b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus universiteto biblioteka\n_START_SECTION_\nPaslaugos\n_START_PARAGRAPH_\nBiblioteka teikia paslaugas ne tik Vilniaus universiteto studentams ir akademinei bendruomenei, bet visiems LR ir u\xc5\xbesienio pilie\xc4\x8diams. Mokslin\xc4\x97 literat\xc5\xabra \xc4\xaf namus yra skolinama tik VU bendruomen\xc4\x97s nariams, registruoti vartotojai nuo 16 m. gali skolintis laisvalaikiui skirt\xc4\x85 literat\xc5\xabr\xc4\x85._NEWLINE_Be tradicini\xc5\xb3 bibliotekos paslaug\xc5\xb3 VU biblioteka teikia ir i\xc5\xa1skirtines paslaugas \xe2\x80\x93 darbo viet\xc5\xb3, patalp\xc5\xb3 rezervavimas, ekskursijos, trimatis spausdinimas._NEWLINE_Bibliotekoje \xc4\xafrengta regos ir jud\xc4\x97jimo kompensacin\xc4\x97 \xc4\xafranga._NEWLINE_Ie\xc5\xa1koti bibliotekos i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 vartotojai gali naudodamiesi virtualia biblioteka. Taip pat internetu galima rezervuoti darbo viet\xc4\x85 ar kambar\xc4\xaf, pamatyti bibliotekos skaitmenines kolekcijas, aplankyti virtualias parodas ir pa\xc4\x8di\xc4\x85 bibliotek\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabros paveldas\n_START_PARAGRAPH_\nRet\xc5\xb3 spaudini\xc5\xb3 skyriuje sukaupta apie 170 t\xc5\xabkst. vienet\xc5\xb3 XV\xe2\x80\x93XX a leidini\xc5\xb3. Tai did\xc5\xbeiausia sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 dokument\xc5\xb3 saugykla Lietuvoje. Skyriuje saugoma did\xc5\xbeiausia Lietuvoje inkunabul\xc5\xb3 (328 vnt.; vienas i\xc5\xa1 seniausi\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Rabanus Maurus. Opus de universo. Strasbourg, 1467), paleotip\xc5\xb3 (apie 1,7 t\xc5\xabkst. vnt.) kolekcijos, turtingiausias pasaulyje sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 lietuvi\xc5\xa1k\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3 rinkinys (apie 10 t\xc5\xabkst. vnt.; tarp j\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 tokie unikal\xc5\xabs leidiniai kaip M. Ma\xc5\xbevydo Katekizmas (pirmoji lietuvi\xc5\xa1ka knyga), M. Dauk\xc5\xa1os Katekizmas, B. Vilento Enchiridionas ir Evangelias bei epistolas bei kit\xc5\xb3 lietuvi\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tijos veik\xc4\x97j\xc5\xb3 k\xc5\xabriniai, ypatingos vert\xc4\x97s senieji atlasai (1,2 t\xc5\xabkst. vnt.) ir \xc5\xbeem\xc4\x97lapiai (apie 10 t\xc5\xabkst. vnt.), senojo Vilniaus universiteto bibliotekos autenti\xc5\xa1k\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3 kolekcija Bibliotheca Academiae Vilnensis (apie 18 t\xc5\xabkst. vnt.), kurioje \xe2\x80\x93 knygos i\xc5\xa1 \xc5\xbdygimanto Augusto, Sapieg\xc5\xb3, G. Albinijaus, V. Protasevi\xc4\x8diaus, M. Paco, E. Valavi\xc4\x8diaus asmenini\xc5\xb3 bibliotek\xc5\xb3 ir universiteto profesori\xc5\xb3 bei kit\xc5\xb3 Lietuvos kult\xc5\xabros veik\xc4\x97j\xc5\xb3 rinkini\xc5\xb3._NEWLINE_Rankra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 skyriuje saugoma per 325 t\xc5\xabkst. XIII\xe2\x80\x93XXI