b'\n_START_ARTICLE_\nKompiuteri\xc5\xb3 tinklas\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdvaig\xc5\xbedinis tinklas\n_START_PARAGRAPH_\nTai viena labiausiai paplitusi\xc5\xb3 kompiuterio tinklo konfig\xc5\xabracij\xc5\xb3. Visi \xc4\xafrenginiai, jungiami prie centrinio kompiuterio, yra vadinami mazgais (nodes). Toks tinklas naudojamas, kai dideliam vartotoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8diui reikia dalytis dideliais skai\xc4\x8diavimo paj\xc4\x97gumais. \xc5\xbdvaig\xc5\xbedinio tinklo kompiuteris valdo duomen\xc5\xb3 srautus tarp atskir\xc5\xb3 tinklo mazg\xc5\xb3._NEWLINE_Kai dauguma tinklo mazg\xc5\xb3 yra terminalai, centrinis greitaeigis didysis kompiuteris (mainframe) vadinamas valdan\xc4\x8diuoju kompiuteriu (host computer). Kai tinklo mazgai yra asmeniniai kompiuteriai, centrinis kompiuteris paprastai esti mikrokompiuteris, turintis didel\xc4\x97s talpos diskus, kurie naudojami mazg\xc5\xb3 informacijai saugoti. Tokio tipo centrin\xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf galima vadinti byl\xc5\xb3 baze (file server)._NEWLINE_Esminis tokio tinklo privalumas yra tas, kad keli mazgai vienu metu gali naudotis centriniu kompiuteriu. Ta\xc4\x8diau jeigu jo darbas d\xc4\x97l kuri\xc5\xb3 nors prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 sutrinka, tai sutrinka ir viso tinklo darbas, nes tinklo mazgai tiesiogiai tarpusavyje sujungti._NEWLINE_I\xc5\xa1 keli\xc5\xb3 pavieni\xc5\xb3 \xc5\xbevaig\xc5\xbedini\xc5\xb3 tinkl\xc5\xb3 sudarius vien\xc4\x85 keli\xc5\xb3 lygi\xc5\xb3 sistem\xc4\x85, gaunamas vadinamasis hierarchinis tinklas (hierarchical network). Tokie tinklo auk\xc5\xa1tesniojo lygio mazgai yra \xc5\xbeemesniojo lygio kompiuteriai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiedinis tinklas\n_START_PARAGRAPH_\nTokio tinklo magistral\xc4\x97je kiekvienas kompiuteris yra \xc4\xafjungtas taip, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 ne tik si\xc5\xb3sti ir priimti jam skirt\xc4\x85 informacij\xc4\x85, bet ir retransliuoti toliau t\xc4\x85 jos dal\xc4\xaf, kuri adresuota ne jam. Tam, kad, sugedus kuriam nors kompiuteriui, \xc5\xbeiedinis ry\xc5\xa1ys nenutr\xc5\xabkt\xc5\xb3, retransliavimo stiprintuvai paprastai atskiriami nuo paties kompiuterio. Papras\xc4\x8diausiu atveju \xc5\xbeiediniame tinkle b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima dirbti \xe2\x80\x9etu\xc5\xa1\xc4\x8dio lango\xe2\x80\x9c b\xc5\xabdu. Ta\xc4\x8diau tik tol, kol kuris nors siunt\xc4\x97jas apsirik\xc4\x99s nurodys tinkle nesan\xc4\x8dio gav\xc4\x97jo adres\xc4\x85. Tuomet informacija keliaus ratu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kiekvienas kompiuteris j\xc4\x85 vis perdavin\xc4\x97s sekan\xc4\x8diam. \xc5\xa0is atvejis rodo, kad tokiame tinkle reikalingas tam tikras centralizuotas valdymas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ka\xc5\xbekas turi sekti ir pa\xc5\xa1alinti \xe2\x80\x9eniekieno\xe2\x80\x9c informacij\xc4\x85 ir prane\xc5\xa1ti apie tai siunt\xc4\x97jui._NEWLINE_Praktikoje naudojami keli \xc5\xbeiedinio tinklo variantai. Populiariausieji j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai Kembrid\xc5\xbeo \xc5\xbeiedas (Cambridge ring) ir \xc5\xbeym\xc4\x97tasis \xc5\xbeiedas (Token ring)._NEWLINE_Kembrid\xc5\xbeo \xc5\xbeiedo esm\xc4\x97 yra ta, kad tinkle