b'\n_START_ARTICLE_\nStyg\xc5\xb3 teorija\n_START_SECTION_\nBendros \xc5\xbeinios\n_START_PARAGRAPH_\nNuo pat styg\xc5\xb3 teorijos kaip dvigubo rezonanso modelio, apra\xc5\xa1an\xc4\x8dio stipriai s\xc4\x85veikaujan\xc4\x8dius hadronus kaip stygas, gimimo, s\xc4\x85voka \xe2\x80\x9eStyg\xc5\xb3 teorija\xe2\x80\x9d pasikeit\xc4\x97 \xc4\xaftraukdama bet koki\xc4\x85 susijusi\xc4\x85 superstyg\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 grup\xc4\x99 ir jas suvienydama. Viena bendra \xc5\xa1i\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 savyb\xc4\x97 yra holografinis principas. Styg\xc5\xb3 teorija gali tur\xc4\x97ti daug formuluo\xc4\x8di\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 kiekviena turi skirting\xc4\x85 matematin\xc4\x99 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 ir kiekviena geriausiai apra\xc5\xa1o skirtingas fizikines s\xc4\x85lygas. Ta\xc4\x8diau bendri principai visoms teorijoms, abipusi\xc5\xa1kas nuoseklumas ir faktas, kad kai kurios i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 gali paai\xc5\xa1kinti standartin\xc4\xaf daleli\xc5\xb3 fizikos model\xc4\xaf, daugeliui mokslinink\xc5\xb3 leido tik\xc4\x97ti, kad teorija yra teisingas fundamentalus gamtos apra\xc5\xa1ymas. Ta\xc4\x8diau svarbiausia, kad styg\xc5\xb3 teorija yra pagrindin\xc4\x97 kandidat\xc4\x97 tapti Visko Teorija (TOE)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 teorija, kuri tvarkinga matematine sistema apara\xc5\xa1yt\xc5\xb3 visas s\xc4\x85veikas ir materij\xc4\x85. Tokia teorija dar vadinama M teorija._NEWLINE_Daug \xc5\xa1ios teorijos prie\xc5\xa1inink\xc5\xb3 kritikuoja styg\xc5\xb3 teorij\xc4\x85, nes ji dar nedav\xc4\x97 kiekybini\xc5\xb3 eksperimentini\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3. Kaip ir visos kitos kvantin\xc4\x97s gravitacijos teorijos, \xc5\xa1i taip pat nurodo, kad tiesioginis eksperimentinis teorijos tikrinimas reikalaut\xc5\xb3 ne\xc4\xafmanomai brangi\xc5\xb3 in\xc5\xbeinerijos \xc5\xbeygdarbi\xc5\xb3 ir i\xc5\xa1radim\xc5\xb3. Jei ir yra grie\xc5\xbet\xc5\xb3 netiesiogini\xc5\xb3 teorijos test\xc5\xb3, jie dar ne\xc5\xbeinomi._NEWLINE_Styg\xc5\xb3 teorija yra daugyb\xc4\x97s fizik\xc5\xb3 d\xc4\x97mesio centras, nes ji reikalauja nauj\xc5\xb3 matematini\xc5\xb3 ir fizikini\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3, kurios b\xc5\xabt\xc5\xb3 sujungtos su labai skirtingomis matematin\xc4\x97mis formuluot\xc4\x97mis. Viena i\xc5\xa1 visk\xc4\x85 apiman\xc4\x8di\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3 yra 11 dimensij\xc5\xb3 M teorija, reikalaujanti, kad erdv\xc4\x97laikis tur\xc4\x97t\xc5\xb3 11 dimensij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kitaip nei mums \xc4\xafprastos trys erdv\xc4\x97s ir viena laiko dimensija. Originalios styg\xc5\xb3 teorijos nuo 1980 met\xc5\xb3 apra\xc5\xa1o specialias M teorijos s\xc4\x85lygas, kur 11-oji dimensija yra kompaktifikuota (labai trumpa linija ar ma\xc5\xbeo spindulio apskritimas) ir, jei tokios formuluot\xc4\x97s yra laikomos fundamentaliomis, tada styg\xc5\xb3 teorija reikalauja 10-ies