b'\n_START_ARTICLE_\nKefalonija\n_START_PARAGRAPH_\nKefalonija (senov\xc4\x97s graik\xc5\xb3: \xce\x9a\xce\xb5\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb7\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1; gr. \xce\x9a\xce\xb5\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xac arba \xce\x9a\xce\xb5\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xac; it. Cefalonia) yra did\xc5\xbeiausia i\xc5\xa1 Jonijos sal\xc5\xb3 vakar\xc5\xb3 Graikijoje. Jos plotas yra 906,5 km\xc2\xb2, tai didesn\xc4\x97 i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 sal\xc5\xb3, sudaran\xc4\x8di\xc5\xb3 Kefalonijos ir Itak\xc4\x97s nom\xc4\x85. Kefalonijoje yra a\xc5\xa1tuonios i\xc5\xa1 devyni\xc5\xb3 nomo savivaldybi\xc5\xb3, Itak\xc4\x97 yra kitoje saloje._NEWLINE_Salos pavadinimas kilo nuo mitologinio veik\xc4\x97jo Kefalo, nors pavadinim\xc4\x85 galima suprasti ir tiesiogiai "galvos formos".\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNomo sostin\xc4\x97 yra Argostolis Kefalonijos saloje. Saloje gyvena netoli 45 t\xc5\xabkst. \xc5\xbemoni\xc5\xb3, o 1990-2000 m. gyventoj\xc5\xb3 prieaugis buvo 35-40\xc2\xa0%. Oficialiai saloje gyvena 36 404 \xc5\xbemon\xc4\x97s (2001 m.). Argostolyje gyvena tre\xc4\x8ddalis salos gyventoj\xc5\xb3. Liksoris yra antra pagal dyd\xc4\xaf gyvenviet\xc4\x97. \xc5\xa0iuose dviejuose miestuose gyvena ape du tre\xc4\x8ddaliai nomo gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_Kefalonija yra seismi\xc5\xa1kai aktyvioje zonoje ir kiekvienais metais u\xc5\xbefiksuojama daug ne\xc5\xbeymi\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97s dreb\xc4\x97jim\xc5\xb3. 1953 m. \xc5\xbeem\xc4\x97s dreb\xc4\x97jimas beveik visi\xc5\xa1kai sugriov\xc4\x97 sal\xc4\x85, tik Fiskardas \xc5\xa1iaur\xc4\x97je liko nepaliestas._NEWLINE_Beveik visos Kefalonijos pavard\xc4\x97s baigiasi "-atos", o miestai ir kaimai turi gal\xc5\xabn\xc4\x99 "-ata", pvz.: Valsamata, Frangata, Lourdata, Favata, Delaportata ir t. t.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nArcheologiniai duomenys rodo, kad pirmieji Kefalonijos gyventojai \xc4\x8dia apsigyveno ma\xc5\xbedaug 50000 m. pr. m. e. Mik\xc4\x97n\xc5\xb3 laikotarpiu sala klest\xc4\x97jo bei i\xc5\xa1liko graiki\xc5\xa1ka, kol II a. pr. m. e., u\xc5\xbegrob\xc4\x97 rom\xc4\x97nai. V\xc4\x97liau tapo konflikt\xc5\xb3 objektu, bet nuo 1500 iki 1700 m. kartu su kitomis Jonijos salomis j\xc4\x85 vald\xc4\x97 venecijie\xc4\x8diai. _NEWLINE_Senov\xc4\x97s laikais, prie\xc5\xa1 salos pavadinim\xc4\x85, saloje gyveno 100-300 \xc5\xbemoni\xc5\xb3, atsiradus pavadinimui 500-1000, XX a. viduryje po l\xc4\x97to augimo saloje buvo 10 t\xc5\xabkst. gyventoj\xc5\xb3, o 1970 m. vir\xc5\xa1ijo 20 t\xc5\xabkst.'