b'\n_START_ARTICLE_\nAlexander Gottlieb Baumgarten\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandras Gotliebas Baumgartenas (vok. Alexander Gottlieb Baumgarten); 1714 m. liepos 17 d. Berlyne \xe2\x80\x93 1762 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 27 d. Frankfurte prie Oderio, Vokietija) \xe2\x80\x93 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofas, Vakar\xc5\xb3 filosofijos atstovas, estetikos, kaip atskiros filosofin\xc4\x97s disciplinos, k\xc5\xabr\xc4\x97jas, Frankfurto prie Oderio universiteto profesorius.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 pamokslininko \xc5\xa1eimoje; i\xc5\xa1 7 s\xc5\xabn\xc5\xb3 buvo penktasis. Jo t\xc4\x97vai \xe2\x80\x93 Jok\xc5\xabbas Baumgartenas ir Rosina El\xc5\xbebieta \xe2\x80\x93 mir\xc4\x97 anksti. Tuo metu jis mok\xc4\x97si pas Martin\xc4\x85 Georg\xc4\x85 Christgaun\xc4\x85 (vok. Martin Georg Christgau). Susidom\xc4\x97jo lotyn\xc5\xb3 k. poezija. 1730 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Hal\xc4\x97s universitet\xc4\x85, susidom\xc4\x97jo K. Volfo filosofija ir tapo jos \xc5\xa1alininku. 1735 m. baig\xc4\x97 studijas, magistras._NEWLINE_Nuo 1737 m. Hal\xc4\x97s universiteto filosofijos privatdocentas, nuo 1740 m. Frankfurto prie Oderio universiteto filosofijos profesorius. 1742 m. tapo pirmuoju filosofu, d\xc4\x97s\xc4\x8diusiu estetikos disciplin\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nDarbai, pa\xc5\xbei\xc5\xabros\n_START_PARAGRAPH_\nA. G. Baumgartenas para\xc5\xa1\xc4\x97 traktat\xc5\xb3, skirt\xc5\xb3 bendrajai filosofijai, logikos, etikos ir estetikos \xc5\xa1akoms. Daugelis filosofo veikal\xc5\xb3 buvo para\xc5\xa1yti lotyn\xc5\xb3 kalba, tod\xc4\x97l tik Baumgarteno studento G. F. Meierio, kuris 1748 m., besiremdamas savo mokytojo paskait\xc5\xb3 konspektais, vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalba i\xc5\xa1leido traktat\xc4\x85 \xe2\x80\x9eVis\xc5\xb3 laisv\xc5\xb3j\xc5\xb3 men\xc5\xb3 pamatai\xe2\x80\x9c (vok. \xe2\x80\x9eAnfangsgri\xc3\xbcnde aller sch\xc3\xb6nen Wissenschaften\xe2\x80\x9c), filosofo id\xc4\x97jos prad\xc4\x97jo populiar\xc4\x97ti._NEWLINE_Filosofas atskyr\xc4\x97 login\xc4\xaf, racional\xc5\xb3 m\xc4\x85stym\xc4\x85, nuo jausminio supratimo. Tai b\xc5\xabdinga da\xc5\xbenam XVIII a. filosofui. Taip pat A. G. Baumgartenas \xc4\xafd\xc4\x97jo didel\xc4\xaf \xc4\xafna\xc5\xa1\xc4\x85 \xc4\xaf filosofin\xc4\x97s terminologijos pl\xc4\x97tr\xc4\x85. Terminams \xe2\x80\x9esubjektyvus\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eobjektyvus\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9esavaime\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9esau\xe2\x80\x9c jis suteik\xc4\x97 platesn\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 ir da\xc5\xbenai \xc5\xa1ie nuopelnai klaidingai priskiriami v\xc4\x97lesniam vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofui I. Kantui._NEWLINE_Filosofas susiejo estetik\xc4\x85 ir logik\xc4\x85, juos sujungdamas \xc4\xaf bendr\xc4\x85 moksl\xc4\x85, kur\xc4\xaf pavadino epistemologija (gnoseologija), arba pa\xc5\xbeinimo teorija. Ta\xc4\x8diau, anot jo, estetika ir logika korealiuoja, bet n\xc4\x97ra tokio paties dyd\xc5\xbeio, svarbumo.