b'\n_START_ARTICLE_\nRanka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdasto kaulai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdastas (lot. brachium) \xe2\x80\x93 tai rankos dalis tarp peties ir alk\xc5\xabn\xc4\x97s. \xc5\xbdast\xc4\x85 sudaro ilgasis kaulas \xe2\x80\x93 \xc5\xbeastikaulis (lot. humerus), kuris peties s\xc4\x85nariu prisijung\xc4\x99s prie ment\xc4\x97s, o alk\xc5\xabn\xc4\x97s s\xc4\x85nariu susijung\xc4\x99s su dilbiu. \xc5\xbdastikaulis sudarytas i\xc5\xa1 k\xc5\xabno (corpus humeri) ir dviej\xc5\xb3 gal\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 proksimalinio ir distalinio. Proksimalinis galas u\xc5\xbesibaigia \xc5\xbeastikaulio galva (caput humeri), o distalinis \xe2\x80\x93 suplok\xc5\xa1t\xc4\x97ja ir baigiasi krumpliu (condylus humeri)._NEWLINE_\xc4\xaevairi\xc5\xb3 traum\xc5\xb3 metu \xc5\xbeastas neretai su\xc5\xbeeid\xc5\xbeiamas, gali i\xc5\xa1nirti petis arba l\xc5\xab\xc5\xbeti \xc5\xbeastikaulis.\n_START_SECTION_\nDilbio kaulai\n_START_PARAGRAPH_\nDilbis (lot. antebrachium) \xe2\x80\x93 rankos dalis, esanti tarp \xc5\xbeasto ir pla\xc5\xa1takos. Sudaro du kaulai: alk\xc5\xabnkaulis (ulna) ir stipinkaulis (radius)._NEWLINE_Stipinkaulis (lot. radius) \xe2\x80\x93 vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 gal\xc5\xabni\xc5\xb3 kaulas, priskiriamas ilg\xc5\xb3j\xc5\xb3 kaul\xc5\xb3 grupei. \xc4\xae alk\xc5\xabnkaulio vidin\xc4\x99 pus\xc4\x99 yra atkreiptas stipinkaulio k\xc5\xabno a\xc5\xa1trusis kra\xc5\xa1tas. Proksimalinis (artimesnis) galas baigiasi stipinkaulio galva, kuri yra taisyklingos ritinio formos. Galvos gale yra s\xc4\x85narin\xc4\x97 duobut\xc4\x97. Distalinis, arba tolimasis, galas yra labai praplat\xc4\x97j\xc4\x99s ir stambus. Jo apa\xc4\x8dioje yra ovalo formos rie\xc5\xa1inis s\xc4\x85narinis pavir\xc5\xa1ius, o vidiniame kra\xc5\xa1te \xe2\x80\x93 alk\xc5\xabnin\xc4\x97 \xc4\xaflanka._NEWLINE_Tai vienas i\xc5\xa1 da\xc5\xbeniausi\xc5\xb3 kaul\xc5\xb3 l\xc5\xab\xc5\xbei\xc5\xb3 (10-15% vis\xc5\xb3 l\xc5\xab\xc5\xbeim\xc5\xb3). Pagyvenusiom moterim pasitaiko 2-3 kartus da\xc5\xbeniau nei vyrams. Tipinio l\xc5\xab\xc5\xbeimo linija paprastai eina 2-3 cm nuo proksimalinio stipinkaulio galo._NEWLINE_Alk\xc5\xabnkaulis (lot. Ulna) \xe2\x80\x93 vienas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 dilbio kaul\xc5\xb3. Priglaudus delnus prie \xc5\xa1laun\xc5\xb3, dilbio kaulai b\xc5\xabna susikry\xc5\xbeiav\xc4\x99, o atsukus delnus \xc4\xaf priek\xc4\xaf, jie i\xc5\xa1sid\xc4\x97sto lygiagre\xc4\x8diai. Tada alk\xc5\xabnkaulis yra vidin\xc4\x97je (medialin\xc4\x97je) dilbio pus\xc4\x97je. Kaip ir vis\xc5\xb3 ilg\xc5\xb3j\xc5\xb3 kaul\xc5\xb3, jo vidurin\xc4\x97 dalis vadinama k\xc5\xabnu, corpus ulnae, kuris pereina \xc4\xaf masyvesn\xc4\xaf artim\xc4\x85j\xc4\xaf gal\xc4\x85, extremitas proximalis, ir laibesn\xc4\xaf tolim\xc4\x85j\xc4\xaf gal\xc4\x85, extremitas distalis.