keliauja tik vienas fiksuoto dyd\xc5\xbeio informacijos minipaketas, atliekantis voko vaidmen\xc4\xaf. Kiekvienas \xc5\xbeiedo kompiuteris, gav\xc4\x99s tok\xc4\xaf vok\xc4\x85, patikrina nurodyt\xc4\x85 gav\xc4\x97jo adres\xc4\x85. Jeigu informacija adresuota jam, ji perskaitoma. Jeigu tas kompiuteris turi siun\xc4\x8diamos informacijos, ji \xe2\x80\x9e\xc4\xafdedama\xe2\x80\x9c \xc4\xaf vok\xc4\x85 ir \xe2\x80\x9eu\xc5\xbera\xc5\xa1omas\xe2\x80\x9c naujas gav\xc4\x97jo adresas, jeigu ne\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeiedo kaimynui perduodamas tu\xc5\xa1\xc4\x8dias vokas. Visais atvejais informacij\xc4\x85 galima persi\xc5\xb3sti tik turint tu\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x85 vok\xc4\x85. Voko jud\xc4\x97jim\xc4\x85 kontroliuoja specialus kompiuteris, vadinamas monitoriumi, kuris ir pa\xc5\xa1alina \xe2\x80\x9eniekieno\xe2\x80\x9c lai\xc5\xa1kus, informuodamas apie tai siunt\xc4\x97jus._NEWLINE_\xc5\xbdym\xc4\x97tasis \xc5\xbeiedas sukurtas apie 1986 metais IBM kompanijoje ir skirtas asmeniniams kompiuteriams. Tokiame \xc5\xbeiede keliauja ne vokas, o \xc5\xbeym\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 leidimas perduoti informacij\xc4\x85. Tik gavus \xc5\xa1i\xc4\x85 \xc5\xbeym\xc4\x99, informacija gali b\xc5\xabti siun\xc4\x8diama gav\xc4\x97jui. Ai\xc5\xa1ku, kad siun\xc4\x8diant \xe2\x80\x9enesiklausoma\xe2\x80\x9c magistral\xc4\x97s, nes \xc5\xbeiede yra tik viena \xc5\xbeym\xc4\x97, o tai rei\xc5\xa1kia, kad tuo pa\xc4\x8diu metu informacij\xc4\x85 gali si\xc5\xb3sti tik vienas tinklo abonentas. Perdavus visus duomenis, \xc5\xbeym\xc4\x97 siun\xc4\x8diama \xc5\xbeiedo kaimynui. Pana\xc5\xa1iai kaip Kembrid\xc5\xbeo \xc5\xbeiede, vienas kompiuteris \xc4\x8dia seka \xc5\xbeym\xc4\x97s jud\xc4\x97jim\xc4\x85 bei naikina nesan\xc4\x8di\xc5\xb3 adresat\xc5\xb3 informacij\xc4\x85._NEWLINE_Kadangi \xc5\xbeiediniuose tinkluose vienas kompiuteris turi atlikti centralizuoto valdymo funkcijas, tinkl\xc5\xb3 darbo patikimum\xc4\x85 lemia monitori\xc5\xb3 darbas.\n_START_SECTION_\nGlobalinis tinklas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\xaf tinkl\xc4\x85 sudaro ma\xc5\xbeesni\xc5\xb3 (vietini\xc5\xb3) tinkl\xc5\xb3 visuma. Vietiniai tinklai (toliau jie vadinami globaliojo tinklo sistemomis) tarpusavyje gali skirtis technine bei programine \xc4\xafranga. Tod\xc4\x97l labai svarbu u\xc5\xbetikrinti vienod\xc4\x85 informacijos supratim\xc4\x85 visose tinklo sistemose._NEWLINE_Du nutol\xc4\x99 vartotojai gali bendrauti dviem b\xc5\xabdais: persi\xc5\xb3sti informacij\xc4\x85 tiesiogiai sujungtomis fizinio ry\xc5\xa1io grandin\xc4\x97mis arba perduodami j\xc4\x85 atskiromis porcijomis per tarpines tinklo sistemas. Pagal tai globalieji tinklai skirstomi \xc4\xaf komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3 tinklus (Circuit Switched Networks) ir komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 paket\xc5\xb3 tinklus (Packet Switched Networks)._NEWLINE_Ry\xc5\xa1io seansas komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3 tinkle yra tapatus telefoniniam dviej\xc5\xb3 abonent\xc5\xb3 pokalbiui. Linijos naudojimo intensyvumas ir ja perduodamos informacijos turinys priklauso tik nuo dialogo dalyvi\xc5\xb3. Ai\xc5\xa1ku, kad abiej\xc5\xb3 gal\xc5\xb3 siuntimo ir pri\xc4\x97mimo \xc4\xafranga turi