b'\n_START_ARTICLE_\nFizika\n_START_PARAGRAPH_\nFizika (gr. \xcf\x86\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82 (physikos): nat\xc5\xabralus, \xcf\x86\xcf\x8d\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82 (physis): gamta)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gamtos mokslas, tiriantis visas materijos formas: nuo submikroskopini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 sudarytos visos \xc4\xafprastin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos (daleli\xc5\xb3 fizika), iki visos materialios Visatos elgesio (kosmologija)._NEWLINE_Kai kurios fizikos studijuojamos savyb\xc4\x97s yra bendros visoms materialioms sistemoms, pavyzd\xc5\xbeiui, energijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis. Tokios savyb\xc4\x97s kartais yra vadinamos d\xc4\x97sniais. Taip pat fizika kartais vadinama \xe2\x80\x9efundamentaliuoju mokslu\xe2\x80\x9c, nes visi kiti gamtos mokslai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 (biologija, chemija, geologija ir pan.)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiria tam tikras materialias sistemas, kurios savo ruo\xc5\xbetu pakl\xc5\xabsta fizikos d\xc4\x97sniams. Pavyzd\xc5\xbeiui, chemija yra molekuli\xc5\xb3 ir chemikal\xc5\xb3, kurios tos molekul\xc4\x97s sudaro, mokslas. T\xc5\xb3 molekuli\xc5\xb3 chemines savybes apibr\xc4\x97\xc5\xbeia atitinkamos fizikin\xc4\x97s savyb\xc4\x97s, tokios kaip kvantin\xc4\x97s mechanikos, termodinamikos ir elektromagnetizmo._NEWLINE_Fizika yra artimai susijusi su matematika. Fizikos teorijos prakti\xc5\xa1kai visuomet apra\xc5\xa1omos matematikos lygtimis. Da\xc5\xbeniausiai matematinis fizikos modelis yra sud\xc4\x97tingesnis nei kitus gamtos mokslus apra\xc5\xa1antis matematinis modelis. Esminis skirtumas tarp fizikos ir matematikos yra tas, kad fizikos tyrim\xc5\xb3 objektas yra materialus pasaulis, o matematika tiria abstrak\xc4\x8dius d\xc4\x97snius, nepriklausomai nuo to, ar jie turi prasm\xc4\x99 materialiam pasaulyje. Ta\xc4\x8diau skirtumas n\xc4\x97ra visuomet ai\xc5\xa1kus. Didel\xc4\x97 tyrim\xc5\xb3 dalis yra tarpin\xc4\x97, vadinama matematine fizika, kuri tiria matematin\xc4\x99 fizikini\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nFizikos metodai\n_START_PARAGRAPH_\nFizikini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 kult\xc5\xabra skiriasi nuo kit\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 tuo, kad atskiria teorij\xc4\x85 nuo eksperimento. Pradedant XX am\xc5\xbeiumi, dauguma fizik\xc5\xb3 specializavosi arba teorin\xc4\x97je fizikoje, arba eksperimentin\xc4\x97je fizikoje, ir labai retas buvo labai s\xc4\x97kmingas abiejose. Tai skiriasi nuo, pavyzd\xc5\xbeiui, chemijos ar biologijos, kur \xc5\xbeymiausi teoretikai buvo ir eksperimentuotojai._NEWLINE_Kalbant apibendrintai, teoretikai vysto teorijas, kurios gali paai\xc5\xa1kinti eksperiment\xc5\xb3 rezultatus, o eksperimentuotojai kuria ir vykdo eksperimentus, galin\xc4\x8dius patikrinti teorinius sp\xc4\x97jimus. Nors teorija ir eksperimentai kuriami atskirai, jie labai susij\xc4\x99. Fizikoje progresas da\xc5\xbeniausiai \xc4\xafvyksta tada, kai eksperiment\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 negali paai\xc5\xa1kinti esamos teorijos. Tuomet kuriamos naujos teorijos, kurios gal\xc4\x97t\xc5\xb3 paai\xc5\xa1kinti nauj\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 rezultatus. Be eksperiment\xc5\xb3 teorin\xc4\x97s fizikos tyrimai da\xc5\xbenai nukrypsta neteisinga kryptimi. Tai pagrindinis argumentas prie\xc5\xa1 M teorij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 populiari\xc4\x85 auk\xc5\xa1tos energijos fizikos teorij\xc4\x85, kuriai eksperimentas dar n\xc4\x97ra sugalvotas.