b'\n_START_ARTICLE_\nBronzos am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\nBronzos am\xc5\xbeius \xe2\x80\x93 archeologinis tarp akmens am\xc5\xbeiaus (neolito) ir gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiaus. Bronzos am\xc5\xbeiaus paminklus ir radinius XIX a. pabaigoje susistemino O. Montelius. Pereinamasis laikotarpis i\xc5\xa1 neolito \xc4\xaf bronzos am\xc5\xbei\xc5\xb3 vadinamas eneolitu. _NEWLINE_Tai pirmasis laikotarpis, kuriame prad\xc4\x97tas naudoti metalas. \xc5\xa0iuo laikotarpiu bronza tapo pagrindine med\xc5\xbeiaga, i\xc5\xa1 kurios buvo gaminami ginklai, papuo\xc5\xa1alai ir darbo \xc4\xafrankiai.\n_START_SECTION_\nTermino taikymas\n_START_PARAGRAPH_\nBronzos am\xc5\xbeiaus terminas prad\xc4\x97tas vartoti XIX a. pirmoje pus\xc4\x97je Kristianas Jurgensenas Tomsenas. Terminas taikomas tik Senojo pasaulio archeologijoje, da\xc5\xbeniausiai Europos prie\xc5\xa1istor\xc4\x97je. _NEWLINE_Naujajame pasaulyje (Amerikoje) bronzos am\xc5\xbeius beveik neegzistavo. Bronza ten prad\xc4\x97ta naudoti tik apie XI a. \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Argentinoje. Poklasikiniu laikotarpiu (nuo XII a.) bronzos dirbiniai paplito And\xc5\xb3 civilizacijoje, Mezoamerikoje bronz\xc4\x85 naudojo actekai, ta\xc4\x8diau dirbiniai pla\xc4\x8diai nepaplito._NEWLINE_Japonijoje, U\xc5\xbesachario Afrikoje bei did\xc5\xbeiojoje dalyje \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Afrikos (i\xc5\xa1skyrus Egipt\xc4\x85) i\xc5\xa1 akmens am\xc5\xbeiaus pereita tiesiai \xc4\xaf gele\xc5\xbeies am\xc5\xbei\xc5\xb3 (bronza atsirado kartu su gele\xc5\xbeimi), tod\xc4\x97l \xc5\xa1iems regionams bronzos am\xc5\xbeiaus terminas nenaudojamas. Didesn\xc4\x97je Azijos dalyje bronzos plitimas sutapo su ra\xc5\xa1ytini\xc5\xb3 \xc5\xa1altini\xc5\xb3 atsiradimu, ankstyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 susik\xc5\xabrimu, tod\xc4\x97l archeologin\xc4\x97je literat\xc5\xabroje bronzos am\xc5\xbeius da\xc5\xbeniausiai n\xc4\x97ra akcentuojamas.\n_START_SECTION_\nAzijoje\n_START_PARAGRAPH_\nSkiriamas senasis, vidurinysis ir naujasis bronzos am\xc5\xbeius. Skirtinguose pasaulio regionuose bronzos am\xc5\xbeius egzistavo nevienodu metu._NEWLINE_Anks\xc4\x8diausiai, IV t\xc5\xabkst. pr. m. e., bronza prad\xc4\x97ta naudoti Piet\xc5\xb3 Mesopotamijoje, ir netrukus ji paplito Egipte, Ma\xc5\xbeojoje Azijoje, piet\xc5\xb3 Irane. Bronzos am\xc5\xbeiaus metu \xc4\x8dia susiformavo \xc5\xa0umer\xc5\xb3, Babilonijos, Elamo, Egipto, Sirijos ir kitos civilizacijos. Ten bronzos am\xc5\xbeius u\xc5\xbetruko iki II t\xc5\xabkst. pr. m. e. XV-XII a. pr. m. e. bronzos am\xc5\xbei\xc5\xb3 pakeit\xc4\x97 gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeius._NEWLINE_Apie 3300 m. pr. m. e. bronzos am\xc5\xbeius pasiek\xc4\x97 Indij\xc4\x85, kur suklest\xc4\x97jo Indo civilizacija. Ten bronzos am\xc5\xbeius baig\xc4\x97si II t\xc5\xabkst. pr. m. e. pabaigoje. Grei\xc4\x8diausiai i\xc5\xa1 \xc4\x8dia bronzos tradicija plito tolyn \xc4\xaf rytus, kol III t\xc5\xabkst. pr. m. e. pabaigoje pasiek\xc4\x97 Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azij\xc4\x85 (seniausias dirbinys datuojamas apie 2100 m. pr. m. e. Tailande). \xc4\x8cia \xc5\xbeymiausios kult\xc5\xabros buvo Dongson ir kt._NEWLINE_Tikriausiai per Vidurin\xc4\x99 Azij\xc4\x85 bronza paplito \xc4\xaf Kinij\xc4\x85. Ankstyviausi bronzos radiniai ten randami Madziajao kult\xc5\xabroje (3100-2700 m. pr. m. e.), bet bronza prad\xc4\x97ta gaminti \xc4\x8cidzia kult\xc5\xabros atstov\xc5\xb3 (2400-1900 m. pr. m. e.), i\xc5\xa1 kur pasiek\xc4\x97 Erlitou kult\xc5\xabr\xc4\x85 centrin\xc4\x97je Kinijoje, kur II t\xc5\xabkst. pr. m. e. susik\xc5\xabr\xc4\x97 ankstyvosios Kinijos dinastijos \xc5\xa0ia ir \xc5\xa0ang. Kor\xc4\x97jos pusiasal\xc4\xaf bronza pasiek\xc4\x97 IX a. pr. m. e. Ryt\xc5\xb3 Azijoje gele\xc5\xbeis pakeit\xc4\x97 