b'\n_START_ARTICLE_\nHantingtono liga\n_START_SECTION_\nBendras apib\xc5\xabdinimas\n_START_PARAGRAPH_\nSimptomai gali b\xc5\xabti individual\xc5\xabs arba pana\xc5\xa1\xc5\xabs \xc4\xaf kit\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos nari\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau da\xc5\xbeniausiai ligos progresas yra nusp\xc4\x97jamas. Anks\xc4\x8diausiai pasirei\xc5\xa1kiantys simptomai da\xc5\xbeniausiai yra ne\xc5\xbeymios nuotaik\xc5\xb3 kaitos ar suvokimo (atpa\xc5\xbeinimo) problemos. Po to seka koordinacijos sutrikimai, nestabili, netvirta eisena. Ligai progresuojant, nekoordinuoti, tr\xc5\xabk\xc4\x8diojantys k\xc5\xabno judesiai pasidaro akivaizd\xc5\xabs, taip pat ry\xc5\xa1k\xc4\x97ja ir protinio paj\xc4\x97gumo silpn\xc4\x97jimas bei kiti elgesio simptomai. Fizin\xc4\x97s galimyb\xc4\x97s pama\xc5\xbeu blog\xc4\x97ja, kol koordinuotas, sklandus jud\xc4\x97jimas tampa nebe\xc4\xafmanomas. Protin\xc4\x97s galimyb\xc4\x97s galiausiai sumenksta iki silpnaprotyst\xc4\x97s. Taip pat pasirei\xc5\xa1kia tokios komplikacijos, kaip plau\xc4\x8di\xc5\xb3 u\xc5\xbedegimas, \xc5\xa1irdies ligos, nukritim\xc5\xb3 sukelti su\xc5\xbeeidimai gali suma\xc5\xbeinti sergan\xc4\x8diojo gyvenimo trukm\xc4\x99 ~20 met\xc5\xb3, nuo ligos pasirei\xc5\xa1kimo prad\xc5\xbeios. Fiziniai ligos po\xc5\xbeymiai gali prasid\xc4\x97ti bet kuriame am\xc5\xbeiuje, pvz.: k\xc5\xabdikyst\xc4\x97je arba vyresniame am\xc5\xbeiuje, bet da\xc5\xbeniausiai prasideda ma\xc5\xbedaug 35-44 m. am\xc5\xbeiaus \xc5\xbemon\xc4\x97ms. Kiekvienoje kartoje liga gali pasireik\xc5\xa1ti vis ankstesniame am\xc5\xbeiuje. Apie 6% atvej\xc5\xb3 prasideda prie\xc5\xa1 21-uosius metus pasirei\xc5\xa1kus Jaunatvin\xc4\x97 ligos forma (kai pacientas suserga iki 20 m.) dar vadinama Westphalio liga. HL nepagydoma. V\xc4\x97lesn\xc4\x97se ligos stadijose reikalinga intensyvi prie\xc5\xbei\xc5\xabra. \xc5\xa0i liga gerokai da\xc5\xbenesn\xc4\x97 Vakar\xc5\xb3 Europos populiacijoje nei tarp aziejie\xc4\x8di\xc5\xb3 ar afrikie\xc4\x8di\xc5\xb3. Liga vienodai paveikia tiek vyrus, tiek moteris. Genetiniai HL kodai buvo atrasti 1993 bendromis viso pasaulio mokslinink\xc5\xb3 pastangomis, vadovaujant Paveldim\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 fondui. Tyrim\xc5\xb3 ir paramos organizacijos, \xc4\xafkurtos 1960-aisiais ir spar\xc4\x8diai augan\xc4\x8dios, dirba, kad padidint\xc5\xb3 visuomen\xc4\x97s supratim\xc4\x85, s\xc4\x85moningum\xc4\x85 bei teikt\xc5\xb3 param\xc4\x85 ligoniams ir j\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoms. Taip pat jos skatina ir stengiasi palengvinti tyrimus.