b'\n_START_ARTICLE_\nKardiomiocitas\n_START_PARAGRAPH_\nKardiomiocitas (lot. cardiomyocytus)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1irdies raumens (miokardo) strukt\xc5\xabrinis funkcinis vienetas. Normalus kardiomiocitas yra 10\xe2\x80\x9320 mikrometr\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio ir 80\xe2\x80\x93100 mikrometr\xc5\xb3 ilgio, jo centre yra vienas arba du branduoliai. Pagrindin\xc4\x97s kardiomiocito sudedamosios dalys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai kontraktilinis miocito vienetas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sarkomeras, \xc4\xafterptiniai diskai, ply\xc5\xa1in\xc4\x97s jungtys bei mitochondrijos._NEWLINE_Pagrindin\xc4\x97 funkcija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kontraktili\xc5\xa1kumas. Periodi\xc5\xa1kai susitraukin\xc4\x97damas kardiomiocitas ir visas \xc5\xa1irdies raumuo geba palaikyti efektyvi\xc4\x85 maisto med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 ir deguonies apykait\xc4\x85 \xc5\xbemogaus organizme. Susitraukimo j\xc4\x97ga periodi\xc5\xa1kai gali keistis d\xc4\x97l dviej\xc5\xb3 reguliavimo mechanizm\xc5\xb3: heterometrinio ir homeometrinio.\n_START_SECTION_\nSarkomerai\n_START_PARAGRAPH_\nDry\xc5\xbeuota skaidulos i\xc5\xa1vaizda yra d\xc4\x97l sarkomer\xc5\xb3, t. y. kontraktilini\xc5\xb3 kardiomiocito vienet\xc5\xb3, kuriuos sudaro kontraktil\xc5\xabs baltymai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 aktinas ir miozinas. Morfologi\xc5\xa1kai kardiomiocito sarkomeras yra pana\xc5\xa1us, bet ne tapatus griau\xc4\x8di\xc5\xb3 raumen\xc5\xb3 sarkomerui. Kardiomiocit\xc5\xb3 miofibrili\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra ir susitraukimo mechanizmas tapat\xc5\xabs griau\xc4\x8di\xc5\xb3 ruo\xc5\xbeuotojo raumens miofibril\xc4\x97ms. Tarpus tarp miofibrili\xc5\xb3 u\xc5\xbepildo sarkoplazma. Jos yra daugiau apie branduolius. Sarkoplazmoje gausu per vis\xc4\x85 sarkomero ilg\xc4\xaf i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi\xc5\xb3 dideli\xc5\xb3 \xc5\xa1akot\xc5\xb3 sarkosom\xc5\xb3, daug glikogeno. D\xc4\x97l to \xc5\xa1irdies raumuo yra gerai apr\xc5\xabpinamas deguonimi. Sarkoplazmin\xc4\xaf tinkl\xc4\x85 sudaro siaur\xc5\xb3 cistern\xc5\xb3 sistema, apgaubianti kiekvien\xc4\x85 miofibril\xc4\x99. \xc4\xae j\xc4\xaf T vamzdeliai \xc4\xafsiterpia ties Z linijomis. T vamzdeliai du kartus platesni u\xc5\xbe skeleto skersaruo\xc5\xbei\xc5\xb3 raumen\xc5\xb3 ir kontaktuoja tik su viena terminaline cisterna. Toks kontaktas vadinamas diada. Terminalin\xc4\x97s cisternos nedidel\xc4\x97s ir nesudaro tipini\xc5\xb3 triad\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaeterptiniai diskai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0irdies raumens l\xc4\x85stel\xc4\x97s yra glaud\xc5\xbeiai susijungusios viena su kita kardiomiocit\xc5\xb3 galuose esan\xc4\x8diomis gausiomis interdigitacijomis bei specialiomis jungtimis, dar vadinamomis \xc4\xafterptiniais diskais. \xc5\xa0ios strukt\xc5\xabros neleid\xc5\xbeia susitraukimo metu l\xc4\x85stelei atitr\xc5\xabkti nuo l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Stebint \xc5\xa1viesos mikroskopu \xc4\xafterptiniai diskai matomi kaip statmeni br\xc5\xabk\xc5\xa1neliai, elektroniniu mikroskopu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atrodo kaip laipteliai. \xc4\xaeterptini\xc5\xb3 disk\xc5\xb3 skersin\xc4\x97se srityse yra daug desmosom\xc5\xb3 (sukibimo d\xc4\x97mi\xc5\xb3, lot. macula adherens). Desmosomos sujungia l\xc4\x85steles mechani\xc5\xa1kai.