b'\n_START_ARTICLE_\nInsbrukas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nAntikos laikais dabartinio miesto priemiestyje buvo rom\xc4\x97n\xc5\xb3 Veldidena gyvenviet\xc4\x97. Insbrukas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamin\xc4\x97tas 1180\xc2\xa0m. kaip Bavarijos graf\xc5\xb3 prekybos vieta. D\xc4\x97l patogios geografin\xc4\x97s pad\xc4\x97ties ir keli\xc5\xb3 sankirtos, greitai augo. 1239\xc2\xa0m. gavo miesto teises. 1363\xc2\xa0m. atiteko Habsburgams. Nuo 1420\xc2\xa0m. Tirolio sostin\xc4\x97. 1669\xc2\xa0m. Leopoldas I \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Insbruko universitet\xc4\x85. XIX a. pr. miest\xc4\x85 trumpam vald\xc4\x97 Bavarija. Miesto \xc5\xabkio pl\xc4\x97tra ypa\xc4\x8d paspart\xc4\x97jo XIX a. viduryje nutiesus gele\xc5\xbeinkel\xc4\xaf. Po Antrojo pasaulinio karo Insbruke 10 met\xc5\xb3 veik\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos okupacin\xc4\x97s kariuomen\xc4\x97s pagrindinis \xc5\xa1tabas.\n_START_SECTION_\nPavadinimo kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s prie Ino up\xc4\x97s (vok. Inn), tad jo pavadinimas rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9etiltas per In\xc4\x85\xe2\x80\x9c (vok. Br\xc3\xbccke\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiltas).\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nX a. pilis (XVI a. perstatyta renesanso stiliumi), XIV a. vidurio miesto rotu\xc5\xa1\xc4\x97 su bok\xc5\xa1tu. Daug ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3, tarp kuri\xc5\xb3 XII a. \xc5\xa1v. Jok\xc5\xabbo, gotikos ir renesanso stiliaus R\xc5\xabm\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, \xc5\xa0v\xc4\x8d. Mergel\xc4\x97s Marijos Krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 pagalbos, \xc5\xa1v. Jono Nepomuko ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia. Keli r\xc5\xabmai: Hofburg (XIV\xe2\x80\x93XVIII a.), Neuhof (XV a.), Sarntheim (XVII a.), Tannenberg (XVIII a. pr.) r\xc5\xabmai. Insbrukas labai nukent\xc4\x97jo nuo bombardavim\xc5\xb3 per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85, v\xc4\x97liau buvo atstatytas. 1973\xc2\xa0m. pastatyti Kongres\xc5\xb3 r\xc5\xabmai.\n_START_SECTION_\nSportas\n_START_PARAGRAPH_\nMieste 1964\xc2\xa0m. vyko IX \xc5\xbeiemos olimpin\xc4\x97s \xc5\xbeaidyn\xc4\x97s, 1976\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XII \xc5\xbeiemos olimpin\xc4\x97s \xc5\xbeaidyn\xc4\x97s, \xc4\x8dia 2008\xc2\xa0m. vyko XIII Europos futbolo \xc4\x8dempionatas. Geriausia miesto futbolo komanda\xc2\xa0\xe2\x80\x93 FC Wacker Innsbruck. Mieste 2012\xc2\xa0m. rengiamos pirmosios jaunimo olimpin\xc4\x97s \xc5\xbeaidyn\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nLietuviai\n_START_PARAGRAPH_\nXX a. ketvirtame de\xc5\xa1imtmetyje Insbruko universitete teologij\xc4\x85 studijavo daug lietuvi\xc5\xb3 kunig\xc5\xb3 (B. Andru\xc5\xa1ka, J. Vai\xc5\xa1nys, J. Stakauskas), ra\xc5\xa1ytojas J. Vaitkus. 1944\xc2\xa0m. vasar\xc4\x85, baigiantis Antrajam pasauliniam karui, Insbruke gyveno apie 800 lietuvi\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 dauguma trauk\xc4\x97si i\xc5\xa1 bombardojamos Vienos. 1945\xc2\xa0m. pavasar\xc4\xaf mieste \xc4\xafkurta lietuvi\xc5\xa1ka parapija. Insbruke veik\xc4\x97 1946\xc2\xa0m. pabaigoje sudarytos Austrijos lietuvi\xc5\xb3 tarybos buvein\xc4\x97. Nuo 1945\xc2\xa0m. iki 1949\xc2\xa0m. Inbruko universitete 29 lietuviams suteiktas daktaro laipsnis, veik\xc4\x97 lietuvi\xc5\xb3 student\xc5\xb3 samb\xc5\xabris Lithuania. Apie 1950\xc2\xa0m. dauguma lietuvi\xc5\xb3 i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf JAV. 1980\xc2\xa0m. Insbruke surengta Europos lietuvi\xc5\xb3 studij\xc5\xb3 savait\xc4\x97.'