\n_START_SECTION_\nSusijusios sritys\n_START_PARAGRAPH_\nYra daug sri\xc4\x8di\xc5\xb3, kurios apjungia fizik\xc4\x85 su kitom disciplinom. Pavyzd\xc5\xbeiui, biofizika yra skirta fizikiniams principams, kurie daro \xc4\xaftak\xc4\x85 biologin\xc4\x97ms sistemoms. Kvantin\xc4\x97 chemija tiria, kaip kvantin\xc4\x97s mechanikos savyb\xc4\x97s kuria molekuli\xc5\xb3 chemines savybes. Kai kurios i\xc5\xa1 toki\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 yra i\xc5\xa1vardinta \xc5\xbeemiau:_NEWLINE_Akustika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Astronomija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Biofizika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Elektronika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Matematin\xc4\x97 fizika\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo Antikos laik\xc5\xb3 \xc5\xbemon\xc4\x97s band\xc4\x97 suprasti materijos elges\xc4\xaf ir savybes: kod\xc4\x97l paleisti daiktai krenta \xc5\xbeemyn, kod\xc4\x97l skirtingos med\xc5\xbeiagos pasi\xc5\xbeymi skirtingomis savyb\xc4\x97mis, ir pan. Paslaptis gaub\xc4\x97 ir visatos keliamus klausimus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbdem\xc4\x97s forma, kosmoso \xc5\xa1viesuli\xc5\xb3 Saul\xc4\x97s, M\xc4\x97nulio, planet\xc5\xb3 bei \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas ir kilm\xc4\x97. Buvo sukurta keletas teorij\xc5\xb3, dauguma i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 buvo neteisingos. Tos teorijos buvo labiau filosofinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio, niekada nepatikrintos naudojant mokslinio metodo sistem\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau b\xc5\xabta ir i\xc5\xa1im\xc4\x8di\xc5\xb3, anachronizm\xc5\xb3: pavyd\xc5\xbeiui, graik\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojas Archimedas i\xc5\xa1ved\xc4\x97 daug kiekybini\xc5\xb3 mechanikos ir hidrostatikos formuli\xc5\xb3. Pirmasis termin\xc4\x85 fizika panaudojo Aristotelis IV am\xc5\xbeiuje pr. m. e._NEWLINE_XVII a. prad\xc5\xbeioje Galil\xc4\x97jus prad\xc4\x97jo naudoti eksperimentus siekdamas patikrinti teorij\xc5\xb3 teisingum\xc4\x85, tuo pad\xc4\x97damas pagrindus moksliniam metodui. Galil\xc4\x97jus suformulavo ir s\xc4\x97kmingai patikrino kelet\xc4\x85 dinamikos rezultat\xc5\xb3. 1687\xc2\xa0m. Izaokas Niutonas i\xc5\xa1leido knyg\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePhilosophiae Naturalis Principia Mathematica\xe2\x80\x9c (liet. Matematiniai gamtos filosofijos pagrindai), kurioje apra\xc5\xa1omos dvi i\xc5\xa1samios fizikos teorijos: Niutono jud\xc4\x97jimo d\xc4\x97sniai, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 kilo klasikin\xc4\x97 mechanika ir Niutono gravitacijos d\xc4\x97snis, apra\xc5\xa1antis fundamentali\xc4\x85 gravitacijos j\xc4\x97g\xc4\x85. Abi