b'\n_START_ARTICLE_\nVai\xc5\xa1e\xc5\xa1ika\n_START_SECTION_\nB\xc5\xabties sandara\n_START_PARAGRAPH_\nVai\xc5\xa1e\xc5\xa1ikos d\xc4\x97mesys sutelktas \xc4\xaf b\xc5\xabties ir pa\xc5\xbeinimo problem\xc5\xb3 analiz\xc4\x99. \xc5\xa0ios mokyklos atstovams pasaulis yra objektyvus, m\xc5\xabs\xc5\xb3 jutim\xc5\xb3 organai padeda ji pa\xc5\xbeinti. Patirtus \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc5\xbeius apibendrina protas, t. y. loginio m\xc4\x85stymo b\xc5\xabdu daro sprendimus. Suvokiami objektai savo ruo\xc5\xbetu skirstomi \xc4\xaf objektus, turin\xc4\x8dius b\xc5\xabt\xc4\xaf (daiktai, protas, siela ir t.t), ir \xc4\xaf objektus, neturin\xc4\x8dius b\xc5\xabties (neegzistuoja rei\xc5\xa1kiniai, tik loginiu m\xc4\x85stymu sukurtos s\xc4\x85vokos). Pasak vai\xc5\xa1e\xc5\xa1ikos m\xc4\x85stytoj\xc5\xb3, egzistuoja septynios realyb\xc4\x97s r\xc5\xab\xc5\xa1ys, sudaran\xc4\x8dios pa\xc5\xbeinimo objekt\xc4\x85. \xc5\xa0e\xc5\xa1ios (substancija, kokyb\xc4\x97, veiksmas, visuotinumas, ypatingumas ir esamyb\xc4\x97) yra teigiamos ir viena (neb\xc5\xabtis)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 neigiama. Substancij\xc5\xb3 pagrindas yra tik objektai, turintys b\xc5\xabt\xc4\xaf. Substancija susideda i\xc5\xa1 devyni\xc5\xb3 element\xc5\xb3 (\xc5\xbeem\xc4\x97s, vandens, \xc5\xa1viesos, oro, eterio, laiko, erdv\xc4\x97s, sielos ir proto). Visi jie dalomi, ta\xc4\x8diau yra dalijimosi riba, po kurios elementai toliau neskyla\xc2\xa0\xe2\x80\x93 suvokiame, kad egzistuoja nepaprastai ma\xc5\xbeos dalel\xc4\x97s. I\xc5\xa1 j\xc5\xb3 (senov\xc4\x97s graikai jas pavadino atomais) derini\xc5\xb3 susideda visi objektai. Pirmieji keturi elementai (\xc5\xbeem\xc4\x97, vanduo, \xc5\xa1viesa ir oras) yra fiziniai, jie suvokiami jutimo organais, o keturi nefiziniai (laikas, erdv\xc4\x97, siela ir menta) suvokiami m\xc4\x85stymo b\xc5\xabdu; juos tarpusavyje jungia eteris. I\xc5\xa1 fizini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 susideda visas fizinis pasaulis. Jis egzistuoja objektyviai: jo niekas nesukuria ir jis yra am\xc5\xbeinas. M\xc5\xabs\xc5\xb3 tikslas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pa\xc5\xbeinti \xc5\xa1i pasaul\xc4\xaf. J\xc4\xaf turime pajusti ir apm\xc4\x85styti, i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinti jo savybes. Taigi objektai, turintys b\xc5\xabt\xc4\xaf, turi kokybes, o neturintieji b\xc5\xabties\xc2\xa0\xe2\x80\x93 neturi kokybi\xc5\xb3._NEWLINE_Suskai\xc4\x8diuojama 24 kokyb\xc4\x97s formos. Substancija turi savyje kokyb\xc4\x99, kuri neegzistuoja u\xc5\xbe jos rib\xc5\xb3 ir yra neveikli. B\xc5\xabties problema\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas svarbiausi\xc5\xb3 vai\xc5\xa1e\xc5\xa1ikos svarstymo objekt\xc5\xb3; taip pat aptariamas \xc4\xafvairi\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 b\xc5\xab\xc4\x8di\xc5\xb3 santykis. I\xc5\xa1 vieno objekto b\xc5\xabties i\xc5\xa1vedama kita b\xc5\xabtis. Manoma, kad vienos b\xc5\xabties pagrindu formuojama kita (vienos b\xc5\xabties suk\xc5\xabrimas gali reik\xc5\xa1ti kitos \xc5\xbe\xc5\xabti). Pavyzd\xc5\xbeiui, plytos ir namas turi savo b\xc5\xabt\xc4\xaf, kartu ir kokybes. Namas statomas i\xc5\xa1 plyt\xc5\xb3. Plytose n\xc4\x97ra namo b\xc5\xabtis, o yra plytos b\xc5\xabtis. Pasta\xc4\x8dius nam\xc4\x85 i\xc5\xa1 plyt\xc5\xb3, dingsta plyt\xc5\xb3 b\xc5\xabtis, atsiranda namo. \xc4\xaedomi vai\xc5\xa1e\xc5\xa1ikos atomistin\xc4\x97 koncepcija, ai\xc5\xa1kinanti visatos dal\xc4\xaf, kuri, m\xc4\x85stytoj\xc5\xb3 nuomone, susideda i\xc5\xa1 fizini\xc5\xb3 element\xc5\xb3. Fiziniai objektai formuojasi ir i\xc5\xa1siformuoja. Visi fiziniai objektai susideda i\xc5\xa1 keturi\xc5\xb3 atom\xc5\xb3 tip\xc5\xb3. Jie sudaro vis naujus junginius (objektus). I\xc5\xa1 \xc5\xa1iu am\xc5\xbein\xc5\xb3 atom\xc5\xb3 ir susideda pasaulis, kurio judintojas (organizatorius) yra Dievas, veikiantis pagal karmos d\xc4\x97sn\xc4\xaf. Vyksta pasaulio kaita: visata gimsta ir \xc5\xbe\xc5\xabsta, tod\xc4\x97l viskas nuolat gr\xc4\xaf\xc5\xbeta prie i\xc5\xa1eities ta\xc5\xa1ko (pasaulio tikslas).'