b'\n_START_ARTICLE_\nHeraklitas\n_START_SECTION_\nPasaulio samprata\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklitui pirmin\xc4\x97 substancija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ugnis. Teig\xc4\x97, kad ugnis visk\xc4\x85 pasiimanti ir visk\xc4\x85 gr\xc4\x85\xc5\xbeinanti. Pasaul\xc4\xaf laik\xc4\x97 am\xc5\xbeinu tapsmu, lygindamas j\xc4\xaf su upe, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 du kartus ne\xc4\xafbrisi. Heraklito filosofija r\xc4\x97m\xc4\x97si dialektika, svarbiausias mokymo principas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daugelis skirting\xc5\xb3 dalyk\xc5\xb3 i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 yra viena, o viena yra daugelis. Prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 kova esanti kurian\xc4\x8dioji pasaulio prie\xc5\xbeastis ir jo variklis. Vien\xc4\x85 pasaulin\xc4\xaf prot\xc4\x85, \xe2\x80\x9elogos\xe2\x80\x9c, man\xc4\x97 esant visk\xc4\x85 valdan\xc4\x8dia ir palaikan\xc4\x8dia prie\xc5\xbeastimi. K\xc4\x97l\xc4\x97 sielos reinkarnacijos id\xc4\x97j\xc4\x85._NEWLINE_Savo pasisakymuose perteik\xc4\x97 mint\xc4\xaf, jog g\xc4\x97ris ir blogis yra viena. Tai rei\xc5\xa1kia, jog g\xc4\x97ris ir blogis t\xc4\x97ra dvi neatskiriamos to paties dalyko pus\xc4\x97s, o ne tai, kad g\xc4\x97ris yra blogis ir atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdmogaus samprata\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklitas didel\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 skyr\xc4\x97 \xc5\xbemogui. J\xc4\xaf laik\xc4\x97 sudaryt\xc4\x85 i\xc5\xa1 ugnies, vandens ir \xc5\xbeem\xc4\x97s. Siela es\xc4\x85s subalansuotas ugnies bei vandens derinys. Jei kuris nors i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 ima dominuoti, mir\xc5\xa1tama. Nuo vandens pertekliaus mirusi siela eina \xc4\xaf \xc5\xbeem\xc4\x99, i\xc5\xa1 kurios atsiranda vanduo, o i\xc5\xa1 jo v\xc4\x97l susikuria sielos. Tie, kurie mir\xc4\x97 nuo ugnies pertekliaus, tampa nemirtingais gyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 ir mirting\xc5\xb3j\xc5\xb3 glob\xc4\x97jais; nemirtingieji, savo ruo\xc5\xbetu, v\xc4\x97l tampa mirtingaisiais. Heraklito teigimu, gyvenimas ir mirtis nuolatos kei\xc4\x8dia vienas kit\xc4\x85._NEWLINE_Heraklitas, be \xe2\x80\x9elogos\xe2\x80\x9c, i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 dar tris tezes: Nuolatinio jud\xc4\x97jimo teorija (viskas aplinkiniame pasaulyje nuolat juda, kei\xc4\x8diasi); Prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 Vienyb\xc4\x97 (visi objektai yra nesuderinami ir kartu sudaro vienyb\xc4\x99) ir Monizmo doktrina (visa yra viena).\n_START_SECTION_\nMonizmas\n_START_PARAGRAPH_\nMonizmo doktrin\xc4\x85 Heraklitas pateik\xc4\x97 taip: \xe2\x80\x9e\xc5\xa0is pasaulis n\xc4\x97ra nei dievo nei \xc5\xbemogaus sukurtas, bet visada buvo, yra ir bus.\xe2\x80\x9c Stoikai, laik\xc4\x99 Heraklit\xc4\x85 savo \xe2\x80\x9eprot\xc4\x97viu\xe2\x80\x9c Heraklitui priskyr\xc4\x97 ir \xe2\x80\x9eekpurosis\xe2\x80\x9c (kosmin\xc4\x97s konflagracijos) doktrin\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visa visata yra periodi\xc5\xa1kai ugnies sunaikinama, po to kaip feniksas atgimsta i\xc5\xa1 pelen\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau Heraklito monizmas atmeta tiek pasaulio suk\xc5\xabrimo (kosmogonijos), tiek pasaulio pabaigos (kosmotropijos) id\xc4\x97jas. D\xc4\x97l to, Heraklito filosofija kertasi su Mileto mokyklos filosof\xc5\xb3 id\xc4\x97jomis, kuriems buvo b\xc5\xabdinga kosmogonijos koncepcija. Pats Heraklitas savo kosmogonijos atmetimo nepaai\xc5\xa1kina.