b"\n_START_ARTICLE_\nMaravedis\n_START_PARAGRAPH_\nMaravedis (isp. maravedi)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 pusiasalio auksin\xc4\x97, v\xc4\x97liau sidabrin\xc4\x97 moneta, kaldinta XI\xe2\x80\x93XIV a. V\xc4\x97liau (iki XIX a.) maravedis buvo pinig\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetas.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdodis maraved\xc3\xad kilo i\xc5\xa1 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 marabet ir marabotin, kurie rei\xc5\xa1k\xc4\x97 auksinius dinarus, kaldintus dabartin\xc4\x97s Ispanijos teritorijoje ir pavadintus pagal Almoravid\xc5\xb3 (arab. \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x85\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xa8\xd8\xb7\xd9\x88\xd9\x86, al-Mur\xc4\x81bit\xc5\xa9n, vns. \xd9\x85\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xa8\xd8\xb7, Mur\xc4\x81bit') dinastij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmus auksinius dinarus Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 pusiasalyje \xc4\x97m\xc4\x97 kaldinti Kordobos emyras Abd-ar-Rahmanas III (vald\xc4\x97 912\xe2\x80\x93961\xc2\xa0m.). XI a. dinaras Europoje tapo \xc5\xbeinomas kaip morabitas ar morabotinas. XII a. juos \xc4\x97m\xc4\x97 kopijuoti katalik\xc5\xb3 valdovai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Leono ir Galisijos karalius Ferdinandas II (vald\xc4\x97 1157\xe2\x80\x931188\xc2\xa0m.) ir Kastilijos karalius Alfonsas VIII (vald\xc4\x97 1158\xe2\x80\x931214\xc2\xa0m.). Alfonso auksinis marabotinas ar maravedis tebetur\xc4\x97jo \xc4\xafra\xc5\xa1us arabi\xc5\xa1kais ra\xc5\xa1menimis, o monet\xc5\xb3 apa\xc4\x8dioje buvo raid\xc4\x97s ALF. Ferdinando auksinis maravedis sv\xc4\x97r\xc4\x97 apie 3,8 g._NEWLINE_Kastilijoje maraved\xc3\xad de oro netrukus tapo aukso monet\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetu, kaip kad sueldo (i\xc5\xa1 solidus) buvo sidabro monet\xc5\xb3, o dineras (i\xc5\xa1 denarius)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bilono (isp. vell\xc3\xb3n) monet\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetai._NEWLINE_Valdant Jok\xc5\xabbui I Aragonie\xc4\x8diui (1213\xe2\x80\x931276\xc2\xa0m.) aukso kiekis maravedyje krito iki vieno gramo, o v\xc4\x97liau dar ma\xc5\xbe\xc4\x97jo, kol valdant Alfonsui X Kastilie\xc4\x8diui (1252\xe2\x80\x931284\xc2\xa0m.) maravedis tapo sidabro moneta. Tuo metu \xc5\xbeodis maraved\xc3\xad oficialiai rei\xc5\xa1k\xc4\x97 maraved\xc5\xbeio monet\xc4\x85, o \xc5\xa1nekamojoje kalboje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bet koki\xc4\x85 monet\xc4\x85 ir tiesiog pinigus. Tokia vartosena labai apsunkina XIII a. ispani\xc5\xa1k\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 apie pinigus bei monetas supratim\xc4\x85._NEWLINE_Alfonsas X, pvz., kaldino tris laidas bilono monet\xc5\xb3, ir naujoji laida vis buvo pavadinama maraved\xc5\xbeiais. Jo pagrindin\xc4\x97 1258\xe2\x80\x931271\xc2\xa0m. sidabrin\xc4\x97 moneta irgi buvo vadinama maraved\xc3\xad (maraved\xc3\xad de