b'\n_START_ARTICLE_\nLinux\n_START_SECTION_\nLinux prie\xc5\xa1istor\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n1969 metais JAV telekomunikacij\xc5\xb3 bendrov\xc4\x97 AT&T suk\xc5\xabr\xc4\x97 operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 Unix, kuri labai \xc4\xaftakojo Linux operacin\xc4\x97s sistemos k\xc5\xabrimo principus. Unix operacin\xc4\x97 sistema buvo prad\xc4\x97ta platinti 1971 metais._NEWLINE_1983 metais Ri\xc4\x8dardas Stalmanas \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 GNU projekt\xc4\x85, siekiant sukurti \xc4\xaf Unix pana\xc5\xa1i\xc4\x85, i\xc5\xa1baigt\xc4\x85, atviro i\xc5\xa1eities teksto operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85. 1985 metais Stalmanas \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Laisvosios programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos fond\xc4\x85, kurio tikslas yra skatinti laisvosios programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos naudojim\xc4\x85, o 1989 metais para\xc5\xa1\xc4\x97 GNU GPL licencij\xc4\x85, kuri \xc5\xa1iuo metu yra viena populiariausi\xc5\xb3 atvirojo kodo licencij\xc5\xb3. GNU projektas suk\xc5\xabr\xc4\x97 daug laisvosios programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos, bet jo kuriamas branduolys, GNU Hurd, iki Linux suk\xc5\xabrimo dar nebuvo pabaigtas. Linus Torvalds yra pamin\xc4\x97j\xc4\x99s, kad, jei b\xc5\xabt\xc5\xb3 buv\xc4\x99s i\xc5\xa1leistas GNU Hurd branduolys, jis neb\xc5\xabt\xc5\xb3 nusprend\xc4\x99s kurti Linux branduolio._NEWLINE_1987 metais buvo i\xc5\xa1leista Minix, Unix tipo mikrobranduolin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros kompiuteri\xc5\xb3 operacin\xc4\x97 sistema. Andrew S. Tanenbaum j\xc4\x85 suk\xc5\xabr\xc4\x97 mokymo tikslais. Minix operacin\xc4\x97 sistema paskatino Linux k\xc5\xabrim\xc4\x85._NEWLINE_1992 metais i\xc5\xa1leista atviro kodo 386BSD operacin\xc4\x97 sistema. Linus Torvalds min\xc4\x97jo, kad, jei 386BSD b\xc5\xabt\xc5\xb3 buvusi i\xc5\xa1leista anks\xc4\x8diau, jis turb\xc5\xabt neb\xc5\xabt\xc5\xb3 prad\xc4\x97j\xc4\x99s kurti Linux branduolio.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabrimas\n_START_PARAGRAPH_\n1991 metais Suomijos Helsinkio universiteto studentas Linus Torvalds para\xc5\xa1\xc4\x97 lai\xc5\xa1k\xc4\x85 \xc4\xaf comp.os.minix naujien\xc5\xb3 grup\xc4\x99, prane\xc5\xa1damas apie tai, kad jo kuriama operacin\xc4\x97 sistema jau \xe2\x80\x9ebeveik veikia\xe2\x80\x9c . \xc5\xa0i data ir \xc5\xa1is lai\xc5\xa1kas oficialiai laikomas Linux gimtadieniu._NEWLINE_1992\xc2\xa0m. Linux autoriai paskelb\xc4\x97 branduol\xc4\xaf GNU GPL licencijos s\xc4\x85lygomis. Linux integruotas \xc4\xaf GNU projekt\xc4\x85. Linux pritrauk\xc4\x97 daugyb\xc4\x97s programuotoj\xc5\xb3 i\xc5\xa1 viso pasaulio d\xc4\x97mes\xc4\xaf ir buvo toliau tobulinamas._NEWLINE_1994 metais internete prad\xc4\x97ta platinti 1.0 Linux branduolio versija._NEWLINE_\xc4\xae jo tobulinim\xc4\x85 \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 pasaulin\xc4\x97 programuotoj\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97 ir greitai GNU/Linux operacin\xc4\x97 sistema tapo \xc5\xbeinoma kaip viena stabiliausi\xc5\xb3 ir galingiausi\xc5\xb3 profesionali\xc5\xb3 operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3. Jos naudojimui tada reik\xc4\x97jo profesionali\xc5\xb3 \xc5\xbeini\xc5\xb3 ir \xc4\xafg\xc5\xabd\xc5\xbei\xc5\xb3. GNU/Linux programuotojai k\xc5\xabr\xc4\x97 programuotojams.