a. dokument\xc5\xb3 \xc4\xafvairiomis pasaulio kalbomis, \xc5\xbeymi\xc5\xb3 Lietuvos ir pasaulio mokslo bei kult\xc5\xabros veik\xc4\x97j\xc5\xb3, karali\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc5\xa1eim\xc5\xb3 ir\xc2\xa0Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s\xc2\xa0valdov\xc5\xb3 autograf\xc5\xb3 kolekcija. Didel\xc4\x97 dalis med\xc5\xbeiagos susijusi su Vilniaus universitetu ir jo istorija: \xc4\xafvairi\xc5\xb3 universiteto laikotarpi\xc5\xb3, senojo universiteto profesori\xc5\xb3 ir \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 asmeniniai archyvai, disertacij\xc5\xb3, diplomini\xc5\xb3 darb\xc5\xb3 rinkiniai, etnografini\xc5\xb3, tautosakini\xc5\xb3 ir kra\xc5\xa1totyrini\xc5\xb3 ekspedicij\xc5\xb3 med\xc5\xbeiaga, draugij\xc5\xb3 archyvai, specialieji rinkiniai (pergamentai, fotografijos, gaidos, architekt\xc5\xabriniai br\xc4\x97\xc5\xbeiniai, planai ir pie\xc5\xa1iniai, \xc5\xbeem\xc4\x97s planai, autografai,\xc2\xa0Atgimimo spauda\xc2\xa0(1988\xe2\x80\x931993 m. laikra\xc5\xa1t\xc4\x97li\xc5\xb3 kolekcija)._NEWLINE_Grafikos kabinete \xc5\xa1iuo metu saugoma apie 92 t\xc5\xabkst. darb\xc5\xb3. Svarbi\xc4\x85 kolekcijos dal\xc4\xaf (apie 12 t\xc5\xabkst. atspaud\xc5\xb3) sudaro\xc2\xa0senoji grafika, apimanti XVI\xe2\x80\x93XIX a.\n_START_SECTION_\nVU bibliotekos istorin\xc4\x97s sal\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPranci\xc5\xa1kaus Smuglevi\xc4\x8diaus sal\xc4\x97_NEWLINE_Seniausioji universiteto sal\xc4\x97 pavadinta j\xc4\x85 dekoravusio \xc5\xbeymiausio Lietuvos klasicistin\xc4\x97s tapybos atstovo Pranci\xc5\xa1kaus Smuglevi\xc4\x8diaus (1745\xe2\x80\x931807) vardu. XVII a. joje buvo j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 vienuolyno refektorius (viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 vienuolyno sal\xc4\x97, atlikusi valgomojo funkcijas). Sal\xc4\x99 puo\xc5\xa1ia XVII a. prad\xc5\xbeiai b\xc5\xabdingi cilindriniai skliautai su liunet\xc4\x97mis. Lub\xc5\xb3 centre XX a. prad\xc5\xbeioje restauruota nuo XVII a. i\xc5\xa1likusi freska, vaizduojanti Mergel\xc4\x99 Marij\xc4\x85, savo apsiaustu gaubian\xc4\x8di\xc4\x85 Universiteto profesorius j\xc4\x97zuitus. Nuo XVIII a. pabaigos sal\xc4\x99 paskyrus bibliotekai ir vie\xc5\xa1osioms paskaitoms, P. Smuglevi\xc4\x8dius apsi\xc4\x97m\xc4\x97 j\xc4\x85 naujai dekoruoti. V\xc4\x97liau sal\xc4\x97 buvo paversta Vilniaus Imperatori\xc5\xa1kojo universiteto aula, o u\xc5\xbedarius universitet\xc4\x85 atiteko Medicinos-chirurgijos akademijai. 