b'\n_START_ARTICLE_\nVoivodina\n_START_SECTION_\nPavadinimas\n_START_PARAGRAPH_\nPavadinimas \xe2\x80\x9eVoivodina\xe2\x80\x9c serb\xc5\xb3 kalba rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9ekunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9evaivadija\xe2\x80\x9c. Jos istorinis pavadinimas buvo \xe2\x80\x9eSerbijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97\xe2\x80\x9c, bet kadangi Voivodina dabar yra Serbijos dalis, \xc5\xbeodis \xe2\x80\x9eSerbijos\xe2\x80\x9c pavadinime nebenaudojamas. Serb\xc5\xb3 kalboje yra dar dvi \xc5\xbeod\xc5\xbeio Voivodina formos: Vojvodinova ir Vojvodstvo.\n_START_SECTION_\nSenov\xc4\x97s istorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki VIII a. regiono istorija artimai susijusi su Panonijos istorija. Nuo seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 regionas priklaus\xc4\x97 Dakijai, v\xc4\x97liau Romos imperijai (Panonijos provincijai). Valdant rom\xc4\x97nams Sirmiumas (\xc5\xa1iandien Sremska Mitrovica) buvo viena i\xc5\xa1 keturi\xc5\xb3 imperijos sostini\xc5\xb3, o \xc5\xa1e\xc5\xa1i imperatoriai gim\xc4\x97 jame arba jo apylink\xc4\x97se._NEWLINE_Po Romos imperijos \xc5\xbelugimo Voivodinos teritorija priklaus\xc4\x97 Hun\xc5\xb3 imperijai, Avar\xc5\xb3 chanatui, Gepid\xc5\xb3 karalystei, Frank\xc5\xb3 karalystei. Slavai (\xc4\xafskaitant ir serbus) \xc4\xafsikur\xc4\x97 \xc5\xa1iandienin\xc4\x97je Voivodinoje VI ir VII am\xc5\xbeiuose.\n_START_SECTION_\nBizantijos ir Bulgarijos sud\xc4\x97tyje\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x97liau regionas atiteko Bizantijos imperijai, IX a.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Bulgarijai._NEWLINE_IX am\xc5\xbeiuje region\xc4\x85 vald\xc4\x97 Bulgar\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diai Salanas ir Gladas. Salano rezidencija buvo Titelyje. Svarb\xc5\xabs vietiniai valdovai taip pat buvo Ahtumas ir Sermonas, vald\xc4\x99 XI am\xc5\xbeiuje.\n_START_SECTION_\nVengrijos karalyst\xc4\x97s sud\xc4\x97tyje\n_START_PARAGRAPH_\nNuo X a. \xc4\x8dia \xc4\xafsigal\xc4\x97jo madjarai ir Vengrijos karalyst\xc4\x97._NEWLINE_Kai kurie istoriniai \xc5\xa1altiniai teigia, kad dabartin\xc4\x99 Voivodin\xc4\x85 vald\xc4\x97 serb\xc5\xb3 karalius Stefanas Dragutinas (1282\xe2\x80\x931316) ir jo s\xc5\xabnus Vladislavas II (1316\xe2\x80\x931325)._NEWLINE_Po to, kai Serbij\xc4\x85 (1459) metais u\xc5\xbekariavo Otoman\xc5\xb3 imperija, prasid\xc4\x97jo masin\xc4\x97s serb\xc5\xb3 migracijos \xc4\xaf region\xc4\x85. v\xc4\x97liau serb\xc5\xb3 despotai vald\xc4\x97 kai kurias Voivodinos dalis kaip Vengrijos karali\xc5\xb3 vasalai. Despot\xc5\xb3 rezidencija buvo \xc5\xa1iandieniniame Kupinovo, Sremski Karlovcei._NEWLINE_1526 metais Jovanas Nenadas, serb\xc5\xb3 samdini\xc5\xb3 lyderis, \xc4\xaftvirtino savo vald\xc5\xbei\xc4\x85 Ba\xc4\x8dkoje, \xc5\xa1iauriniame Banate ir ma\xc5\xbeoje dalyje Sremski Karlovcei. Jis suk\xc5\xabr\xc4\x97 efemerin\xc4\x99 nepriklausom\xc4\x85 valstyb\xc4\x99 su sostine Suboticoje. Savo galios vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je Jovanas Nenadas skelb\xc4\x97si es\xc4\x85s \xe2\x80\x9eSerbijos imperatorius\xe2\x80\x9c. Pasinaudodami labai neai\xc5\xa1kia karine ir politine situacija, Vengrijos didikai sujung\xc4\x97 savo paj\xc4\x97gas, nukreip\xc4\x97 jas prie\xc5\xa1 Nenad\xc4\x85 ir nugal\xc4\x97jo serb\xc5\xb3 b\xc5\xabrius 1527 vasar\xc4\x85. Pats \xe2\x80\x9eimperatorius\xe2\x80\x9c buvo nu\xc5\xbeudytas, o jo valstyb\xc4\x97 \xc5\xbelugo.