b\xc5\xabti suderinta, o abonentai turi abiem suprantam\xc4\x85 kalb\xc4\x85. Did\xc5\xbeiausias tokio tinklo privalumas yra duomen\xc5\xb3 perdavimo operatyvumas, nes n\xc4\x97ra informacijos keitim\xc5\xb3. Tr\xc5\xabkumai yra \xc5\xa1ie: gali bendrauti tik identi\xc5\xa1k\xc5\xb3 tinklo sistem\xc5\xb3 abonentai, ry\xc5\xa1io linija gali b\xc5\xabti neefektyviai naudojama._NEWLINE_Ry\xc5\xa1\xc4\xaf komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 paket\xc5\xb3 tinklu galima palyginti su abipusiu telegram\xc5\xb3 siuntin\xc4\x97jimu. Perduodant duomenis turi b\xc5\xabti \xc5\xbeinomas gav\xc4\x97jo adresas. Skirtingos tinklo sistemos gali naudoti skirtingas adresavimo formas ir duomen\xc5\xb3 vaizdavimo pavidalus. Ta\xc4\x8diau kiekvienoje sistemoje tai turi b\xc5\xabti suderinta, pakei\xc4\x8diant gaunam\xc4\x85 informacij\xc4\x85 \xc4\xaf sistemoje priimt\xc4\x85 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1k\xc4\x85. \xc5\xa0ias funkcijas atlieka tarp skirting\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 esan\xc4\x8dios s\xc4\x85sajos (gateway). Visa perduodama informacija yra skaidoma \xc4\xaf atskirus blokus, vadinamus paketais. Kiekviename j\xc5\xb3 yra gav\xc4\x97jo adresas ir duomenys. Visuose tinklo mazguose tikrinami paket\xc5\xb3 adresai, pagal kuriuos nustatoma, kuris paketas \xc4\xaf kur\xc4\xaf mazg\xc4\x85 turi b\xc5\xabti perduotas. Tokiu b\xc5\xabdu paketai gali keliauti per sistemas tol, kol pasieks adresat\xc4\x85. Pagrindinis komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 paket\xc5\xb3 tinklo privalumas yra tas, kad jame gali bendrauti visi\xc5\xa1kai skirting\xc5\xb3 tinklo sistem\xc5\xb3 abonentai. Be to, tinklo \xc4\xafranga u\xc5\xbetikrina efektyv\xc5\xb3 ry\xc5\xa1io kanalo naudojim\xc4\x85, nes jis u\xc5\xbeimamas tik tuomet, kai perduodami duomenys. Nat\xc5\xabralu, kad informacija tokiame tinkle bus perduodama l\xc4\x97\xc4\x8diau negu komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3 tinkle, nes, persiun\xc4\x8diant per skirtingas tinklo sistemas, j\xc4\x85 reikia transformuoti._NEWLINE_Komutuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 paket\xc5\xb3 tinklai yra paplit\xc4\x99 visame pasaulyje: JAV\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tinklai Telenet, Tymnet; Europos S\xc4\x85jungoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tinklas Euronet; Skandinavijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tinklai Datapak, Telepak, Finnpak. \xc5\xa0ioje srityje lietuviai neatsiliko\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1992 metais buvo prad\xc4\x97tas kurti akademini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 tinklas Litnet, met\xc5\xb3 pabaigoje jung\xc4\x99s tris vietinius tinklus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Moksl\xc5\xb3 Akademijos, Kauno technologijos universiteto ir Vilniaus universiteto. Da\xc5\xbeniausiai tokie tinklai turi s\xc4\x85sajas su kitais globaliniais tinklais.