b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Pietro Bellori\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeovanis Pjetras Beloris (it. Giovanni Pietro Bellori, 1613\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 13\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1696\xc2\xa0m. vasario 19 d.)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVII a. ital\xc5\xb3 meno teoretikas, antikvaras, biografas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeovanis Pjetras Beloris gim\xc4\x97 1613\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 13 d. Romoje Giacomo Bellori ir Artemisia Giannotti \xc5\xa1eimoje, kurie buvo \xc5\xabkininkai i\xc5\xa1 Lombardijos, tuo metu dirb\xc4\x99 Romoje. T\xc4\x97vas tarnavo Francesco Angeloni, Giovanni Battista Agucchi ir kardinolo Ippolito Aldobrandini sekretoriuj, popie\xc5\xbeiaus kurijos nariui. Gali b\xc5\xabti, kad Francesco Angeloni buvo \xc4\xafsis\xc5\xabnij\xc4\x99s D\xc5\xbeovan\xc4\xaf Belor\xc4\xaf, nes skyr\xc4\x97 jam ger\xc4\x85 i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85 ir v\xc4\x97liau paskyr\xc4\x97 vien j\xc4\xaf savo paveld\xc4\x97toju. I\xc5\xa1 savo r\xc4\x97m\xc4\x97jo D\xc5\xbeovanis Beloris persi\xc4\x97m\xc4\x97 pom\xc4\x97giu menui ir senienoms. Jis susipa\xc5\xbeino su daugeliu to meto Romos meninink\xc5\xb3 ir antikvar\xc5\xb3. Tik\xc4\x97tina, kad apie tapyb\xc4\x85 j\xc4\xaf instruktavo Domenikinas. 1670\xc2\xa0m. popie\xc5\xbeius Klemensas X paskyr\xc4\x97 Belor\xc4\xaf Vatikano sukaupt\xc5\xb3 antikini\xc5\xb3 senien\xc5\xb3 kuratoriumi (Commissario dell antichit\xc3\xa0), 1671\xc2\xa0m. Beloris tapo Romos \xc5\xa0v. Luko akademijos rektoriumi. 1672\xc2\xa0m. jis para\xc5\xa1\xc4\x97 biografij\xc5\xb3 knyg\xc4\x85 ir traktat\xc4\x85 apie men\xc4\x85 \xe2\x80\x9e\xc5\xa0iuolaikini\xc5\xb3 tapytoj\xc5\xb3, skulptori\xc5\xb3 ir architekt\xc5\xb3 gyvenimai\xe2\x80\x9c, kuris tapo vienu pamatini\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 nagrin\xc4\x97jant baroko laikotapio men\xc4\x85. Knyga buvo sugalvota kaip Giorgio Vasari \xe2\x80\x9eLe Vite\xe2\x80\x9c t\xc4\x99sinys, tik ap\xc5\xbevelgiantis baroko laikotarpio meninink\xc5\xb3 gyvenimus. Knygoje pateiktos 12 meninink\xc5\xb3 biografijos, kurie k\xc5\xabr\xc4\x97 Romoje (tapytojai Anibal\xc4\x97 Kara\xc4\x8dis, Agostinas Kara\xc4\x8dis, Federikas Baro\xc4\x8dis, Karavad\xc5\xbeas, Piteris Paulius Rubensas, Antonis van Deikas, Domenikinas, D\xc5\xbeovanis Lanfrankas, Nikola Pusenas, skulptoriai Fran\xc3\xa7ois Duquesnoy ir Alessandro Algardi, architektas Domenico Fontana)._NEWLINE_1690\xc2\xa0m. Beloris i\xc5\xa1leido papildom\xc4\x85 biografij\xc5\xb3 knyg\xc4\x85, kurioje apra\xc5\xa1yti Gvidas Renis, Andrea Sacchi ir Carlo Maratta. Kiti Belorio veikalai: \xe2\x80\x9eColonna Traina\xe2\x80\x9c (1673), \xe2\x80\x9eAdmiranda Romanarum Antiquitatum\xe2\x80\x9c (1693) ir \xe2\x80\x9eGli Antichi Sepolcri\xe2\x80\x9c (1697), kuriuose Beloris apra\xc5\xa1in\xc4\x97jo Sen. Romos liekanas. Po 1680\xc2\xa0m. jis dirbo antikvaru ir bibiliotekininku \xc5\xa0vedijos karalienei Kristinai, kuri tuomet gyveno Romoje. 1689\xc2\xa0m. Beloris tapo Pranc\xc5\xabzijos tapybos ir skulpt\xc5\xabros akademijos garb\xc4\x97s nariu. Beloris buvo neoplatoninio po\xc5\xbei\xc5\xabrio \xc4\xaf men\xc4\x85 \xc5\xa1alininkas. Savo estetines id\xc4\x97jas jis i\xc5\xa1d\xc4\x97st\xc4\x97 1664\xc2\xa0m. es\xc4\x97 \xe2\x80\x9eL\xe2\x80\x99Idea\xe2\x80\x9c (publikuota v\xc4\x97liau kaip \xe2\x80\x9eGyvenim\xc5\xb3\xe2\x80\x9c \xc4\xaf\xc5\xbeanga). Pagal Belor\xc4\xaf, menininkas i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 turi suformuluoti idealaus k\xc5\xabrinio id\xc4\x97j\xc4\x85 ir i\xc5\xa1 gamtos turi imti tik pa\xc4\x8dius gra\xc5\xbeiausius ir tobuliausius elementus, nes pati gamta es\xc4\x85 t\xc4\x97ra tik netobulas tobulo \xe2\x80\x9erojaus\xe2\x80\x9c vaizdinio atspindys. Tokiu b\xc5\xabdu Beloris kaip meno sekimo ideal\xc4\x85 i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 Anibal\xc4\x97s Kara\xc4\x8dio dail\xc4\x99, prie\xc5\xa1pastatydamas j\xc4\x85 Karavad\xc5\xbeo, kuri es\xc4\x85 buvo nesektinas pavyzdys. D\xc5\xbeovanis Pjetras Beloris mir\xc4\x97 1696\xc2\xa0m. vasario 19 d. Romoje, palaidotas \xc5\xa0v. Izidoriaus ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje.'