dimensij\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau teorija apra\xc5\xa1o ir mums \xc4\xafprast\xc4\x85 visat\xc4\x85 su keturma\xc4\x8diu erdv\xc4\x97laikiu ir atvejus, kur koordinat\xc4\x97 10-mat\xc4\x97je erdv\xc4\x97je apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama ne realiais skai\xc4\x8diais, o visai kitokio tipo matematiniais dyd\xc5\xbeiais. Taigi, erdv\xc4\x97laikio s\xc4\x85vokos supratimas styg\xc5\xb3 teorijoje n\xc4\x97ra fiksuotas tam tikra s\xc4\x85voka: erdv\xc4\x97laikis geriausiai suprantamas kaip esantis skirtingas skirtingose s\xc4\x85lygose._NEWLINE_Styg\xc5\xb3 teorija \xc4\xaftraukia ir bendresnius nei stygos objektus, vadinamus Branomis (angl. vadinam\xc5\xb3 brane, sutrumpinimas i\xc5\xa1 \xe2\x80\x9emembran\xc5\xb3\xe2\x80\x9e). \xc5\xa0i s\xc4\x85voka apima skirting\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 D-branas, juodas p-branas, Neveu-\xc5\xa0varco 5-mates branas. Tai yra i\xc5\xa1pl\xc4\x97sti objektai, kr\xc5\xabvio \xc5\xa1altiniai, vektorinio potencialo elektromagnetinio lauko diferencialin\xc4\x97s formos apibendrinimams. \xc5\xa0ie objektai yra susij\xc4\x99 vieni su kitais dvilypum\xc5\xb3 \xc4\xafvairove. Juodosios bedugn\xc4\x97s tipo p-branos yra identifikuojamos su D branomis, kurios yra styg\xc5\xb3 galiniai ta\xc5\xa1kai, o toks identifikavimas vadinamas kalibraciniu gravitacijos dualumu (angl. Gauge-gravity duality). Tokio ekvivalenti\xc5\xa1kumo tyrimas leido naujai pa\xc5\xbevelgti \xc4\xaf kvantin\xc4\x99 chromodinamik\xc4\x85._NEWLINE_Styg\xc5\xb3 teorijoje elektronai ir kvarkai yra ne ta\xc5\xa1kiniai objektai, o viendimensin\xc4\x97s stygos. \xc5\xa0ios stygos gali jud\xc4\x97ti ar vibruoti taip sukurdamos skirtingas stebimas daleles su skirtingu aromatu, kr\xc5\xabviu, mase ar sukiniu. Stygos sudaro u\xc5\xbedaras kilpas ir kartais pavir\xc5\xa1ius, vadinamus D-branomis, kurie gali atsidaryti \xc4\xaf viendimensines linijas. Stygos galiniai ta\xc5\xa1kai gali prasiskverbti pro D-bran\xc4\x85. Styg\xc5\xb3 teorija yra gravitacijos teorija, Bendrosios reliatyvumo teorijos (BRT) pl\xc4\x97tot\xc4\x97 ir klasikin\xc4\x97 styg\xc5\xb3 ir bran\xc5\xb3 interpretacija teigianti, kad tai yra kvantmechani\xc5\xa1kai vibruojan\xc4\x8dios, turin\xc4\x8dios kr\xc5\xabv\xc4\xaf i\xc5\xa1pl\xc4\x97stos juodosios bedugn\xc4\x97s._NEWLINE_Visk\xc4\x85 apimantis fizikinis \xe2\x80\x9e\xc5\xbevilgsnis\xe2\x80\x9d u\xc5\xbe stygos teorijos yra Holografinis principas, kuris sako, kad juodosios bedugn\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus svyravim\xc5\xb3 apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas taip pat turi apra\xc5\xa1yti ir aplink j\xc4\x85 esant\xc4\xaf erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf. Holografija reikalauja, kad ma\xc5\xbe\xc5\xb3 dimensij\xc5\xb3 teorija, apra\xc5\xa1anti horizonto fliuktuacijas, baigsis apra\xc5\xa1ydama visk\xc4\x85, kas gali kristi \xc4\xaf bet k\xc4\x85. Tod\xc4\x97l juodosios bedugn\xc4\x97s horizonto teorija tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti visko teorija (TOE). Randant bent vien\xc4\x85 piln\xc4\x85 holografin\xc4\xaf