\n_START_SECTION_\nSimptomai\n_START_PARAGRAPH_\nHL simptomai da\xc5\xbeniausiai pastebimi tarp 35 ir 44 met\xc5\xb3, bet jie gali prasid\xc4\x97ti bet kuriame am\xc5\xbeiuje nuo k\xc5\xabdikyst\xc4\x97s iki senyvo am\xc5\xbeiaus. Ansktyvose stadijose matomi ne\xc5\xbeym\xc5\xabs asmenyb\xc4\x97s, pa\xc5\xbeinimo ir fizini\xc5\xb3 \xc4\xafg\xc5\xabd\xc5\xbei\xc5\xb3 poky\xc4\x8diai. Pastarieji simptomai da\xc5\xbeniausiai pastebimi pirmieji, tuo tarpu atpa\xc5\xbeinimo ar elgesio da\xc5\xbeniausiai n\xc4\x97ra pakankamai ry\xc5\xa1k\xc5\xabs, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 atpa\xc5\xbeinti ankstyvose stadijose. Beveik kiekvienas, sergantis HL galiausiai patiria pana\xc5\xa1ius simptomus, vis d\xc4\x97lto simptom\xc5\xb3 progresavimas ir i\xc5\xa1plitimas kiekvienam yra skirtingas._NEWLINE_Tipi\xc5\xa1kiausi pirminiai simptomai yra tr\xc5\xabk\xc4\x8diojantys, atsitiktiniai, nekontroliuojami judesiai, vadinami chor\xc4\x97ja. Chor\xc4\x97ja prad\xc5\xbeioje gali pasireik\xc5\xa1ti dirglumu, nery\xc5\xa1kiais nety\xc4\x8diniais judesiais, koordinacijos tr\xc5\xabkumu, sul\xc4\x97t\xc4\x97j\xc4\x99 sakadiniai akies judesiai. \xc5\xa0ie nedideli motoriniai sutrikimai per trejus metus pasidaro ry\xc5\xa1kesni. Tokie simptomai kaip k\xc5\xabno sustand\xc4\x97jimas, gyvati\xc5\xa1ki judesiai, nenormali laikysena, pasirei\xc5\xa1kia progresuojant ligai. Tai parodo, kad liga paveikia smegen\xc5\xb3 dal\xc4\xaf, kuri yra atsakinga u\xc5\xbe motorik\xc4\x85. Ilgainiui psichomotorin\xc4\x97s funkcijos taip sutrinka, kad bet koks judesys, reikalaujantis raumen\xc5\xb3 darbo yra paveikiamas. Da\xc5\xbeni padariniai: fizinis nestabilumas, netipi\xc5\xa1kos veido i\xc5\xa1rai\xc5\xa1kos, sunkumai kramtant, ryjant, kalbant. D\xc4\x97l valgymo sunkum\xc5\xb3 ligonis netenka daug svorio, kas gali lemti energijos tr\xc5\xabkum\xc4\x85 organizmui. Jaunatvin\xc4\x97s HL simptomai skiriasi tuo, kad jie progresuoja grei\xc4\x8diau, o chor\xc4\x97ja gali i\xc5\xa1vis nepasireik\xc5\xa1ti arba pasirei\xc5\xa1kia labai trumpai. Traukuliai taip pat yra labai da\xc5\xbenas simptomas. Pa\xc5\xbeinimo funkcijos sutrinka ligai progresuojant. Ypa\xc4\x8d paveikiamos vykdomosios funkcijos, pvz.: geb\xc4\x97jimas planuoti, pa\xc5\xbeinti, abstraktus m\xc4\x85stymas, taisykli\xc5\xb3 laikymasis ir pan. Ligai pa\xc5\xbeengus, atsiranda atminties sutrikim\xc5\xb3. Galia atsirasti tiek trumpalaik\xc4\x97s, tiek ilgalaik\xc4\x97s atminties sutrikim\xc5\xb3, pvz.: epizodiniai sutrikimai (gyvenimo prisiminimai), proced\xc5\xabriniai (\xc5\xbeinojimas, kaip atlikti tam tikrus judesius, veikl\xc4\x85), darbin\xc4\x97 atmintis. Suvokimas tik blog\xc4\x97ja, kol galiausiai pasiekiama silpnaprotyst\xc4\x97. \xc5\xa0ios r\xc5\xab\xc5\xa1ies negalia vadinama po\xc5\xbeievin\xc4\x97s (subcortical) silpnaprotyst\xc4\x97s sindromu, siekiant atskirti j\xc4\x85 nuo tipini\xc5\xb3 \xc5\xbeievini\xc5\xb3 silpnaproty\xc4\x8di\xc5\xb3, pvz.: esant Alzheimerio ligai.