b'\n_START_ARTICLE_\nMaterializmas\n_START_PARAGRAPH_\nMaterializmas \xe2\x80\x93 filosofijos kryptis, kuri materij\xc4\x85, gamt\xc4\x85, b\xc5\xabt\xc4\xaf laiko pirminiu dalyku, o dvasi\xc4\x85, s\xc4\x85mon\xc4\x99, id\xc4\x97j\xc4\x85 \xe2\x80\x93 antriniu (prie\xc5\xa1ingai idealizmui). S\xc4\x85mon\xc4\x97 esanti materijos vystymosi rezultatas ir savyb\xc4\x97; s\xc4\x85mon\xc4\x97s turinys \xe2\x80\x93 materialaus pasaulio atspind\xc4\x97jimas. Materializmas, kaip ir idealizmas, yra filosofinis monizmas. Ta\xc4\x8diau skirtingai nei idealizmas, kuris traktuoja tikrov\xc4\x99 kaip m\xc4\x85stymo, dvasios vienov\xc4\x99, materializmas remiasi pasaulio, gamtos materialios tikrov\xc4\x97s prielaida._NEWLINE_Terminas \xe2\x80\x9ematerializmas\xe2\x80\x9c prad\xc4\x97tas vartoti XVII a. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 materializmas sietas su strukt\xc5\xabrine materijos samprata (R. Boilis) v\xc4\x97liau juo imta \xc5\xbeym\xc4\x97ti filosofin\xc4\x99 s\xc4\x85vok\xc4\x85, rei\xc5\xa1kian\xc4\x8dia idealizmo prie\xc5\xa1yb\xc4\x99 (G. Leibnicas).\n_START_SECTION_\nAnkstyvasis materializmas\n_START_PARAGRAPH_\nPirmosios materializmo mokyklos atsirado senov\xc4\x97s Indijoje (\xc4\x8carvaka, Vaiba\xc5\xa1ika), Kinijoje (Daosizmas), bet labiausiai pasaulieti\xc5\xa1kos ir sistemingos tapo senov\xc4\x97s Graikijoje. \xc4\x8cia materializmas buvo teorin\xc4\x97s gamtotyros forma ir buvo vadinamas fizika. \xc5\xa0is materializmas siek\xc4\x97 atskleisti med\xc5\xbeiaginius pasaulio pradus, rasti pirminius elementus. Pirmieji antikos materialistai gamt\xc4\x85 ai\xc5\xa1kino hilozoisti\xc5\xa1kai, kitimo \xc5\xa1altin\xc4\xaf mat\xc4\x97 joje pa\xc4\x8dioje. Tuometiniam materializmui b\xc5\xabdinga stichin\xc4\x97 (naivioji) dialektika. Pasaulis laikomas vientisu, jo vystymasis ai\xc5\xa1kinamas prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 s\xc4\x85veika. Antikos filosofijoje nykstant hilozoistiniam po\xc5\xbei\xc5\xabriui \xc4\xaf gamt\xc4\x85, med\xc5\xbeiag\xc4\x85 ir kitimo \xc5\xa1altin\xc4\xaf imta laikyti savaranki\xc5\xa1kais pradais, jie atskirti vienas nuo kito.\n_START_SECTION_\nNauj\xc5\xb3j\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 materializmas\n_START_PARAGRAPH_\nNaujaisiais laikais mokslo ir gamybos pa\xc5\xbeanga l\xc4\x97m\xc4\x97 materializmo atgimim\xc4\x85. \xc5\xa0io laikotarpio materializmas kilo i\xc5\xa1 viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 scholastikos bei teologijos dogmatizmo kritikos, pastang\xc5\xb3 pagr\xc4\xafsti gamtos tyrimo, paremto patyrimu, metodus. \xc5\xa0io materializmo pob\xc5\xabd\xc4\xaf l\xc4\x97m\xc4\x97 empirinio ir eksperimentinio gamtos tyrimo poreikiai ir j\xc5\xb3 s\xc4\x85lygojama pa\xc5\xbeinimo