b'\n_START_ARTICLE_\nChe Guevara\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Ernesto Guevara (1928 m. bir\xc5\xbeelio 14 d. Rosarijuje \xe2\x80\x93 1967 m. spalio 9 d. La Higeroje), daugiausia \xc5\xbeinomas kaip \xc4\x8ce Gevara (Che Guevara), Argentinoje gim\xc4\x99s revoliucionierius marksistas, vienas Kubos ir kit\xc5\xb3 Lotyn\xc5\xb3 Amerikos valstybi\xc5\xb3 partizan\xc5\xb3 lyderi\xc5\xb3._NEWLINE_E. Guevara buvo Fidelio Kastro (Fidel Castro) Liepos 26-osios jud\xc4\x97jimo (1959 m. nuvertusio Kubos diktatoriaus Batistos vald\xc5\xbei\xc4\x85) dalyvis. Naujoje vyriausyb\xc4\x97je u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99s kelet\xc4\x85 svarbi\xc5\xb3 post\xc5\xb3 E. Guevara 1966 m. pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 Kubos._NEWLINE_Jis kurst\xc4\x97 revoliucijas kitose \xc5\xa1alyse, pirmiausia Kongo Demokratin\xc4\x97je Respublikoje ir v\xc4\x97liau Bolivijoje, kur j\xc4\xaf sugavo Bolivijos armija. C\xc5\xbdV nor\xc4\x97jo palikti E. Guevar\xc4\x85 gyv\xc4\x85 bendradarbiavimui, bet Bolivijos armija j\xc4\xaf nu\xc5\xbeud\xc4\x97._NEWLINE_Po mirties, E Guevara, kaip geras teoretikas ir taktikas, tapo Tre\xc4\x8diojo pasaulio socialistini\xc5\xb3 revoliucij\xc5\xb3 didvyriu ir simboliu.\n_START_SECTION_\nJaunyst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nE. Guevara gim\xc4\x97 Argentinoje, buvo vyriausias i\xc5\xa1 penki\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3. Gimimo liudijime jo gimimo data \xc4\xafra\xc5\xa1yta bir\xc5\xbeelio 14 d., ta\xc4\x8diau kai kurie \xc5\xa1altiniai teigia, kad jis gim\xc4\x97 gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 14 d., o tikroji gimimo diena pakeista, siekiant nusl\xc4\x97pti, kad jo motina i\xc5\xa1tek\xc4\x97jo b\xc5\xabdama tre\xc4\x8di\xc4\x85 m\xc4\x97nes\xc4\xaf n\xc4\x97\xc5\xa1\xc4\x8dia._NEWLINE_Vis\xc4\x85 gyvenim\xc4\x85 E. Guevara kent\xc4\x97jo nuo astmos, ta\xc4\x8diau tai netrukd\xc4\x97 jam aktyviai gyventi ir sportuoti. M\xc4\x97gstamiausia jo sporto \xc5\xa1aka buvo regbis, apie kur\xc4\xaf studij\xc5\xb3 metais net leido \xc5\xbeurnal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eTackle\xe2\x80\x9c._NEWLINE_1948 m. E. Guevara \xc4\xafstojo \xc4\xaf Buenos Airi\xc5\xb3 universitet\xc4\x85 studijuoti medicinos. Su keliomis pertraukomis j\xc4\xaf baig\xc4\x97 1953 m. B\xc5\xabdamas studentu, E. Guevara daug keliavo po Lotyn\xc5\xb3 Amerik\xc4\x85, kur pamat\xc4\x97 daug skurdo ir suprato, kad vienintelis b\xc5\xabdas pad\xc4\x97ti \xc5\xa1ioms \xc5\xa1alims yra revoliucija. B\xc5\xabtent \xc5\xa1ios kelion\xc4\x97s paskatino E. Guevar\xc4\x85 traktuoti Lotyn\xc5\xb3 Amerik\xc4\x85 kaip vientis\xc4\x85 darin\xc4\xaf. Jis prad\xc4\x97jo pl\xc4\x97toti suvienytos Ibero Amerikos id\xc4\x97j\xc4\x85, kurioje neb\xc5\xabt\xc5\xb3 sien\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau kuri\xc4\x85 vienyt\xc5\xb3 bendra metis\xc5\xb3 kult\xc5\xabra.