\n_START_SECTION_\nEstetika\n_START_PARAGRAPH_\nAtskira filosofijos mokslo disciplina, estetika tapo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofo Aleksandro Gotliebo Baumgarteno d\xc4\x97ka. 1735 m. filosofas pavartojo dabartin\xc4\x99 termino \xe2\x80\x9eestetika\xe2\x80\x9c reik\xc5\xa1m\xc4\x99 voki\xc5\xa1kos filosofijos etape, v\xc4\x97liau, apie 1750 ir 1758 metus i\xc5\xa1leid\xc4\x99s ir \xc5\xa1iuo terminu pavadint\xc4\x85 dvitom\xc4\xaf veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eEstetika\xe2\x80\x9c (Aesthetica). Terminas \xe2\x80\x9eestetika\xe2\x80\x9c sudarytas i\xc5\xa1 Baumgarteno i\xc5\xa1keltos voki\xc5\xa1kosios formos \xe2\x80\x9e\xc3\x86sthetik\xe2\x80\x9c (tariama \xe2\x80\x93 \xc3\x84sthetik), remiantis graiki\xc5\xa1kuoju \xce\xb1\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82 (aisthetikos), kuris kildinamas i\xc5\xa1 \xce\xb1\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb8\xce\xac\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb1\xce\xb9 (aisthanomai, rei\xc5\xa1kian\xc4\x8dio \xe2\x80\x9eA\xc5\xa1 matau, jau\xc4\x8diu\xe2\x80\x9c)._NEWLINE_Remiantis Baumgartenu, estetika vis\xc5\xb3 pirma yra mokslas. Mokslas, kuris gilinasi \xc4\xaf jausmin\xc4\xaf puikumo suvokim\xc4\x85. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia estetinio suvokimo vertyb\xc4\x97 yra gro\xc5\xbeio idealas arba puikumas, kur tradicin\xc4\x97 triada \xe2\x80\x93 tiesa, g\xc4\x97ris ir gro\xc5\xbeis, estetinio suvokimo po\xc5\xbei\xc5\xabriu atitinka pa\xc5\xbeinimo, dorovingumo ir meno funkcijas. Pagal filosof\xc4\x85, estetika nagrin\xc4\x97ja bendr\xc4\x85 gro\xc5\xbeio paskirt\xc4\xaf ir jo rai\xc5\xa1kos formas menuose, gamtoje, taip pat gro\xc5\xbeio poveik\xc4\xaf asmeniui._NEWLINE_Filosofas, ai\xc5\xa1kindamas termino reik\xc5\xa1m\xc4\x99, siek\xc4\x97 atskleisti gro\xc5\xbeio koncepcij\xc4\x85, kaip atsirandan\xc4\x8di\xc4\x85 i\xc5\xa1 jausm\xc5\xb3 ir kaip tobulumo siekimo rezultat\xc4\x85. Baumgarteno po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf estetin\xc4\xaf gro\xc5\xbeio fenomen\xc4\x85 tur\xc4\x97jo ypating\xc4\x85 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 tolesniam vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97s estetikos po\xc5\xbei\xc5\xabrio formavimuisi. D\xc4\x97l vienos \xc5\xa1i\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3, daugelis dabartini\xc5\xb3 filosof\xc5\xb3 teigia, kad realioji termino reik\xc5\xa1m\xc4\x97 priklauso Imanueliui Kantui, 1790 m. para\xc5\xa1iusiam veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eSprendimo galios kritika\xe2\x80\x9c (vok. Kritik der Urteilskraft).\n_START_SECTION_\nEstetikos objektas\n_START_PARAGRAPH_\nA. G. Baumgartenas, nagrin\xc4\x97damas estetikos termin\xc4\x85, sutelk\xc4\x97 d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf gro\xc5\xbeio objekto atsiradimo, kaip pa\xc5\xbeinimo, s\xc4\x85lyg\xc4\x85. Jis teig\xc4\x97, kas estetika galioja ir laisviesiems menams, ir yra pritaikoma kasdieniame gyvenime. B\xc5\xabtent tod\xc4\x97l klasikinis A. G. Baumgarteno estetikos mokslo objektas yra dvilypus, nes apima dviej\xc5\xb3 skirting\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 grupes: estetini\xc5\xb3, susijusi\xc5\xb3 su gro\xc5\xbeio, skonio kategorijomis bei jusliniu vertybiniu ir estetiniu \xc5\xbemogaus po\xc5\xbei\xc5\xabriu \xc4\xaf aplinkos rei\xc5\xa1kinius; bendrosios meno teorijos, gvildenan\xc4\x8dios pamatines meno b\xc5\xabties, meno pasaulio sandaros, menin\xc4\x97s k\xc5\xabrybos subjekto ir veiklos problemas.'