teorijos sutapo su eksperimentais. Knygoje taip pat apra\xc5\xa1ytos kelios skys\xc4\x8di\xc5\xb3 dinamikos teorijos. Klasikin\xc4\x97s mechanikos teorijos v\xc4\x97liau buvo i\xc5\xa1samiai i\xc5\xa1nagrin\xc4\x97tos D\xc5\xbeosefo Lui Lagran\xc5\xbeo, Viljamo Hamiltono ir kit\xc5\xb3, kurie suk\xc5\xabr\xc4\x97 naujas formuluotes, principus bei gavo naujus rezultatus. Gravitacijos d\xc4\x97snis pad\xc4\x97jo pagrind\xc4\x85 naujai astrofizikos sri\xc4\x8diai, kuri pasinaudodama fizikos teorijomis nagrin\xc4\x97ja astronominius rei\xc5\xa1kinius._NEWLINE_XVIII a. Robertas Boilis ir kiti i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 termodinamikos teorij\xc4\x85. 1733\xc2\xa0m. Danielius Bernulis naudojo statistinius metodus ir klasikin\xc4\x99 mechanik\xc4\x85 apra\xc5\xa1yti termodinamikos rezultatus, tuo pad\xc4\x97damas pagrindus statistinei mechanikai. 1798\xc2\xa0m. Bend\xc5\xbeaminas Tompsonas pademonstravo mechaninio darbo virtim\xc4\x85 \xc5\xa1iluma. 1874\xc2\xa0m. D\xc5\xbeeimsas Preskotas D\xc5\xbeaulis nustat\xc4\x97 energijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sn\xc4\xaf, apjungiant\xc4\xaf \xc5\xa1ilumin\xc4\x99 ir mechanin\xc4\x99 energijas._NEWLINE_Elektros ir magnetizmo savybes tyr\xc4\x97 Maiklas Farad\xc4\x97jus, D\xc5\xbeord\xc5\xbeas Omas ir kt. 1855\xc2\xa0m. D\xc5\xbeeimsas Klarkas Maksvelas sujung\xc4\x97 abu rei\xc5\xa1kinius \xc4\xaf vien\xc4\x85 elektromagnetizmo teorij\xc4\x85, suformuluodamas Maksvelio lygtis. \xc5\xa0i teorija teig\xc4\x97, kad \xc5\xa1viesa yra elektromagnetin\xc4\x97 banga._NEWLINE_1895\xc2\xa0m. Vilhelmas Rentgenas atrado spindulius, dabar vadinamus jo vardu. Kaip v\xc4\x97liau paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, tai buvo itin auk\xc5\xa1to da\xc5\xbenio elektromagnetinis spinduliavimas. 1896\xc2\xa0m. Henris Bekerelis atrado radioaktyvum\xc4\x85, kur\xc4\xaf v\xc4\x97liau tyr\xc4\x97 Marija Kiuri, Pjeras Kiuri ir kt. Tai pad\xc4\x97jo pagrindus branduolio teorijai._NEWLINE_1897\xc2\xa0m. D\xc5\xbeozefas D\xc5\xbeonas Tomsonas atrado elektron\xc4\x85. 1904\xc2\xa0m. jis pasi\xc5\xabl\xc4\x97 pirm\xc4\x85 atomo model\xc4\xaf, pavadint\xc4\x85 \xe2\x80\x9eslyv\xc5\xb3 pudingo modelis\xe2\x80\x9c. Galimyb\xc4\x99, kad elementariosios med\xc5\xbeiagos dalel\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atomai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 egzistuoja, 1808\xc2\xa0m. pasi\xc5\xabl\xc4\x97 D\xc5\xbeonas Daltonas._NEWLINE_1905\xc2\xa0m. Albertas Ein\xc5\xa1teinas suformulavo speciali\xc4\x85j\xc4\x85 reliatyvumo teorij\xc4\x85, apjungdamas erdv\xc4\x99 ir laik\xc4\x85 \xc4\xaf vien\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf. Reliatyvumo teorija apra\xc5\xa1o transformacijas tarp atskaitos sistem\xc5\xb3, kurios skiriasi nuo klasikin\xc4\x97s mechanikos. Tai tapo reliatyvistin\xc4\x97s mechanikos pagrindu. Kai objektai juda ma\xc5\xbeais grei\xc4\x8diais, abi teorijos sutampa. 