b'\n_START_ARTICLE_\nVeido kaulai\n_START_PARAGRAPH_\nVeido kaulai - priekin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s dalies kaulai: nosikaulis, vir\xc5\xa1utinis \xc5\xbeandikaulis, a\xc5\xa1arikaulis, skruostikaulis, gomurikaulis, apatin\xc4\x97 nosies kriaukl\xc4\x97, noragas, apatinis \xc5\xbeandikaulis ir polie\xc5\xbeuvinis kaulas; veido dalis.\n_START_SECTION_\nNosikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nNosikaulis (lot. os nosale, angl. the nasal bones) - porin\xc4\x97 \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85 plat\xc4\x97janti plok\xc5\xa1tel\xc4\x97, vir\xc5\xa1utiniu kra\xc5\xa1tu suaugusi su kaktikauliu ir \xc4\xafeinanti \xc4\xaf nosies stogo priekin\xc4\x99 dal\xc4\xaf, o laisvu apatiniu kra\xc5\xa1tu i\xc5\xa1 vir\xc5\xa1aus ribojanti kriau\xc5\xa1in\xc4\x99 atvar\xc4\x85. \xc5\xa0oniniais kra\xc5\xa1tais nosikauliai sudaro si\xc5\xables su vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 \xc5\xbeandikauli\xc5\xb3 kaktin\xc4\x97mis ataugomis, o vidiniais susijungia tarpusavyje. I\xc5\xa1ilgai vidinio pavir\xc5\xa1iaus leid\xc5\xbeiasi i\xc5\xa1ilgin\xc4\x97 akytkaulin\xc4\x97 vaga (sulcus ethmoidalis) bendravard\xc5\xbeiam nervui, kuris i\xc5\xa1eina \xc4\xaf kaulo vir\xc5\xa1utin\xc4\xaf pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 per nosin\xc4\x99 ang\xc4\x85 (foramen nasale). Nosikaulis turi vien\xc4\x85 kaul\xc4\x97jimo centr\xc4\x85, kuris atsiranda kremzlin\xc4\x99 nosies kapsul\xc4\x99 supan\xc4\x8diame jungiamajame audinyje gemalo pl\xc4\x97tros tre\xc4\x8dio m\xc4\x97nesio prad\xc5\xbeioje.\n_START_SECTION_\nVir\xc5\xa1utinis \xc5\xbeandikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nVir\xc5\xa1utinis \xc5\xbeandikaulis (lot. maxilla, angl. the upper jaw) - porinis tu\xc5\xa1\xc4\x8diaviduris kaulas, sudarantis vidurin\xc4\x97s veido dalies r\xc4\x97mus ir dalyvaujantis formuojant daugelio veido ertmi\xc5\xb3 - nosies, burnos, akiduobi\xc5\xb3 - sienas. \xc4\xae j\xc4\xaf \xc4\xafsikal\xc4\x99 vir\xc5\xa1utiniai dantys. Kaulas primena netaisykling\xc4\x85 kub\xc4\x85, nuo kurio \xc4\xaf visas puses nut\xc4\xafsta \xc4\xafvairiaform\xc4\x97s ataugos. Centrin\xc4\x97 dalis - tu\xc5\xa1\xc4\x8diaviduris vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio k\xc5\xabnas (corpus maxillae), o 4 ataugos vadinamos pagal funkcij\xc4\x85 ar tai, su kuo jungiasi. \xc4\xae vir\xc5\xa1\xc5\xb3 ky\xc5\xa1o kaktin\xc4\x97 atauga (processus frontalis), \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85, link skruostikaulio - processus zygomaticus, \xc4\xaf vid\xc5\xb3, \xc4\xaf gomur\xc4\xaf, nut\xc4\xafsta plati plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s pavidalo gomurin\xc4\x97 atauga (processus palatinus), \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85 puslankiu leid\xc5\xbeiasi storokas puslankis dantims \xc4\xafsikalti - dantin\xc4\x97 atauga (processus alveolaris).\n_START_SECTION_\nA\xc5\xa1arikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1arikaulis (lot. os lacrimale, angl. the lacrimal bone) - plona ma\xc5\xbea porin\xc4\x97 plok\xc5\xa1tel\xc4\x97, \xc4\xafeina \xc4\xaf akiduob\xc4\x97s medialin\xc4\x99 sien\xc4\x85 ir skiria akiduob\xc4\x99 nuo nosies ertm\xc4\x97s. \xc4\xae akiduob\xc4\x99 atsigr\xc4\x99\xc5\xbeusiame pavir\xc5\xa1iuje yra vertikali u\xc5\xbepakalin\xc4\x97 a\xc5\xa1arin\xc4\x97 skiauter\xc4\x97 (crista lacrimalis posterior), kuri su vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio kaktin\xc4\x97s ataugos priekine a\xc5\xa1arine skiautere (crista lacrimalis anterior), apriboja a\xc5\xa1ar\xc5\xb3 mai\xc5\xa1o duob\xc4\x99 (fossa sacci lacrimalis).