b'\n_START_ARTICLE_\nHepatocitas\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocitai yra liauk\xc5\xb3 epitelio l\xc4\x85stel\xc4\x97s, pagrindin\xc4\x97s kepen\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s, sudaran\xc4\x8dios iki 80\xc2\xa0% kepen\xc5\xb3 mas\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nHepatocit\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocitai yra daugiakamp\xc4\x97s formos l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Jos lie\xc4\x8diasi su sinusoidais (ma\xc5\xbeomis kraujagysl\xc4\x97mis) (sinusoidin\xc4\x97 pus\xc4\x97) arba su gretimais hepatocitais (lateralin\xc4\x97 pus\xc4\x97). Dalies hepatocit\xc5\xb3 lateralin\xc4\x97s pus\xc4\x97s suformuoja tul\xc5\xbeies kanal\xc4\x97lius. Sinusoidin\xc4\x97je pus\xc4\x97je yra daug mikroplaukeli\xc5\xb3._NEWLINE_Dauguma hepatocit\xc5\xb3 turi vien\xc4\x85 branduol\xc4\xaf, ta\xc4\x8diau dvibranduol\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s taip pat da\xc5\xbenos. Taigi daugelis subrendusi\xc5\xb3 \xc5\xbemogaus ir \xc5\xbeiurk\xc4\x97s hepatocit\xc5\xb3 yra tetraploidiniai. Hepatocit\xc5\xb3 branduoliai paprastai yra apval\xc5\xabs, su vienu ar dviem gerai matomais branduol\xc4\x97liais._NEWLINE_Hepatocitai ypa\xc4\x8d aktyviai gamina baltymus ir lipidus, skirtus sekrecijai. Tod\xc4\x97l elektronin\xc4\x97s mikroskopijos nuotraukose matomas gausus \xc5\xa1iurk\xc5\xa1tusis ir lygusis endoplazminis tinklas._NEWLINE_Skirtingai nuo daugumos liauk\xc5\xb3 epitelio l\xc4\x85steli\xc5\xb3, turin\xc4\x8di\xc5\xb3 vien\xc4\x85 Gold\xc5\xbeio organel\xc4\x99, hepatocitai paprastai turi kelias Gold\xc5\xbeio membran\xc5\xb3 kr\xc5\xabveles. Gold\xc5\xbeio p\xc5\xabsleli\xc5\xb3 paprastai b\xc5\xabna daug \xc5\xa1alia tul\xc5\xbeies kanal\xc4\x97li\xc5\xb3. Hepatocitai turi daug mitochondrij\xc5\xb3 (800-1000) ir peroksisom\xc5\xb3 (200-300).\n_START_SECTION_\nGlikogeno kaupimas ir gliukoz\xc4\x97s kiekio kraujyje reguliavimas\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocitai labai svarb\xc5\xabs gliukoz\xc4\x97s metabolizmui, jie gali kaupti arba gaminti gliukoz\xc4\x99, priklausomai nuo organizmo poreiki\xc5\xb3._NEWLINE_Badaujant \xce\xb1 l\xc4\x85stel\xc4\x97s, esan\xc4\x8dios kasos Langerhanso salel\xc4\x97se, i\xc5\xa1skiria daugiau gliukagono, d\xc4\x97l ko pakyla gliukoz\xc4\x97s lygis kraujyje. Gliukagonas jungiasi prie savo receptoriaus, esan\xc4\x8dio hepatocit\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iuje, ir aktyvuoja serino/treonino kinaz\xc4\x99 PKA. \xc5\xa0is fermentas fosforilina ir aktyvuoja kitus du fermentus \xe2\x80\x93 glikogeno fosforilaz\xc4\x97s kinaz\xc4\x99 ir glikogeno fosforilaz\xc4\x99 \xe2\x80\x93 ir taip pagreitina glikogenoliz\xc4\x99. Ta\xc4\x8diau glikogeno atsargos gana greitai i\xc5\xa1senka, tod\xc4\x97l gliukoz\xc4\x97s lygiui kraujyje palaikyti svarbiausia yra hepatocituose vykstanti gliukoneogenez\xc4\x97._NEWLINE_Pavalgius kepenys pa\xc5\xa1alina gliukoz\xc4\x97s pertekli\xc5\xb3 i\xc5\xa1 kraujo ir laiko j\xc4\xaf glikogeno pavidalu arba metabolizuoja j\xc4\xaf glikoliz\xc4\x97s metu. Gliukoz\xc4\x97s difuzij\xc4\x85 per hepatocito plazmin\xc4\x99 membran\xc4\x85 lemia transporteris GLUT2. Jis skiriasi nuo gliukoz\xc4\x97s transporterio GLUT4, randamo raumenyse ir riebaliniame audinyje, tuo, kad vis\xc4\x85 laik\xc4\x85 yra plazmin\xc4\x97je membranoje ir turi ma\xc5\xbe\xc4\x85 giminingum\xc4\x85 gliukozei bei didel\xc4\xaf VMAX.