1855\xc2\xa0m. sal\xc4\x97 buvo perleista Vilniaus Laikinosios archeologijos komisijos Senien\xc5\xb3 muziejui, o 1865\xc2\xa0m. Vilniaus vie\xc5\xa1ajai bibliotekai._NEWLINE_1929\xc2\xa0m. klasicistin\xc4\xaf sal\xc4\x97s dekor\xc4\x85 atk\xc5\xabr\xc4\x97 tapytojas restauratorius Jurgis Hopenas. Skliaut\xc5\xb3 viduryje, trij\xc5\xb3 P. Smuglevi\xc4\x8diaus paveiksl\xc5\xb3 vietoje, tapytojas Kazimieras Kviatkovskis rekonstravo XVII a. fresk\xc4\x85. A\xc5\xa1tuoni P. Smuglevi\xc4\x8diaus sal\xc4\x97s sietynai padaryti XX a. prad\xc5\xbeioje, o sal\xc4\x97je pakabinti per 1929\xc2\xa0m. restauracij\xc4\x85. Sal\xc4\x97s baldai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 retas Lietuvoje XIX a. II pus\xc4\x97s specialios paskirties bald\xc5\xb3 pavyzdys._NEWLINE_\xc5\xa0iuo metu istorin\xc4\x97 P. Smuglevi\xc4\x8diaus sal\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 viena \xc4\xafsp\xc5\xabdingiausi\xc5\xb3 ir da\xc5\xbeniausiai lankom\xc5\xb3 universiteto architekt\xc5\xabrinio ansamblio viet\xc5\xb3. Tai vienintelis Lietuvoje i\xc5\xa1lik\xc4\x99s P. Smuglevi\xc4\x8diaus polichromijos pavyzdys. Sal\xc4\x97je rengiamos unikalios ekspozicijos i\xc5\xa1 bibliotekoje saugom\xc5\xb3 kolekcij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nJoachimo Lelevelio sal\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc4\x97zuit\xc5\xb3 laikais per antr\xc4\x85j\xc4\xaf ir tre\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\xaf sal\xc4\x97s auk\xc5\xa1tus\xc2\xa0\xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 kilo koply\xc4\x8dia su skliautuotomis lubomis. 1773 m. panaikinus j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 ordin\xc4\x85, koply\xc4\x8dia atiteko Fizikos katedrai. Tuomet koply\xc4\x8dia buvo perdalyta \xc4\xaf du auk\xc5\xa1tus: apa\xc4\x8dioje \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 fizikos laboratorija, o dabartin\xc4\x97je sal\xc4\x97je veik\xc4\x97 Pie\xc5\xa1imo ir tapybos katedros vadovo Jono Rustemo tapybos studija._NEWLINE_1930\xc2\xa0m. J. Hopenui restauravus \xc5\xa1i\xc4\x85 sal\xc4\x99, \xc4\xaf j\xc4\x85 buvo perkelta Joachimo Lelevelio knyg\xc5\xb3 ir atlas\xc5\xb3 kolekcija (atitekusi Universitetui 1929 m., vykdant paskutin\xc4\x99 profesoriaus vali\xc4\x85). Tada sal\xc4\x97 pavadinta jo vardu, joje \xc4\xafrengta J. Lelevelio atminimui skirta ekspozicija.\n_START_SECTION_\nBaltoji sal\xc4\x97 (senoji observatorija)\n_START_PARAGRAPH_\nBaltoji sal\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sud\xc4\x97tin\xc4\x97 senosios observatorijos dalis. Baltojoje sal\xc4\x97je buvo \xc4\xafsik\xc5\xabrusi viena seniausi\xc5\xb3 \xc2\xa0Europoje astronomijos observatorija. Projekto autorius ir statytojas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Tomas \xc5\xbdebrauskas. Observatorijos projektavimas buvo prad\xc4\x97tas 1752\xc2\xa0m. ruden\xc4\xaf. L\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 statyboms paaukojo Grigalius Antanas Oginskis ir jo dukt\xc4\x97 El\xc5\xbebieta Oginskait\xc4\x97-Puzinien\xc4\x97. Tai erdvi, 6,4 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio patalpa, gerai ap\xc5\xa1viesta abiejose pus\xc4\x97se esan\xc4\x8di\xc5\xb3 lang\xc5\xb3. T. \xc5\xbdebrausko suprojektuot\xc4\x85 Balt\xc4\x85j\xc4\x85 sal\xc4\x99 \xc4\xaf tris dalis skaido \xc5\xa1e\xc5\xa1i masyv\xc5\xabs barokiniai pilioriai, apjuosti puo\xc5\xa1niais