\n_START_SECTION_\nGvatemala\n_START_PARAGRAPH_\nPo universiteto baigimo E. Guevara i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Gvatemal\xc4\x85, kur tuo metu prezidentas Jacobo Arbenz Guzman band\xc4\x97 vykdyti \xc4\xafvairias reformas, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 svarbiausia buvo \xc5\xbeem\xc4\x97s reforma. Kaip tik tuo metu E. Guevara tapo gerai \xc5\xbeinomas savo slapyvard\xc5\xbeiu \xe2\x80\x9e\xc4\x8ce\xe2\x80\x9c (prie\xc5\xbeastis labai paprasta \xe2\x80\x93 E. Guevara labai da\xc5\xbenai naudojo \xc5\xbeod\xc4\xaf \xe2\x80\x9e\xc4\x8de\xe2\x80\x9c, kas rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9edraugas\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9edraugu\xc5\xbeis\xe2\x80\x9c)._NEWLINE_1954 m. C\xc5\xbdV nuvert\xc4\x97 Jacobo Arbenz\xc4\x85. E. Guevara kaltino Jungtines Valstijas imperializmu ir siekiu sutrukdyti besivystan\xc4\x8dioms \xc5\xa1alims \xc4\xafvesti bet kokias reformas. Tai sustiprino jo \xc4\xafsitikinim\xc4\x85, kad tik socializmas gali i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti pana\xc5\xa1ias problemas. Neilgai trukus E. Guevara paliko \xc5\xa1al\xc4\xaf, kadangi jam nepavyko \xc4\xafkalb\xc4\x97ti J. Arbenzo atsakyti ginklu.\n_START_SECTION_\nKuba\n_START_PARAGRAPH_\nE. Guevara sutiko Fidel\xc4\xaf Castro ir jo brol\xc4\xaf Ra\xc3\xbal\xc4\xaf Meksike, kur pastarieji band\xc4\x97 gauti politin\xc4\xaf prieglobst\xc4\xaf po i\xc5\xa1varymo i\xc5\xa1 Kubos. Broliai Castro ruo\xc5\xa1\xc4\x97si gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf Kub\xc4\x85 ir nuversti generol\xc4\x85 Fulgencio Batist\xc4\x85, kuris u\xc5\xbegrob\xc4\x97 vald\xc5\xbei\xc4\x85 per 1952 m. prezidento rinkimus. E. Guevara tuoj pat prisijung\xc4\x97 prie vadinamojo Liepos 26-osios jud\xc4\x97jimo._NEWLINE_F. Castro kartu su E. Guevara ir dar 80 vyr\xc5\xb3 atplauk\xc4\x97 prie Kubos krant\xc5\xb3, kur juos u\xc5\xbepuol\xc4\x97 F. Batistos kariai. I\xc5\xa1sigelb\xc4\x97jo 12 vyr\xc5\xb3, kurie pab\xc4\x97go \xc4\xaf Siera Maestros kalnus ir prad\xc4\x97jo telkti savo paj\xc4\x97gas. E. Guevara, iki tol buv\xc4\x99s tik gydytoju, dabar tapo vienu i\xc5\xa1 geriausi\xc5\xb3 F. Kastro kari\xc5\xb3. Jis pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo dr\xc4\x85sa ir disciplinuotumu. Jis taip pat buvo atsakingas u\xc5\xbe nepaklusni\xc5\xb3 ar dezertyravusi\xc5\xb3 kareiv\xc5\xb3 eliminavim\xc4\x85. \xc5\xbdinoma, tai buvo viena i\xc5\xa1 priemoni\xc5\xb3 E. Guevarai atsikratyti konkurent\xc5\xb3 ar nepritarian\xc4\x8di\xc5\xb3 jo ideologijai. Netrukus E. Guevara u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc5\xb3 post\xc5\xb3 sukil\xc4\x97li\xc5\xb3 armijoje. 1958 m. po jo vadovaujamo m\xc5\xab\xc5\xa1io Santa Klaroje F. Batista buvo priverstas u\xc5\xbeleisti vald\xc5\xbei\xc4\x85._NEWLINE_1959 m. sausio 2 d. Liepos 26-osios jud\xc4\x97jimas \xc4\xaf\xc5\xbeeng\xc4\x97 \xc4\xaf Kubos sostin\xc4\x99 Havan\xc4\x85 ir buvo sudaryta nauja socialistin\xc4\x97 vyriausyb\xc4\x97. E. Guevara tuoj pat buvo paskelbtas Kubos pilie\xc4\x8diu \xe2\x80\x9enuo pat gimimo\xe2\x80\x9c, jis i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 su savo perujiete \xc5\xbemona ir ved\xc4\x97 F. Castro armijos nar\xc4\x99.'