b'\n_START_ARTICLE_\nKaasapos departamentas\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKaasapos departamentas yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s Paranenijos gamtinio regiono pietin\xc4\x97je dalyje. \xc5\xa0iaur\xc4\x97je ribojasi su Kaaguasu ir Gvairos departamentais, rytuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97s Paranos departamentu, pietuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Itapujos departamentu, vakaruose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Misioneso ir Paragvari departamentais._NEWLINE_I\xc5\xa1 ryt\xc5\xb3 \xc4\xaf vakarus teritorij\xc4\x85 kerta Ibitirusu Kordiljera (svarbiausios vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Maboti, Niu Kanji, Pakuri ir Moroti). \xc5\xa0iaurin\xc4\x97je ir vakarin\xc4\x97je departamento dalyse plyti \xc5\xbeemumos su \xc5\xa1lapyni\xc5\xb3 plotais ir ganyklomis, o pietuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 banguota auk\xc5\xa1tuma, apaugusi mi\xc5\xa1kais. Centrin\xc4\x97je dalyje pavir\xc5\xa1ius lygus, i\xc5\xa1rai\xc5\xbeytas upi\xc5\xb3 ir upeli\xc5\xb3._NEWLINE_Svarbiausios Kaasapos up\xc4\x97s yra Tebikuari, Tebikuari Mi, Pirapo, Kapiibari ir Ipeti. Jos yra laivuojamos, tebenaudojamos medienos plukdymui. Vidutin\xc4\x97 metin\xc4\x97 oro temperat\xc5\xabra yra 27\xc2\xa0\xc2\xb0C ta\xc4\x8diau met\xc5\xb3 b\xc4\x97gyje svyruoja vidutini\xc5\xa1kai tarp 1 ir 37\xc2\xa0\xc2\xb0C. Per metus i\xc5\xa1krenta apie 1830\xc2\xa0mm krituli\xc5\xb3. Tai vienas dr\xc4\x97gniausi\xc5\xb3 \xc5\xa1alies departament\xc5\xb3._NEWLINE_Yra Kaaguasu nacionalinis parkas, Golondrinos privatus rezervatas, pranci\xc5\xa1kon\xc5\xb3 muziejus Kaasapoje, kolonijinis Masielio miestelis.\n_START_SECTION_\nGyventojai\n_START_PARAGRAPH_\nKaasapos departamente 2002\xc2\xa0m. gyveno 139,5 t\xc5\xabkst. gyventoj\xc5\xb3, tai sudaro ~2\xc2\xa0% \xc5\xa1alies gyventoj\xc5\xb3. Vidutinis gyventoj\xc5\xb3 tankumas 15 \xc5\xbem./km\xc2\xb2. Tankiau gyvenama centrin\xc4\x97 teritorijos dalis, re\xc4\x8diau pietvakariai. Tik apie 17\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3 gyvena miestuose. Vyr\xc5\xb3 yra daugiau nei moter\xc5\xb3. Ind\xc4\x97n\xc5\xb3 Kaasapoje yra vir\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 (2635; 2002\xc2\xa0m.), tai a\xc4\x8dai ir mbijai. Didesn\xc4\x97 dalis (77,4\xc2\xa0%) \xc5\xabki\xc5\xb3 turi elektr\xc4\x85, ta\xc4\x8diau vandentiek\xc4\xaf turi vos 19,4\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nVer\xc4\x8diamasi daugiausia \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkiu, gyvulininkyste, paslaugomis. Svarbiausios auginamos kult\xc5\xabros: medviln\xc4\x97 (10,6 t\xc5\xabkst. t, 2002\xc2\xa0m.), soja (209,3 t\xc5\xabkst.), kukur\xc5\xabzai (149 t\xc5\xabkst.), cukranendr\xc4\x97s (114,7 t\xc5\xabkst.), kukur\xc5\xabzai (83,5 t\xc5\xabkst.). Auginamos kiaul\xc4\x97s (110 t\xc5\xabkst. vnt.), galvijai (295 t\xc5\xabkst.). Vykdoma maisto pramon\xc4\x97, kertama mediena, vystoma bitininkyst\xc4\x97.'