b'\n_START_ARTICLE_\nSuomi\xc5\xb3 centras\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nAgrar\xc5\xb3 partija buvo \xc4\xafkurta 1906 m., kaip kaimo gyventoj\xc5\xb3 interesus atstovaujanti politin\xc4\x97 organizacija. Pirmuose rinkimuose \xc4\xaf Suomijos parlament\xc4\x85 1907 m. kovo m\xc4\x97n. partija surinko 5,75\xc2\xa0% bals\xc5\xb3. Dominuojan\xc4\x8diomis partijomis tuomet Rusijos imperijai priklausiusioje Suomijoje buvo Suomijos socialdemokrat\xc5\xb3 partija, Suomi\xc5\xb3 partija ir Jaunasuomi\xc5\xb3 partija, kuri\xc5\xb3 rink\xc4\x97jai buvo susiprat\xc4\x99 suomiai, kurie siek\xc4\x97 stiprinti suomi\xc5\xb3 kalbos vaidmen\xc4\xaf. Didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf rink\xc4\x97j\xc5\xb3 bals\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 vir\xc5\xa1 12 proc. surinkdavo ir \xc5\xa0ved\xc5\xb3 liaudies partija. Iki revoliucini\xc5\xb3 1917 met\xc5\xb3 Agrar\xc5\xb3 partijai pavyko beveik kasmet vykusiuose parlamento rinkimuose juos palaikan\xc4\x8di\xc5\xb3 rink\xc4\x97j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 padidinti iki 12 proc. 1917 m. lapkrit\xc4\xaf Jaunasuomi\xc5\xb3 partijos atstovui Pehr Evind Svinhufvud pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 sudarius Suomijos ministr\xc5\xb3 kabinet\xc4\x85 Agrar\xc5\xb3 partija \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 vyriausyb\xc4\x99. Partija r\xc4\x97m\xc4\x97 respublikos suk\xc5\xabrimo id\xc4\x97j\xc4\x85 ir buvo prie\xc5\xa1 galim\xc4\x85 monarchij\xc4\x85._NEWLINE_Per pirmuosius nepriklausomos Suomijos rinkimus Agrar\xc5\xb3 partijai pavyko savo rezultat\xc4\x85 gerokai pagerinti ir jie tapo antr\xc4\x85j\xc4\x85 pagal reik\xc5\xa1mingum\xc4\x85 politine j\xc4\x97ga po socialdemokrat\xc5\xb3. 1922 m. pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 Agrar\xc5\xb3 partijos atstovas Ky\xc3\xb6sti Kallio tapo Suomijos ministru pirmininku. Lauri Kristian Relander 1925 m. buvo i\xc5\xa1rinktas prezidentu, o per laikotarp\xc4\xaf iki 1937 m., kai prezidentu tapo Ky\xc3\xb6sti Kallio, Agrar\xc5\xb3 partija buvo sudariusi \xc5\xa1e\xc5\xa1is kabinetus (keturis vadovaujant Kallio, du vadovaujant Juho Sunila)._NEWLINE_Pokaryje Agrar\xc5\xb3 partija buvo svarbus valdan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 koalicij\xc5\xb3 dalyvis. \xc5\xa0e\xc5\xa1tajame, septintajame ir a\xc5\xa1tuntajame de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais daug kart\xc5\xb3 ministrais pirmininkais buvo Agrar\xc5\xb3 partijos nariai Urho Kekkonen, Vieno Sukselainen, Martti Miettunen, Ahti Karjalainen ir Johannes Virolainen. Urho Kekkonen 1956 m. tapo tre\xc4\x8diuoju ir iki \xc5\xa1iol paskutiniuoju Agrar\xc5\xb3 partijos prezidentu._NEWLINE_Septintajame de\xc5\xa1imtmetyje partija \xc4\x97m\xc4\x97 pl\xc4\x97sti savo baz\xc4\x99, susik\xc5\xabr\xc4\x97 reik\xc5\xa1mingas miesto liberali\xc5\xb3 rink\xc4\x97j\xc5\xb3 sparnas. 1965 m. partija persivadino \xc4\xaf Centro partij\xc4\x85, o 1968 m. \xe2\x80\x93 \xc4\xaf Suomi\xc5\xb3 centr\xc4\x85. 1959 m. nuo partijos atsiskyr\xc4\x97 kriti\xc5\xa1kai Urho Kekkonen vertinusi grup\xc4\x97, kuri \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 populistin\xc4\x99 protesto Suomijos valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 partij\xc4\x85, kuri 1970 m. parlamento rinkimuose surinko 10 proc. bals\xc5\xb3. Tais metais Suomi\xc5\xb3 centras, pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 po 1922 m. surinko ma\xc5\xbeiau nei 20 proc. bals\xc5\xb3, o per kitus rinkimus pasiek\xc4\x97 dar blogesn\xc4\xaf rezultat\xc4\x85 \xe2\x80\x93 17,5 proc. bals\xc5\xb3._NEWLINE_1990 m. partijos pirmininku tapo Esko Aho. Po met\xc5\xb3 Centras surinko 24,8\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir pasiek\xc4\x97 geriausia rezultat\xc4\x85 nuo 1930 m., o Aho tapo ministru pirmininku. Suomijos pri\xc4\x97mimas \xc4\xaf Europos S\xc4\x85jung\xc4\x85 1995 m. da\xc5\xbenai laikomas Aho nuopelnu.'