b'\n_START_ARTICLE_\nImperatorius Leopoldas I\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeopoldas I-asis i\xc5\xa1 Habsburg\xc5\xb3 dinastijos buvo antrasis imperatoriaus Ferdinando III-ojo ir Ispanijos princes\xc4\x97s Marijos Anos s\xc5\xabnus.\n_START_SECTION_\nValdymas\n_START_PARAGRAPH_\nPo Trisde\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio karo \xc5\xa0ventosios Romos imperatoriaus vald\xc5\xbeia nusilpo, Austrijos ry\xc5\xa1iai su imperija susilpn\xc4\x97jo. Leopoldui I u\xc5\xbe\xc4\x97mus sost\xc4\x85 kra\xc5\xa1t\xc4\x85 kamavo ekonomin\xc4\x97 ir finansin\xc4\x97 suirut\xc4\x97, ta\xc4\x8diau teko kariauti su Pranc\xc5\xabzijos karaliumi Liudviku XIV ir Osman\xc5\xb3 imperija._NEWLINE_Spaudimu Vengrijai Leopoldas I dukart i\xc5\xa1provokavo vengr\xc5\xb3 sukilimus. Sukil\xc4\x99 vengrai paramos kreip\xc4\x97si \xc4\xaf Turkij\xc4\x85, nes tik\xc4\x97josi jos paramos savo nepriklausomybei pasiekti. Po keli\xc5\xb3 kar\xc5\xb3 kritinis ta\xc5\xa1kas buvo pasiektas 1683\xc2\xa0m., kai su ketvir\xc4\x8diu milijono kari\xc5\xb3 didysis viziris Kara Mustafa liepos m\xc4\x97nes\xc4\xaf pasiek\xc4\x97 Vien\xc4\x85 ir j\xc4\x85 apsiaut\xc4\x97. Tai buvo gr\xc4\x97sm\xc4\x97 ne tik Vienai, bet ir visai Europai. Sostin\xc4\x99 i\xc5\xa1gelb\xc4\x97ti pad\xc4\x97jo Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos valdovas Jonas Sobieskis, kuris laiku atvyko su pastiprinimu. Nuo 1696\xc2\xa0m. su Osmanais, v\xc4\x97liau su Pranc\xc5\xabzija s\xc4\x97kmingai kariavo Austrijos tarnybon 1683\xc2\xa0m. stoj\xc4\x99s princas Eugenijus Savojietis, jis 1697\xc2\xa0m. laim\xc4\x97jo pergal\xc4\x99 prie\xc5\xa1 turkus prie Zentos. Karas su turkais buvo u\xc5\xbebaigtas 1699\xc2\xa0m. Karlovic\xc5\xb3 taika, pagal kuri\xc4\x85 Austrijai atiteko Transilvanija ir \xc5\xbeem\xc4\x97s tarp Tisos ir Dunojaus, o vengr\xc5\xb3 luomai 1687\xc2\xa0m. buvo priversti atsisakyti elekcin\xc4\x97s monarchijos ir pripa\xc5\xbeinti savo kra\xc5\xa1t\xc4\x85 Habsburg\xc5\xb3 paveldim\xc4\x85ja \xc5\xbeeme._NEWLINE_Karai su Pranc\xc5\xabzija buvo ne tokie s\xc4\x97kmingi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pranc\xc5\xabzijos \xc4\xaftaka Europoje padid\xc4\x97jo po 1679\xc2\xa0m. Nijmegeno taikos, tik kariaujant s\xc4\x85jungoje su Anglija, Ispanija, Nyderlandais ir keliomis kitomis Europos valstyb\xc4\x97mis (vad. Did\xc5\xbeioji s\xc4\x85junga) pavyko 1697\xc2\xa0m. sudaryti Rysviko taik\xc4\x85, pagal kuri\xc4\x85 Pranc\xc5\xabzijos vyravimas Europoje buvo apribotas. 1701\xc2\xa0m. \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Ispanijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s kar\xc4\x85 (1701\xe2\x80\x931714\xc2\xa0m.), bet jo pabaigos nesulauk\xc4\x97.'