b'\n_START_ARTICLE_\nSuomijos socialdemokrat\xc5\xb3 partija\n_START_SECTION_\nPirm\xc4\x85kart vald\xc5\xbeioje\n_START_PARAGRAPH_\n1907 m. rinkimuose \xc4\xaf Suomijos parlament\xc4\x85 SSDP gavo 37\xc2\xa0%, o 1916 m. \xe2\x80\x93 net 47,3\xc2\xa0% bals\xc5\xb3. 1910 m. ir 1920 m. sudar\xc4\x97 trumpai gyvavusias vienpartines vyriausybes. 1917 m. Suomijai tapus nepriklausoma valstybe, kairysis sparnas dalyvavo revoliucijoje, sudar\xc4\x97 Liaudies \xc4\xafgaliotini\xc5\xb3 taryb\xc4\x85, o 1918 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Suomijos komunist\xc5\xb3 partij\xc4\x85. Komunist\xc5\xb3 prad\xc4\x97tas pilietinis karas atsiliep\xc4\x97 ir SDP politiniam presti\xc5\xbeui \xe2\x80\x93 SDP pozicijos susilpn\xc4\x97jo. 1922 m. rinkimuose gauta tik 25,1\xc2\xa0% bals\xc5\xb3._NEWLINE_Bet jau 1926\xe2\x80\x931927 SDP sudar\xc4\x97 koalicin\xc4\x99 V. Tanerio vyriausyb\xc4\x99, 1937\xe2\x80\x931944 dalyvavo koalicijose. 1939 m. rinkimuose gavo net 39,8\xc2\xa0% bals\xc5\xb3. Partijos reputacij\xc4\x85 ypa\xc4\x8d pak\xc4\x97l\xc4\x97 s\xc4\x97kmingai atlaikytas SSSR puolimas 1939\xe2\x80\x931940 m. \xc5\xbdiemos kare. Ta\xc4\x8diau Suomija neatgavo SSSR u\xc5\xbegrobt\xc5\xb3 teritorij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nReform\xc5\xb3 partija\n_START_PARAGRAPH_\n1944\xe2\x80\x931948 m. kartu su Demokratine s\xc4\x85junga sudar\xc4\x97 koalicin\xc4\x99 vyriausyb\xc4\x99, prat\xc4\x99susia socialines reformas, leidusia darbininkams dalyvauti \xc4\xafmoni\xc5\xb3 valdyme. 1948 m. buvo sudaryta taikos sutartis su SSSR, bet po to koalicija subyr\xc4\x97jo._NEWLINE_I\xc5\xa1laikydama tvirtas pozicijas parlamente (1948\xe2\x80\x931950, 1956\xe2\x80\x931957, 1958\xe2\x80\x931959, 1968\xe2\x80\x931970, 1972\xe2\x80\x931975, 1977\xe2\x80\x931979, 1982 m. \xe2\x80\x93 SDP sudar\xc4\x97 koalicines vyriausybes, kurioms vadovavo Karlas Fagerholmas, Rafaelis Pasio, Maunas Koivistas, Kalevis Sorsa, kitais metais, i\xc5\xa1skyrus 1959\xe2\x80\x931965 dalyvavo koalicin\xc4\x97se vyriausyb\xc4\x97se._NEWLINE_1949\xe2\x80\x931952 priimta antroji programa, numa\xc4\x8diusi planin\xc4\x99 demokratin\xc4\x99 ekonomik\xc4\x85, derinant valstybin\xc4\xaf ir privat\xc5\xb3 sektorius. Pasiprie\xc5\xa1inusi SSSR nuolaid\xc5\xbeiavusio Agrar\xc5\xb3 partijos lyderio U. K. Kekoneno i\xc5\xa1rinkimui antrai prezidento kadencijai, 1962 m. rinkimuose SDP gavo tik 19,5\xc2\xa0% bals\xc5\xb3. Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 kriz\xc4\x99 partijoje, privertusi\xc4\x85 atsistatydinti vis\xc4\x85 vadovyb\xc4\x99. Lyderiais tapo jaunimas ir jau 1966 m. SDP gavo-27,2\xc2\xa0% bals\xc5\xb3, o visos kairiosios partijos kartu \xe2\x80\x93 103 vietas 200 viet\xc5\xb3 parlamente. \xc4\xae vyriausyb\xc4\x99 buvo pakviesti ir komunistai._NEWLINE_SDP daug nuveik\xc4\x97, stiprindama Suomijos tarptautin\xc4\xaf presti\xc5\xbe\xc4\x85. Buvo u\xc5\xbemegzti ry\xc5\xa1iai su Europos ekonomine bendrija, joje \xc4\xafvyko keli \xc5\xbeym\xc5\xabs tarptautiniai renginiai._NEWLINE_Kalevis Sorsa, nepalikdamas premjero posto, 1978\xe2\x80\x931980 vadovavo Socialist\xc5\xb3 Internacionalo darbo grupei, o nuo 1980 m. SI nusiginklavimo konsultacinei tarybai.