b'\n_START_ARTICLE_\nUrugvajaus istorija\n_START_PARAGRAPH_\nUrugvajaus istorija siekia ikikolumbinius laikus ir t\xc4\x99siasi iki dabartini\xc5\xb3 laik\xc5\xb3. Tai nesutarim\xc5\xb3 tiek \xc5\xa1alies viduje, tiek su kitomis valstyb\xc4\x97mis istorija.\n_START_SECTION_\nIkikolumbiniai laikai ir kolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nVienintel\xc4\x97 \xc5\xbeinoma Urugvajaus tauta prie\xc5\xa1 atvykstant europie\xc4\x8diams yra ma\xc5\xbea \xc4\x8carua gentis, kuri\xc4\x85 gvaraniai i\xc5\xa1vijo \xc4\xaf pietus nuo Paragvajaus. Tuomet Urugvajuje gyveno 5-10 t\xc5\xabkst. \xc5\xbemoni\xc5\xb3 _NEWLINE_Ispanai \xc4\xaf Urugvajaus teritorij\xc4\x85 atvyko 1516 m., bet vietiniai ar\xc5\xa1iai prie\xc5\xa1inosi kolonizacijai, o regione nebuvo aukso ir sidabro, tad XVI-XVII buvo \xc4\xafkurta ma\xc5\xbeai gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3. Urugvajus tapo Portugalijos ir Ispanijos imperij\xc5\xb3 gin\xc4\x8dytina teritorija. 1603 m. ispanai prad\xc4\x97jo veisti galvijus, tai sudar\xc4\x97 prielaidas ekonominiam augimui \xc5\xa1iame regione. Pirm\xc4\x85 nuolatin\xc4\x99 gyvenviet\xc4\x99 Soriano ant Negro kranto Urugvajuje ispanai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 1624 m. O 1669-71 m. portugalai pastat\xc4\x97 Kolonijos del Sakramento tvirtov\xc4\x99. Ispan\xc5\xb3 kolonizacija sustipr\xc4\x97jo, kai ji nor\xc4\x97jo sustabdyti portugal\xc5\xb3 vald\xc5\xb3 pl\xc4\x97tim\xc4\x85si Brazilijoje._NEWLINE_Montevid\xc4\x97jas ispan\xc5\xb3 buvo \xc4\xafkurtas kaip karin\xc4\x97 tvirtov\xc4\x97 XVIII a. prad\xc5\xbeioje. Nat\xc5\xabralaus uosto d\xc4\x97ka jis greitai tapo prekybos centru, konkuravusiu net su Argentinos sostine Buenos Air\xc4\x97mis. XIX a. prad\xc5\xbeioje Urugvajuje ir aplinkin\xc4\x97se teritorijose vyko ar\xc5\xa1i kova tarp Portugalijos, Ispanijos ir Did\xc5\xbeiosios Britanijos. 1806 ir 1807 m. brit\xc5\xb3 armija band\xc4\x97 u\xc5\xbeimti Buenos Aires kare su Ispanija. Tad 1807 m. prad\xc5\xbeioje Montevid\xc4\x97j\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 10 t\xc5\xabkst. brit\xc5\xb3 kari\xc5\xb3, kurie i\xc5\xa1buvo iki met\xc5\xb3 vidurio, kai puol\xc4\x97 Bueno Aires.\n_START_SECTION_\nKova d\xc4\x97l nepriklausomyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\n1811 m. Jos\xc3\xa9 Gervasio Artigas, Urugvajaus nacionalinis didvyris, prad\xc4\x97jo s\xc4\x97kming\xc4\x85 mai\xc5\xa1t\xc4\x85 prie\xc5\xa1 ispanus ir nugal\xc4\x97jo juos Las Piedras m\xc5\xab\xc5\xa1yje gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 18 d. Jis suformavo Liga Federal 1814 m., kurios buvo paskelbtas protektoriumi._NEWLINE_Did\xc4\x97janti lygos galia ir presti\xc5\xbeas gasdino portugalus (d\xc4\x97l jos respublikonizmo) ir 1816 m. rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf jie \xc4\xafsiver\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf Rytines provincijas (su