b'\n_START_ARTICLE_\nMetalurgija\n_START_PARAGRAPH_\nMetalurgija - med\xc5\xbeiagotyros dalis, tirianti chemini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 fizikines ir chemines savybes, j\xc5\xb3 tarpusavio junginius ir junginius su kitais elementais, vadinamus lydiniais. Kartu metalurgija yra technologija, u\xc5\xbesiimanti metal\xc5\xb3 su reikiamomis savyb\xc4\x97mis gamyba.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nManoma, kad pirmasis metalas, kur\xc4\xaf \xc4\x97m\xc4\x97 apdoroti \xc5\xbemon\xc4\x97s, buvo auksas, kuris b\xc5\xabna randamas laisvas, grynuoliuose. Paleolito laikais (prie\xc5\xa1 40 000 m.) gyventuose urvuose Ispanijoje aptikti nedideli nat\xc5\xabralaus grynuoli\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s aukso._NEWLINE_Senosios tautos naudojo ir kitus metalus, randamus grynuoliuose (sidabras, varis, alavas), ir meteorit\xc5\xb3 gele\xc5\xbe\xc4\xaf. Egiptie\xc4\x8di\xc5\xb3 ginklai i\xc5\xa1 meteorit\xc5\xb3 gele\xc5\xbeies (gaminti apie 3000 m. p.m.e) buvo labai vertinami ir vadinami \xe2\x80\x9edurklais i\xc5\xa1 dangaus\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Tikroji metalurgija prasid\xc4\x97jo, kai buvo i\xc5\xa1mokta i\xc5\xa1lydyti var\xc4\xaf ir alav\xc4\x85 i\xc5\xa1 uolien\xc5\xb3, o v\xc4\x97liau gaminti j\xc5\xb3 lydin\xc4\xaf bronz\xc4\x85. Tai buvo bronzos am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeia (~3500 m. pr. m. e.)._NEWLINE_Gele\xc5\xbeies i\xc5\xa1gavimas i\xc5\xa1 jos r\xc5\xabdos yra sunkesnis u\xc5\xbe vario ir bronzos lydym\xc4\x85. Manoma, kad gele\xc5\xbeies metalurgij\xc4\x85 i\xc5\xa1rado hetitai apie 1200 m. p.m.e (gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeia).\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1gaunamoji metalurgija\n_START_PARAGRAPH_\nTai metal\xc5\xb3 i\xc5\xa1gavimas i\xc5\xa1 r\xc5\xabdos ir i\xc5\xa1gauto metalo gryninimas, gaunant \xc5\xa1varesn\xc4\xaf metal\xc4\x85. Tam, kad metalo oksid\xc4\x85 ar sulfid\xc4\x85 paversti grynu metalu, r\xc5\xabd\xc4\x85 tenka fizi\xc5\xa1kai, chemi\xc5\xa1kai ar elektrolizi\xc5\xa1kai redukuoti._NEWLINE_I\xc5\xa1kasta r\xc5\xabda yra malama \xc4\xaf tokio dyd\xc5\xbeio daleles, kad jos b\xc5\xabt\xc5\xb3 sudarytos arba i\xc5\xa1 uolienos su metalu, arba i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 uolien\xc5\xb3, kurios metalo neturi. Tolesn\xc4\x97 operacija b\xc5\xabna sodrinimas, kada metalingosios dalel\xc4\x97s atskiriamos nuo berg\xc5\xbed\xc5\xb3j\xc5\xb3. Taip gaunamas r\xc5\xabdos koncentratas._NEWLINE_Kartais naudojamas i\xc5\xa1plovimas \xe2\x80\x93 skalaujant r\xc5\xabdos tirpsta ir gaunami reikiamo metalo jungini\xc5\xb3 turtingi tirpalai. I\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 tirpal\xc5\xb3 i\xc5\xa1gaunamas grynas metalas._NEWLINE_Neretai r\xc5\xabdoje yra daugiau kaip vienas metalas. I\xc5\xa1skyrus pirm\xc4\x85j\xc4\xaf metal\xc4\x85 gautose atliekose b\xc5\xabna lik\xc4\x99 antrojo (o kartais ir tre\xc4\x8diojo) metalo. Tod\xc4\x97l jos tampa antrojo metalo i\xc5\xa1skyrimo \xc5\xbealiava. Kartais koncentratai b\xc5\xabna praturtinti i\xc5\xa1syk keliais metalais.'