\n_START_SECTION_\nSkruostikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nSkruostikaulis (lot. os zygomaticum, angl. the zygomatic bone) - porinis plok\xc5\xa1\xc4\x8diasis kaulas, esantis veido \xc5\xa1one, \xc4\xafeinantis \xc4\xaf akiduob\xc4\x97s \xc5\xa1onin\xc4\x99 sien\xc4\x85 ir smilkinin\xc4\x99 duob\xc4\x99, su smilkinkaulio skruostine atauga sudarantis skruosto lank\xc4\x85 (arcus zygomaticus). Kaulas netaisyklingo rombo pavidalo, turi tris pavir\xc5\xa1ius: \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ir priek\xc4\xaf atsikreip\xc4\x99s \xc5\xa1oninis pavir\xc5\xa1ius (facies lateralis), \xc4\xaf akiduob\xc4\x99 - akiduobinis pavir\xc5\xa1ius (facies orbitalis), atgal ir \xc4\xaf vid\xc5\xb3 - smilkininis pavir\xc5\xa1ius (facies temporalis). Vir\xc5\xa1utinis kampas, arba kaktin\xc4\x97 atauga (processus frontalis), jungiasi su skruostine kaktikaulio atauga, o \xc5\xa1oninis a\xc5\xa1trus kampas nut\xc4\xafsta \xc4\xaf smilkinin\xc4\x99 ang\xc4\x85 (processus temporalis), susijungti su smilkinkaulio skruostine atauga._NEWLINE_Kaulas rutuliojasi i\xc5\xa1 vieno osifikacijos centro, kuris u\xc5\xbesimezga jungiamojo audinio pl\xc4\x97v\xc4\x97je apie a\xc5\xa1tunt\xc4\x85 embriono raidos savait\xc4\x99. Kartais skruostikaulis gali tur\xc4\x97ti vien\xc4\x85 ar kelet\xc4\x85 si\xc5\xabli\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nGomurikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nGomurikaulis (lot. palatinum, angl. the palatine bone) - porinis plok\xc5\xa1\xc4\x8dias kaulas, \xc4\xafeinantis \xc4\xaf nosies ertm\xc4\x97s \xc5\xa1onin\xc4\x97s sienos ir gomurio u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 dal\xc4\xaf. Kaul\xc4\x85 sudaro prie vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio prisi\xc5\xa1liejusi sta\xc4\x8dioji plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 (lamina perpendicularis) ir sta\xc4\x8diu kampu \xc4\xaf vid\xc5\xb3, \xc4\xaf gomur\xc4\xaf, nukrypusi guls\xc4\x8dioji plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 (lamina horizontalis). \xc4\xae nosies ertm\xc4\x99 atsigr\xc4\x99\xc5\xbeusiame sta\xc4\x8diosios plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s nosiniame pavir\xc5\xa1iuje (facies nasalis), yra dvi sagitaliai einan\xc4\x8dios skiauter\xc4\x97s, bendravard\xc5\xbei\xc5\xb3 vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio skiauteri\xc5\xb3 analogai: apatin\xc4\x97 - kriauklin\xc4\x97 (crista conchalis), vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 - akytkaulin\xc4\x97 (crista ethmoidalis). Prie vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio prigludusiu plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s \xc5\xbeandikauliniu pavir\xc5\xa1iumi (facies maxillaris), leid\xc5\xbeiasi did\xc5\xbeioji gomurio vaga (sulcus palatinus major). Plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 viduje baigiasi dviem ataugom: priekin\xc4\x97, u\xc5\xbepakalin\xc4\x97, ma\xc5\xbeesn\xc4\x97, plei\xc5\xa1takaulin\xc4\x97 (processus spehnoidalis), lie\xc4\x8diasi su plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabnu. Ataugas skiria plei\xc5\xa1tin\xc4\x97 gomurio \xc4\xaflanka (incisura sphenopalatina). Apatinis u\xc5\xbepakalinis sta\xc4\x8diosios plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s kampas nut\xc4\xafsta \xc4\xaf piramidin\xc4\x99 ataug\xc4\x85 (processus pyramidalis).