b'\n_START_ARTICLE_\nGoricija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGoricija atsirado kaip sargybos bok\xc5\xa1tas ar prie\xc5\xa1istorin\xc4\x97 pilis Isonco up\xc4\x97s brastoms kontroliuoti. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 atsirado ma\xc5\xbeas kaimelis netoli Via Gemina rom\xc4\x97n\xc5\xb3 kelio, kuris jung\xc4\x97 Akvil\xc4\x97j\xc4\x85 ir Emon\xc4\x85 (dabar Liubliana). Goricijos vardas pirm\xc4\x85kart pamin\xc4\x97tas 1001 m. baland\xc5\xbeio 28 d. dokumente, kuriame \xc5\xa0ventosios Romos imperatorius Otonas III dovanoja Goricijos kaim\xc4\x85 ir pil\xc4\xaf Akvil\xc4\x97jos patriarchui Jonui II ir grafui Epen\xc5\xa1teinui i\xc5\xa1 Friulio._NEWLINE_Grafas Meinhardas, kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 Bavarijos, save vadino Goricijos grafu nuo 1127 m. Per keturis \xc5\xa1imtus met\xc5\xb3 grafyst\xc4\x97s ribos da\xc5\xbenai keit\xc4\x97si d\xc4\x97l kar\xc5\xb3 su Akvil\xc4\x97ja ir kitomis grafyst\xc4\x97mis. Nuo XI a. Goricija tur\xc4\x97jo du pl\xc4\x97tros branduolius: politi\xc5\xa1kai svarbi\xc4\x85 pil\xc4\xaf vir\xc5\xa1uje ir versl\xc5\xb3 kaim\xc4\x85 apa\xc4\x8dioje._NEWLINE_1500 m. Goricijos grafai i\xc5\xa1mir\xc4\x97 ir grafyst\xc4\x97 atiteko Habsburgams po trumpos Venecijos respublikos okupacijos 1508 ir 1509 m. Po truput\xc4\xaf Goricija tapo daugiatau\xc4\x8diu komerciniu miestu, kur buvo kalbama voki\xc5\xa1kai, slov\xc4\x97ni\xc5\xa1kai, itali\xc5\xa1kai, venecijieti\xc5\xa1kai, friuli\xc5\xa1kai._NEWLINE_XVI a. vidury Goricija buvo svarbus protestantizmo centras, bet am\xc5\xbeiaus pabaigoje pa\xc4\x97m\xc4\x97 vir\xc5\xa1\xc5\xb3 Janez Tav\xc4\x8dar vadovaujami katalikai. Jis pakviet\xc4\x97 \xc4\xaf miest\xc4\x85 J\xc4\x97zuitus, kurie nuo to laiko vaidino svarb\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf kult\xc5\xabriniame miesto gyvenime. 1751 m. atsirado Goricijos archivyskupyst\xc4\x97. \xc4\x8cia buvo perkeltos brangenyb\xc4\x97s i\xc5\xa1 Akvil\xc4\x97jos._NEWLINE_Per Napoleono karus Goricija priklaus\xc4\x97 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 valdomoms Ilyrijos provincijoms 1809-1813 m. Gr\xc4\xaf\xc5\xbeus aust\xc5\xb3 vald\xc5\xbeiai, Goricijos grafyst\xc4\x97 tapo Ilyrijos karalyst\xc4\x97s dalimi. Tuo metu Goricija tapo populiariu austr\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tuomen\xc4\x97s kurortu ir buvo praminta \xe2\x80\x9eAustrijos Nica\xe2\x80\x9c. Burbonai, kuriuos nuvert\xc4\x97 Liepos revoliucija 1830 m., irgi \xc4\x8dia apsigyveno. Tarp j\xc5\xb3 buvo paskutinis Burbonas Pranc\xc5\xabzijos karalius Karolis X Pranc\xc5\xabzas, praleid\xc4\x99s Goricijoje paskutines savo dienas. Taut\xc5\xb3 pavasaris, prie\xc5\xa1ingai nei aplinkiniuose rajonuose, Goricijoje pra\xc4\x97jo nepastebimai. Tai sutvirtino Goricijos lojalaus ir ramaus provincijos miesto reputacij\xc4\x85._NEWLINE_1861 m. atsirado Goricijos ir Gradiskos grafyst\xc4\x97, kuriai suteikta didel\xc4\x97 autonomija. Nors kartais mieste pasitaikydavo \xc4\xaftampa tarp slov\xc4\x97n\xc5\xb3 ir ital\xc5\xb3, klest\xc4\x97jo abi tautos._NEWLINE_1915 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 