apra\xc5\xa1ym\xc4\x85, pirmumas atrodo kaip ilga s\xc4\x85skaita, nes turi b\xc5\xabti atsietas nelokalus kvantin\xc4\x97s gravitacijos apra\xc5\xa1ymas. Styg\xc5\xb3 teorijoje yra ne vienas toks apra\xc5\xa1ymas, j\xc5\xb3 yra net keletas, kuri\xc5\xb3 kiekvienas apra\xc5\xa1o horizont\xc5\xb3 su skirtingais kr\xc5\xabviais ir dimensijomis fliuktuacijas ir visus juos kartu pritaiko. Taigi, tie patys fizikiniai objektai ir s\xc4\x85veikos gali b\xc5\xabti apra\xc5\xa1omi viendimensini\xc5\xb3 juod\xc5\xb3j\xc5\xb3 bedugni\xc5\xb3 horizont\xc5\xb3 fliuktuacijomis, arba ta\xc5\xa1kiniais horizontais. Faktas, kad tokie skirtingi apra\xc5\xa1ymai apra\xc5\xa1o t\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 fizik\xc4\x85 yra \xc4\xafrodymas, kad styg\xc5\xb3 teorija yra nuosekli._NEWLINE_Paprastos astronomin\xc4\x97s juodosios bedugn\xc4\x97s neturi tinkamo holografinio apra\xc5\xa1ymo, nes turi Hokingo temperat\xc5\xabr\xc4\x85. Styg\xc5\xb3 teorija formuluojama \xc5\xa1altoms juodosioms bedugn\xc4\x97ms, kurios turi tok\xc4\xaf didel\xc4\xaf kr\xc5\xabv\xc4\xaf, koks tik \xc4\xafmanomas. Pirmoji holografin\xc4\x97 teorija apra\xc5\xa1\xc4\x97 viendimensini\xc5\xb3 styg\xc5\xb3 sklaid\xc4\x85, ma\xc5\xbeas vibruojan\xc4\x8dio horizonto, \xc4\xafkraunamo dvejeto formos vektoriniu potencialu, kilpas. \xc5\xa0is potencialas padaro juod\xc4\x85j\xc4\x85 bedugn\xc4\x99 vienmate linija. \xc5\xa0ios linijos horizonto fliuktuacijos apra\xc5\xa1o vis\xc4\x85 materij\xc4\x85, taigi, kiekviena elementari dalel\xc4\x97 gali b\xc5\xabti apra\xc5\xa1oma kaip stygos ar kilpos (ar net jos dalies) svyravimo moda. Stygos ilgis yra apytiksliai lygus Planko ilgiui, bet gali b\xc5\xabti ir \xc5\xbeenkliai didesnis, kai stygos silpnai s\xc4\x85veikauja.\n_START_SECTION_\nStyg\xc5\xb3 teorijos objektai\n_START_PARAGRAPH_\nVisos styg\xc5\xb3 teorijos prana\xc5\xa1auja laisv\xc4\x97s laipsni\xc5\xb3 egzistavim\xc4\x85, kurie vadinami \xe2\x80\x9eekstra dimensijomis\xe2\x80\x9c. Be fermion\xc5\xb3, bozonin\xc4\x97s stygos gali svyruoti plok\xc5\xa1\xc4\x8diame, bet nestabiliame 26 dimensij\xc5\xb3 erdv\xc4\x97laikyje. Superstyg\xc5\xb3 teorijoje, kuri apra\xc5\xa1o fermionus, silpno jungimosi (be s\xc4\x85veikos) riba apra\xc5\xa1o stabil\xc5\xb3 10 dimensij\xc5\xb3 erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf. S\xc4\x85veikaujan\xc4\x8dios superstyg\xc5\xb3 teorijos yra geriausiai suprantamos kaip 11 dimensij\xc5\xb3 supergravitacijos teorijos, vadinamos M teorija, konfiguracijos, kur viena ar daugiau dimensij\xc5\xb3 yra kompakti\xc5\xa1kos- ,,u\xc5\xbelankstytos\xe2\x80\x9d taip, kad liniji\xc5\xa1kai i\xc5\xa1pl\xc4\x97sta kr\xc5\xabv\xc4\xaf turinti juodoji bedugn\xc4\x97 tampa ilga ir lengva. Ilgos ir lengvos stygos gali vibruoti skirtinguose rezonansiniuose da\xc5\xbeniuose, o kiekvienas rezonansinis da\xc5\xbenis apra\xc5\xa1o skirting\xc4\x85 dalel\xc4\x97s tip\xc4\x85. Tod\xc4\x97l styg\xc5\xb3 ribose bet kokia elementari dalel\xc4\x97 turi b\xc5\xabti suprantama kaip vibruojanti plona linija o ne ta\xc5\xa1kas. Styga gali vibruoti skirtingomis modomis sukurdama skirtingas daleles lygiai