\n_START_SECTION_\nApatin\xc4\x97 nosies kriaukl\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nApatin\xc4\x97 nosies kriaukl\xc4\x97 (lot. concha nasalis inferior, angl. the inferior nasal concha) - atskiras porinis, \xc4\xaf nosies ertm\xc4\x99 i\xc5\xa1link\xc4\x99s kaulas, savo forma pakartojantis akytkaulio kriaukles. Jis turi tris nery\xc5\xa1kias ataugas, vadinamas pagal tai, su kokiu kaulu jungiasi. Did\xc5\xbeiausia yra vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio atauga (processus maxillaris), o a\xc5\xa1arin\xc4\x97 ir akytkaulin\xc4\x97 ataugos (processus lacrimalis et processus ethmoidalis) vos \xc4\xaf\xc5\xbei\xc5\xabrimos. Apatin\xc4\x97 nosies kriaukl\xc4\x97 kaul\xc4\x97ja i\xc5\xa1 atskiro centro, kuris atsiranda nosies kremzlin\xc4\x97je kapsul\xc4\x97je tuo pa\xc4\x8diu metu kaip ir akytkaulio osifikacijos centrai.\n_START_SECTION_\nNoragas\n_START_PARAGRAPH_\nNoragas (lot. vomer, angl. the vomer) - neporinis plok\xc5\xa1\xc4\x8diasis kaulas, sudaro u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 nosies pertvaros dal\xc4\xaf ir skiria nosines rykl\xc4\x97s angas (choanae). Plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 netaisyklingo keturkampio formos, jos vir\xc5\xa1utinis galas dviem norago sparnais (alae vomeris) apima plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabno skiauter\xc4\x99, o apatinis galas, kitaip plei\xc5\xa1tin\xc4\x97 norago dalis (pars cuneiformis vomeris), \xc4\xafsiterpia tarp akytkaulio sta\xc4\x8diosios plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s ir vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 \xc5\xbeandikauli\xc5\xb3 gomurini\xc5\xb3 ataug\xc5\xb3 bei gomurikauli\xc5\xb3 guls\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 plok\xc5\xa1teli\xc5\xb3 nosin\xc4\x97s skiauter\xc4\x97s (crista nasalis). Kaul\xc4\x97ja i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 centr\xc5\xb3, kurie susiformuoja nosies kremzlin\xc4\x97s pertvaros u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 pus\xc4\x99 gaubian\xc4\x8dioje jungiamojo audinio sankaupoje.\n_START_SECTION_\nApatinis \xc5\xbeandikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nApatinis \xc5\xbeandikaulis (lot. mandibula, angl. the lower jaw) - neporinis, vienintelis paslankus kaukol\xc4\x97s kaulas, sudarantis apatin\xc4\x97s veido dalies griau\xc4\x8dius . Jud\xc4\x97damas jis dalyvauja kramtyme ir artikuliuotoje kalboje. Naujagimio kaulas esti porinis, ta\xc4\x8diau veikiai smakro kremzl\xc4\x97 sukaul\xc4\x97ja ir dvi dalys suauga. Apatinio \xc5\xbeandikaulio forma netaisyklinga; jis sud\xc4\x97tas i\xc5\xa1 pasagos pavidalo k\xc5\xabno (corpus mandibulae), ir nuo pasagos u\xc5\xbepakalini\xc5\xb3 gal\xc5\xb3 kylan\xc4\x8dios porin\xc4\x97s \xc5\xa1akos (ramus mandibulae)._NEWLINE_Apatinio \xc5\xbeandikaulio k\xc5\xabno (corpus mandibulae) tvirtas ir storas pamatas (basis mandibulae), paremia auk\xc5\xa1\xc4\x8diau esan\xc4\x8di\xc4\x85 dantin\xc4\x99 dal\xc4\xaf (pars alveolaris). Pamato