b'\n_START_ARTICLE_\nOksidas\n_START_PARAGRAPH_\nOksidas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 oksidacijos metu susidar\xc4\x99s cheminis junginys, kur\xc4\xaf visada sudaro du elementai, vienas i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 turi b\xc5\xabti O\xe2\x82\x82 (deguonis), o pats oksidas neretai \xc4\xafgauna pavadinim\xc4\x85 pagal likus\xc4\xafj\xc4\xaf element\xc4\x85, pvz.: SO\xe2\x82\x82 yra sieros (IV) oksidas, nuo elemento S (sieros) pavadinimo. Pagal savybes oksidai skirstomi \xc4\xaf r\xc5\xabg\xc5\xa1tinius, bazinius, amfoterinius ir indiferentinius.\n_START_SECTION_\nR\xc5\xabg\xc5\xa1tinis oksidas\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xabg\xc5\xa1tiniu oksidu vadinamas toks oksidas, kuriame nemetalas susijung\xc4\x99s su deguonimi. Dar kartais tokie junginiai vadinami r\xc5\xabg\xc5\xa1ties anhidridais. Jie reaguoja su vandeniu sudarydami r\xc5\xabg\xc5\xa1t\xc4\xaf ir su bazin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s med\xc5\xbeiagomis sudarydami druskas.\n_START_SECTION_\nBazinis oksidas\n_START_PARAGRAPH_\nBaziniu oksidu vadinamas bet kokio metalo oksidas. Kai kurie i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 reaguoja su vandeniu, dauguma su r\xc5\xabg\xc5\xa1timis ir su r\xc5\xabg\xc5\xa1tiniais oksidais.\n_START_SECTION_\nAmfoterinis oksidas\n_START_PARAGRAPH_\nTai dvejopos prigimties oksidas: jam b\xc5\xabdingos ir r\xc5\xabg\xc5\xa1tinio, ir bazinio oksido savyb\xc4\x97s. Gali reaguoti su r\xc5\xabg\xc5\xa1tin\xc4\x97s ir bazin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s med\xc5\xbeiagomis sudarydami druskas. Amfoterinius oksidus sudaro elementai, periodin\xc4\x97je lentel\xc4\x97je esantys metal\xc5\xb3 ir nemetal\xc5\xb3 sand\xc5\xabroje.\n_START_SECTION_\nIndiferentinis oksidas\n_START_PARAGRAPH_\nOksidas, reaguodamas su vandeniu nesudarantis nei r\xc5\xabg\xc5\xa1ties, nei hidroksido.'