b'\n_START_ARTICLE_\nLaisvasis imperijos miestas\n_START_PARAGRAPH_\nLaisvasis imperijos miestas (vok. Freie Reichsstadt)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa0ventosios Romos imperijos miesto bendruomen\xc4\x97, keletas vyskupij\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 (Bischofsstadt), buv\xc4\x99 pavald\xc5\xabs tik \xc5\xa0ventosios Romos imperijos imperatoriui ar Vokietijos karaliui ir tur\xc4\x97j\xc4\x99 tam tikr\xc4\x85 autonomij\xc4\x85 (pvz., neprival\xc4\x97jo imperatoriui atlikti karin\xc4\x97s tarnybos); miesto statusas. Pirmieji istori\xc5\xa1kai buvo vadinami imperijos miestais (Reichsstadt), paskesnieji\xc2\xa0\xe2\x80\x93 laisvaisiais miestais (Freie Stadt). Visi \xc5\xa1ie miestai nuo XV am\xc5\xbeiaus bendrai vadinami laisvaisiais ir imperijos miestais (\xe2\x80\x9eFreie und Reichsst\xc3\xa4dte\xe2\x80\x9c), i\xc5\xa1 ko \xc5\xa1nekamojoje kalboje susiformavo laisvojo imperijos miesto s\xc4\x85voka (Freie Reichsstadt), nors tik dalis \xc5\xa1i\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 buvo ir laisvieji, ir imperijos miestai. Terminas laisvieji imperijos miestai da\xc5\xbeniausiai vartotas pakaitom su terminu imperijos miestai, bet formaliai pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 buvo tik 7: Bazelis, Strasb\xc5\xabras, \xc5\xa0pejeris, Vormsas, Maincas, Kelnas ir Regensburgas, t. y. tie, kurie i\xc5\xa1sikovojo nepriklausomyb\xc4\x99 ir nuo ba\xc5\xbenytini\xc5\xb3 senjor\xc5\xb3. Kiti vadinti imperijos miestais.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nViduram\xc5\xbeiais laisvojo miesto status\xc4\x85 gaudavo d\xc4\x97l \xc4\xafvairi\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3: gavo j\xc4\xaf kaip dovan\xc4\x85, i\xc5\xa1sipirko, i\xc5\xa1sikovojo ginklu ar uzurpavo per anarchijos laikus. Daug imperijos miest\xc5\xb3 buvo Vokietijos pietuose ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97je. J\xc5\xb3 vidaus savivalda skyr\xc4\x97si, bet visus vald\xc4\x97 miesto taryba (Rat). Imperijos miestas tur\xc4\x97jo daug privilegij\xc5\xb3, kai kurie (Liubekas, Niurnbergas, Augsburgas) fakti\xc5\xa1kai buvo valstyb\xc4\x97s valstyb\xc4\x97je: skelb\xc4\x97 karus, sudarydavo taik\xc4\x85. Imperijos miestai susivienydavo \xc4\xaf s\xc4\x85jungas, kurios dar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 XIII\xe2\x80\x93XV a. Vokietijos istorijai. 1489\xc2\xa0m. Frankfurto suva\xc5\xbeiavime jiems pripa\xc5\xbeinta teis\xc4\x97 si\xc5\xb3sti atstovus \xc4\xaf imperijos suva\xc5\xbeiavimus._NEWLINE_Pagal 1648\xc2\xa0m. Vestfalijos taik\xc4\x85 imperijos miestai pripa\xc5\xbeinti tre\xc4\x8diuoju imperijos luomu. 1422\xc2\xa0m. minimi 75 imperijos miestai, 1521\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 84, 1789\xc2\xa0m. j\xc5\xb3 suma\xc5\xbe\xc4\x97jo iki 51. Ilgainiui daug imperijos miest\xc5\xb3 pakliuvo \xc4\xaf imperijos \xc4\xafvairi\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85, kai kurie atsiskyr\xc4\x97 nuo imperijos, pvz., Bazelis prisijung\xc4\x97 prie \xc5\xa0veicarijos konfederacijos, Strasb\xc5\xabr\xc4\x85, Kolmar\xc4\x85, Hagenau ir daugel\xc4\xaf kit\xc5\xb3 u\xc5\xbekariavo Pranc\xc5\xabzijos karalius Liudvikas XIV)._NEWLINE_1866\xc2\xa0m. Frankfurtas prie Maino j\xc4\x97ga prijungtas prie Pr\xc5\xabsijos Heseno-Nasau provincijos. 1867\xc2\xa0m. susik\xc5\xabrus Vokietijos konfederacijai laisvaisiais miestais pripa\xc5\xbeinti tik Hamburgas, Liubekas ir Bremenas, Liubek\xc4\x85 A. Hitleris prijung\xc4\x97 prie Pr\xc5\xabsijos provincijos (nuo 1946\xc2\xa0m. \xc5\xa0l\xc4\x97zvigo-Hol\xc5\xa1teino \xc5\xbeem\xc4\x97). Autonomij\xc4\x85 i\xc5\xa1saugojo tik Hamburgas ir Bremenas, kurie turi VFR \xc5\xbeem\xc4\x97s status\xc4\x85.'