b'\n_START_ARTICLE_\nInstitucionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nInstitucionalizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 teorin\xc4\x97 perspektyva, kuri atmeta racionalaus pasirinkimo teorijos supaprastinimus. \xc5\xa0i s\xc4\x85voka atsirado XIX a. pab.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XX a. antroje pus\xc4\x97je.  Institucionalizmas kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 keli\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 institucija ir institutas. Institucija vadinamas paprotys, vie\xc5\xa1pataujanti visuomen\xc4\x97je santvarka, o institutu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\xafstatymai, kurie \xc4\xafteisina papro\xc4\x8dius ir paplitusias visuomen\xc4\x97je pa\xc5\xbei\xc5\xabras. Da\xc5\xbenai \xc5\xa1ie \xc5\xbeod\xc5\xbeiai vartojami kaip sinonimai, j\xc5\xb3 turinys labai neapibr\xc4\x97\xc5\xbetas. Pirmasis Institucionalizmo termin\xc4\x85 pavartojo amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 ekonomistas V.Hamiltonas.\n_START_SECTION_\nNaujasis institucionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nNaujieji institucionalistai neturi vieningos tyrimo programos ar metodologijos, be to neturi vieningo \xe2\x80\x9einstitucijos\xe2\x80\x9c apibr\xc4\x97\xc5\xbeimo. Dar daugiau, \xe2\x80\x9enaujuoju institucionalizmu\xe2\x80\x9c siekia b\xc5\xabti vadinamos bent trys mokslo sritys: racionalaus pasirinkimo, organizacij\xc5\xb3 teorijos bei istorinis institucionalizmas, neturin\xc4\x8dios bendro teorinio modelio. \xc4\xaemanoma ir dar viena tyrimo kryptis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 naujasis institucionalizmas ekonomikoje. Pripa\xc5\xbeindama \xc5\xa1i\xc5\xb3 kryp\xc4\x8di\xc5\xb3 skirtumus ir problemas, susijusias su naujuoju institucionalizmu, E. Imergut teigia, kad naujieji institucionalistai turi bendr\xc4\x85 tiksl\xc4\x85, ir skiria savo straipsn\xc4\xaf naujojo institucionalizmo teoriniam branduoliui i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinti, ypa\xc4\x8d i\xc5\xa1skirdama istorin\xc4\xaf instutucionalizm\xc4\x85, kuriam buvo teikiama ma\xc5\xbeiausiai d\xc4\x97mesio, ir netirdama naujojo institucionalizmo ekonomin\xc4\x97s krypties.\n_START_SECTION_\nNaujojo institucionalizmo i\xc5\xa1takos\n_START_PARAGRAPH_\nNaujojo institucionalizmo prad\xc5\xbeia E. Imergut laiko d\xc4\x97mes\xc4\xaf stebimam elgesiui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 t. y. biheviorizmo laikotarp\xc4\xaf. Naujasis institucionalizmas prasid\xc4\x97jo nuo biheviorizmo kritikos: bihevioristinis po\xc5\xbei\xc5\xabris dom\xc4\x97josi mokslo metodais (i\xc5\xa1samiu hipotez\xc4\x97s tikrinimu, paremtu empiriniais steb\xc4\x97jimais ir, kur \xc4\xafmanoma, kiekybiniais duomenimis). Naujieji institucionalistai grie\xc5\xbetai kritikavo politin\xc4\xaf elges\xc4\xaf kaip pagrindin\xc4\x99 politin\xc4\x97s analiz\xc4\x97s duotyb\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nRacionalaus pasirinkimo teorija\n_START_PARAGRAPH_\nRacionalaus pasirinkimo teorija gali b\xc5\xabti apibr\xc4\x97\xc5\xbeta kaip pasirinkim\xc5\xb3, kuriuos racional\xc5\xabs veik\xc4\x97jai padar\xc4\x97 tarpusavio priklausomyb\xc4\x97s s\xc4\x85lygomis, analiz\xc4\x97. Nors \xc5\xa1i naujojo institucionalizmo \xc5\xa1aka teikia institucin\xc4\x97ms taisykl\xc4\x97ms didel\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99, bet netiria \xc4\xafvairi\xc5\xb3 taisykli\xc5\xb3 santykinio teisingumo ar neteisingumo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kam palankesn\xc4\x97s taisykl\xc4\x97s arba kaip jos gali b\xc5\xabti pagerintos. Politin\xc4\x97s galios tyrimai paprastai apsiriboja vien institucine galia.\n_START_SECTION_\nOrganizacij\xc5\xb3 teorija\n_START_PARAGRAPH_\nNaujojo institucionalizmo po\xc5\xbei\xc5\xabriu, i\xc5\xa1 pla\xc4\x8dios organizacij\xc5\xb3 teorijos tradicijos svarbiausia yra Karnegio (Carnegie) mokyklos pateikta racionalumo kritika. Racional\xc5\xb3 sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mim\xc4\x85 negalim\xc4\x85 padaro principin\xc4\x97s pa\xc5\xbeinimo ribos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbemogi\xc5\xa1kosios, dirbtin\xc4\x97s ar institucin\xc4\x97s. Kitaip negu racionalaus pasirinkimo teorijoje, \xc4\x8dia pa\xc5\xbeinimo proces\xc5\xb3 vienodumas yra esminis: jis lemia individ\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 agregavim\xc4\x85 \xc4\xaf organizacinius sprendimus. Be to, juo galima paai\xc5\xa1kinti, kaip \xc4\xafmanoma koordinuota skirting\xc5\xb3 individ\xc5\xb3 veikla.\n_START_SECTION_\nIstorinis institucionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nIstorinis institucionalizmas, kaip ir organizacij\xc5\xb3 teorija, remiasi ta pa\xc4\x8dia sociologine tradicija(Emille Durkheim) id\xc4\x97ja, kad m\xc4\x85stymo kategorijos yra pirmesn\xc4\x97s u\xc5\xbe m\xc4\x85stym\xc4\x85 ir tos kategorijos yra socialiniai ar kult\xc5\xabriniai konstruktai, ir M. V\xc4\x97berio pabr\xc4\x97\xc5\xbeta organizacini\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3 svarba politin\xc4\x97je teorijoje. Ta\xc4\x8diau prie\xc5\xa1ingai nuo pastarosios, istorinis institucionalizmas telkia d\xc4\x97mes\xc4\xaf ne pa\xc5\xbeinimo ribotumui, bet galios ir interes\xc5\xb3 temoms.'