b'\n_START_ARTICLE_\nVandenilis\n_START_SECTION_\nProtis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb9H yra labiausiai paplit\xc4\x99s vandenilio izotopas, turintis 1 proton\xc4\x85. Gali b\xc5\xabti nagrin\xc4\x97jamas, kaip atskiras protonas, pasigav\xc4\x99s 1 elektron\xc4\x85. Pro\xc4\x8dio atomin\xc4\x97 mas\xc4\x97 lygi 1.\n_START_SECTION_\nDeuteris\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb2H\xc2\xa0\xe2\x80\x93 deuterio branduolys susideda i\xc5\xa1 vieno protono ir vieno neutrono. Deuterio atomin\xc4\x97 mas\xc4\x97 lygi 2. Pavadinimas kilo i\xc5\xa1 graik\xc5\xb3 kalbos: deuteron\xc2\xa0\xe2\x80\x93 antrasis (izotopas). Gamtiniame vandenilyje visada yra 0,02\xc2\xa0% \xc5\xa1io izotopo.\n_START_SECTION_\nTritis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb3H Tri\xc4\x8dio branduolys susideda i\xc5\xa1 vieno protono ir dviej\xc5\xb3 neutron\xc5\xb3. Tri\xc4\x8dio atomin\xc4\x97 mas\xc4\x97 lygi 3. Pavadinimas kilo i\xc5\xa1 graik\xc5\xb3 kalbos: tritos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tre\xc4\x8diasis (izotopas). Tritis yra radioaktyvus izotopas, jo pus\xc4\x97jimo trukm\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 12,32 metai._NEWLINE_Saul\xc4\x97je (ir kitose \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97se) vyksta \xc5\xa1io nepatvaraus vandenilio izotopo virtimo heliu (He) branduolin\xc4\x97s reakcijos. Joms vykstant, i\xc5\xa1siskiria nepaprastai daug energijos, \xc5\xa1ildan\xc4\x8dios \xc5\xbdem\xc4\x99 ir kitas Saul\xc4\x97s sistemos planetas. Per toki\xc4\x85 reakcij\xc4\x85 i\xc5\xa1 1 g vandenilio gaunama tiek energijos, kiek jos susidaryt\xc5\xb3 sudeginus 20 t angli\xc5\xb3. \xc5\xbdmonijos sukurt\xc5\xb3 atomini\xc5\xb3 (vandenilini\xc5\xb3) bomb\xc5\xb3 veikimas taip pat pagr\xc4\xafstas \xc5\xa1iomis tri\xc4\x8dio savyb\xc4\x97mis. Pasaulio mokslininkai tyrin\xc4\x97ja, kaip b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima valdyti \xc5\xa1i\xc4\x85 reakcij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPavadinimo kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nVandeniliui jo lotyni\xc5\xa1k\xc4\x85 pavadinim\xc4\x85 Hydrogenium dav\xc4\x97 Antuanas-Loranas de Lavuazj\xc4\x97, o termin\xc4\x85 vandenilis lietuvi\xc5\xb3 kalboje \xc4\xafved\xc4\x97 Jonas Jablonskis. Apskritai, daugelyje kalb\xc5\xb3 \xc5\xa1is elementas turi kaip \xc5\xbeod\xc5\xbeio \xc5\xa1akn\xc4\xaf vanden\xc4\xaf (gr. hydrogono <- hydor; vok. Wasserstoff <- Wasser ir kt.), kadangi vandenilis, susijung\xc4\x99s su deguonimi, sudaro vanden\xc4\xaf.'