\n_START_SECTION_\nPantha rhei\n_START_PARAGRAPH_\nPantha rhei, arba \xe2\x80\x9eviskas juda\xe2\x80\x9c, yra vienas \xc5\xbeinomiausi\xc5\xb3 posaki\xc5\xb3, priskiriam\xc5\xb3 Heraklitui. \xc5\xa0\xc4\xaf teigin\xc4\xaf suformulavo Simplicijus, bet jo esm\xc4\x97 kyla i\xc5\xa1 Heraklito nuolatinio jud\xc4\x97jimo teorijos. \xc5\xa0i Heraklito teorija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bendrin\xc4\x97 tez\xc4\x97 apie gamtos tikrov\xc4\x99 ir yra paremta empiriniais paties filosofo steb\xc4\x97jimais._NEWLINE_Heraklito teorija primena Mileto mokyklos filosofij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 jie taip pat pasteb\xc4\x97jo, jog pasaulis n\xc4\x97ra stati\xc5\xa1kas. Ta\xc4\x8diau miletie\xc4\x8diai man\xc4\x97, jog tarp vis\xc5\xb3 judan\xc4\x8di\xc5\xb3 ir besikei\xc4\x8dian\xc4\x8di\xc5\xb3 dalyk\xc5\xb3 \xc5\xa1iame pasaulyje egzistuoja ir stabil\xc5\xabs, nekintantys; tuo tarpu Heraklitas teig\xc4\x97, jog juda absoliu\xc4\x8diai viskas. Jis tai iliustravo teiginiu \xe2\x80\x9e\xc4\xae t\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 up\xc4\x99 ne\xc4\xafbrisi du kartus.\xe2\x80\x9c Up\xc4\x97s tariamas stabilumas maskuoja nuoatin\xc4\x99 kait\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nors up\xc4\x97 ir atrodo ta pati, ji tokia n\xc4\x97ra.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1prie\xc5\xa1\xc5\xb3 pasaulis\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklito teiginiuose \xc4\xaf\xc5\xbevelgiamos prie\xc5\xa1yb\xc4\x97s. Prie\xc5\xa1yb\xc4\x97s yra sukuriamos tam, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima suvokti j\xc5\xb3 vienyb\xc4\x99. \xe2\x80\x9eKaru\xe2\x80\x9c ar \xe2\x80\x9evaidu\xe2\x80\x9c Heraklitas \xc4\xafvardina d\xc4\x97sn\xc4\xaf, pagal kur\xc4\xaf prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 i\xc5\xa1skyrimas yra pasaul\xc4\xaf vienijantis faktorius. Prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 pa\xc5\xbeinimas atne\xc5\xa1a Vienio suvokim\xc4\x85. Vienyb\xc4\x97s pagrindas yra Heraklito skelbiamo logos turinys: \xe2\x80\x9eVisa yra viena\xe2\x80\x9c. Tikrov\xc4\x99 vienijantis vienis sutampa su i\xc5\xa1mintimis ir dievi\xc5\xa1kumu._NEWLINE_Heraklitas pasteb\xc4\x97jo, jog viskas, netgi prie\xc5\xa1yb\xc4\x97s, yra susij\xc4\x99 sud\xc4\x97tingais ir \xc4\xafvairiais tarpusavio saitais, kuri\xc5\xb3 da\xc5\xbenai nepastebime. Jis tai i\xc5\xa1rei\xc5\xa1k\xc4\x97 teze \xe2\x80\x9evisa yra viena\xe2\x80\x9c, ta\xc4\x8diau jos tikroji reik\xc5\xa1m\xc4\x97 yra artimesn\xc4\x97 teiginiui \xe2\x80\x9evisa yra tarpusavyje susij\xc4\x99\xe2\x80\x9c. Prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 teorija kyla i\xc5\xa1 nuolatinio jud\xc4\x97jimo teorijos ir remiasi tais pa\xc4\x8diais esminiais dalykais bei pla\xc4\x8diais steb\xc4\x97jimais. Deja, prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 teorij\xc4\x85 tvirtinan\xc4\x8di\xc5\xb3 Heraklito ra\xc5\xa1t\xc5\xb3 fragment\xc5\xb3 t\xc4\x97ra apie dvide\xc5\xa1imt ir dauguma yra labai kontroversi\xc5\xa1ki iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 arba tiesiog labai neai\xc5\xa1k\xc5\xabs._NEWLINE_I\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 trij\xc5\xb3 Heraklito teorij\xc5\xb3, svarbiausios yra nuolatinio jud\xc4\x97jimo teorija (pantha rhei ir prie\xc5\xa1ybi\xc5\xb3 vienyb\xc4\x97s principas. Monizmo doktrin\xc4\x85 Heraklitas par\xc4\x97m\xc4\x97 Miletie\xc4\x8di\xc5\xb3 id\xc4\x97jomis ir j\xc4\x85 i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 tik tam, kad parodyt\xc5\xb3 savo sugeb\xc4\x97jim\xc4\x85 \xc5\xbevelgti giliau ir pla\xc4\x8diau.