bronz\xc4\x85 tarp VI ir III a. pr. m. e._NEWLINE_\xc4\xae Sibir\xc4\x85 bronzos am\xc5\xbeius at\xc4\x97jo v\xc4\x97liausiai - tik III t\xc5\xabkst. pr. m. e. pabaigoje. Ta\xc4\x8diau bronzos am\xc5\xbeiaus plitimas \xc4\x8dia buvo apribotas negausi\xc5\xb3 vario i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3. Tod\xc4\x97l bronzos kult\xc5\xabros prakti\xc5\xa1kai apsiribojo keliais atskirais regionais: U\xc5\xbeural\xc4\x97je (Krotovo, \xc4\x8cerkaskulio ir kt. kult\xc5\xabros), Altajuje (Afanasjevo, Okunevo ir kt. kult\xc5\xabros), Sajanuose ir U\xc5\xbebaikal\xc4\x97je (Glazkovo ir kt. kult\xc5\xabros). Did\xc5\xbeioji dalis Sibiro liko gyventi akmens am\xc5\xbeiaus laikotarpyje.\n_START_SECTION_\nEuropoje\n_START_PARAGRAPH_\nIV t\xc5\xabkst. pr. m. e. i\xc5\xa1 Ma\xc5\xbeosios Azijos bronza pasiek\xc4\x97 kitas Juodosios j\xc5\xabros pakrantes, kur susiformavo Maikopo kult\xc5\xabra. Taip apie 3000 m. pr. m. e. bronza at\xc4\x97jo \xc4\xaf rytin\xc4\x99 Europ\xc4\x85. Matalo vartojimo technologijos prasismelk\xc4\x97 \xc4\xaf Duobini\xc5\xb3 kap\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc4\x85, o v\xc4\x97liau - \xc4\xaf Katakomb\xc5\xb3 ir Virvelin\xc4\x97s keramikos kult\xc5\xabr\xc4\x85, su kuria plito po vis\xc4\x85 vidurio ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Europ\xc4\x85._NEWLINE_Kitas bronzos kelias \xc4\xaf Europ\xc4\x85 buvo per Balkanus, \xc4\xaf kur ji apie 3200 m. pr. m. e. irgi plito i\xc5\xa1 Ma\xc5\xbeosios Azijos. Ankstyviausi\xc5\xb3 bronzos dirbini\xc5\xb3 aptikta Kretos saloje. Svarbiausias metalurgijos centras Piet\xc5\xb3 Europoje buvo Eg\xc4\x97jo j\xc5\xabros baseinas, garsus savo Kretos-Mik\xc4\x97n\xc5\xb3 kult\xc5\xabra. I\xc5\xa1 Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros kra\xc5\xa1t\xc5\xb3 bronza paplito ir kitose Europos dalyse. Apie XXI a. pr. m. e. ji pasiek\xc4\x97 Britanij\xc4\x85, v\xc4\x97liausiai (apie XVI a. pr. m. e.) \xe2\x80\x93 Skandinavij\xc4\x85 ir Lietuv\xc4\x85. Nuo XIV a. iki m. e. bronza lieta beveik visoje Europoje. Ta\xc4\x8diau radedant XII a. pr. m. e. bronzos am\xc5\xbei\xc5\xb3 keit\xc4\x97 gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeius. \xc5\xa0is per\xc4\x97jimas baig\xc4\x97si V a. pr. m. e._NEWLINE_Vidurio Europoje \xc5\xbeinoma Unetic\xc4\x97s kult\xc5\xabra, Apenin\xc5\xb3 pusiasalyje - Apenin\xc5\xb3 kult\xc5\xabra, Brit\xc5\xb3 salose - Kornvalio pusiasalis, Skandinavijoje - Gotlando sala ir Elando sala. Bronzos am\xc5\xbeiui priskiriama Britanijos megalit\xc5\xb3 kult\xc5\xabra, Stonhend\xc5\xbeas.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nBronzos naudojimas dar\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 \xc4\xafvairioms gyvenimo sritims. Intensyviau prad\xc4\x97tas naudoti pl\xc5\xabgas ir tekstil\xc4\x97, austa vertikaliosiomis stakl\xc4\x97mis. Bronzos am\xc5\xbeiuje \xc4\x97m\xc4\x97 atsiskirti amatai, tokie, kaip metalo liejimas, kalvyst\xc4\x97, puodininkyst\xc4\x97. Bronzos am\xc5\xbeiuje i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 prekyba grynaisiais metalais, tokiais, kaip varis, auksas, cinkas, sidabras, alavas. \xc5\xa0i\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 savo \xc5\xbeem\xc4\x97se neturin\xc4\x8dios gentys juos mainydavo \xc4\xaf kitus naudinguosius i\xc5\xa1teklius ar gaminius. Main\xc5\xb3 objektais buvo gintaras, kailiai, druska. Bronzos am\xc5\xbeiaus laikotarpiu paplito gyvulininkyst\xc4\x97 ir \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97. Pla\xc4\x8diau prad\xc4\x97ti auginti galvijai, kiaul\xc4\x97s, arkliai, avys, o\xc5\xbekos, \xc5\xa1unys, s\xc4\x97jami javai kvie\xc4\x8diai, mie\xc5\xbeiai, soros, linai ir kanap\xc4\x97s._NEWLINE_D\xc4\x97l bronzos paplitimo keit\xc4\x97si papuo\xc5\xa1al\xc5\xb3, \xc4\xafranki\xc5\xb3 ir ginkl\xc5\xb3 formos. Bronziniai ginklai tapo vald\xc5\xbeios ir presti\xc5\xbeo atributu.'