b'\n_START_ARTICLE_\nNerv\xc5\xb3 sistema\n_START_SECTION_\nGlijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nTaip pat dar gali b\xc5\xabti vadinamos glijomis, neuroglijomis, gliocitais (nuo graiki\xc5\xa1ko \xc5\xbeod\xc5\xbeio \xe2\x80\x9eklijai\xe2\x80\x9d). Tai yra pagalbin\xc4\x97s nerv\xc5\xb3 sistemos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, kurios palaiko nerv\xc5\xb3 sistem\xc4\x85, apr\xc5\xabpina j\xc4\x85 maistu, palaiko homeostaz\xc4\x99, gamina mielin\xc4\x85 bei dalyvauja nervini\xc5\xb3 impuls\xc5\xb3 perdavime. Mokslinink\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimais neuroglij\xc5\xb3 yra beveik de\xc5\xa1imt kart\xc5\xb3 daugiau nei yra neuron\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nRefleksai\n_START_PARAGRAPH_\nRefleksas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai nerv\xc5\xb3 sistemos, kartu ir viso organizmo atsakomoji reakcija \xc4\xaf dirgiklius. Neuroanatomin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros, garantuojan\xc4\x8dios refleksini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3 vyksm\xc4\x85, vadinamos reflekso lanku. Jis sudarytas i\xc5\xa1 aferentin\xc4\x97s bei eferentin\xc4\x97s dali\xc5\xb3 ir reflekso centro. Reflekso lanko aferentin\xc4\x99 dal\xc4\xaf sudaro juntamoji nervin\xc4\x97 l\xc4\x85stel\xc4\x97. Jos dendritas organuose baigiasi juntam\xc4\x85ja gal\xc5\xabne, receptoriumi, kuris dirginim\xc4\x85 paver\xc4\x8dia nerviniu impulsu. Nervinis impulsas i\xc5\xa1 receptoriaus per juntamosios l\xc4\x85stel\xc4\x97s akson\xc4\x85 patenka \xc4\xaf smegenis ir su\xc5\xbeadina judinam\xc4\x85j\xc4\xaf neuron\xc4\x85. Jo aksonas nueina \xc4\xaf organus (efektorius), skatindamas juos veikti. Smegen\xc5\xb3 vietos, kuriose nervinis impulsas i\xc5\xa1 aferentin\xc4\x97s reflekso lanko dalies perduodamas efektoriniam neuronui, vadinamos reflekso centrais._NEWLINE_Refleksai, kurie yra \xc4\xafgimti ir vyksta automati\xc5\xa1kai, nedalyvaujant m\xc5\xabs\xc5\xb3 s\xc4\x85monei, yra vadinami nes\xc4\x85lyginiais refleksais. J\xc5\xb3 centrai yra nugaros smegenyse, smegen\xc5\xb3 kamiene ir tarpin\xc4\x97se smegenyse. Greta \xc4\xafgimt\xc5\xb3, nes\xc4\x85lygini\xc5\xb3 refleks\xc5\xb3, dar yra skiriami s\xc4\x85lyginiai refleksai. Tai yra individualiai \xc4\xafgytos organizmo reakcijos. \xc5\xa0i\xc5\xb3 refleks\xc5\xb3 centrai yra galvos smegen\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nSinaps\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nSinaps\xc4\x97 yra jungtis, kuri pritaikyta nerviniams signalams perduoti. Daugiausia yra toki\xc5\xb3 sinapsi\xc5\xb3, kurios yra tarp vieno neurono aksono ir kito neurono dendrito. Pagal veikimo princip\xc4\x85 yra i\xc5\xa1skiriami du sinaps\xc4\x97s tipai: chemin\xc4\x97s ir elektrin\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nChemin\xc4\x97 sinaps\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nSinaps\xc4\x99 sudaro aksono svog\xc5\xabn\xc4\x97lio (sustor\xc4\x97j\xc4\x99s aksono galiukas) prie\xc5\xa1sinapsin\xc4\x97 (presinapsin\xc4\x97) membrana, posinapsin\xc4\x97 arba postsinapsin\xc4\x97 membrana (kito neurono dendrito membrana) ir sinapsinis ply\xc5\xa1ys tarp j\xc5\xb3. Jungtis tarp neuron\xc5\xb3 ir raumens l\xc4\x85steli\xc5\xb3 vadinama neuroraumenine sinapse. Kuomet nervinis impulsas pasiekia aksono svog\xc5\xabn\xc4\x97l\xc4\xaf, jo membrana tampa pralaidi jonams, kurie paveikia aktino filamentus taip, kad jie ima tempti sinapsines p\xc5\xabsleles, pripildytas mediatoriais, link presinapsin\xc4\x97s membranos. Kai p\xc5\xabslel\xc4\x97s susilieja su membrana, mediatoriai i\xc5\xa1silieja \xc4\xaf sinapsin\xc4\xaf ply\xc5\xa1\xc4\xaf. Difuzijos b\xc5\xabdu jie pasiekia postsinapsin\xc4\x99 membran\xc4\x85 ir susilieja su receptoriais.\n_START_SECTION_\nElektrin\xc4\x97 sinaps\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nElektrin\xc4\x97s sinaps\xc4\x97s strukt\xc5\xabra nuo chemin\xc4\x97s skiriasi tuo, kad n\xc4\x97ra sinapsinio ply\xc5\xa1io, postsinapsin\xc4\x97 ir presinapsin\xc4\x97 membranos yra susiglaudusios. Impulsas yra perduodamas jonams tekant ply\xc5\xa1in\xc4\x97s jungties kanalais. B\xc5\xabtent \xc5\xa1iuo b\xc5\xabdu impulsai daugiausia perduodami CNS nervais.'