b"\n_START_ARTICLE_\nEritr\xc4\x97jos j\xc5\xabros periplas\n_START_PARAGRAPH_\nEritr\xc4\x97jos j\xc5\xabros periplas (lot. Periplus Maris Erythraei, sen. gr. \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf\xcf\x80\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbd\xb4\xcf\x82 \xe1\xbc\x98\xcf\x81\xcf\x85\xce\xb8\xcf\x81\xce\xac\xcf\x82 \xce\x98\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb7\xcf\x82)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 senov\xc4\x97s graik\xc5\xb3 ir rom\xc4\x97n\xc5\xb3 periplas (j\xc5\xabrini\xc5\xb3 kelioni\xc5\xb3 \xc5\xbeurnalas), apra\xc5\xa1\xc4\x99s laivyb\xc4\x85 Eritr\xc4\x97jos (t. y., 'raudonojoje') j\xc5\xabroje. \xc4\xae Eritr\xc4\x97jos j\xc5\xabros s\xc4\x85vok\xc4\x85 antikos keliautojai \xc4\xaftrauk\xc4\x97 dabartin\xc4\x99 Raudon\xc4\x85j\xc4\x85, Arab\xc5\xb3 j\xc5\xabras ir Persijos \xc4\xaflank\xc4\x85. Dokumentas datuojamas tarp I ir III a. m. e. (grei\xc4\x8diausiai I a. vid.). Nors periplo autorius ne\xc5\xbeinomas, jis buvo labai gerai susipa\xc5\xbein\xc4\x99s su Indijos vandenyno geografija ir pateik\xc4\x97 itin tikslius apra\xc5\xa1ymus._NEWLINE_Peripl\xc4\x85 sudaro 66 dalys, ta\xc4\x8diau dauguma j\xc5\xb3 trumpos, ma\xc5\xbedaug pastraipos ilgumo. Apra\xc5\xa1omi uostai, plaukimo b\xc5\xabdai tarp j\xc5\xb3, prek\xc4\x97s, randamos tam tikruose uostuose. Ra\xc5\xa1oma, kad pirmasis j\xc5\xabr\xc5\xb3 keli\xc4\x85 i\xc5\xa1 Raudonosios j\xc5\xabros \xc4\xaf Indij\xc4\x85 I a. pr. m. e. atrad\xc4\x99s graik\xc5\xb3 keliautojas Hipalas. Periplo originalas n\xc4\x97ra i\xc5\xa1lik\xc4\x99s, ta\xc4\x8diau yra X a. bizanti\xc5\xa1kas jo rankra\xc5\xa1tis. Ten Eritr\xc4\x97jos j\xc5\xabros periplas priskiriamas Arianui, ta\xc4\x8diau grei\xc4\x8diausiai tik d\xc4\x97l to, kad \xc5\xa1iam autoriui priklauso greta pateiktas Euksino j\xc5\xabros periplas. Peripl\xc4\x85 i\xc5\xa1garsino 1533\xc2\xa0m. Hieronimo Frobeno leidimas. X a. rankra\xc5\xa1tis rastas XVII a._NEWLINE_I\xc5\xa1 periplo galima spr\xc4\x99sti, kad antikos j\xc5\xabrininkai nuolat lank\xc4\x97si Arabijos pusiasalio bei vakar\xc5\xb3 Indostano uostuose. Ra\xc5\xa1oma, kad Barigaza (dab. Bharu\xc4\x8das, Gud\xc5\xbearatas) buvo labai svarbus ind\xc5\xb3-rom\xc4\x97n\xc5\xb3 prekybos uostas. Kiti minimi ind\xc5\xb3 uostai yra Muziris (\xc5\xa1alia dab. Ko\xc4\x8dio), Naura (Kanuras), Tindis, Korkajus, Barbarikonas (dab. Kara\xc4\x8dis), Sopatma ir kt. Taip pat minimi \xc5\xbeemynin\xc4\x97s Indijos miestai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Bucefalo Aleksandrija, Ud\xc5\xbeainas, Minagara, Argaru (Uraijuras). I\xc5\xa1 Indijos buvo gabenami prieskoniai, drabu\xc5\xbeiai, gele\xc5\xbeis, agatas, karneolas. I\xc5\xa1 pers\xc5\xb3 uost\xc5\xb3 minimi Oraea (dab. Ormara, Belud\xc5\xbeistanas), Omana, \xc4\x8caraks Spasinu, Apologas. Pers\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tai buvo datuli\xc5\xb3, vyno, aukso prekybos sritis. Svarbiausi minimi Arabijos uostai buvo Asichas, Moscha, Kana, Eudaimon Arabija (dab. Adenas), Muza. I\xc5\xa1 ten buvo gabenamas vynas, ladanas, javai. Gausiai apra\xc5\xa1yti rytin\xc4\x97s Afrikos pakrant\xc4\x97s uostai: Arsinas, Mioshormas (Taau), Berenik\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Egipte; Adulis, Avalitas (Zeila), Malao (dab. Berbera), Mundas, Mosilumas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Etiopijoje ir Somalyje. \xc5\xa0ie kra\xc5\xa1tai laikyti verg\xc5\xb3, dramblio kaulo, cinamono, prieskoni\xc5\xb3 \xc5\xa1altiniu. Minimi ir giliau \xc5\xbeemyne esantys Aksumo, Mero\xc4\x97 miestai._NEWLINE_Remiantis Eritr\xc4\x97jos j\xc5\xabros periplu galima spr\xc4\x99sti, kad antikos keliautojai \xc5\xbeinojo beveik apie vis\xc4\x85 rytin\xc4\x99 Afrikos pakrant\xc4\x99. Hafuno ky\xc5\xa1ulyje minimas Opon\xc4\x97s uostas, Azanijoje (dab. Kenija)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Sarapionas ir Nikonas. Dar toliau pietuose minimas Raptos uostamiestis, kuris siejamas su dabartine Tanga, Dar es Salamu ar Panganiu. Nors toliau \xc4\xaf pietus graikai nebuvo i\xc5\xa1tyrin\xc4\x97j\xc4\x99, jie \xc5\xbeinojo, kad ten Eritr\xc4\x97jos j\xc5\xabra jungiasi su Vakar\xc5\xb3 j\xc5\xabra._NEWLINE_Graikai ka\xc5\xbekiek \xc5\xbeinojo ir apie \xc5\xbeemes \xc4\xaf rytus nuo Gangos \xc5\xbeio\xc4\x8di\xc5\xb3. Chrisu \xc4\xafvardinta Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azija, kuri buvo v\xc4\x97\xc5\xbeli\xc5\xb3 kiaukut\xc5\xb3 \xc5\xa1altinis. Minima, kad toli u\xc5\xbe kaln\xc5\xb3, pasaulio pakra\xc5\xa1tyje yra Tyso kra\xc5\xa1tas (t. y., Kinija) su Tyn\xc5\xb3 miestu, i\xc5\xa1 kur \xc5\xa1ilkas per Baktrij\xc4\x85 patenka \xc4\xaf Barigaz\xc4\x85. Dar toliau yra \xc5\xa1alti, tod\xc4\x97l sunkiai pasiekiami kra\xc5\xa1tai."