\n_START_SECTION_\nTul\xc5\xbeies gamyba ir sekrecija\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocituose i\xc5\xa1 cholesterolio sintetinamos tul\xc5\xbeies r\xc5\xabg\xc5\xa1tys (pagrindin\xc4\x97s: cholin\xc4\x97 r\xc5\xabg\xc5\xa1tis ir chenodeoksicholin\xc4\x97), kurios i\xc5\xa1skiriamos \xc4\xaf tul\xc5\xbe\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nDaugelio kraujo baltym\xc5\xb3 sintez\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocitai sintetina ir sekretuoja albumin\xc4\x85, fibrinogen\xc4\x85, transferin\xc4\x85, kraujo kre\xc5\xa1\xc4\x97jimo faktorius ir kt. baltymus.\n_START_SECTION_\nLipoproteinini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 sintez\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocitai yra pagrindin\xc4\x97 organizmo sritis, kurioje sintetinamos labai ma\xc5\xbeo tankio lipoproteinin\xc4\x97s dalel\xc4\x97s. \xc5\xa0ios dalel\xc4\x97s perne\xc5\xa1a lipidus krauju \xc4\xaf kitas k\xc5\xabno dalis. Fermentai, kurie sintetina lipoprotein\xc5\xb3 lipidinius komponentus, yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 lygiojo endoplazminio tinklo membranoje.\n_START_SECTION_\nToksini\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 biodegradacija\n_START_PARAGRAPH_\nLygiojo endoplazminio tinklo membranoje yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 fermentai, katalizuojantys lipiduose tirpi\xc5\xb3 vaist\xc5\xb3 bei \xc4\xafvairi\xc5\xb3 kenksming\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 detoksifikacijos reakcijas. Tod\xc4\x97l hepatocitai turi daug lygiojo endoplazminio tinklo membran\xc5\xb3._NEWLINE_Kai \xc4\xaf organizm\xc4\x85 patenka dideli kiekiai toksi\xc5\xa1k\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip fenobarbitaliai, kepenyse imami sintetinti ne\xc4\xafprastai dideli kiekiai detoksifikacijos ferment\xc5\xb3, ir lygiojo endoplazminio tinklo membrana padvigub\xc4\x97ja per kelet\xc4\x85 dien\xc5\xb3. Kai chemikalas pa\xc5\xa1alinamas, perteklin\xc4\x97 lygiojo endoplazminio tinklo membrana greitai ir specifi\xc5\xa1kai pa\xc5\xa1alinama autofagocitoz\xc4\x97s b\xc5\xabdu.\n_START_SECTION_\nMed\xc5\xbeiag\xc5\xb3 kaupimas\n_START_PARAGRAPH_\nHepatocitai yra vitamino B\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82 ir gele\xc5\xbeies talpyklos.\n_START_SECTION_\nHepatocit\xc5\xb3 vystymasis\n_START_PARAGRAPH_\nNormali\xc5\xb3 kepen\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 apykaita yra labai l\xc4\x97ta. Subrendusiose kepenyse tik viena i\xc5\xa1 ma\xc5\xbedaug 20 000\xe2\x80\x9340 000 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 stebimu momentu bus mitoz\xc4\x97s stadijoje. Paprastai kepen\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s atsinaujina ma\xc5\xbedaug kart\xc4\x85 per metus, o, pvz., \xc5\xbearnyno epitelio l\xc4\x85stel\xc4\x97s atsinaujina kas 2\xe2\x80\x935 dienas, odos \xe2\x80\x93 kas 12\xe2\x80\x9330 dien\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau pa\xc5\xbeeidus kepenis hepatocitai ima proliferuoti itin intensyviai \xe2\x80\x93 pvz., pa\xc5\xa1alinus du tre\xc4\x8ddalius \xc5\xbeiurk\xc4\x97s kepen\xc5\xb3, pradin\xc4\x97 kepen\xc5\xb3 mas\xc4\x97 atstatoma per dvi savaites._NEWLINE_Svarbi hepatocit\xc5\xb3 ypatyb\xc4\x97 yra tai, kad net subrend\xc4\x99 hepatocitai yra i\xc5\xa1laik\xc4\x99 geb\xc4\x97jim\xc4\x85 dalintis ir kepen\xc5\xb3 regeneracijai nereikalingos savitos kamienin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Hepatocitai gali i\xc5\xa1sivystyti i\xc5\xa1 ovali\xc5\xb3j\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, monocit\xc5\xb3, embrionini\xc5\xb3 kamienini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, hematopoetini\xc5\xb3 kamienini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, gali susidaryti susiliejant kaul\xc5\xb3 \xc4\x8diulp\xc5\xb3 makrofagams su jau egzistuojan\xc4\x8diais hepatocitais ir kitais b\xc5\xabdais.'