b'\n_START_ARTICLE_\nPa\xc5\xbeinimo psichologija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. pab. prad\xc4\x97jo vyrauti nuostata, kad \xc5\xbemogaus m\xc4\x85stymas gali b\xc5\xabti ne tik filosofijos tyrimo, bet ir gamtos moksl\xc5\xb3 objektu. Netrukus kaip atskiras mokslas prad\xc4\x97jo pl\xc4\x97totis psichologija. Vilhelmas Vundtas (Wilhelm Wundt) XIX a. pab. \xc4\xafved\xc4\x97 introspekcijos termin\xc4\x85, pad\xc4\x97jo pagrind\xc4\x85 pl\xc4\x97totis pa\xc5\xbeinimo psichologijai. Po ilgo biheviorizmo dominavimo moksle XX a. viduryje \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Amerikoje \xc4\xafvyko \xe2\x80\x9ekognityvinis l\xc5\xab\xc5\xbeis\xe2\x80\x9c. J\xc4\xaf s\xc4\x85lygojo siekiai suprasti m\xc4\x85stym\xc4\x85 ir sukurti mokslinius m\xc4\x85stymo tyrim\xc5\xb3 pagrindus, pasitelkiant biologijos metodus, tiriant \xc5\xbemog\xc5\xb3 kaip organizm\xc4\x85, gebant\xc4\xaf veiksmingai apdoroti informacij\xc4\x85 bei rezultatus taikyti kasdien\xc4\x97je veikloje.'