\n_START_SECTION_\nPly\xc5\xa1in\xc4\x97s jungtys\n_START_PARAGRAPH_\nSrityse, lygiagre\xc4\x8diose miofibril\xc4\x97ms, yra ply\xc5\xa1in\xc4\x97s jungtys (lot. macula communicans, nexus). Jomis plinta nervinis impulsas i\xc5\xa1 l\xc4\x85stel\xc4\x97s \xc4\xaf l\xc4\x85stel\xc4\x99, tod\xc4\x97l jos susitraukia sinchroni\xc5\xa1kai. Kardiomiocitus i\xc5\xa1 i\xc5\xa1or\xc4\x97s apkloja pamatin\xc4\x97 membrana. Jungdamiesi tarpusavyje jie sudaro skaidulas, ta\xc4\x8diau nesuformuoja pluo\xc5\xa1t\xc5\xb3, bet jungiasi nereguliariomis anastomoz\xc4\x97mis. Tarp tarp skaidul\xc5\xb3 yra plonas puraus jungiamojo audinio sluoksnis, kuriame gausu kraujagysli\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nMitochondrijos\n_START_PARAGRAPH_\nKardiomiocit\xc5\xb3, kuriems b\xc5\xabdingas aerobinis metabolizmas, citoplazmoje yra labai daug mitochondrij\xc5\xb3. Jos sudaro 35 proc. l\xc4\x85stel\xc4\x97s t\xc5\xabrio ir yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios tarp miofibrili\xc5\xb3, \xc5\xa1alia j\xc5\xb3 po sarkolema ir aplink branduol\xc4\xaf. Mitochondrij\xc5\xb3 ultrastrukt\xc5\xabra labai greitai kinta veikiant \xc5\xbealingiems veiksniams. Net d\xc4\x97l trumpalaik\xc4\x97s i\xc5\xa1emijos gali atsirasti ry\xc5\xa1ki\xc5\xb3 pakitim\xc5\xb3 (edema ir vakuolizacija).\n_START_SECTION_\nSkaidulos susitraukimo mechanizmas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0irdies raumens kontraktili\xc5\xa1kumas (geb\xc4\x97jimas susitraukti) yra viena svarbiausi\xc5\xb3 jo savybi\xc5\xb3. Skaidulos susitraukimo metu aktino ir miozino filament\xc5\xb3 ilgis nekinta. Aktino laisvieji galai priart\xc4\x97ja prie M linijos, suma\xc5\xbeindami H zonos plot\xc4\xaf. Prie\xc5\xa1ingi aktino filament\xc5\xb3 galai prisitvirtin\xc4\x99 prie Z linijos, tod\xc4\x97l jiems slystant atsirandanti tempimo j\xc4\x97ga suartina Z linijas, I disko plotis suma\xc5\xbe\xc4\x97ja, A disko plotis nepakinta, sarkomeras sutrump\xc4\x97ja. Raumen\xc4\xaf i\xc5\xa1tempus, sarkomeras pailg\xc4\x97ja, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l jo elastini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 v\xc4\x97l atsistato. Skaidulai maksimaliai susitraukiant, sarkomero plonieji filamentai giliai \xc4\xafsiterpia tarp stor\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 laisvi galai net gali susiliesti, o H zona visai i\xc5\xa1nykti. Raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 susitraukim\xc4\x85 valdo sarkoplazminis tinklas, kontroliuodamas Ca jon\xc5\xb3 koncentracij\xc4\x85 miofibril\xc4\x97se.\n_START_SECTION_\nHeterometrinis ir homeometrinis mechanizmai\n_START_PARAGRAPH_\nSveikos \xc5\xa1irdies heterometrinis reguliavimas vyksta pagal Franko-Starlingo d\xc4\x97sn\xc4\xaf. Kuo skilveliai daugiau i\xc5\xa1siple\xc4\x8dia diastol\xc4\x97je (kuo daugiau pripl\xc5\xabsta kraujo ir atitinkamai padid\xc4\x97ja prisipildymo spaudimas) ir labiau i\xc5\xa1sitempia raumens skaidulos, tuo stipriau jie susitraukia. Heterometrinis reguliavimo mechanizmas yra labai svarbus \xc5\xa1irdies kontrakcijos savireguliacijai padid\xc4\x97jus kr\xc5\xabviui. Antrasis \xc5\xa1irdies susitraukimo j\xc4\x97gos reguliavimo mechanizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 homeometrinis, nesusij\xc4\x99s su sarkomer\xc5\xb3 ilgio kitimu. Veikiant kai kuriems veiksniams, pvz., katecholaminams, \xc5\xa1irdies kontrakcija did\xc4\x97ja nepailg\xc4\x97jus raumens skaiduloms. Kad \xc5\xa1irdies raumuo normaliai susitraukin\xc4\x97t\xc5\xb3, turi b\xc5\xabti normali kontraktilini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra ir veiksmingi reguliavimo mechanizmai.'