b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Alfaro Siqueiros\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nDavidas Alfaras Sikeirosas gim\xc4\x97 1896 m. gruod\xc5\xbeio 29 d. \xc4\x8cihuahua mieste Meksikoje vidutin\xc4\x97s klas\xc4\x97s \xc5\xa1eimoje. T\xc4\x97vas buvo teisininkas, motina \xe2\x88\x92 politiko dukt\xc4\x97. Sikeirosas mok\xc4\x97si Meksiko Prepatorijos mokykloje ir po to San Karloso akademijoje iki 1913 m., kai persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Orisab\xc4\x85, Meksikos revoliucijos metu kontroliuot\xc4\x85 generolo Venustiano Carranza. Sikeirosas prisijung\xc4\x97 prie revoliucini\xc5\xb3 karini\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3, 1914 m. tapo generolo Manuel D. Dieguez \xc5\xa1tabo nariu. 1917 m. Venustiano Carranza u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Meksiko miest\xc4\x85, pilietinis karas baig\xc4\x97si 1919 m. ir Sikeirosas buvo i\xc5\xa1si\xc5\xb3stas studijuoti tapybos \xc4\xaf u\xc5\xbesien\xc4\xaf su karinio kapitono laipsnio pajamomis. Europoje Sikeirosas susitiko su Diegu Rivera, persi\xc4\x97m\xc4\x97 ital\xc5\xb3 futurizmo id\xc4\x97jomis. 1921 m. Barselonoje publikavo vienkartin\xc4\xaf \xc5\xbeurnal\xc4\x85 Vida Americana, kuriame pateik\xc4\x97 savo mintis apie monumentali\xc4\x85j\xc4\x85 tapyb\xc4\x85._NEWLINE_1922 m. Sikeirosas gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Meksik\xc4\x85. Tuometinis \xc5\xa1vietimo ministras Jos\xc3\xa9 Vasconcelos par\xc5\xabpino jam sien\xc5\xb3 tapybos darb\xc4\x85 Meksiko Prepatorijos mokykloje. Sikeirosas mok\xc4\x97jo teorizuoti, ta\xc4\x8diau buvo techni\xc5\xa1kai silpnas menininkas ir \xc5\xa1ie jo darbai taip ir nebuvo baigti. Sikeirosas organizavo pirm\xc4\x85j\xc4\x85 Meksikos meninink\xc5\xb3 s\xc4\x85jung\xc4\x85. Po to apleido men\xc4\x85, organizavo kalnakasi\xc5\xb3 profs\xc4\x85jung\xc4\x85. Gal\xc5\xb3 gale tapo Meksikos profs\xc4\x85jung\xc5\xb3 federacijos sekretoriumi. Prie dail\xc4\x97s sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo, kai 1930 m. u\xc5\xbe politin\xc4\xaf aktyvum\xc4\x85 buvo pasodintas \xc4\xaf kal\xc4\x97jim\xc4\x85. Po to 1 metus gyveno su policijos prie\xc5\xbei\xc5\xabra. Tuo metu Meksikoje film\xc4\x85 Qui Viva Mexico! k\xc5\xabr\xc4\x97 Sergejus Eizen\xc5\xa1teinas ir menininkai susitiko. Sikeirosas i\xc5\xa1 susitikimo i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 nauj\xc4\x85 monumentaliosios tapybos teorij\xc4\x85, pagal kuri\xc4\x85 dail\xc4\x97je reik\xc4\x97t\xc5\xb3 vaizduoti judes\xc4\xaf ir kelias perspektyvas kaip kine._NEWLINE_1932 m. Sikeirosas keliavo \xc4\xaf JAV, k\xc5\xabr\xc4\x97 sien\xc5\xb3 tapyba Los And\xc5\xbeele. Po to pabuvojo Urugvajuje ir Argentinoje, 1934 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Meksik\xc4\x85, kur tapo \xe2\x80\x9eAktyvist\xc5\xb3 prie\xc5\xa1 fa\xc5\xa1izm\xc4\x85 ir kar\xc4\x85 lygos\xe2\x80\x9c prezidentu. Sikeirosas, nors ir netur\xc4\x97jo atlik\xc4\x99s nei vieno darbo Meksikoje, kritikavo Dieg\xc4\x85 River\xc4\x85, kurio neapkent\xc4\x97. 