taip pat, kaip gitaros styga gali i\xc5\xa1gauti skirtingas natas._NEWLINE_Vienintelis b\xc5\xabdas kaip stygos gali s\xc4\x85veikauti yra i\xc5\xa1plitimas ir tolygus susijungimas. Ne\xc4\xafmanoma ap\xc5\xbevelgti pasirinktos sutartin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos, sudarytos i\xc5\xa1 ta\xc5\xa1kini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3, kurios s\xc4\x85veikauja su stygomis susid\xc5\xabrim\xc5\xb3 metu, nes dalel\xc4\x97s gali kristi \xc4\xaf juod\xc4\x85j\xc4\x85 bedugn\xc4\x99 ir holografija reikalauja, kad tai turi pasirodyti kaip svyravimo moda. Vienintelis b\xc5\xabdas ap\xc5\xbevelgti nauj\xc4\x85 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 yra gravitaciniai fonai, kur stygos gali sklaidyti nuosekliai arba esant dar prid\xc4\x97tin\xc4\x97ms s\xc4\x85lygoms. Kai kurie i\xc5\xa1 fon\xc5\xb3 yra skirting\xc5\xb3 dimensij\xc5\xb3 juod\xc5\xb3j\xc5\xb3 bedugni\xc5\xb3 plok\xc5\xa1umos su itin dideliu kr\xc5\xabviu ir vadinamos NS branomis. Kiti kr\xc5\xabvini\xc5\xb3 juod\xc5\xb3j\xc5\xb3 bedugni\xc5\xb3 fonai yra D-branos, turin\xc4\x8dios alternatyv\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ym\xc4\x85 kaip plok\xc5\xa1tumos, kur stygos gali baigtis ar slysti. Stygos yra ilgos ir lengvos, o branos yra sunkios. Kitose ribose, kur stygos gali tapti sunkiomis, kai kurios branos gali tapti lengvomis._NEWLINE_Kol tikima, kad styg\xc5\xb3 teorija gali b\xc5\xabti tinkama kvantin\xc4\x97s gravitacijos teorija, daug mokslinink\xc5\xb3 mano, kad ji teisingai apra\xc5\xa1o visat\xc4\x85 ir gali tapti visko teorija. Yra \xc5\xbeinomos konfig\xc5\xabracijos, apra\xc5\xa1an\xc4\x8dios visas daleles ir j\xc4\x97gas, ta\xc4\x8diau jose tariama, kad kosmologin\xc4\x97 konstanta lygi nuliui. Taip pat yra modeliai ir esant skirtingoms \xc5\xa1ios konstantos vert\xc4\x97ms. Jie yra metastabil\xc5\xabs, ta\xc4\x8diau ilgai gyvuojantys. Tod\xc4\x97l ir tikimasi, kad yra tokia kosmologin\xc4\x97s konstantos vert\xc4\x97, kuri duot\xc5\xb3 metastabil\xc5\xb3 sprendin\xc4\xaf, kiekybi\xc5\xa1kai sutampant\xc4\xaf su standartiniu modeliu, talpinant\xc4\xaf tamsi\xc4\x85j\xc4\x85 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 ir patikim\xc4\x85 kosmin\xc4\x97s infliacijos mechanizm\xc4\x85. Dar ne\xc5\xbeinoma, ar styg\xc5\xb3 teorija turi tok\xc4\xaf sprendin\xc4\xaf ir kiek laisvai galima pasirinkti kai kuriuos parametrus. Pilna teorija dar neturi tinkamo apibr\xc4\x97\xc5\xbeimo visose s\xc4\x85lygose, kol stygos n\xc4\x97ra papra\xc4\x8diausiai ir lengviausiai apibr\xc4\x97\xc5\xbeiamos perturbacij\xc5\xb3 teorijoje. Teisinga auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 dimensij\xc5\xb3 bran\xc5\xb3 kvantin\xc4\x97 mechanika n\xc4\x97ra lengvai apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama ir styg\xc5\xb3 teorijos elgesys kosmologijos skal\xc4\x97se n\xc4\x97ra pilnai apra\xc5\xa1ytas. Dar nepatikrinta, ar, jei yra principas, pagal kur\xc4\xaf styg\xc5\xb3 teorija surenka vakuumo b\xc5\xabsenas, egzistuoja erdv\xc4\x97laikio konfiguracijos, apra\xc5\xa1an\xc4\x8dios m\xc5\xabs\xc5\xb3 visatos savybes.'