b'\n_START_ARTICLE_\nEvangelija pagal Mork\xc5\xb3\n_START_SECTION_\nTurinys\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelijoje pagal Mork\xc5\xb3 ra\xc5\xa1oma, kaip Jonas Krik\xc5\xa1tytojas taiso keli\xc4\x85 ateinan\xc4\x8diam mesijui, pasakojama apie J\xc4\x97zaus krik\xc5\xa1t\xc4\x85 ir gundymus, veikl\xc4\x85 Galil\xc4\x97joje, dvylikos mokini\xc5\xb3 pa\xc5\xa1aukim\xc4\x85, 5000 pamaitinim\xc4\x85 bei kitus stebuklus, atsimainym\xc4\x85. Taip pat pasakojama, kaip J\xc4\x97zus \xc4\xaf\xc5\xbeengia \xc4\xaf Jeruzal\xc4\x99, joje moko, kaip J\xc4\x97zus patepamas. Kalbama apie paskutin\xc4\x99 vakarien\xc4\x99, J\xc4\x97zaus su\xc4\x97mim\xc4\x85 ir i\xc5\xa1bandymus, nukry\xc5\xbeiavim\xc4\x85, palaidojim\xc4\x85 ir prisik\xc4\x97lim\xc4\x85._NEWLINE_Evangelijos pagal Mork\xc5\xb3 pabaigos (Mk 16,9\xe2\x80\x9319) n\xc4\x97ra ankstesniuose teksto nuora\xc5\xa1uose. Gali b\xc5\xabti, kad ji buvo prid\xc4\x97ta v\xc4\x97liau, norint, kad \xc5\xa1i evangelija nesibaigt\xc5\xb3 taip staigiai.\n_START_SECTION_\nAutoryst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nAnkstyvieji ai\xc5\xa1kintojai \xc5\xa1i\xc4\x85 evangelij\xc4\x85 sieja su Jonu Morkumi, kuris minimas Apa\xc5\xa1tal\xc5\xb3 darbuose. Jonas Morkus veik\xc4\x97 Jeruzal\xc4\x97je nuo pat pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios dien\xc5\xb3. Pasak tradicijos, paremtos tais pasakojimais, svarbiausias Morkaus \xc5\xbeini\xc5\xb3 \xc5\xa1altinis buvo apa\xc5\xa1talas Petras, o evangelija para\xc5\xa1yta Romoje. Tik\xc4\x97tina, kad i\xc5\xa1 Morkaus s\xc4\x97m\xc4\x97si \xc5\xbeini\xc5\xb3 Matas ir Lukas. Yra manan\xc4\x8di\xc5\xb3, kad \xc5\xa1i evangelija buvo para\xc5\xa1yta tarp 60 ir 70 met\xc5\xb3._NEWLINE_Nuo pat II a. prad\xc5\xbeios Papijus \xc5\xa1i\xc4\x85 evangelij\xc4\x85 priskiria Morkui, kuris u\xc5\xbera\xc5\xa1\xc4\x99s apa\xc5\xa1talo Petro kalbas. Asmen\xc4\xaf, kuriuo \xc5\xa1iuo klausimu remiasi, jis vadina Jonu Presbiteriu. Papijaus tekstas nei\xc5\xa1liko, bet j\xc4\xaf cituoja Euzebijus i\xc5\xa1 Cezar\xc4\x97jos:_NEWLINE_Presbiteris taip pat sakydavo. \xe2\x80\x98Morkus, buv\xc4\x99s Petro vert\xc4\x97ju, u\xc5\xbera\xc5\xa1\xc4\x97, nors ne i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s, visk\xc4\x85, k\xc4\x85 prisimin\xc4\x97 Vie\xc5\xa1pat\xc4\xaf kalb\xc4\x97jus ir darius. Jis pats negird\xc4\x97jo Vie\xc5\xa1paties, nei buvo vienas jo mokini\xc5\xb3, bet, kaip min\xc4\x97jau, Petro. Petras da\xc5\xbenai pritaikydavo jo mokym\xc4\x85 be jokios sistemingos tvarkos, taigi Morkus