\n_START_SECTION_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nVisi \xc5\xbemon\xc4\x97s turi dvi Huntingtino geno (HTT) kopijas, kurios koduoja baltym\xc4\x85 Huntingtin\xc4\x85 (Htt). Dalis \xc5\xa1io geno yra pasikartojanti, vadinama trinukleotidiniu pasikartojimu (a trinucleotide repeat), kurio ilgis kiekvieno \xc5\xbemogaus genome varijuoja ir per kartas gali keistis. Jei pasikartojimas yra sveikame gene, dinamin\xc4\x97 mutacija gali padidinti pasikartojim\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3. Kai \xc5\xa1i\xc5\xb3 pasikartojan\xc4\x8di\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 ilgis pasiekia tam tikr\xc4\x85 rib\xc4\x85, pagal pakitus\xc4\xaf gen\xc4\x85 imami sintetinti kitokie baltymai, vadinami mutantiniais Huntingtino baltymais (mHtt). \xc5\xa0ie baltymai atlieka kitokias funkcijas nei nemutav\xc4\x99 ir sukelia visus patologinius pakitimus, kurie pasirei\xc5\xa1kia kaip ligos simptomai. Huntingtono ligos mutacija yra dominantin\xc4\x97. Ligos paveld\xc4\x97jimas nepriklauso nuo lyties, bet ligos sunkumui gali tur\xc4\x97ti \xc4\xaftakos t\xc4\x97vo, i\xc5\xa1 kurio paveld\xc4\x97tas genas, lytis.\n_START_SECTION_\nPaveldimumas\n_START_PARAGRAPH_\nHuntingtono liga yra autosominis dominantinis po\xc5\xbeymis, tai rei\xc5\xa1kia, kad ligonis paveld\xc4\x97jo vien\xc4\x85 gen\xc4\x85 su padid\xc4\x97jusiu trinukleotidiniu pasikartojimu (mutantin\xc4\xaf alel\xc4\xaf) i\xc5\xa1 sergan\xc4\x8dio t\xc4\x97vo arba motinos. Tie, kurie turi mutavusi\xc4\x85 geno kopij\xc4\x85 b\xc5\xabtinai sirgs HL. Kiekvienam vaikui, kurio t\xc4\x97vas arba motina serga HL, yra 50 procent\xc5\xb3 tikimyb\xc4\x97 paveld\xc4\x97ti \xc5\xa1i\xc4\x85 lig\xc4\x85. Kod\xc4\x97l? Kiekvienoje k\xc5\xabno l\xc4\x85stel\xc4\x97je yra po 23 poras chromosom\xc5\xb3. Kiekvienos \xc5\xa1ios poros vien\xc4\x85 nar\xc4\xaf tu gauni i\xc5\xa1 t\xc4\x97vo, kit\xc4\x85 \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 motinos. Tarkime, tavo t\xc4\x97vas serga HL. Kadangi jis perduoda tik vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 savo dviej\xc5\xb3 chromosom\xc5\xb3 ir tik viena i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 pa\xc5\xbeeista, tikimyb\xc4\x97, jog tu geneti\xc5\xa1kai paveld\xc4\x97jai HL, yra 50\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nMechanizmas\n_START_PARAGRAPH_\nHtt baltymas s\xc4\x85veikauja su daugiau nei \xc5\xa1imtu kit\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 ir turi daugyb\xc4\x99 biologini\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3. Mutavusio baltymo veikimas n\xc4\x97ra iki galo i\xc5\xa1tirtas, ta\xc4\x8diau \xc5\xbeinoma, kad jis toksi\xc5\xa1kas kai kuriems l\xc4\x85steli\xc5\xb3 tipams, ypa\xc4\x8d smegen\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97ms. Ankstyvieji pa\xc5\xbeeidimai labiausiai matomi dry\xc5\xbeuotame k\xc5\xabne (striatum), bet, ligai progresuojant, kitos smegen\xc5\xb3 zonos taip pat yra paveikiamos. Ankstyvieji simptomai ir yra susij\xc4\x99 su dry\xc5\xbeuotojo k\xc5\xabno funkcijomis: judesiais, nuotaika, pa\xc5\xbeinimu.