specializacija. Gamta mokslo i\xc5\xa1kaidoma, atskirai apra\xc5\xa1in\xc4\x97jami, klasifikuojami jos rei\xc5\xa1kiniai, savyb\xc4\x97s. Kadangi tuo laikotarpiu labiausiai pl\xc4\x97tojosi mechanikos mokslas, materializmas \xc4\xafgavo mechanistin\xc4\xaf pob\xc5\xabd\xc4\xaf. Pasaulis ai\xc5\xa1kintas kaip mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kas mechanizmas, k\xc5\xabn\xc5\xb3 ir daleli\xc5\xb3 (atom\xc5\xb3) visuma; jud\xc4\x97jimas \xe2\x80\x93 kaip i\xc5\xa1ori\xc5\xa1kas materijos at\xc5\xbevilgiu. Visas vystymosi formas m\xc4\x97ginta ai\xc5\xa1kinti kaip k\xc5\xabn\xc5\xb3 ir daleli\xc5\xb3 kilnojim\xc4\x85si erdv\xc4\x97je._NEWLINE_Metafizinis materializmas pl\xc4\x97tojosi dviem gnoseologin\xc4\x97mis kryptimis \xe2\x80\x93 empirizmo ir racionalizmo. XVII a. angl\xc5\xb3 materializme vyravo empirizmas. V\xc4\x97liau, kai, remiantis patyrimu, m\xc4\x97ginta spr\xc4\x99sti \xc5\xbemogaus \xc5\xbeini\xc5\xb3, id\xc4\x97j\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s klausim\xc4\x85 ir tikrov\xc4\x97s rei\xc5\xa1kiniuose rasti pirmines, objektyvias j\xc5\xb3 savybes, empirizmas virto sensualizmu. R. Dekartas suformulavo racionalizmo principus, kurie \xc4\xafgavo materialistin\xc4\xaf pob\xc5\xabd\xc4\xaf B. Spinozos filosofijoje. Joje substancija tapatinama su gamta ir laikoma vienintele realybe. I\xc5\xa1 sensualizmo Anglijoje susiformavo subjektyvusis idealizmas, i\xc5\xa1 racionalizmo \xe2\x80\x93 klasikin\xc4\x97s vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofijos idealizmas._NEWLINE_Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias metafizinio materializmo laipsnis \xe2\x80\x93 XVIII a. pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 materializmas, kurio \xc5\xbeymiausi atstovai \xe2\x80\x93 \xc5\xbd. Lametri, D. Didro, P. Holbachas, K. Helvecijus. Viena pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 materializmo kryptis r\xc4\x97m\xc4\x97si Dekarto fizika ir filosofi\xc5\xa1kai grind\xc4\x97 gamtos mokslus, kita kilo i\xc5\xa1 Loko sensualizmo ir buvo viena teorini\xc5\xb3 materialistinio istorijos ai\xc5\xa1kinimo prielaid\xc5\xb3. Kaip prie\xc5\xa1yb\xc4\x99 metafizinei m\xc4\x85stysenai G. V. F. H\xc4\x97gelis i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 dialektik\xc4\x85, ta\xc4\x8diau panaudojo j\xc4\x85 materializmo kritikai. L. Fojerbachas kritikavo spekuliatyvin\xc4\xaf H\xc4\x97gelio idealizm\xc4\x85 ir, atmet\xc4\x99s jo dialektik\xc4\x85, atk\xc5\xabr\xc4\x97 metafizin\xc4\xaf materializm\xc4\x85. Mechanicizm\xc4\x85 jis pakeit\xc4\x97 biologizmu. Kadangi Fojerbachas gamtos vir\xc5\xa1\xc5\xabne ir svarbiausiu filosofijos objektu laik\xc4\x97 \xc5\xbemog\xc5\xb3, jo materializmas vadinamas antropologiniu.'