tyliu Buenos Airiu sutikimu), tik\xc4\x97damiesi sunaikinti protektori\xc5\xb3 ir jo revoliucij\xc4\x85. Portugal\xc5\xb3 paj\xc4\x97gos d\xc4\x97l gausumo ir geresnio apr\xc5\xabpinimo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Montevid\xc4\x97j\xc4\x85 1817 m. sausio 20 d. ir po trej\xc5\xb3 met\xc5\xb3 kovos provincijoje nugal\xc4\x97jo Artig\xc4\x85 Takuarembo m\xc5\xab\xc5\xa1yje. 1821 m. Provincia Oriental del R\xc3\xado de la Plata (dabartinis Urugvajus) buvo prijungta prie Brazilijos kaip Cisplatina. O Trisde\xc5\xa1imt Trys Rytie\xc4\x8diai, vadovaujami Juan Antonio Lavalleja, 1825 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 25 d. paskelb\xc4\x97 nepriklausomyb\xc4\x99, remiami Jungtini\xc5\xb3 La Platos provincij\xc5\xb3, \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s Argentinos._NEWLINE_Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 500 dien\xc5\xb3 Brazilijos-Argentinos kar\xc4\x85. N\xc4\x97 viena pus\xc4\x97 nepasirod\xc4\x97 prana\xc5\xa1esn\xc4\x97 ir 1828 m. Montevid\xc4\x97jo sutartis, skatinama brit\xc5\xb3, pripa\xc5\xbeino Urugvajaus nepriklausomyb\xc4\x99. Pirmoji Urugvajaus Konstitucija buvo priimta 1830 m. liepos 18 d. Likusi\xc4\x85 XIX a. dal\xc4\xaf vyko karai su kaimynin\xc4\x97mis \xc5\xa1alimis, politiniai ir ekonominiai svyravimai bei didel\xc4\x97 imigracija, daugiausia i\xc5\xa1 Europos.\n_START_SECTION_\n"Didysis karas" 1839-1852 m.\n_START_PARAGRAPH_\nUrugvajaus politikoje dominavo dvi partijos: konservatyv\xc5\xabs Blancos ("Baltieji") ir liberal\xc5\xabs Colorados ("Raudonieji"). Raudoniesiems vadovavo Fructuoso Rivera ir jie atstovavo Montevid\xc4\x97jo verslinink\xc5\xb3 interesus, o Manuel Oribe vadovaujami Baltieji r\xc4\x97m\xc4\x97 provincijos \xc5\xbeemvald\xc5\xbeius ir protekcionizm\xc4\x85. J\xc5\xb3 pavadinimai kilo i\xc5\xa1 d\xc4\x97v\xc4\x97t\xc5\xb3 rankovi\xc5\xb3 rai\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 Colorados buvo m\xc4\x97lyni, bet kadangi ji bly\xc5\xa1ko saul\xc4\x97je, buvo pasirinkta raudona spalva. Urugvajaus politin\xc4\x97s partijos buvo susijusios su kariaujan\xc4\x8diom politin\xc4\x97m frakcijomis Argentinoje. Raudonieji r\xc4\x97m\xc4\x97 i\xc5\xa1tremtus Argentinos Unitarios, kuri\xc5\xb3 daug pab\xc4\x97go \xc4\xaf Montevid\xc4\x97j\xc4\x85, o Manuel Oribe buvo artimas Argentinos diktatoriaus Juan Manuel de Rosas draugas. Oribe j\xc4\xaf r\xc4\x97m\xc4\x97, kai pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 laivynas u\xc5\xbeblokavo Buenos Aires 1838 m. Tad Raudonieji ir i\xc5\xa1tremti Unitarios kreip\xc4\x97si pagalbos \xc4\xaf pranc\xc5\xabzus ir 1838 m. bir\xc5\xbeelio 15 d. Riveros vadovaujama armija nuvert\xc4\x97 prezident\xc4\x85, kuris pab\xc4\x97go \xc4\xaf Argentin\xc4\x85. Argentinos Unitarios Montevid\xc4\x97juje suformavo vyriausyb\xc4\x99 tremtyje ir slapta raginamas pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 Rivera paskelb\xc4\x97 kar\xc4\x85 Rosas 1839 m. Konfliktas truko trisde\xc5\xa1imt met\xc5\xb3 ir buvo pavadintas "Did\xc5\xbeiuoju karu". 