\n_START_SECTION_\nHeraklito fragmentai\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklito ra\xc5\xa1t\xc5\xb3 i\xc5\xa1lik\xc4\x99 nedaug\xc2\xa0\xe2\x80\x93 m\xc5\xabs\xc5\xb3 laikus pasiek\xc4\x97 tik keli \xc5\xa1imtai fragment\xc5\xb3. Dauguma j\xc5\xb3 mus pasiek\xc4\x97 per Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios T\xc4\x97v\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Klemenso Aleksandrie\xc4\x8dio ir Hipolito i\xc5\xa1 Romos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 rankas._NEWLINE_Pirmus fragmentus ir liudijimus pateikia Platonas. Neabejotina, kad Heraklitas giliai paveik\xc4\x97 Platono m\xc4\x85stym\xc4\x85. Aristotelis ir Teofrastas Heraklit\xc4\x85 interpretavo pagal jon\xc4\x97ni\xc5\xa1kosios filosofijos principus ir tai padar\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 v\xc4\x97lesniems liudijimams. Heraklito fragment\xc5\xb3 randama Plotino bei kit\xc5\xb3 neoplatonik\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tuose. Taip pat kai k\xc4\x85 cituoja Seneka, Markas Aurelijus._NEWLINE_Jau Aristotelio laikais buvo i\xc5\xa1kilusi problema Heraklito fragmentus rekonstruoti \xc4\xaf vientis\xc4\x85, nuosekl\xc5\xb3 tekst\xc4\x85, ta\xc4\x8diau Heraklito mintis sugrupuoti, suteikti joms vientis\xc4\x85 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 yra labai sud\xc4\x97tinga, kadangi manoma, jog buvo ra\xc5\xa1omos tiesiog \xc4\xaf u\xc5\xbera\xc5\xa1\xc5\xb3 knygut\xc4\x99, taigi j\xc5\xb3 nejungia jokia literat\xc5\xabrin\xc4\x97 forma._NEWLINE_Kahno knygoje (1979\xc2\xa0m.) apra\xc5\xa1oma, jog Heraklito fragmentuose galima atrasti sud\xc4\x97ting\xc5\xb3 prasmini\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85, kuri yra pagr\xc4\xafsta m\xc4\x85stymo motyv\xc5\xb3 pasikartojimais bei polifoniniu atsiskleidimu. Ta\xc4\x8diau toki\xc5\xb3 bandym\xc5\xb3 strukt\xc5\xabrizuotant atskirus fragmentus atrasti \xe2\x80\x9etikr\xc4\x85j\xc4\xaf\xe2\x80\x9c Heraklit\xc4\x85 pagr\xc4\xafstumas yra labai abejotinas._NEWLINE_I\xc5\xa1lik\xc4\x99 Heraklito fragmentai yra trumpi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ilgiausias fragmentas yra i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 sakini\xc5\xb3, j\xc4\xaf sudaro 55 \xc5\xbeod\xc5\xbeiai. Heraklito fragmentai pasi\xc5\xbeymi ritmingumu, metri\xc5\xa1kumu, rimo u\xc5\xbeuomazgomis, eufoni\xc5\xa1kumu, yra lengvai \xc4\xafsimenami, prasm\xc4\x97s at\xc5\xbevilgiu u\xc5\xbedari, ta\xc4\x8diau nesudarantys nuoseklaus teksto. Heraklito fragmentuose yra aptinkamos aliteracijos bei s\xc4\x85moningai vartojamos homonimin\xc4\x97s formos, anagramos (\xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 raid\xc5\xbei\xc5\xb3 ar skiemen\xc5\xb3 sukeitimas, siekiant gauti nauj\xc4\x85 \xc5\xbeod\xc4\xaf)._NEWLINE_Tikrov\xc4\x97s pa\xc5\xbeinim\xc4\x85 Heraklitas prilygina m\xc4\xafsl\xc4\x97s ar Dievo i\xc5\xa1taros \xe2\x80\x9eperskaitymui\xe2\x80\x9c. Tai gali b\xc5\xabti jo teigini\xc5\xb3 dviprasmi\xc5\xa1kumo prie\xc5\xbeastis. Taip pat fragmentams b\xc5\xabdingi chiazmai (t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 pasikartojimas simetri\xc5\xa1kose to paties sakinio pozicijose)._NEWLINE_Kai kuriuose Heraklito mokymo fragmentuose aptinkama zoroastrizmo poveikio p\xc4\x97dsak\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nBarnes, Jonathan (1979). The Presocratic Philosophers. RKP, London._NEWLINE_Heraklitas (1995). Fragmentai. Aidai, Vilnius.'