b'\n_START_ARTICLE_\nKompiuterio atmintis\n_START_SECTION_\nOperatyvin\xc4\x97 statin\xc4\x97 atmintis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i atmintis i\xc5\xa1saugo \xc4\xafra\xc5\xa1yt\xc4\x85 informacij\xc4\x85 tol, kol tiekiama maitinimo \xc4\xaftampa, tod\xc4\x97l kol prijungtas maitinimo \xc5\xa1altinis, duomenys i\xc5\xa1lieka kiek norima ilgai. \xc5\xa0iek tiek tokios atminties yra jau pa\xc4\x8diame mikroprocesoriuje (registrai, kai kada ir stekas). Informacija saugoma \xc4\xafvairaus tipo trigeriuose. _NEWLINE_Kadangi nereikalinga regeneracija, \xc5\xa1io tipo atmint\xc4\xaf patogu naudoti paprastuose kompiuteriuose. Ji neretai taip pat ir greitesn\xc4\x97 u\xc5\xbe regeneruojam\xc4\x85 atmint\xc4\xaf. Ta\xc4\x8diau statin\xc4\x97s atminties mikroschemos paprastai brangesn\xc4\x97s ir j\xc5\xb3 atminties talpa ma\xc5\xbeesn\xc4\x97 nei dinamin\xc4\x97s atminties mikroschem\xc5\xb3. Taip yra tod\xc4\x97l, kad j\xc5\xb3 atminties l\xc4\x85stel\xc4\x97 (trigeris) yra palyginus sud\xc4\x97tinga. J\xc4\x85 sudaro \xc5\xa1e\xc5\xa1i, a\xc5\xa1tuoni ar net de\xc5\xa1imt tranzistori\xc5\xb3 (palyginus su dinamine atmintimi, kuri\xc4\x85 sudaro tik vienas tranzistorius).\n_START_SECTION_\nOperatyvin\xc4\x97 regeneruojama (dinamin\xc4\x97) atmintis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i atmintis i\xc5\xa1saugo informacija tik ribot\xc4\x85, paprastai gana trump\xc4\x85 (sekund\xc4\x97s dalys) laik\xc4\x85. Taip yra tod\xc4\x97l, jog j\xc5\xb3 \xc4\xafsimenantis elementas yra ne trigeris, o kr\xc5\xabv\xc4\xaf saugantis (taigi ir savaime i\xc5\xa1sikraunantis) kondensatorius. Norint neprarasti duomen\xc5\xb3, jie turi b\xc5\xabti periodi\xc5\xa1kai nuskaitomi ir i\xc5\xa1 naujo \xc4\xafra\xc5\xa1omi (atminties regeneracija). Regeneracijai palengvinti dauguma \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3 tokios atminties mikroschem\xc5\xb3 sugeba pa\xc4\x8dios atnaujinti tuo metu skaitomus duomenis (neretai ne tik skaitom\xc4\x85, bet ir kelias de\xc5\xa1imtis ar \xc5\xa1imtus gretim\xc5\xb3 atminties l\xc4\x85steli\xc5\xb3). Regeneracijos procesas vienu metu vyksta visose atminties mikroschemose, tod\xc4\x97l atminties pl\xc4\x97timas kompiuterio darbo nesul\xc4\x97tina._NEWLINE_Kol procesorius neinicializavo regeneracijos aparatin\xc4\x97s \xc4\xafrangos, \xc5\xa1i atmintis apskritai neveikia. Tokiomis s\xc4\x85lygomis naujai \xc4\xafjungus kompiuter\xc4\xaf dirba BIOS. Papras\xc4\x8diausias b\xc5\xabdas atmin\xc4\x8diai regeneruoti \xe2\x80\x93 periodi\xc5\xa1kai kviesti reikiam\xc4\x85 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 atminties l\xc4\x85steli\xc5\xb3 perrenkan\xc4\x8di\xc4\x85 procesoriaus paprogram\xc4\x99. Neretai tokia paprogram\xc4\x97 kvie\xc4\x8diama kaip atsakas \xc4\xaf periodi\xc5\xa1kai generuojam\xc4\x85 pertraukim\xc4\x85. _NEWLINE_Regeneracijai pagreitinti naudojamos \xc4\xafvairios i\xc5\xa1orin\xc4\x97s schemos, ta\xc4\x8diau kol jos dirba, atmintis lieka neprieinama procesoriui. Vienu metu buvo galima \xe2\x80\x9eskaidri regeneracija\xe2\x80\x9c, atmint\xc4\xaf regeneruojant tuo metu, kai procesorius \xc4\xaf j\xc4\x85 nesikreipia. \xc5\xa0iuolaikiniai procesoriai dirba labai greitai ir taip regeneruoti nepakanka laiko, tod\xc4\x97l procesori\xc5\xb3 reikia laikinai sustabdyti. Atminties l\xc4\x85stel\xc4\x97s yra paprastos, tod\xc4\x97l jos gaminamos didel\xc4\x97s talpos (daugiau kaip 100 MB). Tai pagrindinis kompiuteri\xc5\xb3 atminties tipas.