priekyje smakre i\xc5\xa1sid\xc4\x97sto trys i\xc5\xa1augos: neporinis smakro ky\xc5\xa1ulys (protuberantia mentalis), o nuo jo \xc5\xbeemiau ir \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 - porinis smakro gumbur\xc4\x97lis (tuberculum mentale). Dar labiau \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85, \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 ir atgal \xc5\xbeioj\xc4\x97ja viena, kartais dviguba, porin\xc4\x97 smakro anga (foramen mentale), nuo jos \xc4\xafstri\xc5\xbeai auk\xc5\xa1tyn, \xc4\xaf \xc5\xbeandikaulio \xc5\xa1ak\xc4\x85, kyla \xc4\xafstri\xc5\xbeoji linija (linea obliqua). Pamato vidiniame pavir\xc5\xa1iuje ky\xc5\xa1o smakro dyglys, da\xc5\xbenai dvigubas - vir\xc5\xa1utinis ir apatinis (spina mentalis superior et inferior, s. spina geni superior et inferior) lie\xc5\xbeuvio raumenims. K\xc5\xabno vir\xc5\xa1utiniame kra\xc5\xa1te yra \xc5\xa1e\xc5\xa1iolika dantini\xc5\xb3 duobeli\xc5\xb3, kur \xc4\xafsitvirtina apatiniai dantys._NEWLINE_Apatinio \xc5\xbeandikaulio \xc5\xa1aka (ramus mandibulae) su k\xc5\xabnu sudaro kamp\xc4\x85 (angulus mandibulae), kurio abiejose pus\xc4\x97se yra po \xc5\xa1iurk\xc5\xa1tum\xc4\x85 raumenims tvirtintis. I\xc5\xa1or\xc4\x97je yra plati kramtomoji \xc5\xa1iurk\xc5\xa1tuma (tuberositas masseterica), viduje - sparnin\xc4\x97 \xc5\xa1iurk\xc5\xa1tuma (tuberositas pterygoidea). \xc5\xa0akos vidin\xc4\x97je pus\xc4\x97je \xc5\xbeioj\xc4\x97ja apatinio \xc5\xbeandikaulio anga (foramen mandibulae), i\xc5\xa1 apa\xc4\x8dios pridengta apatinio \xc5\xbeandikaulio lie\xc5\xbeuv\xc4\x97lio (lingula mandibulae). Anga veda \xc4\xaf apatinio \xc5\xbeandikaulio kanal\xc4\x85 (canalis mandibulae), kuris baigiasi smakre jau min\xc4\x97ta smakro anga (foramen mentale). Kaulo viduje i\xc5\xa1 kanalo \xc4\xaf alveoles atsi\xc5\xa1akoja ma\xc5\xbei kanal\xc4\x97liai, per kuriuos nervai ir kraujagysl\xc4\x97s pasiekia apatini\xc5\xb3 dant\xc5\xb3 \xc5\xa1aknis. \xc5\xa0aka baigiasi dviem ataugomis: plon\xc4\x85, smaili\xc4\x85 vainikin\xc4\x99 ataug\xc4\x85 (processus coronoideus), nuo stambios, aptakios s\xc4\x85narin\xc4\x97s ataugos (processus condylaris), skiria apatinio \xc5\xbeandikaulio \xc4\xaflanka (incisura mandibulae). S\xc4\x85narin\xc4\x97s ataugos aptaki vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 vadinama galva, kitaip krumpliu (caput, s. condylus mandibulae), o laibesn\xc4\x97 jos dalis - apatinio \xc5\xbeandikaulio kaklu (collum mandibulae). Apatinis \xc5\xbeandikaulis rutuliojasi i\xc5\xa1 jungiamojo audinio, i\xc5\xa1 porinio kaul\xc4\x97jimo centro, kuris susiformuoja ties smakro anga \xc5\xa1e\xc5\xa1t\xc4\x85 gemalo savait\xc4\x99. Abi pus\xc4\x97s susijungia per pirmuosius gyvenimo metus.\n_START_SECTION_\nPolie\xc5\xbeuvinis kaulas\n_START_PARAGRAPH_\nPolie\xc5\xbeuvinis kaulas (lot. os hyoideum, angl. the hyoid/lingual bone) - kaukol\xc4\x97s veidin\xc4\x97s dalies pasagos formos kaulas, esantis po lie\xc5\xbeuviu ir \xc4\xafsiterp\xc4\x99s tarp kaklo raumen\xc5\xb3. Sudaro masyvi priekin\xc4\x97 dalis, vadinama k\xc5\xabnu ir nuo jo nusit\xc4\x99s\xc4\x99 ma\xc5\xbeieji ir dideji ragai. \xc5\xbdemiau polie\xc5\xbeuvinio kaulo yra skydin\xc4\x97s kremzl\xc4\x97s ky\xc5\xa1ulys, vadinamas Adomo obuoliu. Polie\xc5\xbeuvinis kaulas sudaro atram\xc4\x85 lie\xc5\xbeuviui, rykl\xc4\x97s ir kaklo raumenims.'