\n_START_SECTION_\nV\xc4\x97liau\n_START_PARAGRAPH_\nBuvo kuriami ir komerciniai Linux distributyvai, kuri\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jai peln\xc4\x97si i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 pardavimo ir palaikymo. GNU licencija neleid\xc5\xbeia u\xc5\xbedrausti programos ir patobulintos jos versijos kopijavimo, ta\xc4\x8diau atsirado nema\xc5\xbeai \xc4\xafmoni\xc5\xb3, kurios rado verslo modeli\xc5\xb3, kaip nepa\xc5\xbeeid\xc5\xbeiant licencijos pelnytis i\xc5\xa1 GNU produkt\xc5\xb3. Da\xc5\xbeniausiai tai pajamos i\xc5\xa1 produkt\xc5\xb3 palaikymo. Tokiu atveju \xc4\xafmon\xc4\x97 teikia profesionali\xc4\x85 param\xc4\x85 ma\xc5\xbeiau profesionaliems kliento darbuotojams. Tai yra vienas i\xc5\xa1 ekonomini\xc5\xb3 stimul\xc5\xb3 GNU/Linux produktus pritaikyti ir kompiuteri\xc5\xb3 vartotojams._NEWLINE_K\xc5\xabr\xc4\x97si vis daugiau \xc4\xafmoni\xc5\xb3, kur GNU/Linux sistem\xc5\xb3 k\xc5\xabrimas buvo organizuojamas, finansuojamas filantrop\xc5\xb3 arba kompiuteri\xc5\xb3 \xc4\xafrangos gamintoj\xc5\xb3, kurie tuo siek\xc4\x97 geresni\xc5\xb3 savo \xc4\xafrangos pardavim\xc5\xb3. Toki\xc5\xb3 \xc4\xafmoni\xc5\xb3 tikslas yra sukurti sistem\xc4\x85 ir program\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf (platinam\xc4\x85j\xc4\xaf paket\xc4\x85), skirt\xc4\x85 pla\xc4\x8diam vartotoj\xc5\xb3 ratui._NEWLINE_Buvo kuriama vis daugiau patogi\xc5\xb3 GNU/Linux administravimo sistem\xc5\xb3. J\xc5\xb3 naudojimas tapo vis paprastesnis. Tuo tarpu alternatyv\xc5\xabs nuosavybiniai produktai buvo paprasti, bet nestabil\xc5\xabs, neatspar\xc5\xabs virusams ir \xc4\xafsilau\xc5\xbeimams. J\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jams \xc4\xafvedant papildomas apsaugos priemones j\xc5\xb3 naudojimas tapo vis sud\xc4\x97tingesnis ir apie 2002 metus vien\xc5\xb3 ir kit\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 naudojimo sud\xc4\x97tingumas susilygino._NEWLINE_2004\xc2\xa0m. spalio 20 d. i\xc5\xa1leista pirmoji Ubuntu versija. Tai Debian pagrindu sukurta operacin\xc4\x97 sistema, dar labiau pritaikyta neprofesionaliam vartotojui. Jos pagrindu kuriamos naujos Baltix versijos.\n_START_SECTION_\nGin\xc4\x8dai d\xc4\x97l pavadinimo tikslumo\n_START_PARAGRAPH_\nDa\xc5\xbenai Linux vadinamas ne branduolys, o pati operacin\xc4\x97 sistema. \xc5\xa0i\xc4\x85 operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 sudaro Linux branduolys, programin\xc4\x97 \xc4\xafranga i\xc5\xa1 GNU projekto bei kitos laisvai platinamos programos ir pagalbiniai \xc4\xafrankiai. Tod\xc4\x97l daugelis specialist\xc5\xb3 teigia, kad operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 tiksliau b\xc5\xabt\xc5\xb3 vadinti GNU/Linux.\n_START_SECTION_\nPlatinamieji paketai\n_START_PARAGRAPH_\nDa\xc5\xbenai \xc5\xbeodis Linux vartojamas apib\xc5\xabdinant platinamuosius paketus (dar vadinami GNU/Linux distributyvais), kuriuose yra Linux branduolys, GNU programos ir daug kit\xc5\xb3, da\xc5\xbeniausiai laisv\xc5\xb3, program\xc5\xb3. Skirtingi distributyvai gali b\xc5\xabti taikomos specifiniams tikslams, ta\xc4\x8diau populiariausi distributyvai skirti pla\xc4\x8diajam vartotoj\xc5\xb3 ratui. Populiariausi Linux distributyvai (pagal 2009 met\xc5\xb3 distrowatch.comstatistik\xc4\x85) yra Ubuntu Linux, OpenSuse Linux, Linux Mint, Fedora/Redhat, Debian GNU/Linux, Mandriva Linux ir PCLinuxOS. Nuo 2005 met\xc5\xb3 pagal Distrowatch statistik\xc4\x85 Ubuntu yra pati populiariausia GNU/Linux operacin\xc4\x97 sistema. Debian kartais vadinamas meta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 distributyvu, nes jo pagrindu kuriami kiti distributyvai (pvz., Baltix, Knoppix, Ubuntu).'