karnizais. Sal\xc4\x97s lubose \xc4\xafrengta ovalin\xc4\x97 anga jungiasi su vir\xc5\xa1 jos esan\xc4\x8dia ma\xc5\xbeesne sale, kuri yra tarsi Baltosios sal\xc4\x97s t\xc4\x85sa. Taip buvo perteikta barokin\xc4\x97s begalyb\xc4\x97s id\xc4\x97ja._NEWLINE_Sal\xc4\x97s grindys i\xc5\xa1klotos akmenin\xc4\x97mis smiltainio plok\xc5\xa1t\xc4\x97mis. Siaurais laipteliais galima pakilti \xc4\xaf i\xc5\xa1likus\xc4\xaf vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 Observatorijos bok\xc5\xa1teli\xc5\xb3. Ypa\xc4\x8d puo\xc5\xa1nus sal\xc4\x97s gale esantis dur\xc5\xb3 portalas su dviem dor\xc4\x97ninio orderio piliastrais. Frizo metopose pavaizduoti keturi Zodiako \xc5\xbeenklai: Avinas, V\xc4\x97\xc5\xbeys, Svarstykl\xc4\x97s ir O\xc5\xbeiaragis. Timpano viduryje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gipsinis medalionas su karaliaus Augusto Poniatovskio portretu. Vir\xc5\xa1 frontono\xc2\xa0\xe2\x80\x93 deiv\xc4\x97s Dianos alegorin\xc4\x97 fig\xc5\xabra, laikanti fundator\xc4\x97s E. Oginskait\xc4\x97s-Puzinien\xc4\x97s portret\xc4\x85, ir Uranija su \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 vainiku rankoje. \xc5\xa0is portalas reik\xc5\xa1mingas kaip pirmasis Vilniaus ankstyvojo klasicizmo pavyzdys._NEWLINE_XVIII a. pabaigoje Martyno Po\xc4\x8dobuto iniciatyva pagal architekto Martyno Knakfuso projekt\xc4\x85 pristatytas klasikinio stiliaus observatorijos priestatas. \xc4\xae j\xc4\xaf buvo atgabentas did\xc5\xbeiulis kvadrantas ir kiti instrumentai._NEWLINE_Astronomijos observatorija 1876 m. labai nukent\xc4\x97jo nuo gaisro, 1883 m. buvo u\xc5\xbedaryta._NEWLINE_Dabar sal\xc4\x97 priklauso Vilniaus universiteto bibliotekai, joje veikia skaitykla. Sal\xc4\x99 puo\xc5\xa1ia senieji istoriniai astronomijos prietaisai, gaubliai, nuolat rengiamos parodos.\n_START_SECTION_\nFilologijos skaitykla\n_START_PARAGRAPH_\nBibliotekos antrame auk\xc5\xa1te vir\xc5\xa1 P. Smuglevi\xc4\x8diaus sal\xc4\x97s yra Filologijos skaitykla, \xc4\xafsik\xc5\xabrusi buvusioje j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 svetain\xc4\x97je-bibliotekoje. Kaip ir P. Smuglevi\xc4\x8diaus sal\xc4\x97je, \xc4\x8dia i\xc5\xa1lik\xc4\x99 XVII a. skliautai, rytin\xc4\x97je sienoje restauruotas XVIII a. freskos fragmentas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atlikus polichrominius tyrimus surastas nutapytas langas, i\xc5\xa1lik\xc4\x99s i\xc5\xa1 j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 laik\xc5\xb3, ir tapybos fragmentas galin\xc4\x97je sienoje._NEWLINE_Sal\xc4\x97je pagal Universiteto patalpose i\xc5\xa1likusi\xc5\xb3 XIX a. vidurio parket\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeius atstatytas skydinis parketas. Ant galin\xc4\x97s sienos kabo Vilniaus universiteto aukl\xc4\x97tinio Simono Daukanto portretas._NEWLINE_Po daugelio rekonstrukcij\xc5\xb3 sal\xc4\x97 prarado savo pirmin\xc4\xaf vaizd\xc4\x85. Nuo 1945\xc2\xa0m. sal\xc4\x97je \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 Vilniaus universiteto bibliotekos bendroji skaitykla. 