b'\n_START_ARTICLE_\nJosef Albers\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nJozefas Albersas gim\xc4\x97 1888 m. kovo 19 d. Botrope Vokietijoje (R\xc5\xabras). 1905\xe2\x88\x921908 m. jis mok\xc4\x97si Biurene ir tapo mokytoju. D\xc4\x97st\xc4\x97 Vestfalijos vietovi\xc5\xb3 pradin\xc4\x97se mokyklose iki 1913 m. Po to lank\xc4\x97 u\xc5\xbesi\xc4\x97mimus Karali\xc5\xa1kojoje dail\xc4\x97s mokykloje Berlyne ir 1915 m. buvo atestuotas dail\xc4\x97s mokytoju. V\xc4\x97liau J. Albersas mok\xc4\x97si meno Esene ir Miunchene. 1920 m. prad\xc4\x97jo mokytis Bauhaus mokykloje Veimare. B\xc5\xabdamas 32 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus jis buvo vyriausias studentas. J. Albersas daugiausiai dirbo su tapyba ant stiklo, taip pat u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 bald\xc5\xb3 k\xc5\xabrimu, tipografika ir metalo dirbiniais. 1923 m. jis tapo L. Mohojaus-Nad\xc5\xbeio asistentu ir buvo jo paveiktas \xe2\x88\x92 J. Alberso tapyba ant stiklo pasikeit\xc4\x97, tapo labiau industrializuot\xc5\xb3 form\xc5\xb3. 1925 m. J. Albersas tapo Bauhaus profesoriumi mokyklai persik\xc4\x97lus \xc4\xaf Desau. Tais pa\xc4\x8diais metais ved\xc4\x97 tekstilinink\xc4\x99 Anni Fleischmann._NEWLINE_1933 m. nacistams u\xc5\xbedarius Bauhaus, J. Albersas emigravo \xc4\xaf JAV ir tais pa\xc4\x8diais metais prad\xc4\x97jo vadovauti naujai \xc4\xafkurtam Black Mountain koled\xc5\xbeui \xc5\xa0. Karolinoje, kuriame d\xc4\x97st\xc4\x97 iki 1949 m. Amerikoje Alberso vardas buvo anglizuotas \xc4\xaf D\xc5\xbeozefo. 1935 m. D\xc5\xbe. Albersas atliko pirm\xc4\x85 i\xc5\xa1 daugelio kelioni\xc5\xb3 \xc4\xaf Meksik\xc4\x85, 1936 m. \xc4\xafvyko pirmoji jo personalin\xc4\x97 paroda J. B. Neumann Naujojo meno ratelyje Niujorke. 1939 m. D\xc5\xbe. Albersas pri\xc4\x97m\xc4\x97 JAV pilietyb\xc4\x99, 1949 m. prad\xc4\x97jo savo pagars\xc4\x97jusi\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePagarbos kvadratui\xe2\x80\x9c tapini\xc5\xb3 serij\xc4\x85. Menininkas daug d\xc4\x97st\xc4\x97 \xc4\xafvairiose JAV meno mokyklose ir universitetuose, 1950\xe2\x88\x921958 m. vadovavo dizaino skyriui Jeilio universitete._NEWLINE_D\xc5\xbe. Albersas u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 daugiapusi\xc5\xa1ka menininko veikla: tap\xc4\x97 paveikslus, k\xc5\xabr\xc4\x97 sienin\xc4\x99 tapyb\xc4\x85, grafikos k\xc5\xabrinius, ra\xc5\xa1\xc4\x97 poezij\xc4\x85, es\xc4\x97 ir knygas apie men\xc4\x85. Jo \xc5\xa1vie\xc4\x8diamoji veikla reik\xc5\xa1mingai prisid\xc4\x97jo prie Bauhaus id\xc4\x97j\xc5\xb3 sklaidos JAV ir jaun\xc5\xb3j\xc5\xb3 meninink\xc5\xb3 tobulinimo. 1965\xe2\x88\x921967 m. Niujorko \xc5\xa1iuolaikinio meno muziejus suorganizavo D\xc5\xbe. Alberso kilnojam\xc4\x85j\xc4\x85 parod\xc4\x85, kuri parodyta JAV, Meksikoje ir Piet\xc5\xb3 Amerikoje. 1971 m. Metropoliteno meno muziejuje Niujorke \xc4\xafvyko jo retrospektyvin\xc4\x97 paroda, pirmoji, skirta gyvenan\xc4\x8diam menininkui. D\xc5\xbe. Albersas gyveno Niu Heivene (kur \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s Jeilio universitetas), kur mir\xc4\x97 1976 m. kovo 25 d. D\xc5\xbe. Alberso menininko sugeb\xc4\x97jim\xc5\xb3 pripa\xc5\xbeinimas at\xc4\x97jo v\xc4\x97lai. Geriausiai jis \xc5\xbeinomas pagrindini\xc5\xb3 spalv\xc5\xb3, bei juodos ir baltos, abstrakcionistiniais paveikslais su sta\xc4\x8di\xc5\xb3 kamp\xc5\xb3 formomis, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 garsiausia serija \xe2\x80\x9ePagarba kvadratui\xe2\x80\x9c.'