\n_START_SECTION_\nmHtt sukelti makroskopiniai pakitimai\n_START_PARAGRAPH_\nHL paveikia visas smegenis, bet kai kurios zonos yra labiau pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeiamos nei kitos. Patys \xc5\xbeinomiausi ankstyvieji poky\xc4\x8diai yra pagrindinio nerv\xc5\xb3 centro (basal ganglia) dry\xc5\xbeuotame k\xc5\xabne, kuris susideda i\xc5\xa1 uodeguotojo branduolio ir kiauto. Paveikiamos ir kitos zonos, \xc4\xafskaitant ir juod\xc4\x85j\xc4\x85 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 (substantia nigra), 3, 5 and 6 smegen\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97s sluoksniai, hipokampas (hippocampus), smegen\xc4\x97l\xc4\x97se esan\xc4\x8dios purkinje l\xc4\x85stel\xc4\x97s, hipotalamo \xc5\xa1oninis gumburinis branduolys, gumburo dalys. \xc5\xa0ios sritys paveikiamos d\xc4\x97l jas sudaran\xc4\x8di\xc5\xb3 neuron\xc5\xb3 strukt\xc5\xabros ir tip\xc5\xb3. Smegen\xc5\xb3 dalys suma\xc5\xbe\xc4\x97ja, nes l\xc4\x85stel\xc4\x97s \xc5\xbe\xc5\xabva, j\xc5\xb3 ma\xc5\xbe\xc4\x97ja._NEWLINE_Pagrindinis nervinis centras \xe2\x80\x93 smegen\xc5\xb3 dalis, labiausiai paveikiama ankstyvosiose HL stadijose \xe2\x80\x93 yra svarbiausias judesi\xc5\xb3 ir elgesio kontrolei. Jo funkcijos n\xc4\x97ra iki galo i\xc5\xa1tirtos, bet teorijos teigia, kad PNC yra dalis vykdomosios pa\xc5\xbeinimo sistemos ir motorin\xc4\x97s grandin\xc4\x97s. PNC paprastai inicijuoja daugyb\xc4\x99 grandini\xc5\xb3, kurios generuoja specifinius judesius. \xc2\xa0Kad \xc4\xafvykt\xc5\xb3 specifinis judesys, smegen\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97 siun\xc4\x8dia signal\xc4\x85 \xc4\xaf PNC, tod\xc4\x97l j\xc4\xaf pa\xc5\xbeeidus sutrinka signalo sklidimas. Toks pa\xc5\xbeeidimas pasirei\xc5\xa1kia nekontroliuojamais, nety\xc4\x8diniais judesiais, b\xc5\xabtingais HL.\n_START_SECTION_\nDiagnoz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nSiekiant, ypa\xc4\x8d ankstyvosiose stadijose, diagnozuoti Hantingtono lig\xc4\x85, reikia atlikti daug tyrim\xc5\xb3. Pirmas \xc5\xbeingsnis \xe2\x80\x93 surinkti i\xc5\xa1samius duomenis apie gimin\xc4\x99. Atsi\xc5\xbevelgdamas \xc4\xaf tipi\xc5\xa1kus simptomus, patyr\xc4\x99s neurologas ar psichiatras da\xc5\xbeniausiai \xc4\xaftars Hantingtono lig\xc4\x85, jeigu su\xc5\xbeinos, kad ka\xc5\xbekas i\xc5\xa1 paciento gimin\xc4\x97s buvo ja sirg\xc4\x99s.\n_START_SECTION_\nNeurologinis i\xc5\xa1tyrimas\n_START_PARAGRAPH_\nLig\xc4\x85 galima diagnozuoti, neatliekant papildom\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3, remiantis klinikiniais duomenimis ir anamneze. Ta\xc4\x8diau daugumoje atvej\xc5\xb3, kad diagnoz\xc4\x97 b\xc5\xabt\xc5\xb3 galutinai patvirtinta, atliekami vaizdiniai tyrimai, pavyzd\xc5\xbeiui, kompiuterin\xc4\x97 tomografijos arba magnetinio rezonanso tyrimas.\n_START_SECTION_\nNeurofiziologinis tyrimas\n_START_PARAGRAPH_\nSiekiant \xc4\xafvertinti ligos sunkum\xc4\x85, galima atlikti neurofiziologinius tam tikr\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3 (pavyzd\xc5\xbeiui, protini\xc5\xb3) \xc2\xa0tyrimus. \xc2\xa0Kita vertus, jie n\xc4\x97ra labai specifiniai.