plata). Ji sv\xc4\x97r\xc4\x97 6,00 g, joje buvo 3,67 g gryno sidabro. Jos vert\xc4\x97 buvo 30 diner\xc5\xb3. Tuo metu pinig\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetas buvo maravedis, lygus 15 sueldos arba 180 dineros. Vienas maravedis kaip skai\xc4\x8diavimo vienetas buvo lygus 6 sidabriniams maraved\xc5\xbeiams._NEWLINE_1258\xc2\xa0m. sidabrinis maravedis kaip skai\xc4\x8diavimo vienetas buvo lygus, pagal vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 ai\xc5\xa1kinim\xc5\xb3, ma\xc5\xbedaug 22 g sidabro. 1271\xc2\xa0m. maraved\xc5\xbeio vert\xc4\x97 krito iki 11 g, 1286\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 iki 3 g, o 1303\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 iki 1,91 g._NEWLINE_Auksinis maravedis kaip pinig\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetas nustotas naudoti apie 1300\xc2\xa0m. Didesn\xc4\x97ms pinig\xc5\xb3 sumoms skai\xc4\x8diuoti palaipsniui \xc4\x97m\xc4\x97 naudoti maraved\xc3\xad de plata ('sidabro maravedis'), jais vertino tiek auksini\xc5\xb3 monet\xc5\xb3, tiek sidabro lydini\xc5\xb3 vert\xc4\x99. Tad sidabro maravedis kaip pagrindinis pinig\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetas netrukus i\xc5\xa1st\xc5\xabm\xc4\x97 sueldo. Kastilijos karalius Alfonsas XI (1312\xe2\x80\x931350\xc2\xa0m.) joki\xc5\xb3 savo monet\xc5\xb3 nevadino maraved\xc5\xbeiais, tod\xc4\x97l \xc5\xbeodis maravedis \xc4\x97m\xc4\x97 reik\xc5\xa1ti nebe monetas, o pinig\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienet\xc4\x85._NEWLINE_XV a. Kastilijos karalyst\xc4\x97je susidar\xc4\x97 did\xc5\xbeiausia painiava monet\xc5\xb3 kalyboje. Painiavos vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 buvo valdant Henrikui IV (1454\xe2\x80\x931474\xc2\xa0m.). Monetin\xc4\x97 sistema buvo sutvarkyta ir stabilizavosi valdant porai Izabelei I Kastilietei bei Ferdinandui II Aragonie\xc4\x8diui. Pinig\xc5\xb3 reforma buvo baigta valdant Karoliui I, kai jis dukatus pakeit\xc4\x97 eskudais, kurie 1537\xc2\xa0m. tapo standartine aukso moneta. Tada maravedis tapo ma\xc5\xbeiausiu pinig\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo vienetu, 1/34 realo, ir kaip toks vienetas Ispanijoje naudotas iki 1847\xc2\xa0m._NEWLINE_Atradus Amerik\xc4\x85 Ispanija apyvartai Naujojo Pasaulio kolonijose \xc4\x97m\xc4\x97 kaldinti varinius maraved\xc5\xbeius ir sidabrinius realus. Prad\xc5\xbeioje, 1505\xc2\xa0m., \xc5\xa1ias monetas kaldino Sevilijoje, kad po to gabent\xc5\xb3 \xc4\xaf Espanjol\xc4\x85. 1531\xc2\xa0m. \xc5\xa1ias monetas tebekaldino dviejose monet\xc5\xb3 kalyklose (Sevilijoje ir Burgose), o j\xc5\xb3 siuntos buvo gabenamos \xc4\xaf Amerik\xc4\x85 (pvz., \xc4\xaf Meksik\xc4\x85, Panam\xc4\x85 ir Puerto Rik\xc4\x85). Variniai maraved\xc5\xbeiai Ispanijos kolonijose buvo naudojami kaip smulkios monetos. V\xc4\x97liau jas \xc4\x97m\xc4\x97 kaldinti Amerikoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1536\xc2\xa0m. Meksikoje (kalykla La Casa de Moneda de M\xc3\xa9xico), o 1542\xc2\xa0m. Santo Dominge (Espanjola)."