2010\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 30 d. sal\xc4\x97je atidaryta Filologijos skaitykla.\n_START_SECTION_\nProfesori\xc5\xb3 skaitykla\n_START_PARAGRAPH_\nSal\xc4\x97 statyta XVII a. vienu metu su refektoriumi ir akademijos biblioteka-svetaine. Sal\xc4\x97je buvo \xc4\xafrengti profesori\xc5\xb3 j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 gyvenamieji kambariai._NEWLINE_XVIII a. pabaigoje sal\xc4\x97je nutarta \xc4\xafrengti skaitykl\xc4\x85. Tada sal\xc4\x99 restauravo ir bibliotekai pritaik\xc4\x97 architektas Mykolas \xc5\xa0ulcas. Lubas puo\xc5\xa1ia Karolio Pod\xc4\x8da\xc5\xa1inskio XIX a. prad\xc5\xbeioje sukurti mediniai kesonai, restauruoti po 1969 m. gaisro._NEWLINE_1919\xc2\xa0m. sal\xc4\x99 restauravo Stepono Batoro universiteto profesorius, tapytojas Ferdinandas Rus\xc4\x8dicas. Jis atk\xc5\xabr\xc4\x97 po tinku aptikt\xc4\x85 augalini\xc5\xb3 motyv\xc5\xb3 friz\xc4\x85. Sal\xc4\x97s klasicistinis dekoras buvo atstatytas 1970\xc2\xa0m., kai sal\xc4\x97s sienos \xc4\xafgavo pirmyk\xc5\xa1t\xc4\x99 pilk\xc4\x85 spalv\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97s komunikacijos ir informacijos centras (MKIC)\n_START_PARAGRAPH_\nMokslin\xc4\x97s komunikacijos ir informacijos centras (MKIC) \xe2\x80\x93 VU bibliotekos padalinys Saul\xc4\x97tekio mokslo ir studij\xc5\xb3 sl\xc4\x97nyje, Vilniuje. \xc5\xa0io sl\xc4\x97nio teritorijoje taip pat \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99 4 Vilniaus universiteto fakultetai, Nacionaliniai Fizini\xc5\xb3 ir technologijos moksl\xc5\xb3 ir Gyvyb\xc4\x97s moksl\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centrai, kitos institucijos._NEWLINE_Modernia aplinka i\xc5\xa1siskiriantis MKIC dirba vis\xc4\x85 par\xc4\x85, 7 dienas per savait\xc4\x99. Vartotoj\xc5\xb3 zonose \xc4\xafrengta per 800 darbo viet\xc5\xb3. Lankytojai gali naudotis specializuotomis skaityklomis, individualiomis darbo kabinomis, grupinio darbo ir seminar\xc5\xb3 kambariais, moderniai \xc4\xafrengta konferencij\xc5\xb3 sale, vaikams skirtu \xc5\xbeaidim\xc5\xb3 kambariu, 3D spausdintuvu, speciali\xc4\x85ja laboratorija su regos kompensacine \xc4\xafranga. Vartotoj\xc5\xb3 patogumui centre \xc4\xafkurtos poilsio zonos, kavin\xc4\x97._NEWLINE_Bibliotekoje \xc4\xafdiegtos naujausiomis technologijomis gr\xc4\xafstos pastato eksploatacijos ir leidini\xc5\xb3 transportavimo sistemos. Po\xc5\xbeeminiuose saugykl\xc5\xb3 ir techniniuose auk\xc5\xa1tuose sumontuota moderni leidini\xc5\xb3 transportavimo sistema, \xc4\xafrengtos naujausios apsaugos sistemos, gaisro gesinimo r\xc5\xabku sistema._NEWLINE_Pastat\xc4\x85 k\xc5\xabr\xc4\x97 Lietuvos nacionalin\xc4\x97s premijos laureatas architektas Rolandas Palekas. 2013 m. Aplinkos ministerija MKIC pripa\xc5\xbeino geriausiu architekt\xc5\xabros k\xc5\xabriniu per pastaruosius dvejus metus urbanistikos ir architekt\xc5\xabros srityse.'