visk\xc4\x85 u\xc5\xbera\xc5\xa1in\xc4\x97jo taip, kaip atsimin\xc4\x97. Jis tur\xc4\x97jo tiktai vien\xc4\x85 tiksl\xc4\x85 - nepalikti nieko neu\xc5\xbera\xc5\xa1yto, k\xc4\x85 yra gird\xc4\x97j\xc4\x99s - be joki\xc5\xb3 melaging\xc5\xb3 liudijim\xc5\xb3._NEWLINE_Tai patvirtino Iren\xc4\x97jus, Origenas, Tertulianas ir kiti. Klementas Aleksandrietis ma\xc5\xbedaug antro am\xc5\xbeiaus pabaigoje pasakojo, kad rom\xc4\x97nai, klaus\xc4\x99si Petro kalb\xc5\xb3, ragino Mork\xc5\xb3 u\xc5\xbera\xc5\xa1yti tai, k\xc4\x85 kalb\xc4\x97j\xc4\x99s apa\xc5\xa1talas. Sekant \xc5\xa1ia tradicija, mokslininkai samprotauja, kad \xc5\xa1i evangelija gal\xc4\x97jusi b\xc5\xabti para\xc5\xa1yta Romoje. Kiti variantai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Sirija, Aleksandrija arba ar bet kuri kita Romos imperijos teritorija. Kiti gin\xc4\x8dija Papijaus citatos patikimum\xc4\x85 ir sako, jog Morkaus evangelijoje n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ki\xc5\xb3 Petro tradicijos p\xc4\x97dsak\xc5\xb3._NEWLINE_Kadangi Evangelijoje pagal Mork\xc5\xb3 atrandama klaid\xc5\xb3 apie Galil\xc4\x97jos geografij\xc4\x85 ir papro\xc4\x8dius, sakoma, kad autorius buvo nevietinis, kitaip nei Petras. Teigiama, kad \xc5\xa1ioje evangelijoje ry\xc5\xa1kiai justi krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 persekiojimai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai reik\xc5\xa1t\xc5\xb3, kad evangelija buvo para\xc5\xa1yta su tikslu \xc5\xa1iuose pavojuose i\xc5\xa1laikyti bendruomen\xc4\x97s tik\xc4\x97jim\xc4\x85. Tuo metu Romoje vyko Nerono persekiojimai, tuo ir remiamasi nurodant evangelijos para\xc5\xa1ymo viet\xc4\x85. Be to, \xc4\xafrodin\xc4\x97jama, kad Morkaus leksikai b\xc5\xabdingi lotynizmai (nei Mato, nei Luko evangelijose to nerandame) b\xc5\xabtent ir parodo, kad evangelija para\xc5\xa1yta Romoje. \xc5\xa0ioms hipotez\xc4\x97ms paremti taip pat da\xc5\xbenai cituojama eilut\xc4\x97 i\xc5\xa1 Pirmo Petro lai\xc5\xa1ko: \xe2\x80\x9eJus sveikina kartu i\xc5\xa1rinktoji Babilone ir mano s\xc5\xabnus Morkus.\xe2\x80\x9c Babilonas \xc4\x8dia interpretuotinas kaip derogatyvas ar kodinis \xc5\xbeodis Romai \xc4\xafvardinti, nes \xc5\xbeymiojo Antikinio pasaulio miesto tuo metu jau neb\xc4\x97ra (nuo 275 pr. m. e.). Jeronimas patvirtina, kad Morkus buvo \xc5\xa0v. Petro vert\xc4\x97jas ir mokinys, ta\xc4\x8diau ir J\xc4\x97zaus Kristaus sek\xc4\x97jas, apa\xc5\xa1talas. Anot Euzebijaus, Morkus evangelij\xc4\x85 sudar\xc4\x97 i\xc5\xa1 Petro pamoksl\xc5\xb3, kuriuos jis gird\xc4\x97jo Romoje.'