\n_START_SECTION_\nVoivodinos autonomija\n_START_PARAGRAPH_\nGegu\xc5\xbe\xc4\x97s Asambl\xc4\x97joje Sremski Karlovci mieste 1848 metais serbai deklaravo Serbijos Voivodinos (Serbijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 autonominis serb\xc5\xb3 regionas Austrijos imperijoje konstitucij\xc4\x85. Serbijos Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s sud\xc4\x97tyje buvo Sremski Karlovcas, Ba\xc4\x8dka, Banatas ir Baranja. Sremski Karlovci miesto metropolitas Josifas Raja\xc4\x8di\xc4\x8dius buvo i\xc5\xa1rinktas patriarchu, o Stevanas \xc5\xa0upljikacas pirmuoju kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diu._NEWLINE_1849 met\xc5\xb3 lapkrit\xc4\xaf Austrijos imperatoriaus sprendimu \xc5\xa1is serb\xc5\xb3 regionas buvo pripa\xc5\xbeintas kaip teis\xc4\x97ta kar\xc5\xabnos \xc5\xbeem\xc4\x97. \xc5\xa0\xc4\xaf region\xc4\x85 vald\xc4\x97 austr\xc5\xb3 vietininkas, o kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio titulas priklaus\xc4\x97 pa\xc4\x8diam imperatoriui.\n_START_SECTION_\nSerbijos sud\xc4\x97tyje\n_START_PARAGRAPH_\nPirmojo pasaulinio karo pabaigoje Austrijos-Vengrijos imperija \xc5\xbelugo. 1918 met\xc5\xb3 spalio 29 dien\xc4\x85 Sremski Karlovci tapo Slov\xc4\x97n\xc5\xb3, Kroat\xc5\xb3 ir Serb\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s dalimi. 1918 spalio 31 dien\xc4\x85 Banato respublika buvo paskelbta Temi\xc5\xa1vare, Vengrijos vald\xc5\xbeia pripa\xc5\xbeino jos nepriklausomoyb\xc4\x99, ta\xc4\x8diau ji gyvavo neilgai._NEWLINE_Nuo 1918 met\xc5\xb3 gruod\xc5\xbeio 1 dienos Voivodina\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Serb\xc5\xb3, Kroat\xc5\xb3 ir Slov\xc4\x97n\xc5\xb3 karalyst\xc4\x97s dalis. Tarp 1929 ir 1941 regionas vadinosi Dunavska banovina (Dunojaus provincija)._NEWLINE_A\xc5\xa1ies paj\xc4\x97gos buvo okupav\xc4\x99 region\xc4\x85 1941\xe2\x80\x931944 metais. Ba\xc4\x8dka ir Baranja buvo prijungtos prie Vengrijos, o Sremski\xc2\xa0Karlovci \xe2\x80\x93 prie Nepriklausomos Kroatijos valstyb\xc4\x97s. Tik ma\xc5\xbea dalis liko Serbijai._NEWLINE_A\xc5\xa1ies okupacija baig\xc4\x97si 1944, o regionas politi\xc5\xa1kai atkurtas buvo 1945, kaip autonomin\xc4\x97 Serbijos provincija. Vietoje prie\xc5\xa1 tai buvusiu pavadinimo Dunavska banovina, v\xc4\x97l sugr\xc4\x85\xc5\xbeintas istorinis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Voivodina, o sostin\xc4\x97 liko Novi Sade. Nuo 1945 autonomijos lygis keit\xc4\x97si kelet\xc4\x85 kart\xc5\xb3, o dabartin\xc4\xaf provincijos status\xc4\x85 reguliuoja Omnibuso \xc4\xafstatymas, priimtas 2002.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRegionas tradici\xc5\xa1kai dalinamas Dunojaus ir Tisos upi\xc5\xb3 \xc4\xaf: Ba\xc4\x8dk\xc4\x85 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose, Banat\xc4\x85 rytuose ir Sremski Karlovci pietvakariuose. \xc5\xa0iandien vakarin\xc4\x97 Sremski Karlovci dalis yra Kroatijoje, \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 Ba\xc4\x8dkos dalis Vengrijoje, rytin\xc4\x97 Banato dalis Rumunijoje, o Baranja (esanti tarp Dunojaus ir Dravos)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Vengrijoje ir Kroatijoje. Voivodinos plotas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 21 500\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Did\xc5\xbeiausi miestai: Novi Sadas (215 659), Subotica (99 471), Zrenjaninas (79 545), Pan\xc4\x8devas (76 110), Somboras (50 950).'