\xc4\x97s d\xc4\x97ka suma\xc5\xbe\xc4\x97ja infekcijos rizika._NEWLINE_Komplikacijos \xc4\xafvedant kateter\xc4\xaf: gretimos arterijos punkcija, aritmijos, pneumotoraksas, hemotoraksas, oro embolija, centrin\xc4\x97s venos ar \xc5\xa1irdies perforacija. Kitos komplikacijos: tromboz\xc4\x97, infekcija, venos stenoz\xc4\x97. Tuneliniai kateteriai yra ma\xc5\xbeiausiai pageidaujamas b\xc5\xabdas kraujui l\xc4\x97tinei dializei paimti - palyginti su AV fistul\xc4\x97mis ar protezais, labai didel\xc4\x97 infekcij\xc5\xb3 (tarp j\xc5\xb3 bakteremijos ir sepsio) rizika.'