b'\n_START_ARTICLE_\nAndr\xc3\xa9 Derain\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc4\x97 Derenas gim\xc4\x97 1880 m. bir\xc5\xbeelio 10 d. \xc5\xa0atu mieste prie Pary\xc5\xbeiaus. Jo t\xc4\x97vas buvo pasiturin\xc4\x8diu pyrag\xc5\xb3 kep\xc4\x97ju. A. Derenas mok\xc4\x97si tapybos 1898\xe2\x88\x921899 m. pas Eug\xc3\xa8ne Carri\xc3\xa8re Camillo akademijoje, kurioje susitiko A. Matis\xc4\x85. 1900 m. sutiko Moris\xc4\x85 Vlamink\xc4\x85, su kuriuo dalijosi studija \xc5\xa0atu. Iki 1904 m. atliko karin\xc4\x99 tarnyb\xc4\x85. 1905 m. A. Dereno k\xc5\xabriniai eksponuoti Nepriklausom\xc5\xb3j\xc5\xb3 salone Pary\xc5\xbeiuje. J\xc4\xaf, kaip ir M. Vlamink\xc4\x85, r\xc4\x97m\xc4\x97 meno dileris Ambruazas Volaras, kuris \xc4\xafsigijo daug dailininko k\xc5\xabrini\xc5\xb3. 1905 m. vasar\xc4\x85 A. Derenas tap\xc4\x97 kartu su A. Matisu Koliuro kaime Pranc\xc5\xabzijos pietuose, k\xc5\xabr\xc4\x97 kontrastuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 spalv\xc5\xb3 paveikslus, kuriuose objektai vaizduojami nu\xc5\xa1viesti ry\xc5\xa1kios saul\xc4\x97s \xc5\xa1viesos. Po to dailinink\xc5\xb3 k\xc5\xabriniai buvo eksponuoti Pary\xc5\xbeiaus Rudens salone. Kritikas Louis Vauxcelles panaudojo termin\xc4\x85 fauves (laukiniai \xc5\xbev\xc4\x97rys) apib\xc5\xabdindamas grup\xc4\x99 tapytoj\xc5\xb3, tarp kuri\xc5\xb3 Anri Matisas, Andr\xc4\x97 Derenas, Morisas de Vlaminkas ir kiti. Grup\xc4\x97s tapytojai nuo to laiko \xc5\xbeinomi fovistais. 1905 ir 1906 m. A. Derenas lank\xc4\x97si Londone, nutap\xc4\x97 miesto peiza\xc5\xbe\xc5\xb3. 1906 m. Estakoje susitiko su P. Pikasu, susitar\xc4\x97 su P. Pikaso meno dileriu Daniel-Henri Kahnweiler. Pager\xc4\x97jus materialinei pad\xc4\x97\xc4\x8diai ved\xc4\x97 Alis\xc4\x85, apsigyveno Monmartre._NEWLINE_1907 m. A. Dereno k\xc5\xabryboje prad\xc4\x97jo persipinti P. Sezano dail\xc4\x97s ir primityvios nevakarieti\xc5\xa1k\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc5\xb3 skulpt\xc5\xabros bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 \xc4\xaftakos. 1908 m. jis ir \xc5\xbdor\xc5\xbeas Brakas, Raulis Diufi, Othon Friesz keliavo \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzijos pietus. A. Dereno k\xc5\xabryboje P. Sezano \xc4\xaftaka toliau gil\xc4\x97jo. 1910 m. dailininkas sunaikino daug savo neparduot\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3 ir prad\xc4\x97jo i\xc5\xa1 naujo studijuoti peiza\xc5\xbeo tapyb\xc4\x85, kurti kubistini\xc5\xb3 bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 turin\xc4\x8dius natiurmortus. Jo k\xc5\xabryboje pasirod\xc4\x97 gotikini\xc5\xb3 ir renesanso tem\xc5\xb3, klasicistin\xc4\x97s tapybos bruo\xc5\xbe\xc5\xb3. 1916 m. \xc4\xafvyko A. Dereno pirmoji personalin\xc4\x97 paroda Polio Gijomo galerijoje Pary\xc5\xbeiuje. Pirmojo pasaulinio karo metu A. Derenas tarnavo kariuomen\xc4\x97je, dalyvavo m\xc5\xab\xc5\xa1iuose prie Somos, Verdeno. Po Pirmojo pasaulinio karo A. Dereno k\xc5\xabryba i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo. Po 1920 m. jis suk\xc5\xabr\xc4\x97 serijas akt\xc5\xb3 ir teatro motyv\xc5\xb3 (Pjero, Arlekinas) paveiksl\xc5\xb3. K\xc5\xabr\xc4\x97 teatro dekoracijas S. Diagilevo baletams. \xc5\xa0iuo metu A. Dereno k\xc5\xabryba buvo labiau klasicistin\xc4\x97, nei avangardin\xc4\x97. 1921 m. dailininkas lank\xc4\x97si Italijoje ir buvo giliai paveiktas Auk\xc5\xa1tojo renesanso dail\xc4\x97s. 1928 m. jis buvo apdovanotas Karnegio prizu Pitsburgo tarptautin\xc4\x97je parodoje, jo k\xc5\xabriniai daug eksponuoti u\xc5\xbesienyje. Po 1930 m. dailininkas buvo kritikuotas d\xc4\x97l atsimetimo nuo modernizmo, prarado ry\xc5\xa1ius su buvusiais draugais avangardistais. _NEWLINE_Antrojo pasaulinio karo metu jo namas buvo u\xc5\xbeimtas vokie\xc4\x8di\xc5\xb3, 1941 m. A. Derenui gim\xc4\x97 nesantuokinis s\xc5\xabnus. Jo tuometin\xc4\x97 k\xc5\xabryba atitiko fa\xc5\xa1istin\xc4\x99 ideologij\xc4\x85, Ribentropas si\xc5\xabl\xc4\x97 nutapyti savo portret\xc4\x85, ko A. Derenas atsisak\xc4\x97. 1941 m. dailininkas, kartu M. Vlaminku ir kitais Pranc\xc5\xabzijos menininkais, nacist\xc5\xb3 kvietimu lank\xc4\x97si Vokietijoje. Po Antrojo pasaulinio karo buvo \xc4\xaftartas kolaboravimu su okupantais. Po to A. Derenas suk\xc5\xabr\xc4\x97 serij\xc4\x85 Normandijos peiza\xc5\xbe\xc5\xb3, dekoravo skulpt\xc5\xabras, k\xc5\xabr\xc4\x97 teatro dekoracijas ir iliustracijas (tarp j\xc5\xb3 Fransua Rabl\xc4\x97, A. Arto ir A. Bretono leidiniams). \xc5\xa0iuo laikotarpiu A. Dereno gyvenimas suprast\xc4\x97jo, jis beveik nebendravo su \xc5\xbemona, nors pora gyveno tame pa\xc4\x8diame name (dailininkui gim\xc4\x97 antras nesantuokinis vaikas nuo dar kitos meilu\xc5\xbe\xc4\x97s). Dailininkas buvo prastos sveikatos, prad\xc4\x97jo abejoti savo k\xc5\xabryba. Jis i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 su \xc5\xbemona 1953 m. ir mir\xc4\x97 1954 m. rugs\xc4\x97jo 8 d. po to, kai buvo sutrenktas gatv\xc4\x97je sunkve\xc5\xbeimio Pary\xc5\xbeiaus Gar\xc5\xa1o priemiestyje.'