b'\n_START_ARTICLE_\nKopernikas (\xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97)\n_START_PARAGRAPH_\nKopernikas (lot. Copernicus \xe2\x80\x93 oficialus TAS pavadinimas nuo 2015 m. gruod\xc5\xbeio 15 d., ankstesnis pavadinimas: 55 Cancri) yra dvinar\xc4\x97 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 V\xc4\x97\xc5\xbeio \xc5\xbevaig\xc5\xbedyne, nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s nutolusi 41 \xc5\xa1m. Sudaro dvi \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s: geltonoji nyk\xc5\xa1tuk\xc4\x97 Kopernikas A, kuri savo mase ir spinduliu yra pana\xc5\xa1i \xc4\xaf Saul\xc4\x99, ir raudonoji nyk\xc5\xa1tuk\xc4\x97 Kopernikas B.\n_START_SECTION_\nPlanet\xc5\xb3 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nKopernikas A turi penkias planetas. Pirmoji pagal nuotol\xc4\xaf nuo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s planeta, pavadinta Kopernikas e, buvo atrasta 2004 metais radialinio grei\xc4\x8dio metodu. Ji savo mase pana\xc5\xa1i \xc4\xaf Nept\xc5\xabn\xc4\x85, tod\xc4\x97l gali b\xc5\xabti dujin\xc4\x97 mil\xc5\xbein\xc4\x97 kaip jis arba super\xc5\xbeem\xc4\x97. Aplink Kopernikas A apskrieja per 2,8 \xc5\xbdem\xc4\x97s paras, nes t\xc4\x97ra nutolusi 5,7 mln. km (0,038 a.v.).'