b'\n_START_ARTICLE_\nKlintis\n_START_PARAGRAPH_\nKlintis (CaCO\xe2\x82\x83) yra nuos\xc4\x97din\xc4\x97 uoliena daugiausia sudaryta i\xc5\xa1 mineralo kalcito. Be \xc5\xa1io mineralo klintyje yra arogonito, dolomito ir kit\xc5\xb3 mineral\xc5\xb3. Pagrindinis kalcito \xc5\xa1altinis yra j\xc5\xabriniai organizmai. \xc5\xa0i\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 palaidoti skeletai ar kriaukl\xc4\x97s sudaro didelius klinties masyvus. Tokia klintis, sudaryta i\xc5\xa1 j\xc5\xabrini\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 kriaukli\xc5\xb3, vadinama kriauklainiu. Klintis taip pat nus\xc4\x97da d\xc4\x97l po\xc5\xbeeminio vandens veiklos. Tai atsitinka, kai i\xc5\xa1tirp\xc4\x99s kalcio karbonatas kristalizuojasi tu\xc5\xa1tumose. Dideli klin\xc4\x8di\xc5\xb3 varvekliai sudaro stalaktitus, stalagmitus ir kolonas._NEWLINE_Kita klinties forma yra oolitin\xc4\x97 klintis, kuri skiriasi savo specifine granuliuota strukt\xc5\xabra. \xc5\xa0i klinties forma susidaro i\xc5\xa1kritus krituliams \xc5\xa1iltuose sekliuose druskinguose vandens telkiniuose. Dar viena klinties atmaina yra e\xc5\xbeerin\xc4\x97 klintis. Ji susidaro tam tikruose e\xc5\xbeeruose (priklausomai nuo gylio) i\xc5\xa1 e\xc5\xbeerini\xc5\xb3 bestuburi\xc5\xb3 liekan\xc5\xb3. Klintis sudaro iki 10 procent\xc5\xb3 vis\xc5\xb3 nuos\xc4\x97dini\xc5\xb3 uolien\xc5\xb3._NEWLINE_Gryna klintis yra baltos arba beveik baltos spalvos. D\xc4\x97l \xc4\xafvairi\xc5\xb3 priemai\xc5\xa1\xc5\xb3, molio, sm\xc4\x97lio, organikos, hematito ar kit\xc5\xb3, klinties spalva gali kisti. Strukt\xc5\xabra taip pat \xc4\xafvairuoja d\xc4\x97l formavimosi s\xc4\x85lyg\xc5\xb3. Ji gali b\xc5\xabti masyvi, klastin\xc4\x97, kristalin\xc4\x97, granulin\xc4\x97. Kalcito, kvarco, dolomito, barito, pirito kristalai gali u\xc5\xbepildyti klintyje esan\xc4\x8dius ply\xc5\xa1ius, tu\xc5\xa1tumas. Klintyje kartais b\xc5\xabna titnago gniutul\xc5\xb3._NEWLINE_Kai klintis sl\xc5\xabgso \xc5\xa1alia \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus ir lietaus vanduo sunkiasi per j\xc4\x85, tokiose vietose klintis i\xc5\xa1plaunama. Vyksta karsto procesai ir formuojasi karstin\xc4\x97s tu\xc5\xa1tumos \xe2\x80\x93 olos.\n_START_SECTION_\nKlinties panaudojimas\n_START_PARAGRAPH_\nKlinties panaudojimas gana platus. Sutrupinta klintis naudojama keli\xc5\xb3 tiesimui. Klinties blokai \xe2\x80\x93 pastat\xc5\xb3 statymui. Klintis panaudojama kaip \xc5\xbealiava cemento, kalki\xc5\xb3 gamybai, r\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 dirvo\xc5\xbeemi\xc5\xb3 kalkinimui.\n_START_SECTION_\nKlintis Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ios uolienos daugiausia randama ordoviko \xe2\x80\x93 kreidos am\xc5\xbeiaus dariniuose. Svarbiausi klinties telkiniai Lietuvoje yra ankstyvojo permo am\xc5\xbeiaus. Eksploatuojami telkiniai yra \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je Lietuvos dalyje daugiausia Naujojoje Akmen\xc4\x97je (sluoksniai ar\xc4\x8diausiai prie \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus). \xc5\xa0ios uolienos yra i\xc5\xa1\xc5\xbevalgyta apie 350 mln. t. Po ledynme\xc4\x8dio susidariusi e\xc5\xbeerin\xc4\x97 klintis taip pat gali b\xc5\xabti eksploatuojama, ta\xc4\x8diau jos klodai yra santykinai ma\xc5\xbeesni. \xc5\xa0i\xc5\xb3 uolien\xc5\xb3 telkini\xc5\xb3 i\xc5\xa1\xc5\xbevalgyta apie 30 mln. t.'