b'\n_START_ARTICLE_\nMeditacija\n_START_PARAGRAPH_\nMeditacija (lot. meditat = apm\xc4\x85stymas labai susikaupus)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 savo proto sutelkimas arba gilus pasin\xc4\x97rimas \xc4\xaf apm\xc4\x85stymus tyloje arba pasitelkiant mantr\xc4\x85, mald\xc4\x85 religiniais arba dvasiniais tikslais, vienas i\xc5\xa1 atsipailaidavimo b\xc5\xabd\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausio visuomen\xc4\x97s susidom\xc4\x97jimo vakaruose susilauk\xc4\x97 bei daugiausiai mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 buvo atlikta su s\xc4\x85moningumo meditacija susijusiomis praktikomis, kurios siekia budizmo (vipasana) i\xc5\xa1takas.\n_START_SECTION_\nMeditacijos apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas\n_START_PARAGRAPH_\nPrad\xc5\xbeioje taip vadinti krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kieji fiziniai ir dvasiniai susitelkimo pratimai. V\xc4\x97liau (XIX a.) teosofai pritaik\xc4\x97 \xc5\xa1\xc4\xaf lotyni\xc5\xa1k\xc4\x85 termin\xc4\x85 vadinti \xc4\xafvairioms dvasinio susikaupimo pratyboms (kilusioms i\xc5\xa1 budizmo, daosizmo, hinduizmo ir kit\xc5\xb3 rytieti\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 religij\xc5\xb3 ir pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3). Nevienodai ai\xc5\xa1kinama skirtingose religin\xc4\x97se, dvasin\xc4\x97se, terapin\xc4\x97se mokyklose.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nReligin\xc4\x97 meditacijos samprata apima tokias dvasines veiklas kaip malda, mantra ir susitelkimo praktikas tokias kaip budizmo dzenas, sufij\xc5\xb3 murakaba, hinduizmo joga, krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 kontempliacija, daoizmo cigunas ir kt.\n_START_SECTION_\nNaujasis am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\nBendriausia prasme galima sakyti, kad meditacija \xe2\x80\x93 tai s\xc4\x85moningumo lavinimo metodas, kurio metu yra susitelkiama \xc4\xaf kok\xc4\xaf nors objekt\xc4\x85 arba \xc4\xaf s\xc4\x85moning\xc4\x85 b\xc5\xabties suvokim\xc4\x85. Meditacijoje s\xc4\x85moningumas atsiveria kaip m\xc4\x85stymo ir jausm\xc5\xb3, taigi proto ir \xe2\x80\x9e\xc5\xa1irdies\xe2\x80\x9c, steb\xc4\x97tojas. Teigiama, jog meditavimas veda \xc4\xaf auk\xc5\xa1tesn\xc4\xaf s\xc4\x85moningum\xc4\x85._NEWLINE_Meditacijos tikslas \xe2\x80\x93 susikaupimas, rimtis, dvasinis atbudimas arba nu\xc5\xa1vitimas, dvasin\xc4\x97 sveikata, pakitusios s\xc4\x85mon\xc4\x97s b\xc5\xabsenos, transas. Vien\xc5\xb3 teigimu koncentracija atsiranda ne s\xc4\x85moningai, o kaip susitelkimo, \xc4\xafsigilinimo \xc4\xaf k\xc4\x85 nors pasekm\xc4\x97. Pagal kitus pasiekiama vadinamoji \xe2\x80\x9erelaksacinio d\xc4\x97mesingumo\xe2\x80\x9c b\xc5\xabsena, kurios metu, \xc5\xbevelgiant i\xc5\xa1 neurobiologijos mokslo pozicijos, pakinta smegen\xc5\xb3 biosrovi\xc5\xb3 da\xc5\xbenis. Bendriausia prasme, meditacijoje persikeliama \xc4\xaf dvasinio savitapatumo b\xc5\xabsenas, kuriose suma\xc5\xbe\xc4\x97ja suvokian\xc4\x8diojo subjekto ir suvokimo objekt\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97, o i\xc5\xa1kyla absoliu\xc4\x8dios b\xc5\xabties pajauta._NEWLINE_Meditacija neturi konkre\xc4\x8dios i\xc5\xa1orin\xc4\x97s formos ar pavadinimo. \xc4\xaevairios meditacin\xc4\x97s mokyklos, turi savo i\xc5\xa1orines tradicijas ir metodikas. Ta\xc4\x8diau visi sutaria, kad meditavimas \xe2\x80\x93 atsitapatinimas nuo k\xc5\xabno, emocij\xc5\xb3, min\xc4\x8di\xc5\xb3, ego. Meditacija yra visuomet anapus proto ir negali b\xc5\xabti \xe2\x80\x9e\xc4\xafforminta\xe2\x80\x9c. Tai n\xc4\x97ra savo proto steb\xc4\x97jimas, nes steb\xc4\x97jimas yra veiksmas, o meditacijoje n\xc4\x97ra jokio veiksmo. Tai yra liudijimas, kuriame nelieka to, kas liudija. Meditavimas, tai atsitraukimas nuo to, kas sutraukia s\xc4\x85mon\xc4\x99: k\xc5\xabno, min\xc4\x8di\xc5\xb3, nor\xc5\xb3; tai s\xc4\x85mon\xc4\x97s i\xc5\xa1sipl\xc4\x97timas iki begalyb\xc4\x97s. K\xc5\xabnas esti atskirai, protas tylus, s\xc4\x85mon\xc4\x97 i\xc5\xa1sipl\xc4\x97tusi ir laisva \xe2\x80\x93 meditacija.\n_START_SECTION_\nMuzika ir meditacija\n_START_PARAGRAPH_\nDaugelis religij\xc5\xb3 ir dvasini\xc5\xb3 praktik\xc5\xb3 meditavimo palengvinimui naudoja ritmingas melodijas, ramios gars\xc5\xb3 kaitos muzik\xc4\x85, savitas giesmes. Gospel\xc5\xb3 muzika nelaikoma meditacija, ji traktuojama kaip tik\xc4\x97jimo i\xc5\xa1pa\xc5\xbeinimas, tarnauja pakilios nuotaikos suk\xc5\xabrimui, nors gali s\xc4\x85lygoti meditacinio transo b\xc5\xabsen\xc4\x85. Krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97je \xc5\xbeinomi choralai, ba\xc5\xbenytin\xc4\x97s giesm\xc4\x97s, muzikiniai \xe2\x80\x93 liturginiai ritualai, giedamasis ro\xc5\xbean\xc4\x8dius, budizme \xe2\x80\x93 mantros, hinduizme giedamos vadinamosios bhad\xc5\xbeanos, dvasin\xc4\x97s giesm\xc4\x97s, \xc5\xa1okami dvasiniai \xc5\xa1okiai.'