b'\n_START_ARTICLE_\nLisianskio sala\n_START_PARAGRAPH_\nLisianskio sala (havajieti\xc5\xa1kai Papaapoho) \xe2\x80\x93 viena i\xc5\xa1 Havaj\xc5\xb3 salyno \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Vakar\xc5\xb3 sal\xc5\xb3, 1676 km \xc4\xaf \xc5\xa1. v. nuo Honolulu. Artimiausia sausuma \xe2\x80\x93 Laisano sala u\xc5\xbe 215 km vakar\xc5\xb3 kryptimi. Sala negyvenama._NEWLINE_Sal\xc4\x85 1805 m. lapkri\xc4\x8dio 15 d. atrado ir pavadinim\xc4\x85 jai suteik\xc4\x97 Rusijos karinio laivyno karininkas Jurijus Lisianskis, plauk\xc4\x99s tiriamuoju laivu \xe2\x80\x9eNeva\xe2\x80\x9c. 1857 m. liepos 10 d. Havaj\xc5\xb3 karalius Kamehameha IV aneksavo Lisianskio sal\xc4\x85. 1890 m. j\xc4\x85 dvide\xc5\xa1im\xc4\x8diai met\xc5\xb3 i\xc5\xa1sinuomojo guano gavyba u\xc5\xbesiimanti \xe2\x80\x9eNorth Pacific Phosphate and Fertilizer Company\xe2\x80\x9c. 1909 m. sala tapo Havaj\xc5\xb3 sal\xc5\xb3 pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 draustinio teritorija.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nLisianskio sala, kaip ir kitos Havaj\xc5\xb3 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Vakar\xc5\xb3 salos, yra suirusio ugnikalnio, priklausan\xc4\x8dio Havaj\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Imperatoriaus kalnag\xc5\xabbriui, vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97. Ji, kaip ir Kur\xc4\x97s, Midv\xc4\x97jaus ir kiti gretimi atolai, susiformavo prie\xc5\xa1 keliasde\xc5\xa1imt milijon\xc5\xb3 met\xc5\xb3, kai \xc5\xa1i Ramiojo vandenyno tektonin\xc4\x97s plok\xc5\xa1t\xc4\x97s vieta slinko vir\xc5\xa1 kar\xc5\xa1tojo ta\xc5\xa1ko, dabar esan\xc4\x8dio po povandeniniu Loihi ugnikalniu. Tada vulkanin\xc4\x97 veikla i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 ugnikaln\xc4\xaf, kuris po tam tikro geologinio laikotarpio u\xc5\xbegeso, mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kas lavos svoris \xc4\xaflenk\xc4\x97 \xc5\xbdem\xc4\x97s plut\xc4\x85, ir ugnikalnis \xc4\x97m\xc4\x97 grimzti, o jo pakra\xc5\xa1\xc4\x8diai apaugo koralais._NEWLINE_Nors pati sala nedidel\xc4\x97, koralinio rifo sudaryta sekluma, supanti sal\xc4\x85 (Nevos sekluma), u\xc5\xbeima net 979 km\xc2\xb2 plot\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nFauna ir flora\n_START_PARAGRAPH_\nSaloje gyvena Havaj\xc5\xb3 ruoniai vienuoliai (Monachus schauinslandi), \xc5\xbealieji v\xc4\x97\xc5\xbeliai (Chelonia mydas), peri daug pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d audrapauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Pterodroma hypoleuca._NEWLINE_Kai kurias gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 ir augal\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is norom ar nenorom \xc4\x8dia atgabeno \xc5\xbemon\xc4\x97s. 1844 m. i\xc5\xa1 laivo pab\xc4\x97go peli\xc5\xb3, v\xc4\x97liau \xc4\x8dia buvo paleista triu\xc5\xa1i\xc5\xb3, kurie labai nuniokojo salos augmenij\xc4\x85 ir, kaip manoma, paspartino \xc4\x8dia gyvenusios besparni\xc5\xb3 pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Laisano \xc5\xa1vyg\xc5\xbed\xc5\xb3 (Porzana palmeri) \xe2\x80\x93 populiacijos nykim\xc4\x85. Sal\xc4\x85 paskelbus saugoma teritorija ir u\xc5\xbedraudus \xc5\xa1vyg\xc5\xbed\xc5\xb3 med\xc5\xbeiokl\xc4\x99 (j\xc5\xb3 plunksnos buvo tapusios kolekcionavimo objektu), 1920 m. saloje i\xc5\xa1silaipino ginkluota komanda, kuri su\xc4\x97m\xc4\x97 brakonierius ir konfiskavo bei sunaikino 1,4 tonos plunksn\xc5\xb3, kainavusi\xc5\xb3 gyvyb\xc4\x99 ~140 000 pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_Koraliniai rifai (24 koral\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys) d\xc4\x97l form\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x97s vadinami \xe2\x80\x9ekoral\xc5\xb3 sodais\xe2\x80\x9c, pasi\xc5\xbeymi didele \xc5\xbeuv\xc5\xb3 \xc4\xafvairove, \xc4\x8dia gyvena daug labai agresyvi\xc5\xb3 rykli\xc5\xb3.'