\n_START_SECTION_\nInternetas\n_START_PARAGRAPH_\nAbsoliu\xc4\x8diai did\xc5\xbeiausias pasaulyje kompiuterinis tinklas yra internetas, kurio abonentais yra per 100 milijon\xc5\xb3 abonent\xc5\xb3 visame pasaulyje. Internetui paprastai nepriskiriami komerciniai tinklai, t. y., ta dalis pasaulio kompiuteri\xc5\xb3 tinklo, kurioje informacija ir kitos paslaugos perkamos ir parduodamos. Tai lyg ir biblioteka, kurioje skaitytojo mokestis priklauso nuo perskaityt\xc5\xb3 (arba parsine\xc5\xa1t\xc5\xb3 namo) knyg\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus ir laiko, praleisto bibliotekoje. Ta\xc4\x8diau komercini\xc5\xb3 tinkl\xc5\xb3 vartotojai gali patekti \xc4\xaf internet\xc4\x85 ir tapti jo vartotojais. Ir prie\xc5\xa1ingai, interneto vartotojas, sumok\xc4\x97j\xc4\x99s u\xc5\xbe komercinio tinklo paslaugas, gali i\xc5\xa1 interneto patekti \xc4\xaf komercin\xc4\xaf tinkl\xc4\x85._NEWLINE_\xc4\xae internet\xc4\x85 \xc4\xafsijung\xc4\x99s kompiuteri\xc5\xb3 tinklas arba tiesiog atskiro kompiuterio \xc5\xa1eimininkas kuria savo bibliotekas ir kitas paslaugas, jas dalija savo ir apskritai viso interneto vartotojams. Savo ruo\xc5\xbetu \xc5\xa1io tinklo (ar pavienio kompiuterio) vartotojai nemokamai naudojasi kituose tinkluose sukaupta informacija. Tiesa, reikia mok\xc4\x97ti u\xc5\xbe naudojim\xc4\x85si telefono linijomis, taip pat\xc2\xa0\xe2\x80\x93 u\xc5\xbe kompiuteri\xc5\xb3 tinkl\xc4\x85 aptarnaujan\xc4\x8dios organizacijos darb\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau pati informacija, kaip ir jos apdorojimo bei paie\xc5\xa1kos sistemos, yra nemokama._NEWLINE_Internetas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai beveik visas pasaulio \xc5\xa1alis apimantis rei\xc5\xa1kinys, turintis tik s\xc4\x85lygin\xc4\xaf vadovavim\xc4\x85. Lietuvoje taip pat yra tarnybin\xc4\x97s stotys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 interneto paslaug\xc5\xb3 tiek\xc4\x97jai._NEWLINE_Internetas atsirado kaip vyriausyb\xc4\x97s remiamas projektas, skirtas operatyviam keitimuisi moksline informacija. \xc5\xa0i informacijos pasidalijimo dvasia yra vyraujanti tema internete, ta\xc4\x8diau internetas da\xc5\xbenai naudojamas tiesiog savo informacijos paskleidimui, tikintis susilaukti d\xc4\x97mesio. \xc4\x8cia galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 pamin\xc4\x97ti pradedan\xc4\x8diuosius ra\xc5\xa1ytojus ir dar nesusilaukusius pripa\xc5\xbeinimo muzikini\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3 autorius bei atlik\xc4\x97jus._NEWLINE_Internetas, be abejo, atveria naujas galimybes verslui. T\xc5\xabkstan\xc4\x8diai organizacij\xc5\xb3 leid\xc5\xbeia nemokamai naudoti j\xc5\xb3 informacij\xc4\x85, siekdamos populiarinti savo veikl\xc4\x85. Kasdien augan\xc4\x8dios interneto galimyb\xc4\x97s ir komercin\xc4\x97s informacijos paslaugos daro labai didel\xc4\xaf poveik\xc4\xaf m\xc5\xabs\xc5\xb3 informacin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s formavimuisi._NEWLINE_Internetas yra pasaulinis kompiuteri\xc5\xb3 tinklas, kuris jungia de\xc5\xa1imtis t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 lokali\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 tinkl\xc5\xb3, milijonus kompiuteri\xc5\xb3 ir dar daugiau vartotoj\xc5\xb3 kiekvienoje \xc5\xa1alyje. Juo gali naudotis vartotojai, turintys personalinius kompiuterius ir ry\xc5\xa1io su internetu priemones. Kai vartotojas prisijungia prie Interneto, jo kompiuteris tampa tinklo dalimi, ir tada galima betarpi\xc5\xa1kai pasinaudoti daugeliu pasaulinio kompiuteri\xc5\xb3 tinklo paslaug\xc5\xb3. Internetas \xc5\xa1iuo metu yra labiausiai paplitusi greito susisiekimo su toliau esan\xc4\x8diu asmeniu priemon\xc4\x97.'