1915\xc2\xa0m. Ein\xc5\xa1teinas i\xc5\xa1pl\xc4\x97t\xc4\x97 speciali\xc4\x85j\xc4\x85 reliatyvumo teorij\xc4\x85, paai\xc5\xa1kindamas gravitacij\xc4\x85 bendrojoje reliatyvumo teorijoje, pastar\xc4\x85ja pakeisdamas Niutono gravitacijos d\xc4\x97sn\xc4\xaf. Objektams, turintiems ma\xc5\xbe\xc4\x85 mas\xc4\x99 ir energij\xc4\x85, abi teorijos duoda vienodus rezultatus._NEWLINE_1911\xc2\xa0m. Ernestas Rezerfordas i\xc5\xa1 sklaidos eksperiment\xc5\xb3 nusp\xc4\x97jo atomo branduolio, kuris sudarytas i\xc5\xa1 teigiam\xc4\x85 kr\xc5\xabv\xc4\xaf turin\xc4\x8di\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 proton\xc5\xb3, egzistavim\xc4\x85. 1932\xc2\xa0m. D\xc5\xbeeimas \xc4\x8cadvikas atrado neutronus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daleles, neturin\xc4\x8dios kr\xc5\xabvio._NEWLINE_Pradedant 1900\xc2\xa0m., Maksas Plankas, Ein\xc5\xa1teinas, Nilsas Boras ir kiti k\xc5\xabr\xc4\x97 teorijas, pagr\xc4\xafstas kvantavimu, siekdami paai\xc5\xa1kinti \xc4\xafvairius anomalius eksperiment\xc5\xb3 rezultatus. 1925\xc2\xa0m. Verneris Heizenbergas, 1926\xc2\xa0m. Ervinas \xc5\xa0riodingeris ir Polis Dirakas formulavo kvantin\xc4\x99 mechanik\xc4\x85, kuri pagrind\xc4\x97 iki tol sukurtas teorijas. Kvantin\xc4\x97je mechanikoje fizini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 matavimai yra i\xc5\xa1 prigimties atsitiktiniai, o kvantin\xc4\x97s mechanikos formul\xc4\x97s leid\xc5\xbeia apskai\xc4\x8diuoti t\xc5\xb3 matavim\xc5\xb3 tikimybes. \xc5\xa0i teorija s\xc4\x97kmingai apra\xc5\xa1o materijos elges\xc4\xaf ypa\xc4\x8d ma\xc5\xbeuose atstumuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atominiame ir subatominiame lygyje._NEWLINE_Kvantin\xc4\x97 mechanika pad\xc4\x97jo sukurti kondensuot\xc5\xb3j\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 fizikai, kuri tiria kristalines strukt\xc5\xabras, puslaidininkius, superlaidininkus. \xc5\xa0ios srities pionieriumi buvo Feliksas Blochas. Jis 1928\xc2\xa0m. suk\xc5\xabr\xc4\x97 elektron\xc5\xb3 kristalin\xc4\x97je strukt\xc5\xabroje elgesio kvantin\xc4\xaf model\xc4\xaf._NEWLINE_Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 abi kariaujan\xc4\x8dios pus\xc4\x97s vyst\xc4\x97 branduolio fizik\xc4\x85 siekdamos sukurti branduolin\xc4\x99 bomb\xc4\x85. Vokie\xc4\x8diai, vadovaujami Heizenbergo, tikslo nepasiek\xc4\x97, ta\xc4\x8diau s\xc4\x85junginink\xc5\xb3 Manheteno projektas buvo s\xc4\x97kmingas. JAV Enriko Fermio vadovaujama komanda 1942\xc2\xa0m. \xc4\xafvykd\xc4\x97 pirm\xc4\x85 \xc5\xbemogaus sukurt\xc4\x85 grandinin\xc4\x99 branduolin\xc4\x99 reakcij\xc4\x85, o 1945\xc2\xa0m. netoli Alamogordo, Nju Meksiko valstijoje, buvo detonuotas pirmas branduolinis u\xc5\xbetaisas._NEWLINE_Bandant kvantin\xc4\x99 mechanink\xc4\x85 sujungti su speciali\xc4\x85ja reliatyvumo teorija, buvo sukurta kvantinio lauko teorija. Penkto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio gale j\xc4\x85 suformulavo Ri\xc4\x8dardas Feinmanas, D\xc5\xbeulianas \xc5\xa0vingeris ir Frymanas Daisonas. Jie suformulavo kvantin\xc4\x97s elektrodinamikos teorij\xc4\x85, kuri apra\xc5\xa1o elektromagnetin\xc4\x99 s\xc4\x85veik\xc4\x85._NEWLINE_Kvantinio lauko teorija tapo modernios daleli\xc5\xb3 fizikos pagrindu. Daleli\xc5\xb3 fizika tiria elementari\xc4\x85sias daleles ir fundamentalias s\xc4\x85veikas. 