1840 m. i\xc5\xa1tremt\xc5\xb3 Unitarios armija band\xc4\x97 \xc4\xafsiver\xc5\xbeti \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Argentin\xc4\x85, bet jiems ne itin sek\xc4\x97si. Po dvej\xc5\xb3 met\xc5\xb3 Argentinos armija u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Urugvaj\xc5\xb3 Orib\xc4\x97s vardu. Buvo okupuota did\xc5\xbeioji \xc5\xa1alies dalis, tik sostin\xc4\x97 atsilaik\xc4\x97. Montevid\xc4\x97jo apgultis, prasid\xc4\x97jusi 1843 m. vasar\xc4\xaf, truko 9 metus ir Alexandre Dumas j\xc4\x85 lygino su Trojos karu. Montevid\xc4\x97jus kreip\xc4\x97si pagalbos \xc4\xaf ten gyvenusius u\xc5\xbesienie\xc4\x8dius ir buvo sudaryti pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 ir ital\xc5\xb3 legionai. Pastariesiems vadovavo i\xc5\xa1temtas Giuseppe Garibaldi, kuris karui prasid\xc4\x97jus Montevid\xc4\x97juje dirbo matematikos mokytoju. Garibaldis tapo Urugvajaus laivyno vadu. Karo metu jis dalyvavo daugyb\xc4\x97je m\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 ir San Antonio m\xc5\xab\xc5\xa1yje, kuriame jis \xc4\xafgijo pasaulin\xc4\x99 did\xc5\xbeio karved\xc5\xbeio \xc5\xa1lov\xc4\x99. Montevid\xc4\x97jo blokada buvo neefektyvi, nes Rosas steng\xc4\x97si netrukdyti tarptautinei laivybai Platos upe. Bet 1845 m., kai buvo u\xc5\xbeblokuotas kelias \xc4\xaf Paragvaj\xc5\xb3, Britanija ir Pranc\xc5\xabzija susivienijo prie\xc5\xa1 Argentin\xc4\x85, sunaikino jos laivyn\xc4\x85 ir prad\xc4\x97jo Buenos Aires blokad\xc4\x85, o Brazilija stojo \xc4\xaf kar\xc4\x85 prie\xc5\xa1 Argentin\xc4\x85. Rosas sudar\xc4\x97 taikos su tart\xc4\xaf su Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Britanija 1849 m, o Pranc\xc5\xabzija - 1850 m. Pranc\xc5\xabzai sutiko atsitraukti, jei Rosas at\xc5\xa1auks savo karius i\xc5\xa1 Urugvajaus. Oribe t\xc4\x99s\xc4\x97 netvirt\xc4\x85 Montevid\xc4\x97jo apgult\xc4\xaf. 1851 m. Kaudilijas Urquiza stojo prie\xc5\xa1 Rosas ir susitar\xc4\x97 su Brazilija, U\xc5\xaarugvajaus Raudonaisiais ir i\xc5\xa1tremtais Unitarios. Urquiza \xc4\xaf\xc5\xbeeng\xc4\x97 \xc4\xaf Urugvaj\xc5\xb3 ir nutrauk\xc4\x97 Orib\xc4\x97s vadovaujam\xc4\x85 Montevid\xc4\x97jo apgult\xc4\xaf. Po to jis nuvert\xc4\x97 Rosas Caseros m\xc5\xab\xc5\xa1yje 1852 m. vasario 3 d. Taip baig\xc4\x97si karas, o tais pa\xc4\x8diais metais buvo panaikinta vergov\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nTrigubo Aljanso karas\n_START_PARAGRAPH_\n1855 tarp partij\xc5\xb3 kilo naujas konfliktas, kuris pasiek\xc4\x97 maksimum\xc4\x85 per Trigubo Aljanso kar\xc4\x85. 