b'\n_START_ARTICLE_\nKlasi\xc5\xb3 kova\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc5\xb3 kova (arba klasi\xc5\xb3 konfliktas) - K. Markso ir F. Engelso i\xc5\xa1kelta socialin\xc4\x97 - filosofin\xc4\x97 teorija. Pasak j\xc5\xb3, visuomen\xc4\x97 nuo pat priva\xc4\x8dios nuosavyb\xc4\x97s atsiradimo yra susiskaid\xc5\xbeiusi \xc4\xaf klases. Tai yra socialin\xc4\x97s grup\xc4\x97s, kurios skirstomos pagal santyk\xc4\xaf su gamybos priemon\xc4\x97mis ir darbo santykius. Antai vis\xc4\x85laik kova vyko tarp t\xc5\xb3, kurie turi gamybos priemones, ir t\xc5\xb3, kurie sudaro darbo j\xc4\x97g\xc4\x85. Pasak Markso, tai yra istorijos varomoji j\xc4\x97ga, d\xc4\x97ka kovos tarp klasi\xc5\xb3 kei\xc4\x8diasi santvarkos. Vergovin\xc4\x97je santvarkoje kova vyko tarp verg\xc5\xb3 ir vergvald\xc5\xbei\xc5\xb3, feodalin\xc4\x97je - tarp bur\xc5\xbeuazijos ir monarchijos, kapitalizme, pasak j\xc5\xb3, tarp bur\xc5\xbeuazijos ir proletariato. \xc5\xbdodis \xe2\x80\x9ekova\xe2\x80\x9c skirting\xc5\xb3 komunistini\xc5\xb3 srovi\xc5\xb3 naudojamas skirtinga prasme - vieni j\xc4\xaf suvokia tiesiogiai, \xe2\x80\x9epa\xc5\xbeod\xc5\xbeiui\xe2\x80\x9c, kiti tiesiogine prasme jo nevartoja.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc5\xb3 kova kapitalizme ir socialistin\xc4\x97 revoliucija\n_START_PARAGRAPH_\nPasak K. Markso ir F. Engelso, klasi\xc5\xb3 kova kapitalizme priveda prie socialistin\xc4\x97s revoliucijos. Susivienij\xc4\x99 valstie\xc4\x8diai ir proletarai tur\xc4\x97t\xc5\xb3 nuversti bur\xc5\xbeuazin\xc4\x99 vald\xc5\xbei\xc4\x85. Proletar\xc5\xb3 ir valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 vienyb\xc4\x97s simbolis - k\xc5\xabjis ir pjautuvas.'