\n_START_SECTION_\nAdresavimo tipai\n_START_PARAGRAPH_\nPapras\xc4\x8diausiu atveju atminties mikroschema turi kontakt\xc5\xb3 grup\xc4\x99, kurioje nustatomas skaitomos (ar ra\xc5\xa1omos) l\xc4\x85stel\xc4\x97s dvejetainis adresas. Siekiant suma\xc5\xbeinti kontakt\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3, adresas gali b\xc5\xabti padalintas \xc4\xaf dvi ta pa\xc4\x8dia kontakt\xc5\xb3 grupe \xc4\xafvedamas dalis (stulpelis ir eilut\xc4\x97), naudojant papildomus \xc4\xaf\xc4\x97jimo signalus CAS (\xc4\xafvedamas stulpelio numeris) ir RAS (\xc4\xafvedamas eilut\xc4\x97s numeris). Dinamin\xc4\x97je atmintyje paprastai skaitant ar ra\xc5\xa1ant \xc4\xaf bet kuri\xc4\x85 stulpelio l\xc4\x85stel\xc4\x99, regeneruojamas ir kit\xc5\xb3 tame stulpelyje esan\xc4\x8di\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 turinys._NEWLINE_Re\xc4\x8diau pasitaiko, ta\xc4\x8diau taip pat naudojamos du adreso \xc4\xaf\xc4\x97jimus turin\xc4\x8dios atminties mikroschemos (procesorius ir, tarkim, displ\xc4\x97jus gali dirbti su ta pa\xc4\x8dia atmintimi vienas kitam netrukdydami). Kai kada vietoje antrojo adreso naudojamas nuoseklaus perrinkimo signal\xc5\xb3 rinkinys, leid\xc5\xbeiantis antrajam \xc4\xafrenginiui l\xc4\x85steles perrinkti tik nuosekliai vien\xc4\x85 po kitos._NEWLINE_Atminties mikroschemos i\xc5\xa1\xc4\x97jimas paprastai gali persijungti \xc4\xaf didel\xc4\x97s var\xc5\xbeos (Z) b\xc5\xabsen\xc4\x85, tod\xc4\x97l vis\xc5\xb3 kompiuterio atminties mikroschem\xc5\xb3 vienavard\xc5\xbeiai adreso, maitinimo, duomen\xc5\xb3 perdavimo ir dauguma valdymo signal\xc5\xb3 i\xc5\xa1vad\xc5\xb3 gali b\xc5\xabti tiesiog sujungti tarpusavyje (taip prijungiant ir naujas mikroschemas, jei atmint\xc4\xaf reikia pl\xc4\x97sti). Mikroschema \xc4\xaf signalus reaguoja ir pati juos formuoja tik jei jos i\xc5\xa1rinkimo \xc4\xaf\xc4\x97jime (CS) yra aktyvus loginis lygmuo.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija pagal panaudojim\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nEgzistuoja \xc5\xa1ios operatyvin\xc4\x97s atminties r\xc5\xab\xc5\xa1ys: registrai, veikiantys, kaip neatskiriama procesoriaus dalis, procesoriaus prie\xc5\xa1atmintis (cache), adresuojama atmintis (RAM, i\xc5\xa1 angl. Random Access Memory) ir stekin\xc4\x97 atmintis. Pastaroji buvo \xc4\xafrengta pirmuosiuose masin\xc4\x97s gamybos mikroprocesoriuose, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iuo metu menkai paplitusi d\xc4\x97l didel\xc4\x97s kainos ir ma\xc5\xbeos greitaveikos, apdirbant didelius duomen\xc5\xb3 masyvus. D\xc4\x97l programavimo ir ke\xc5\xa1avimo patogumo ji kartais ir dabar naudojama superkompiuteriuose. Asmeniniuose kompiuteriuose naudojama tik adresuojama atmintis, d\xc4\x97l to labai da\xc5\xbenai atmintis vadinama santrumpa \xe2\x80\x9eRAM\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nAnaloginiai atminties \xc4\xafrenginiai\n_START_PARAGRAPH_\nSkai\xc4\x8diavimo technikoje da\xc5\xbeniausiai naudojami reikiam\xc4\x85 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 dvejetaini\xc5\xb3 reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3 (bit\xc5\xb3) \xc4\xafsimenantys \xc4\xafrenginiai. Ta\xc4\x8diau galimi ir analoginiai atminties \xc4\xafrenginiai, kurie sugeba i\xc5\xa1saugoti ir gr\xc4\x85\xc5\xbeinti tam tikr\xc4\x85 elektros \xc4\xaftamp\xc4\x85.\n_START_SECTION_\n"Atminties siena"\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuo metu operatyvin\xc4\x97s atminties \xc4\xafrenginiai neretai dirba l\xc4\x97\xc4\x8diau nei procesorius, l\xc4\x97tindami ir visos sistemos darb\xc4\x85. Pavyzd\xc5\xbeiui, nuo  1986 iki 2000 procesoriaus greitis kasmet did\xc4\x97jo ma\xc5\xbedaug 55\xc2\xa0%, tuo tarpu atminties sparta did\xc4\x97jo tik po 10\xc2\xa0%.  Manoma, jog ateityje tai gali tapti viena svarbiausi\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavimo greit\xc4\xaf ribojan\xc4\x8di\xc5\xb3 problem\xc5\xb3.'