\n_START_SECTION_\nGenetinis tyrimas\n_START_PARAGRAPH_\nNuo 1993 met\xc5\xb3 Huntingtono lig\xc4\x85 galima tiksliai diagnozuoti, atlikus genetin\xc4\xaf tyrim\xc4\x85, kuriam i\xc5\xa1 paciento reikia paimti ma\xc5\xbe\xc4\x85 kraujo kiek\xc4\xaf. \xc5\xa0\xc4\xaf tyrim\xc4\x85 galima atlikti netgi sveikiems asmenims, kuri\xc5\xb3 gimin\xc4\x97je sergama Huntingtono liga, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinta, ar jie nepaveld\xc4\x97jo pakenkto geno. Visi, galvojantys apie genetini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 b\xc5\xabdu nustatom\xc4\x85 diagnoz\xc4\x99, pirmiausia pagalbos tur\xc4\x97t\xc5\xb3 kreiptis \xc4\xaf specialistus.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1implantacinis genetinis tyrimas\n_START_PARAGRAPH_\nEmbrionai, sukuriami naudojant in vitro apvaisinim\xc4\x85, gali b\xc5\xabti geneti\xc5\xa1kai patikrinti d\xc4\x97l HL naudojant prie\xc5\xa1implantacin\xc4\xaf genetin\xc4\xaf tyrim\xc4\x85 (PGT). Tai technika, kuomet viena ar dvi l\xc4\x85stel\xc4\x97s yra i\xc5\xa1imamos i\xc5\xa1 embriono, sudaryto i\xc5\xa1 4-8 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, ir paimtos l\xc4\x85stel\xc4\x97s yra tiriamos. Radus embrion\xc4\x85, turint\xc4\xaf HL gen\xc4\x85, galima rinktis ar implantuoti j\xc4\xaf ar ne. Kai kurie preimplantaciniai tyrimai leid\xc5\xbeia rizikos grup\xc4\x97s \xc5\xbemon\xc4\x97ms tur\xc4\x97ti nesergant\xc4\xaf palikuon\xc4\xaf, patiems ne\xc5\xbeinant ar jiems ateityje i\xc5\xa1sivystys liga ar ne. I\xc5\xa1skrirain\xc4\x8diajame (exclusion) tyrime embriono DNR yra lyginamas su t\xc4\x97v\xc5\xb3 ir seneli\xc5\xb3, siekiant i\xc5\xa1vengti HL koduojan\xc4\x8dio geno paveld\xc4\x97jimo i\xc5\xa1 sergan\xc4\x8dio giminai\xc4\x8dio. Neatskleid\xc5\xbeian\xc4\x8diajame (non-disclosure) tyrime, tik neinfekuoti embrionai yra implantuojami \xc4\xaf gimd\xc4\x85, o t\xc4\x97v\xc5\xb3 genotipas ar polinkis \xc4\xaf lig\xc4\x85 niekada n\xc4\x97ra atskleid\xc5\xbeiami.\n_START_SECTION_\nPrenatalinis tyrimas\n_START_PARAGRAPH_\nTaip pat \xc4\xafmanoma i\xc5\xa1tirti embrion\xc4\x85 jam esant gimdoje, naudojant genetin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85, paimt\xc4\x85 i\xc5\xa1 choriono gaureli\xc5\xb3 arba atliekamas vaisiaus vanden\xc5\xb3 tyrimas 14\xe2\x80\x9318 savait\xc4\x97mis. Vaisi\xc5\xb3 supantys vandenys yra paimami ir tyriama ar l\xc4\x85stel\xc4\x97se yra HL genas. \xc5\xa0ie tyrimai yra atliekami, kai vienam i\xc5\xa1 t\xc4\x97v\xc5\xb3 yra nustatyta HL, kai j\xc5\xb3 genetiniuose testuose pasteb\xc4\x97tas HTT geno plitimas arba jeigu \xc2\xa0t\xc4\x97vai turi 50% tikimyb\xc4\x97 paveld\xc4\x97ti lig\xc4\x85. Jei \xc5\xbeinoma, pertneris vyras yra ligos ne\xc5\xa1iotojas, gali b\xc5\xabtio taikomas neinvazinis prenatalinis tyrimas. Jo metu i\xc5\xa1 motions paimamas kraujo m\xc4\x97ginys ir analizuojamas nel\xc4\x85stelinis vaisiaus DNR (cell-free fetal DNR). \xc5\xa0is