b'\n_START_ARTICLE_\nFulerenas\n_START_PARAGRAPH_\nFulerenas (angl. fullerene)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vien i\xc5\xa1 anglies atom\xc5\xb3 susidedanti molekul\xc4\x97, galinti b\xc5\xabti tu\xc5\xa1\xc4\x8diavidurio kamuolio, elipsoido, daugiasluoksnio \xe2\x80\x9esvog\xc5\xabno\xe2\x80\x9c arba vamzdelio (nanovamzdelis) pavidalo. Savo strukt\xc5\xabra jis pana\xc5\xa1us \xc4\xaf grafit\xc4\x85, bet gali tur\xc4\x97ti ir penkiakampes ar a\xc5\xa1tuonkampes akutes. Pavadinimas kilo i\xc5\xa1 in\xc5\xbeinieriaus Buckminster Fuller, kuris projektavo pana\xc5\xa1iai atrodan\xc4\x8dias geodezines konstrukcijas, pavard\xc4\x97s._NEWLINE_Pana\xc5\xa1ios molekul\xc4\x97s galimos ir i\xc5\xa1 silicio. Numatytas, ta\xc4\x8diau eksperimenti\xc5\xa1kai neaptiktas B\xe2\x82\x88\xe2\x82\x80 fulerenas i\xc5\xa1 boro.\n_START_SECTION_\nAtradimas\n_START_PARAGRAPH_\nPirmojo atrasto fulereno, vadinamo \xe2\x80\x9ebakminsterio fulerenu\xe2\x80\x9c (angl. buckminsterfullerene), C\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80, egzistavim\xc4\x85 1970 m. numat\xc4\x97 japon\xc5\xb3 mokslininkas Eiji Osawa. Jis pasteb\xc4\x97jo jog aromatinio junginio koranuleno molekul\xc4\x97 yra i\xc5\xa1gaubta taip, lyg b\xc5\xabt\xc5\xb3 kamuolio dalis, ir samprotavo, jog gal\xc4\x97t\xc5\xb3 egzistuoti ir visas toks kamuolys. \xc5\xa0ios hipotez\xc4\x97s nepripa\xc5\xbeino net jo bendradarbiai. Ji buvo paskelbta Japonijos mokslin\xc4\x97je spaudoje bet liko ma\xc5\xbeai \xc5\xbeinoma Amerikos ar Europos chemikams. 1973 metais rus\xc5\xb3 mokslininkas Galpen Bochvar atliko matematin\xc4\x99 tokios C\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 sferos analiz\xc4\x99 ir nustat\xc4\x97 jog \xc5\xa1i did\xc5\xbeiul\xc4\x97 molekul\xc4\x97 tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti stabili. Tai buvo paskelbta rus\xc5\xb3 mokslin\xc4\x97je spaudoje bet \xc5\xa1is teorinis numatymas irgi nesulauk\xc4\x97 d\xc4\x97mesio. Toki\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 egzistavim\xc4\x85 eksperimenti\xc5\xa1kai pavyko \xc4\xafrodyti tik 1985\xc2\xa0m., naudojant masi\xc5\xb3 spektrometrijos metodus. Kitas paplit\xc4\x99s fulerenas yra C\xe2\x82\x87\xe2\x82\x80, bet \xc5\xbeinomi ir 72, 76, 84 ar net 100 anglies atom\xc5\xb3 turintys kamuoliai. Gauti taip pat j\xc5\xb3 dimerai ir trimerai.\n_START_SECTION_\nSavyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nFulerenai chemi\xc5\xa1kai stabil\xc5\xabs, ta\xc4\x8diau galimos kai kurios chemin\xc4\x97s reakcijos. J\xc5\xb3 viduje galima \xe2\x80\x9e\xc4\xafkalinti\xe2\x80\x9c inertini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 ar kitokius atomus, kurie po to molekul\xc4\x97s negali palikti nors ir n\xc4\x97ra chemi\xc5\xa1kai su ja susij\xc4\x99. Fulerenai, kuriose u\xc5\xbedaryti \xc5\xa1armini\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 atomai, ima elgtis \xe2\x80\x9emetali\xc5\xa1kai\xe2\x80\x9c, tokie junginiai gali b\xc5\xabti superlaid\xc5\xabs auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97se temperat\xc5\xabrose nei