b'\n_START_ARTICLE_\nTheodor Mommsen\n_START_SECTION_\nGyvenimas\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 Gardinge, \xc5\xa0l\xc4\x97zvige, tuo metu, kai \xc5\xa1i kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97 tebebuvo personalin\xc4\x97je unijoje su Danija. Lank\xc4\x97 mokykl\xc4\x85 Altonoje. Nuo 1838 iki 1843 m. Kylyje studijavo teis\xc4\x99. Gav\xc4\x99s Danijos stipendij\xc4\x85 gal\xc4\x97jo lankytis Pranc\xc5\xabzijoje ir Italijoje, kur studijavo antikin\xc4\x99 istorij\xc4\x85._NEWLINE_Per 1848 m. revoliucij\xc4\x85 Momzenas tapo Leipcigo universiteto teis\xc4\x97s profesoriumi. D\xc4\x97l savo liberali\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 1851 m. i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 pareig\xc5\xb3 jam teko atsistatydinti, ta\xc4\x8diau jau 1852 m. jis tapo rom\xc4\x97n\xc5\xb3 teis\xc4\x97s profesoriumi Ci\xc5\xabricho universitete, o 1854 m. \xe2\x80\x93 Vroclavo universitete._NEWLINE_1858 m. Momzenas buvo pakviestas \xc4\xaf Moksl\xc5\xb3 Akademij\xc4\x85 Berlyne bei 1861 m. tapo Berlyno universiteto Senov\xc4\x97s Romos istorijos profesoriumi, kur skait\xc4\x97 paskaitas iki 1887 m. U\xc5\xbe savo mokslinius pasiekimus jis tapo Romos garb\xc4\x97s pilie\xc4\x8diu, o 1902 m. u\xc5\xbe savo pagrindin\xc4\xaf veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eRomos istorija\xe2\x80\x9c (vok. R\xc3\xb6mische Geschichte) tapo Nobelio literat\xc5\xabros premijos laureatu. Momzenas yra vienas i\xc5\xa1 nedaugelio ne gro\xc5\xbein\xc4\x97s literat\xc5\xabros ra\xc5\xa1ytoj\xc5\xb3 gavusi\xc5\xb3 \xc5\xa1i\xc4\x85 premij\xc4\x85._NEWLINE_Su savo \xc5\xbemona Marie (Leipcigo redaktoriaus Karlo Reimerio dukterimi) tur\xc4\x97jo 16 vaik\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 keli mir\xc4\x97 vaikyst\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nT. Momzeno politin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\n1863\xe2\x80\x931866 ir 1873\xe2\x80\x931879 m. Momzenas buvo Pr\xc5\xabsijos landatago, 1881\xe2\x80\x931884 reichstago narys, i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 atstovav\xc4\x99s liberali\xc4\x85 Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 Pa\xc5\xbeangos Partij\xc4\x85 (Deutsche Fortschrittspartei), v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 Nacionalin\xc4\x99 Liberal\xc5\xb3 Partij\xc4\x85 (Nationalliberalen), o dar v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 Secesionistus. Ypatingai r\xc5\xabpinosi mokslo ir \xc5\xa1vietimo politika.'