b'\n_START_ARTICLE_\nAfrikos nacionalinis kongresas\n_START_PARAGRAPH_\nPiet\xc5\xb3 Afrikos Respublikos Afrikos nacionalinis kongresas (ANC, angl. African National Congress:) \xe2\x80\x93 Piet\xc5\xb3 Afrikos Respublikos kairiojo centro demokratinio socializmo ideologijos politin\xc4\x97 partija, valdanti \xc5\xa1al\xc4\xaf nuo 1994 m.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurtas 1912 m. sausio 8 d. Blumfonteine Piet\xc5\xb3 Afrikos ir Botsvanos juod\xc5\xb3j\xc5\xb3 afrikie\xc4\x8di\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3, kaip atsvaras balt\xc5\xb3j\xc5\xb3 rasist\xc5\xb3 1910 m. \xc4\xafkurtai Piet\xc5\xb3 Afrikos partijai. Iki 1925 m. vadinosi \xc4\x8ciabuvi\xc5\xb3 nacionaliniu kongresu (Native National Congress). Jo iniciatoriais buvo Georgas Moncoja i\xc5\xa1 Barolongo, Dalindjebo i\xc5\xa1 Tembuso, Levanika i\xc5\xa1 Zambijos, Letsis i\xc5\xa1 Basutolendo. Pirmuoju kongreso pirmininku buvo i\xc5\xa1rinktas pastorius D\xc5\xbeonas Dubas, Generaliniu sekretoriumi \xc5\xbeurnalistas Solomonas Platj\xc4\x97._NEWLINE_ANC nuveik\xc4\x97 did\xc5\xbeiul\xc4\xaf darb\xc4\x85, organizuodama Pietin\xc4\x97s Afrikos dalies juodaod\xc5\xbeius gyventojus kovai u\xc5\xbe savo teises bei u\xc5\xbe kra\xc5\xa1t\xc5\xb3 nepriklausomyb\xc4\x99. 1928 m. juodieji darbininkai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Piet\xc5\xb3 Afrikos Profs\xc4\x85jung\xc5\xb3 konfederacij\xc4\x85, o 1929 m. kairiosios partijos sub\xc5\xabr\xc4\x97 Afrikie\xc4\x8di\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 lyg\xc4\x85, reikalavusi\xc4\x85 rinkim\xc5\xb3 ir kit\xc5\xb3 \xc5\xbemogaus teisi\xc5\xb3. 1946 m. buvo \xc4\xafkurtas Piet\xc5\xb3 Afrikos ind\xc5\xb3 kongresas. Ta\xc4\x8diau, kai 1949 m. Nacionalist\xc5\xb3 partija paskelb\xc4\x97 apartheid\xc4\x85 oficialia valstyb\xc4\x97s politika, beveik visos spalvot\xc5\xb3j\xc5\xb3 Piet\xc5\xb3 Afrikos organizacijos sudar\xc4\x97 bendr\xc4\x85 front\xc4\x85._NEWLINE_1949 m. ANK pri\xc4\x97m\xc4\x97 veiksm\xc5\xb3 program\xc4\x85 ir sudar\xc4\x97 nauj\xc4\x85 18 nari\xc5\xb3 Vykdom\xc4\x85j\xc4\xaf komitet\xc4\x85. Jo pirmininku i\xc5\xa1rinktas dr. J. S. Moroka, Generaliniu sekretoriumi Valteris Sisulu. 1955 m. bir\xc5\xbeelio 26 d. buvo su\xc5\xa1auktas vis\xc5\xb3 demokratini\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3 Piet\xc5\xb3 Afrikos liaudies kongresas, pri\xc4\x97m\xc4\x99s Laisvi\xc5\xb3 chartij\xc4\x85. Tais metais ANK tur\xc4\x97jo 50 000 nari\xc5\xb3._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau 1956 m. balt\xc5\xb3j\xc5\xb3 policija su\xc4\x97m\xc4\x97 156 ANK lyderius. 1960 m. buvo u\xc5\xbedrausta ANK, 1962 m. Demokrat\xc5\xb3 kongreso veikla, j\xc5\xb3 lyderiai suimti. 1962 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 5 d. buvo suimtas ir vienas i\xc5\xa1 jaun\xc5\xb3j\xc5\xb3 lyderi\xc5\xb3 Nelsonas Mandela._NEWLINE_Po to ANK nusprend\xc4\x97 imtis ginkluotos kovos. 1969 m. baland\xc5\xbeio 25 d. Morogore (Tanzanija) vykusioje ANK konferencijoje buvo per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti kovos prioritetai, sudaryti artimiausi\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 ir strateginiai planai, sulauk\xc4\x99 ir kit\xc5\xb3 Afrikos, o ypa\xc4\x8d Europos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 palaikymo. Prasid\xc4\x97jo Jungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 kampanija prie\xc5\xa1 apartheid\xc4\x85. Ginkluotoje kovoje pad\xc4\x97jo Pietvakari\xc5\xb3 Afrikos liaudies organizacija SWAPO. Suderinti veiksmai, viso pasaulio palaikymas, demokratijos pradai, atsirad\xc4\x99 balt\xc5\xb3j\xc5\xb3 afrikie\xc4\x8di\xc5\xb3 politikoje, 1986 m. ANK atved\xc4\x97 \xc4\xaf pergal\xc4\x99._NEWLINE_1990 m. ANK tapo legalia partija. 1994 m. \xc4\xafvykusiuose demokratiniuose rinkimuose ANK susilauk\xc4\x97 \xc4\xafsp\xc5\xabdingos pergal\xc4\x97s, o partijos lyderis N. Mandela 1994\xe2\x80\x931999 m. buvo PAR prezidentu. Jam vadovaujant partijai ANK pasuko reformistiniu keliu. Socialist\xc5\xb3 Internacionalo narys nuo 1999 m. lapkri\xc4\x8dio 8 d._NEWLINE_1999 m. Piet\xc5\xb3 Afrikos Respublikos prezidentu buvo i\xc5\xa1rinktas kitas ANK lyderis Thabas Mbekis. 2004 m. rinkimuose ANK laim\xc4\x97jo 69,7\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 279 vietas 400 viet\xc5\xb3 parlamente. Sudaryta parlamentin\xc4\x97 koalicija, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 be ANK \xc4\xafeina Piet\xc5\xb3 Afrikos profesini\xc5\xb3 s\xc4\x85jung\xc5\xb3 kongresas (COSATU) ir Piet\xc5\xb3 Afrikos komunist\xc5\xb3 partija (SACP).'