1954\xc2\xa0m. Chen Ning Yang ir Robertas Milsas suformulavo teorijas, kurios leido sukurti standartin\xc4\xaf model\xc4\xaf. Standartinis modelis, u\xc5\xbebaigtas a\xc5\xa1tuntame XX am\xc5\xbeiaus de\xc5\xa1imtmetyje, s\xc4\x97kmingai apra\xc5\xa1o beveik visas iki \xc5\xa1iol atrastas elementarias daleles._NEWLINE_2012 m. CERN atrasta dalel\xc4\x97, savo savyb\xc4\x97mis atitinkanti  Higso bozon\xc4\x85._NEWLINE_Jungtin\xc4\x97s Tautos 2005\xc2\xa0m. paskelb\xc4\x97 pasaulio fizikos metais.\n_START_SECTION_\nFizika Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nFizikos srityje dirbo daugelis \xc5\xbeinom\xc5\xb3 Vilniaus universiteto profesori\xc5\xb3: Osvaldas Krygeris (1598\xe2\x80\x931665), Tomas \xc5\xbdebrauskas (1714\xe2\x80\x931758), Juozapas Mickevi\xc4\x8dius (1743\xe2\x80\x931817), Steponas Stubelevi\xc4\x8dius (1762\xe2\x80\x931814) ir kiti.\n_START_SECTION_\nAteities kryptys\n_START_PARAGRAPH_\nKondensuot\xc5\xb3j\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 fizikoje did\xc5\xbeiausia nei\xc5\xa1spr\xc4\x99sta teorin\xc4\x97 problema yra auk\xc5\xa1tos temperat\xc5\xabros superlaidumo paai\xc5\xa1kinimas. Taip pat intensyviai vykdomi eksperimentai, kuriais siekiama sukurti veikian\xc4\x8di\xc4\x85 spintronik\xc4\x85 ir kvantin\xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf._NEWLINE_Daleli\xc5\xb3 fizikoje vykdyti eksperimentais gauti rezultatai leid\xc5\xbeia teigti, kad standartinis modelis n\xc4\x97ra baigtas. Did\xc5\xbeiausias to \xc4\xafrodymas yra tai, kad neutrinai n\xc4\x97ra mas\xc4\x97s neturin\xc4\x8dios dalel\xc4\x97s. \xc5\xa0ie eksperimentai atrodo paai\xc5\xa1kino ilgai nei\xc5\xa1spr\xc4\x99st\xc4\x85 Saul\xc4\x97s neutrin\xc5\xb3 problem\xc4\x85. Sunki\xc5\xb3 neutrin\xc5\xb3 fizika yra aktyviai tyrin\xc4\x97jama tiek teori\xc5\xa1kai, tiek ir eksperimenti\xc5\xa1kai. Per ateinan\xc4\x8dius kelet\xc4\x85 met\xc5\xb3 prad\xc4\x97s veikti nauji daleli\xc5\xb3 greitintuvai (pla\xc4\x8diau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 LHC) kurie leis pagreitinti daleles iki keli\xc5\xb3 teraelektronvolt\xc5\xb3 (TeV) energij\xc5\xb3. Tokiu b\xc5\xabdu tikimasi atrasti Higso bozono ir supersimetrini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 \xc4\xafrodymus._NEWLINE_Teoriniai bandymai sujungti kvantin\xc4\x99 mechanik\xc4\x85 ir bendr\xc4\x85j\xc4\xaf reliatyvum\xc4\x85 \xc4\xaf viening\xc4\x85 teorija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kvantin\xc4\x99 gravitacij\xc4\x85\xe2\x80\x93 tikslas, kurio siekiama jau daugiau nei 50 met\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vis dar nedav\xc4\x97 patenkinam\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3. \xc5\xa0iuo metu vil\xc4\x8di\xc5\xb3 teikia M-teorija._NEWLINE_Vis dar lieka nepaai\xc5\xa1kinta daug astronomini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3. Tarp j\xc5\xb3 ultra auk\xc5\xa1tos energijos kosminiai spinduliai ir galaktik\xc5\xb3 sukimosi problema. Sukurta keletas teorij\xc5\xb3, bandan\xc4\x8di\xc5\xb3 paai\xc5\xa1kinti steb\xc4\x97jimus: dvigubai speciali reliatyvumo teorija, modifikuota Niutono dinamika, tamsiosios med\xc5\xbeiagos egzistavimas. 1998 metais, remiantis Ia tipo supernov\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 duomenimis, buvo aptikta, kad Visatos pl\xc4\x97timasis greit\xc4\x97ja. Tai privert\xc4\x97 per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti ankstesnes kosmologines teorijas ir \xc4\xafvesti tamsiosios energijos s\xc4\x85vok\xc4\x85.'