metalai. Cs\xe2\x82\x82RbC\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 superlaidus net esant 33 \xc2\xb0K. Fulerenai yra aromatiniai junginiai bei alkenai ir dalyvauja \xc5\xa1ioms jungini\xc5\xb3 grup\xc4\x97ms b\xc5\xabdingose reakcijose. Ta\xc4\x8diau jie n\xc4\x97ra superaromatiniai: elektronai lieka savo \xc5\xbeiede ir nekeliauja laisvai po vis\xc4\x85 molekul\xc4\x99. Gryni fulerenai yra puslaidininkiai, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 galima pagaminti diodus, tranzistorius ir kitas pana\xc5\xa1ias detales. J\xc5\xb3 galimyb\xc4\x97s elektronikoje \xc5\xa1iuo metu tiriamos. Jiems taip pat b\xc5\xabdingos netiesin\xc4\x97s optin\xc4\x97s savyb\xc4\x97s, kurias bandoma pritaikyti optoelektronikoje._NEWLINE_Fulerenai \xc5\xa1iek tiek tirpsta vandenyje ir daug geriau tirpsta tuolene bei kituose cheminiuose tirpikliuose. J\xc5\xb3 tirpalai neretai turi rausv\xc4\x85 ar violetin\xc4\xaf atspalv\xc4\xaf. Tai vienintel\xc4\x97 anglies alotropin\xc4\x97 forma, galinti tirpti \xc4\xafprastiniuose tirpikliuose kambario temperat\xc5\xabroje. Ultravioletin\xc4\x97je \xc5\xa1viesoje fulerenai polimerizuojasi ir nebetirpsta, tod\xc4\x97l gali b\xc5\xabti panaudoti fotolitografijoje. Tik kai kurie fulerenai (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x88, C\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86, C\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80) yra beveik visi\xc5\xa1kai netirp\xc5\xabs. Skysti b\xc5\xabna retai, esant apie 400\xc2\xa0\xc2\xb0C sublimuojasi._NEWLINE_Kai kurie fulerenai (pavyzd\xc5\xbeiui, C\xe2\x82\x87\xe2\x82\x86, C\xe2\x82\x87\xe2\x82\x88, C\xe2\x82\x88\xe2\x82\x80, and C\xe2\x82\x88\xe2\x82\x84) yra chiraliniai ir galimi j\xc5\xb3 optiniai izomerai (enantiomerai).\n_START_SECTION_\nPaplitimas\n_START_PARAGRAPH_\nFulerenai n\xc4\x97ra reti, j\xc5\xb3 daug susidaro degant paprastai \xc5\xbevakei ir aptinkama jos suod\xc5\xbeiuose. I\xc5\xa1skirti gryni fulerenai atrodo kaip anglis. Gamtoje fuleren\xc5\xb3 pasitaiko fulgurituose, jei \xc5\xbeaibas trenk\xc4\x97 \xc4\xaf organin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos turint\xc4\xaf sm\xc4\x97l\xc4\xaf. J\xc5\xb3 taip pat randama labai daug (98\xc2\xa0%) anglies turin\xc4\x8diame minerale \xc5\xa1ungite._NEWLINE_Fuleren\xc5\xb3 aptikta ir kosmose, planetiniuose \xc5\xabkuose (stebint emisijos spektrus).\n_START_SECTION_\nPoveikis sveikatai\n_START_PARAGRAPH_\nFulerenai paprastai n\xc4\x97ra nuodingi net didel\xc4\x97mis doz\xc4\x97mis, nors nanovamzdeliai gali kenkti pana\xc5\xa1iai kaip ir asbestas. C\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 skersmuo yra apie 7 angstremai ta\xc4\x8diau Van Der Valso skersmuo didesnis, apie 10 angstrem\xc5\xb3._NEWLINE_Fulerenai gali surinkti savyje ir taip nukenksminti odai kenksmingus radikalus, tod\xc4\x97l j\xc5\xb3 dedama \xc4\xaf kai kuriuos sen\xc4\x97jim\xc4\x85 stabdan\xc4\x8dius kremus. \xc5\xa0ungitas turi stipri\xc5\xb3 antibakterini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3  ta\xc4\x8diau ne\xc4\xafrodyta jog b\xc5\xabtent d\xc4\x97l jame esan\xc4\x8di\xc5\xb3 fuleren\xc5\xb3.'