1936 m. Sikeirosas keliavo \xc4\xaf Niujork\xc4\x85, \xc4\xafsteig\xc4\x97 meno dirbtuves, kuriose vienas mokini\xc5\xb3 buvo D\xc5\xbeeksonas Polokas. 1936 m. pabaigoje Sikeirosas gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Meksik\xc4\x85 ir dalyvavo pilietiniame kare respublikon\xc5\xb3 pus\xc4\x97je iki 1939 m. Pasak jo paties, jis i\xc5\xa1kilo iki pulkininko-leitenanto ir brigados vado rang\xc5\xb3. \xc5\xa0iomis versijomis yra abejojama. 1939 m. jis suk\xc5\xabr\xc4\x97 pirm\xc4\x85 monumentaliosios tapybos k\xc5\xabrin\xc4\xaf Meksikoje \xe2\x88\x92 Elektrik\xc5\xb3 s\xc4\x85jungoje Meksiko mieste. Sikeirosas buvo komunist\xc5\xb3 partijos narys ir diktuojamas i\xc5\xa1 komunistin\xc4\x97s TSRS. 1940 m. su b\xc5\xabriu s\xc4\x97br\xc5\xb3 organizavo pasik\xc4\x97sinim\xc4\x85 \xc4\xaf L. Trock\xc4\xaf, principin\xc4\xaf ideologin\xc4\xaf Stalino var\xc5\xbeov\xc4\x85. Pasik\xc4\x97sinimas nepavyko, Sikeirosas tur\xc4\x97jo b\xc4\x97gti i\xc5\xa1 Meksikos, viz\xc4\x85 \xc4\xaf \xc4\x8cil\xc4\x99 jam par\xc5\xabpino Pablas Neruda. 1944 m. Sikeirosas gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Meksik\xc4\x85, jam buvo atleista ir jis u\xc5\xbesakytas atlikti monumentaliosios tapybos Meksiko dail\xc4\x97s akademijoje, kur jau darb\xc5\xb3 buvo atlik\xc4\x99 Diegas Rivera ir Chos\xc4\x97 Klement\xc4\x97 Oroskas._NEWLINE_1950 m. Sikeirosas atstovavo Meksik\xc4\x85 Venecijos bienal\xc4\x97je ir laim\xc4\x97jo antr\xc4\x85j\xc4\xaf priz\xc4\x85 ne ital\xc5\xb3 menininkams. 1952 m. suk\xc5\xabr\xc4\x97 sien\xc5\xb3 tapyb\xc4\x85 De la Raza ligonin\xc4\x97je Meksiko mieste ant i\xc5\xa1lenktos sienos. 1959-60 m. lank\xc4\x97si Kuboje, F. Kastro revoliucijos min\xc4\x97jimuose. Po to keliavo \xc4\xaf Venesuel\xc4\x85, kur vie\xc5\xa1ai u\xc5\xbesipuol\xc4\x97 Meksikos prezident\xc4\x85 prie\xc5\xa1 \xc5\xa1iam atvykstant oficialaus vizito. Gr\xc4\xaf\xc5\xbeus \xc4\xaf Meksik\xc4\x85 1961 m. Sikeirosas buvo suimtas ir nuteistas 8 metams kal\xc4\x97ti, 1964 m. paleistas dirbti ties sien\xc5\xb3 tapyba Gamtos istorijos muzejuje Meksike. 1967 m. jis buvo apdovanotas Lenino taikos prizu, 1968 m. i\xc5\xa1rinktas pirmuoju Meksikos men\xc5\xb3 akademijos prezidentu._NEWLINE_Davidas Alfaras Sikeirosas mir\xc4\x97 1974 m. sausio 6 d. Meksikos mieste Kuernavaka. Palaidotas Pante\xc3\xb3n Civil de Dolores Meksiko mieste. Kartu su Diegu Rivera ir Orosku jis laikomas vienu i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 i\xc5\xa1kiliausi\xc5\xb3 XX a. Meksikos tapytoj\xc5\xb3 monumentalist\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau tiek talentu, tiek technika nusileid\xc5\xbeian\xc4\x8diu \xc5\xa1iems dailininkams. Sikeirosas yra nutap\xc4\x99s molbertini\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3.'