b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph John Thomson\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeozefas D\xc5\xbeonas Tomsonas gim\xc4\x97 1856\xc2\xa0m. Cheetham Hill, Man\xc4\x8desteris, Anglija. Jo mama buvo Ema Svindels (angl. Emma Swindells), atvyko i\xc5\xa1 vietin\xc4\x97s tekstil\xc4\x97s \xc5\xa1eimos. Jo t\xc4\x97vas, D\xc5\xbeozefas D\xc5\xbeonas Tomsonas (angl. Joseph James Thomson), tur\xc4\x97jo antikvarin\xc4\x99 knyg\xc5\xb3 parduotuv\xc4\x99, kuri\xc4\x85 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 prosenelis i\xc5\xa1 \xc5\xa0kotijos. Jis tur\xc4\x97jo dvejais metais jaunesn\xc4\xaf brol\xc4\xaf Frederik\xc4\x85 Vernon\xc4\x85 Tomson\xc4\x85 (angl. Frederick Vernon Thomson)._NEWLINE_Tomsonas mok\xc4\x97si ma\xc5\xbeose priva\xc4\x8diose mokyklose, kur jis demonstravo didel\xc4\xaf talent\xc4\x85 ir dom\xc4\x97jim\xc4\x85si mokslu. 1870\xc2\xa0m. jis buvo paskirtas \xc4\xaf Ouvenso koled\xc5\xbe\xc4\x85 (Owens College). Tada b\xc5\xabdamas 14 met\xc5\xb3, jis buvo ne\xc4\xafprastai jaunas. Jo t\xc4\x97vai nor\xc4\x97jo, jog jis b\xc5\xabt\xc5\xb3 lokomotyv\xc5\xb3 gamintojas, bet \xc5\xa1ie planai nepavyko, nes jo t\xc4\x97vas mir\xc4\x97 1873\xc2\xa0m. 1876\xc2\xa0m. jis pateko \xc4\xaf Trejyb\xc4\x97s koled\xc5\xbe\xc4\x85, Kembrid\xc5\xbee. 1880\xc2\xa0m. jis gavo bakalauro laipsn\xc4\xaf matematikos srityje ir 1883\xc2\xa0m. magistro laipsn\xc4\xaf. 1884\xc2\xa0m. jis tapo Kavendi\xc5\xa1o fizikos profesoriumi. Vienas jo student\xc5\xb3 buvo Ernestas Rezerfordas, kuris v\xc4\x97liau patyr\xc4\x97 s\xc4\x97km\xc4\x99 savo pareigose. 1890\xc2\xa0m. Tomsonas ved\xc4\x97 Rose Elisabeth Paget. Jis tur\xc4\x97jo s\xc5\xabn\xc5\xb3 George Paget Thomson ir dukr\xc4\x85 Joan Paget Thomson. Vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 Tomsono nuopeln\xc5\xb3 \xc5\xa1iuolaikiniame moksle buvo jo talentas mokytojauti, septyni jo tyrimo asistentai ir jo s\xc5\xabnus gavo Nobelio premijas fizikoje. Jo s\xc5\xabnus gavo Nobelio premij\xc4\x85 1937\xc2\xa0m. u\xc5\xbe tai, kad \xc4\xafrod\xc4\x97, jog elektronai turi bangines savybes._NEWLINE_Tomsonas Nobelio premij\xc4\x85 gavo 1906\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nEksperimentai su katodiniais spinduliais\n_START_PARAGRAPH_\nAnks\xc4\x8diau fizikai nesutardavo, ar katodiniai spinduliai yra nematerial\xc5\xabs kaip \xc5\xa1viesa ar turi mas\xc4\x99 ir buvo sudaryti i\xc5\xa1 daleli\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nEksperimentai, pagr\xc4\xafsti katodiniu spinduli\xc5\xb3 magnetiniu nukrypimu\n_START_PARAGRAPH_\nTomsonas pirmasis tyr\xc4\x97 katodini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 magnetin\xc4\xaf nukrypim\xc4\x85. Katodiniai spinduliai buvo sukuriama vienoje vamzd\xc5\xbeio pus\xc4\x97je, kair\xc4\x97je aparato ir eidavo per anod\xc4\x85 \xc4\xaf ma\xc5\xbe\xc4\x85 varpo formos stiklin\xc4\xaf ind\xc4\x85, kur juos nukreip\xc4\x97 magnetas. Tomsonas u\xc5\xbefiksavo j\xc5\xb3 keli\xc4\x85 ant kvadratinio ekrano uvostiklin\xc4\x97je fluorescencija. Jis atrado, kad nesvarbu kokia anodo med\xc5\xbeiaga ir kokios stiklinio indo dujo, spinduli\xc5\xb3 nuokrypis buvo toks pat, tai si\xc5\xabl\xc4\x97, jog spinduliai buvo tos pa\xc4\x8dios formos, kaip ir j\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s metu.\n_START_SECTION_\nEksperimentas, kuris parod\xc4\x97, kad katodiniai spinduliai buvo elektri\xc5\xa1kai \xc4\xafkrauti\n_START_PARAGRAPH_\nTomsonas sukonstravo Kruko vamzd\xc4\xaf su elektrometro rinkiniu vienoje pus\xc4\x97je, nesimai\xc5\xa1ant katodini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 kelyje. Tomsonas gal\xc4\x97jo sekti spinduli\xc5\xb3 keli\xc4\x85 steb\xc4\x97damas fosforescencin\xc4\xaf keli\xc4\x85. Jis pasteb\xc4\x97jo, kad eletrometras registravo kr\xc5\xabv\xc4\xaf tik tada, kai katodiniai spinduliai buvo nukreipti \xc4\xaf \xc5\xa1\xc4\xaf su magnetu. Jis padar\xc4\x97 i\xc5\xa1vad\xc4\x85, kad neigiamai \xc4\xafkrautas kr\xc5\xabvis ir katodiniai spinduliai yra vienas ir tas pats.'