\n_START_SECTION_\nNaujas kelias\n_START_PARAGRAPH_\n1987 m. priimta nauja \xe2\x80\x9ePrincip\xc5\xb3 programa\xe2\x80\x9c, numa\xc4\x8diusi realius kelius, kaip suma\xc5\xbeinti nedarb\xc4\x85, perkvalifikuoti darbo j\xc4\x97g\xc4\x85 darbui su nauja technika, reformuoti \xc5\xa1vietimo sistem\xc4\x85. \xc5\xa0ios programos d\xc4\x97ka Suomijoje susiformavo auk\xc5\xa1t\xc5\xb3j\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 pramon\xc4\x97._NEWLINE_1983 m. rinkimuose SDP gavo 26,7\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 57 vietas 200 viet\xc5\xb3 parlamente, o 1987 m. -24,1\xc2\xa0% ir 56 vietas._NEWLINE_1982\xe2\x80\x931994 m. Suomijos prezidentu buvo i\xc5\xa1rinktas socialdemokratas Maunas Koivistas. 1994 m. pirmuosius tiesioginius Suomijos prezidento rinkimus laim\xc4\x97jo socialdemokratas Martis Ahtisaaris._NEWLINE_1995 m. kovo 19 d. rinkimuose socialdemokratai gavo 63 vietas parlamente ir prezidentas Martis Ahtisaaris j\xc5\xb3 lyderiui Pavo Liponenui paved\xc4\x97 sudaryti pla\xc4\x8dios koalicijos vyriausyb\xc4\x99. \xc4\xae j\xc4\x85 \xc4\xaf\xc4\x97jo 7 socialdemokratai, 5 konservatoriai, po du ministr\xc5\xb3 portfelius atiteko kairiajam aljansui ir \xc5\xa0ved\xc5\xb3 liaudies partijai, 1 \xc5\xbealiesiems. Vyriausyb\xc4\x97je buvo 7 moterys. Koalicija dar prie\xc5\xa1 vyriausyb\xc4\x97s sudarym\xc4\x85 sutar\xc4\x97, kad \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio ir socialini\xc5\xb3 program\xc5\xb3 s\xc4\x85skaita reikia sutaupyti 10 mlrd. marki\xc5\xb3, norint sustabdyti infliacij\xc4\x85 ir i\xc5\xa1pl\xc4\x97sti darbo rink\xc4\x85._NEWLINE_1999 m. rinkimuose socialdemokratai gavo 52 vietas, o Pavo Liponenas sudar\xc4\x97 antr\xc4\x85j\xc4\x85 penkiapartin\xc4\x99 vyriausyb\xc4\x99._NEWLINE_2000 m. vasario m\xc4\x97n. Suomijos prezidente pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 buvo i\xc5\xa1rinkta moteris, SDP lyder\xc4\x97 Tarja Halonen, iki tol dirbusi u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministre. Ta\xc4\x8diau 2003 m. m. kovo 16 d. rinkimus d\xc4\x97l prasid\xc4\x97jusios pasaulin\xc4\x97s \xc5\xabkio kriz\xc4\x97s ir padid\xc4\x97jusio nedarbo suomi\xc5\xb3 socialdemokratai ne\xc5\xbeymiai pralaim\xc4\x97jo centristams. P. Lipponenas atsisak\xc4\x97 \xc4\xafeiti \xc4\xaf koalicin\xc4\x99 vyriausyb\xc4\x99 ir buvo i\xc5\xa1rinktas parlamento pirmininku. Socialdemokratams centristo M. Vanhaneno kabinete atiteko 8 porfeliai.'