1863 m. Raudonasis generolas Venancio Flores prad\xc4\x97jo mai\xc5\xa1t\xc4\x85 prie\xc5\xa1 Balt\xc4\x85j\xc4\xaf prezident\xc4\x85 Bernardo Prudencio Berro. Flores palaik\xc4\x97 Brazilija ir Argentina, r\xc4\x97musios j\xc4\xaf kariais ir ginklais, o Berro r\xc4\x97m\xc4\x97 Paragvajaus lyderis Francisco Solano L\xc3\xb3pez. Kai su Brazilijos pagalba buvo nuversta Berro vyriausyb\xc4\x97, Lopez tuo pasinaudojo kaip pretekstu paskelbti kar\xc4\x85 Urugvajui. Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 Trigubo Aljanso kar\xc4\x85, kuriame Brazilija, Argentina ir Urugvajus stojo prie\xc5\xa1 Paragvaj\xc5\xb3. Flores kar\xc4\x85 laim\xc4\x97jo, bet prarado 95\xc2\xa0% kari\xc5\xb3. 1868 m. jis buvo nu\xc5\xbeudytas t\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 dien\xc4\x85 kaip ir jo prie\xc5\xa1as Berro._NEWLINE_Abi partijas nuvargino chaosas. 1870 m. jos pasidalino \xc4\xaftakos zonomis: Raudoniesiems atiteko sostin\xc4\x97 ir paj\xc5\xabrio sritys, o baltiesiems - toliau nuo kranto esan\xc4\x8dios sritys. Be to Baltieji gavo pus\xc4\x97s milijono doleri\xc5\xb3 kompensacij\xc4\x85 u\xc5\xbe j\xc5\xb3 dal\xc4\xaf Montevid\xc4\x97juje. Ta\xc4\x8diau nesutarimai nei\xc5\xa1nyko.\n_START_SECTION_\nSocialin\xc4\x97 ir ekonomin\xc4\x97 raida iki 1890 m.\n_START_PARAGRAPH_\nPo karo smarkiai padid\xc4\x97jo imigrant\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius, daugiausia i\xc5\xa1 Ispanijos ir Italijos. Imigrantai sudar\xc4\x97 48\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3 1860 m. ir 68\xc2\xa0% 1868 m. Dar 100 000 europie\xc4\x8di\xc5\xb3 atvyko 1870\xe2\x80\x931880 m., tad 1879 m. Urugvajuje gyveno apie 438 000 \xc5\xbemoni\xc5\xb3, ketvirtis i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 Montevid\xc4\x97juje. 1857 m. \xc4\xafkurtas pirmasis bankas, po trej\xc5\xb3 met\xc5\xb3 pastatyta kanal\xc5\xb3 sistema, 1860 nutiestos pirmos telegrafo linijos ir pastatytas gele\xc5\xbeinkelis tarp sostin\xc4\x97s ir provincijos._NEWLINE_Taip pat pastebimas stabilus ekonomikos augimas, ypa\xc4\x8d galvij\xc5\xb3 auginime ir eksporte. 1860\xe2\x80\x931868 m. avi\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius padid\xc4\x97jo nuo 3 iki 17 mln. To svarbiausia prie\xc5\xbeastis yra Europos emigrant\xc5\xb3 atgabenti nauji \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97s metodai._NEWLINE_Montevid\xc4\x97jas tapo regiono ekonominiu centru. Jis buvo tranzitinis punktas Argentinos, Brazilijos ir Paragvajaus prek\xc4\x97ms. Saltas ir Paisandu patyr\xc4\x97 pana\xc5\xa1\xc5\xb3 ekonomin\xc4\xaf augim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nXX am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\nJos\xc3\xa9 Batlle y Ord\xc3\xb3\xc3\xb1ez, Urugvajaus prezidentas 1903\xe2\x80\x931907 m. ir 1911\xe2\x80\x931915 m., pad\xc4\x97jo pagrindus \xc5\xa1iuolaikinei Urugvajaus politikos pl\xc4\x97trai. Jis prad\xc4\x97jo pla\xc4\x8dias politines, socialines ir ekonomines reformas, tokias kaip socialinio apr\xc5\xabpinimo programa, vyriausyb\xc4\x97s dalyvavimas \xc4\xafvairiuose ekonomikos sektoriuose. Kai kurias reformas t\xc4\x99s\xc4\x97 jo \xc4\xafp\xc4\x97diniai._NEWLINE_1930 m. Urugvajus buvo i\xc5\xa1rinktas Pasaulio futbolo \xc4\x8dempionatui rengti. Nors dalyvi\xc5\xb3 buvo ma\xc5\xbeiau nei \xc5\xa1iuolaikiniuose \xc4\x8dempionatuose, kilo tautinis pasidid\xc5\xbeiavimas, kai Urugvajaus komanda finale nugal\xc4\x97jo Argentin\xc4\x85._NEWLINE_Po 1950 m. i\xc5\xa1 dalies d\xc4\x97l suma\xc5\xbe\xc4\x97jusios \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97s produkt\xc5\xb3 paklausos tarptautin\xc4\x97je rinkoje Urugvajus susid\xc5\xabr\xc4\x97 su ekonomin\xc4\x97mis problemomis: infliacija, masiniu nedarbu, Urugvajaus darbinink\xc5\xb3 prast\xc4\x97jan\xc4\x8diomis gyvenimo s\xc4\x85lygomis. Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 student\xc5\xb3 ir darbinink\xc5\xb3 neramumus._NEWLINE_1950 m. Urugvajaus futbolo komanda v\xc4\x97l tapo \xc4\x8dempione nugal\xc4\x97jusi Brazilij\xc4\x85 2-1._NEWLINE_Po 1960 m. susiformavo miesto karin\xc4\x97 grupuot\xc4\x97 Tupamaros, i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 pl\xc4\x97\xc5\xa1usi bankus ir dalinusi pinigus ir maist\xc4\x85 varg\xc5\xa1ams, o v\xc4\x97liau vykd\xc4\x97 politinius pagrobimus ir atakavo saugumo paj\xc4\x97gas. J\xc5\xb3 pastang\xc5\xb3 d\xc4\x97ka vyriausyb\xc4\x97 buvo sug\xc4\x97dinta ir destabilizuota._NEWLINE_Prezidentas Jorge Pacheco paskelb\xc4\x97 ypating\xc4\x85 pad\xc4\x97t\xc4\xaf 1968 m., o jo \xc4\xafp\xc4\x97dinis Juan Mar\xc3\xada Bordaberry dar labiau suvar\xc5\xbe\xc4\x97 politines teises 1972 m. ir naudojo armij\xc4\x85 kovoti su Ra\xc3\xbal Sendic vadovaujama MLN. Po pergal\xc4\x97s armija u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 vald\xc5\xbei\xc4\x85 1973 m. Kankinimai buvo s\xc4\x97kmingai panaudoti prie\xc5\xa1 mai\xc5\xa1tininkus ir Urugvajus pagal procentus tur\xc4\x97jo daugiausiai politini\xc5\xb3 kalini\xc5\xb3 pasaulyje. Tupamaros vadai buvo laikomi izoliuotuose kaleimuose ir nuolat kankinami. Smarkiai padid\xc4\x97jo emigracija, nes urugvajie\xc4\x8diai visam pasaulyje ie\xc5\xa1kojo politinio prieglobs\xc4\x8dio. 1976 m. Bordaberry buvo nuverstas. J\xc4\xaf trumpam pakeit\xc4\x97 Alberto Demicheli, o po to Tautos taryba, suformuota karin\xc4\x97s vyriausyb\xc4\x97s, i\xc5\xa1rinko Aparicio M\xc3\xa9ndez._NEWLINE_1980 m. armija, nor\xc4\x97dama legalizuoti savo pad\xc4\x97t\xc4\xaf pasi\xc5\xabl\xc4\x97 konstitucijos pataisas, kurios tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti patvirtintos referendumu. 57.2\xc2\xa0% balsavusi\xc5\xb3j\xc5\xb3 pasisak\xc4\x97 prie\xc5\xa1 reformas. Tai rodo vyriausyb\xc4\x97s nepopuliarum\xc4\x85, kur\xc4\xaf sustiprino ekonomin\xc4\x97 kriz\xc4\x97. 