tyrimas atliekamas 6-12 \xc2\xa0n\xc4\x97\xc5\xa1tumo savait\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nGydymas\n_START_PARAGRAPH_\nHuntingtono liga nepagydoma, bet yra b\xc5\xabd\xc5\xb3 suma\xc5\xbeinti kai kuri\xc5\xb3 simptom\xc5\xb3 pasirei\xc5\xa1kim\xc4\x85. Daugelio gydymo b\xc5\xabd\xc5\xb3 efektyvumas n\xc4\x97ra iki galo patvirtintas. Ligai progresuojant ligonio galimyb\xc4\x97s pasir\xc5\xabpinti savimi ma\xc5\xbe\xc4\x97ja, tod\xc4\x97l \xc4\xafvairiapus\xc4\x97 prie\xc5\xbei\xc5\xabra ir pagalba yra labai reikalinga. Buvo atliekama keletas tyrim\xc5\xb3, kokie pratimai ir terapijos padeda palengvinti simptomus. Nustatyta, kad efektyviausi yra fizioterapija, ergoterapija ir kalbos terapija. Nustatytas ry\xc5\xa1ys tarp kofeino vartojimo ir ankstyvesn\xc4\x97s Huntingtono ligos prad\xc5\xbeios, ta\xc4\x8diau tiriant buvo naudojamas retrospektyvinis klausimynas, o ne atsitiktiniai bandymai, tod\xc4\x97l tyrimas n\xc4\x97ra labai patikimas.\n_START_SECTION_\nFizioterapija\n_START_PARAGRAPH_\nSvorio praradimas ir valgymo sunkumai d\xc4\x97l negal\xc4\x97jimo nuryti ir kit\xc5\xb3 raumen\xc5\xb3 sutrikim\xc5\xb3 yra ypa\xc4\x8d da\xc5\xbeni, tod\xc4\x97l mitybos reguliavimas yra ypa\xc4\x8d svarbus ligai pa\xc5\xbeengus. \xc4\xae g\xc4\x97rimus gali b\xc5\xabti pridedama tir\xc5\xa1tikli\xc5\xb3, nes tir\xc5\xa1tesn\xc4\xaf skyst\xc4\xaf ligoniui lengviau nuryti. Svarbu ligoniui priminti valgyti l\xc4\x97tai ir ma\xc5\xbeais gabal\xc4\x97liais, nes taip suma\xc5\xbe\xc4\x97ja tikimyb\xc4\x97 u\xc5\xbespringti. Jei valgymas tampa pernelyg pavojingas ir nepatogus, tuomet galima \xc4\xafstatyti maitinimo vamzdel\xc4\xaf, kuris nuvedamas tiesiai \xc4\xaf skrand\xc4\xaf.Taip suma\xc5\xbeinama u\xc5\xbespringimo rizika ir pagerinamas apr\xc5\xabpinimas med\xc5\xbeiagomis. Patariama ir kalbos, kalb\xc4\x97jimo terapeut\xc5\xb3 prie\xc5\xbei\xc5\xabra. Ligoniams reikalinga ir fizioterapiauto pagalba neinvaziniam ir nemedikamentiniam gydymui. Terapeutai gali pad\xc4\x97ti i\xc5\xa1vengti nukritim\xc5\xb3, taip pat treniruoti ligon\xc4\xaf atliekant tempimo, cardio pratimus. Pagalbin\xc4\x97s priemon\xc4\x97s vaik\xc5\xa1\xc4\x8diojimui taip pat gali b\xc5\xabti reikalingos. Fizioterapiautai taip pat skiria kv\xc4\x97pavimo pratim\xc5\xb3 ir kv\xc4\x97pavimo tak\xc5\xb3 valymo technik\xc5\xb3, jei ligonis turi kv\xc4\x97pavimo sistemos problem\xc5\xb3. Ankstyvos reabilitacijos tikslas yra i\xc5\xa1vengti funkcij\xc5\xb3 praradimo. Dalyvavimas reabilitacijos programose ankstyvoje ir vidurin\xc4\x97je ligos stadijose gali b\xc5\xabti naudingas, nes padeda ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 i\xc5\xa1laikyti motorines funkcijas. Ilgalaikiam gydymui fizioterapiautai sudaro pratim\xc5\xb3 programas ligoniams atlikti namuose.