\n_START_SECTION_\nPla\xc5\xa1takos kaulai\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc5\xa1taka \xe2\x80\x93 ranka nuo rie\xc5\xa1o, delnas su pir\xc5\xa1tais._NEWLINE_Rie\xc5\xa1akauliai (lot. ossa carpi, s. ossa carpalia) \xe2\x80\x93 trumpieji kaulai, i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 dviem eil\xc4\x97mis \xe2\x80\x93 proksimaline ir distaline. Proksimalin\xc4\x97je eil\xc4\x97je, pradedant nuo nyk\xc5\xa1\xc4\x8dio pus\xc4\x97s, guli laivelis (os scaphoideum), m\xc4\x97nulis (os lunatum), trikampis (os triquetrum), o nuo pastarojo \xc5\xa1iek tiek \xc4\xaf delno pus\xc4\x99 yra \xc5\xbeirnios (os pisiforme). Distalin\xc4\x99 eil\xc4\x99 ta pa\xc4\x8dia seka sudaro didysis daugiakampis (os trapezium), ma\xc5\xbeasis daugiakampis (os trapezoideum), galvinis kaulas (os capitatum), ir kablinis kaulas (os hamatum). Visi rie\xc5\xa1akauliai sudaryti i\xc5\xa1 akytosios med\xc5\xbeiagos, dengiamos plono stand\xc5\xbeios med\xc5\xbeiagos sluoksnio._NEWLINE_Delnakauliai (lot. ossa metacarpi, s. ossa metacarpalia). Penki (I\xe2\x80\x93V) ma\xc5\xbei ilgieji kaulai delnakauliai sudaro kiet\xc4\x85j\xc4\xaf pla\xc5\xa1takos vidurin\xc4\x97s dalies, delno, metacarpus, pagrind\xc4\x85. J\xc5\xb3 dydis ir forma \xc5\xa1iek tiek \xc4\xafvairuoja, ta\xc4\x8diau visi turi po 3 dalis: delnakaulio pamat\xc4\x85 (basis ossis metacarpi) k\xc5\xabn\xc4\x85 (corpus ossis metacarpi) ir galv\xc4\x85 (caput ossis metacarpi). Masyvesnis pamatas turi s\xc4\x85narinius pavir\xc5\xa1ius jungtis vienam su kitu ir su distaline rie\xc5\xa1akauli\xc5\xb3 eile, galva baigiasi s\xc4\x85nariniu lauku susinerti su pamatiniu pir\xc5\xa1takauliu, o k\xc5\xabnas yra truput\xc4\xaf i\xc5\xa1link\xc4\x99s \xc4\xaf pla\xc5\xa1takos nugaros pus\xc4\x99._NEWLINE_Rankos pir\xc5\xa1takauliai (lot. ossa digitorum manus, s. phalanges): rankos nyk\xc5\xa1tys (pollex), sunertas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3, o visi kiti pir\xc5\xa1tai \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 pir\xc5\xa1takauli\xc5\xb3. Tai nedideli ilgieji kaulai, skirstomi \xc4\xaf artimiuosius, arba proksimalinius, pir\xc5\xa1takaulius (phalanx proximalis), vidurinius (phalanx media) ir tolimuosius, arba distalinius, pir\xc5\xa1takaulius (phalanx distalis). Pir\xc5\xa1takauliai skirstomi i tris dalis \xe2\x80\x93 pamat\xc4\x85 (basis phalangis) k\xc5\xabn\xc4\x85 (corpus phalangis) ir galv\xc4\x85 (caput phalangis).'