24 d. prasid\xc4\x97jus Pirmajam pasauliniam karui, kalvose \xc4\xaf vakarus nuo Goricijos prasid\xc4\x97jo m\xc5\xab\xc5\xa1iai tarp ital\xc5\xb3 ir austr\xc5\xb3. Miestas smarkiai nukent\xc4\x97jo, dauguma gyventoj\xc5\xb3 buvo evakuota 1916 m. prad\xc5\xbeioje. Italijos armija \xc4\xaf\xc5\xbeeng\xc4\x97 \xc4\xaf miest\xc4\x85 po \xc5\xa0e\xc5\xa1tojo Isonco m\xc5\xab\xc5\xa1io 1916 m. rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf, bet po Kaporeto m\xc5\xab\xc5\xa1io 1917 m. spal\xc4\xaf ir lapkrit\xc4\xaf Centrini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 s\xc4\x85junga nust\xc5\xabm\xc4\x97 italus u\xc5\xbe Pjav\xc4\x97s up\xc4\x97s._NEWLINE_Po Kaporeto m\xc5\xab\xc5\xa1io miesto gyventojai pasidalino: slov\xc4\x97n\xc5\xb3 nacionalistai nor\xc4\x97jo pusiau nepriklausomos Jugoslavijos, valdomos Habsburg\xc5\xb3, friuli\xc5\xb3 konservatoriai siek\xc4\x97, kad Ryt\xc5\xb3 Friulis \xc4\xafeit\xc5\xb3 \xc4\xaf Austrijos Federacijos sud\xc4\x97t\xc4\xaf, o ital\xc5\xb3 iredenistai reikalavo Goricijos prijungimo prie Italijos. Po karo slov\xc4\x97nai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Slov\xc4\x97n\xc5\xb3, Kroat\xc5\xb3 ir Serb\xc5\xb3 valstyb\xc4\x99, o friuliai toliau reikalavo i\xc5\xa1 austr\xc5\xb3 autonomijos. 1918 m. lapkrit\xc4\xaf ital\xc5\xb3 kariai v\xc4\x97l u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Goricij\xc4\x85 ir panaikino abiej\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 politin\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 mieste._NEWLINE_Pirmais ital\xc5\xb3 okupacijos metais Goricija priklaus\xc4\x97 Julijos markai (1918\xe2\x80\x931919 m.), o 1920 m. tapo Italijos dalimi. 1924 m. miestas prijungtas prie Udin\xc4\x97s provincijos (tada vadinosi Friulio provincija). Valdant fa\xc5\xa1istams buvo u\xc5\xbedrausta slov\xc4\x97n\xc5\xb3 kalba. Kaip atsakas buvo \xc4\xafkurtos antifa\xc5\xa1istin\xc4\x97s slov\xc4\x97n\xc5\xb3 organizacijos (pvz.: TIGR). Daug slov\xc4\x97n\xc5\xb3 b\xc4\x97go \xc4\xaf Jugoslavij\xc4\x85 ar Piet\xc5\xb3 Amerik\xc4\x85, ypa\xc4\x8d Argentin\xc4\x85. Po Italijos paliaub\xc5\xb3 1943 m. rugs\xc4\x97j\xc4\xaf miest\xc4\x85 i\xc5\xa1vadavo slov\xc4\x97n\xc5\xb3 partizanai, bet greitai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Vokietijos naciai. Po trumpo jugoslav\xc5\xb3 partizan\xc5\xb3 valdymo 1945 m. Goricija atiteko s\xc4\x85jungininkams._NEWLINE_1947 m. rugs\xc4\x97jo 15 d. Goricija tapo Italijos dalimi, bet Jugoslavijai atiteko keli rajonai Gorijos savivaldyb\xc4\x97je. Jugoslavijai teko prie\xc5\xa1kario Goricijos provincijos apie pus\xc4\x99 ploto ir 20% gyventoj\xc5\xb3. Valstybi\xc5\xb3 siena \xc4\x97jo vos ne per miesto centr\xc4\x85 ir daug monument\xc5\xb3 atsid\xc5\xabr\xc4\x97 Jugoslavijoje, kuri nusprend\xc4\x97 pastatyti Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Goricij\xc4\x85 1948 m._NEWLINE_Nors miesto padalinimas buvo lyginamas su \xc5\xa0altojo karo Berlynu, Italija ir Jugoslavija nesipyko d\xc4\x97l miesto, o palaik\xc4\x97 draugi\xc5\xa1kus santykius, kurie i\xc5\xa1liko ir po Jugoslavijos \xc5\xbelugimo 1991 m.'