1981 m. generolas Gregorio \xc3\x81lvarez tapo prezidentu._NEWLINE_1984 m. kilo masiniai protestai prie\xc5\xa1 diktat\xc5\xabr\xc4\x85. Po 24 valand\xc5\xb3 visuotinio streiko armija prane\xc5\xa1\xc4\x97 planuojanti sugr\xc4\x85\xc5\xbeinti civilin\xc4\x99 vyriausyb\xc4\x99. Tais metais \xc4\xafvyko rinkimai ir Kolorado partijos lyderis Julio Mar\xc3\xada Sanguinetti tapo prezidentu 1985\xe2\x80\x931990 m. Jis prad\xc4\x97jo ekonomines reformas ir skatino demokratizacij\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau Sanguinetti nepersekiojo kankinimuose dalyvavusi\xc5\xb3 kari\xc5\xa1ki\xc5\xb3, nei teroristini\xc5\xb3 Tupamaros ar MLN. Vietoj to jis suteik\xc4\x97 amnestij\xc4\x85, ispani\xc5\xa1kai vadinam\xc4\x85 "Ley de Amnistia".\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iuolaikinis Urugvajus\n_START_PARAGRAPH_\nSanguinetti ekonomin\xc4\x97s reformos, siekiant pritraukti u\xc5\xbesienio investuotojus, buvo gan s\xc4\x97kmingos. Nacionalin\xc4\x97s partijos lyderis Luis Alberto Lacalle laim\xc4\x97jo 1989 m. rinkimus ir buvo prezidentu 1990\xe2\x80\x931995 m. Jis t\xc4\x99s\xc4\x97 ekonomikos reformas ir liberalizavim\xc4\x85, \xc4\xafskaitant stojim\xc4\x85 \xc4\xaf Mercosur 1991 m. Nepaisant to meto ekonominio augimo kai kurios reformos ir privatizacija suk\xc4\x97l\xc4\x97 politin\xc4\xaf pasiprie\xc5\xa1inim\xc4\x85 ir kai kurios reformos buvo panaikintos referendume._NEWLINE_1994 m. rinkimuose laim\xc4\x97jo Sanguinetti ir buvo prezidentu 1995\xe2\x80\x932000 m. Kadangi n\xc4\x97 viena partija netur\xc4\x97jo daugumos buvo sudaryta Kolorado ir Nacionalin\xc4\x97s partijos koalicija. Ekonominis augimas tes\xc4\x97si tolygiai iki recesijos 1999 m., kuri vyko iki 2002 m._NEWLINE_1999 m. rinkimuose laim\xc4\x97jo Kolorado partijos kandidatas Jorge Batlle, nugal\xc4\x97j\xc4\x99s Tabar\xc3\xa9 V\xc3\xa1zquez. Kolorado ir Nacionalin\xc4\x97s partijos koalicija i\xc5\xa1liko iki 2002 m., kai Baltieji pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 ministr\xc5\xb3 kabineto, bet dauguma klausim\xc5\xb3 vis dar r\xc4\x97m\xc4\x97 buvusius s\xc4\x85jungininkus._NEWLINE_Batlle prezidentavimo laikais d\xc4\x97l Brazilijos realo devalvacijos, snukio ir nag\xc5\xb3 ligos prover\xc5\xbeio Urugvajui svarbiame jautienos sektoriuje 2001 m. ir politinio ir ekonominio Argentinos nuosmukio kilo smarki ekonomin\xc4\x97 recesija. Nedarbas pasiek\xc4\x97 20\xc2\xa0%, krito darbo u\xc5\xbemokestis, \xc5\xbeemiau skurdo atsid\xc5\xabr\xc4\x97 apie 40\xc2\xa0% Urugvajaus gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_Urugvajaus gyventojai nusisuko nuo laisvos rinkos ekonomikos ir Batlle bei jo pirmtak\xc5\xb3 reform\xc5\xb3. 2004 m. prezidentu tapo Plataus fronto kandidatas Tabar\xc3\xa9 V\xc3\xa1zquez. Naujoji vyriausyb\xc4\x97 pa\xc5\xbead\xc4\x97jo toliau mok\xc4\x97ti Urugvajaus skolas ir prad\xc4\x97ti skubi\xc4\x85 \xc4\xafdarbinimo program\xc4\x85 kovoti su nedarbu ir skurdu._NEWLINE_2009 m. buv\xc4\x99s partizanas ir \xc5\xbdem\xc4\x97s \xc5\xabkio ministras Jos\xc3\xa9 Mujica laim\xc4\x97jo prezidento rinkimus ir 2010 m. pakeit\xc4\x97 poste V\xc3\xa1zquez, kuris v\xc4\x97l tapo prezidentu 2015 m. kovo 1 d.'