\n_START_SECTION_\nVaistai\n_START_PARAGRAPH_\nLigos gydymui tetrabenazinas buvo patvirtintas 2008 metais JAV. Kiti vaistai, galintys suma\xc5\xbeinti simptomus, yra neuropletikai ir benzodiazepinai. Tokie junginiai kaip amantadinas ar remacemidas vis dar tiriami, bet jau pastebimi pirmieji teigiami rezultatai. Suma\xc5\xbe\xc4\x97j\xc4\x99s judrumas ir lankstumas, ypa\xc4\x8d jaunatviniais atvejais, gali b\xc5\xabti gydomas Parkinsono ligos vaistais. \xc2\xa0Psichiatriniai sutikimai, pvz depresija, gydomi bendrais visai populiacijai vaistais.\n_START_SECTION_\nGyvenimas\n_START_PARAGRAPH_\nIr pacientui, ir \xc5\xa1eimos nariams, draugams bei kolegoms svarbu kruop\xc5\xa1\xc4\x8diai pagalvoti, kokios strategijos imtis, kad ateityje kilsiantys konfliktai b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti kuo grei\xc4\x8diau. Pacientui ir jo \xc5\xa1eimai socialin\xc4\x97 pagalba yra ypa\xc4\x8d svarbi. Huntingtono liga sergan\xc4\x8diam pacientui geriausia b\xc5\xabt\xc5\xb3 likti darbin\xc4\x97je aplinkoje kuo ilgiau. V\xc4\x97lesn\xc4\x97se ligos stadijose reikia stengtis sukurti sisteming\xc4\x85, nusistov\xc4\x97jusi\xc4\x85 kasdien\xc4\x99 tvark\xc4\x85. Be to, labai svarbu, kad Huntingtono liga sergantis \xc5\xbemogus maitint\xc5\xb3si teisingai. Toki\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykaita pagreit\xc4\x97ja. Reikia vengti net nedidelio svorio suma\xc5\xbe\xc4\x97jimo. Ir i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3, nedidelis vir\xc5\xa1svoris teigiamai veikia prognoz\xc4\x99. Savitarpio pagalbos grup\xc4\x97s gali pad\xc4\x97ti pacientams \xc4\xafveikti kasdienio gyvenimo sunkumus.\n_START_SECTION_\nPrognoz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nGyvenimo trukm\xc4\x97 pasirei\xc5\xa1kus matomiems simptomams yra ma\xc5\xbedaug 20 met\xc5\xb3. Daugiausiai gyvybei pavojing\xc5\xb3 komplikacij\xc5\xb3 sukelia raumen\xc5\xb3 veiklos sutrikimai ir elgesio pakitimai d\xc4\x97l silpstan\xc4\x8di\xc5\xb3 pa\xc5\xbeinimo funkcij\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausia yra plau\xc4\x8di\xc5\xb3 u\xc5\xbedegimo rizika, nes jis tampa tre\xc4\x8ddalio sergan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 HL mirties prie\xc5\xbeastimi. Kadangi judesi\xc5\xb3 koordinacija nyksta, tampa sunku i\xc5\xa1sivalyti plau\xc4\x8dius (atsikos\xc4\x97ti) ir plau\xc4\x8di\xc5\xb3 u\xc5\xbedegimas progresuoja. Kitas svarbus rizikos faktorius \xe2\x80\x93 \xc5\xa1irdies ligos, kurios sukelia ketvirtadalio ligoni\xc5\xb3 mirt\xc4\xaf. Savi\xc5\xbeudyb\xc4\x97s yra tre\xc4\x8dioji sergan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 mirties prie\xc5\xbeastis. Net 7,3% ligoni\xc5\xb3 nusi\xc5\xbeudo, o ~ 27% ketino tai padaryti. Neai\xc5\xa1ku, kaip elgesio simptomai paveikia mintis apie savi\xc5\xbeudyb\xc4\x99, ta\xc4\x8diau manoma, kad ry\xc5\xa1ys yra, nes ligoniai nori i\xc5\xa1vengti v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 ligos stadij\xc5\xb3. Kiti rizikos faktoriai yra u\xc5\xbespringimas, fiziniai su\xc5\xbeeidimai d\xc4\x97l nukritim\xc5\xb3 ir suprast\xc4\x97jusi mityba, i\xc5\xa1sekimas.'