b'\n_START_ARTICLE_\nLevancas\n_START_PARAGRAPH_\nLevancas (it. Levanzo, sicil. L\xc3\xa8vanzu)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Italijai priklausanti sala; viena Egad\xc5\xb3 sal\xc5\xb3, esanti \xc4\xaf vakarus nuo Sicilijos salos. Plotas 5,82\xc2\xa0km\xc2\xb2. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia vieta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 278\xc2\xa0m Piko Monako kalnas. Levance gyvena apie 450 gyventoj\xc5\xb3 (2006\xc2\xa0m. duom.).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nAntikiniais laikais pagal \xc4\x8dia augan\xc4\x8di\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf vadinta Forbantija (lot. Phorbantia). 1949\xc2\xa0m. ital\xc5\xb3 dailinink\xc4\x97 F. Minellono Genovez\xc4\x97s grotoje ant urvo sien\xc5\xb3 atrado 11 000\xe2\x80\x9312 000\xc2\xa0m. senumo rai\xc5\xbeini\xc5\xb3 ir 5000\xe2\x80\x936000\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pie\xc5\xa1ini\xc5\xb3. Rai\xc5\xbeiniai datuojami v\xc4\x97lyvuoju paleolitu, kai sala nuo Sicilijos dar nebuvo atskirta vandens, pie\xc5\xa1iniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 neolito pabaiga ir bronzos am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeia. Rai\xc5\xbeiniuose nat\xc5\xabralisti\xc5\xa1kai pavaizduoti taurieji elniai (Cervus elaphus), taurai (Bos primigenius), asilai (Equus asinus), \xc5\xbeuvys ir \xc5\xbemon\xc4\x97s. Juodos spalvos pie\xc5\xa1iniuose antropomorfin\xc4\x97s fig\xc5\xabros (stabai ir \xc5\xbemon\xc4\x97s) vaizduojamos stilizuotai, gyv\xc5\xabnai (tarp j\xc5\xb3 Europoje seniausi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tuno ir delfino\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atvaizdai)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 schemati\xc5\xa1kai. Stabai, manoma, atspindi Motinos k\xc5\xabr\xc4\x97jos vaisingumo kult\xc4\x85, paleolite ir bronzos am\xc5\xbeiuje paplitus\xc4\xaf visoje Europoje ir dalyje Azijos.'