b'\n_START_ARTICLE_\nGaia misija\n_START_SECTION_\nSteb\xc4\x97jimo principas\n_START_PARAGRAPH_\nGAIA observatorija naudosis s\xc4\x97kminga astrometrine Hipparcos misijos koncepcija. \xc5\xa0is matavimo principas remiasi tuo, jog ta pati \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 bus stebimai pakartotinai, naudojant du steb\xc4\x97jimo laukus. \xc5\xa0iam tikslui erdv\xc4\x97laivis suksis pastoviu 1\xc2\xb0 per minut\xc4\x99 kampiniu grei\xc4\x8diu apie dviej\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimo lauk\xc5\xb3 a\xc5\xa1\xc4\xaf, kuri pilnai apsisuks per 6 valandas. Kadangi tarp astrometrini\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimo lauk\xc5\xb3 bus sudarytas 106.5\xc2\xb0 kampas, tai objektai steb\xc4\x97ti pirmajame lauke antruoju bus stebimi 106,5 minut\xc4\x97mis v\xc4\x97liau._NEWLINE_Erdv\xc4\x97laivio sukimosi a\xc5\xa1is sudaro 45\xc2\xb0 kamp\xc4\x85 su Saul\xc4\x97s kryptimi. Tai yra optimalus kampas, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 tenkinami astrometriniai reikalavimai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 didelis kampas tarp paties modulio \xc5\xa1e\xc5\xa1\xc4\x97li\xc5\xb3 ir Saul\xc4\x97s sistemos k\xc5\xabn\xc5\xb3. \xc5\xa0i skanavimo a\xc5\xa1is dar apib\xc5\xabdinama l\xc4\x97ta precesija apie Saul\xc4\x97s-\xc5\xbdem\xc4\x97s krypt\xc4\xaf, \xc5\xa1ios precesijos vidutinis periodas 63,12 dien\xc5\xb3. Tai leid\xc5\xbeia skanavimo d\xc4\x97sniui b\xc5\xabti nepriklausomam nuo pad\xc4\x97ties orbitoje._NEWLINE_Kai kuriuos dangaus plotuose, kaip pavyd\xc5\xbeiui Kentauro omega ar kituose kamuoliniuose spie\xc4\x8diuose, kur \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 tankumas vir\xc5\xa1ija 750000 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 kvadratiniame laipsnyje, kur\xc4\xaf observatorijos aparat\xc5\xabra dar gali i\xc5\xa1saugoti savo darbin\xc4\x97je atmintyje, galima naudoti pakeist\xc4\x85 skanavimo d\xc4\x97sn\xc4\xaf. \xc5\xa0iuo atveju atitinkama vieta skanuojama ilgiau, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 padidintas skai\xc4\x8dius s\xc4\x97kmingai fiksuojam\xc5\xb3 \xc5\xa1viesulio kulminacij\xc5\xb3 \xc5\xa1iuose dangaus regionuose.\n_START_SECTION_\nTeleskopai\n_START_PARAGRAPH_\nOptin\xc4\x97 schema tai \xc5\xa1e\xc5\xa1i\xc5\xb3 veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3 antiastigmatin\xc4\x97 sistema. Dviej\xc5\xb3 teleskop\xc5\xb3 optiniai keliai yra sukomponuoti \xc5\xa1e\xc5\xa1i\xc5\xb3 reflektori\xc5\xb3 (M1-M6), i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 du yra paprastieji (M5-M6). Abu teleskopai naudosis bendra \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tuma. Jie steb\xc4\x97s dviem skirtingom kryptimis, tarp kuri\xc5\xb3 sudarytas 106,5\xc2\xb0 kampas. Kiekvieno teleskopo pirmini\xc5\xb3 veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3 (M1 ir M\xe2\x80\x981) matmenys yra 1,45 x 0,5 kvadratinio metro, o \xc5\xbeidinio nuotolis 35 metrai, i\xc5\xa1 ko seka 170 \xc2\xb5m/arcsec \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumos m\xc4\x85stelis. Steb\xc4\x97jimo laukas 0,7 x 0,7 kvadratini\xc5\xb3 laipsni\xc5\xb3. Pasirinktas 10 \xc2\xb5m CCD pikselio dydis i\xc5\xa1ilginio skanavimo kryptimi._NEWLINE_Norint u\xc5\xbetikrinti temperat\xc5\xabrin\xc4\xaf ir mechanin\xc4\xaf stabilum\xc4\x85 veidrod\xc5\xbeiai ir optinis suolas ant kurio jie sumontuoti yra pagaminti i\xc5\xa1 silicio karbido (SiC)._NEWLINE_Optin\xc4\x97 sistema yra kompakti\xc5\xa1ka, optinio suolo diametras apie 3 metrus. Optinio suolo mechanin\xc4\x97 strukt\xc5\xabra yra pritaikyta Soyuz-Fregat ne\xc5\xa1an\xc4\x8diajai raketai._NEWLINE_\xc5\xa0iais teleskopais galima pasiekti labai auk\xc5\xa1t\xc4\x85 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 ir matavim\xc5\xb3 kokyb\xc4\x99, atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf bangos fronto i\xc5\xa1kraipymus (angl. wave-front errors, WFEs) ir optin\xc4\x99 distorsij\xc4\x85. Bendras efektyvus bangos fronto i\xc5\xa1kraipymas astrometriniuose steb\xc4\x97jimuose \xc4\xafskaitant optini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 tikslum\xc4\x85, integracij\xc4\x85, kalibravimo tikslum\xc4\x85 ir pan. yra 46 nm. D\xc4\x97l t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 atsirandanti distorsija yra lygi 1,3 \xc2\xb5m (0,13 pikselio) per vien\xc4\x85 CCD per\xc4\x97jim\xc4\x85. Pastaroji vert\xc4\x97 yra priimtina, nes ji sukelia tik ribot\xc4\x85 i\xc5\xa1ilginio \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 nuotrauk\xc5\xb3 skanavimo s\xc4\x85lygot\xc4\x85 i\xc5\xa1plitim\xc4\x85, kai \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s keliauja per CCD masyv\xc4\x85 sukantis GAIA observatorijai apie savo a\xc5\xa1\xc4\xaf._NEWLINE_Nors optin\xc4\x97 konstrukcija yra pilnai reflektin\xc4\x97, t. y. sudaryta tik i\xc5\xa1 veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3, difrakcijos efektai su liekamosiomis aberacijomis difrakciniuose vaizduose ir \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s pad\xc4\x97ties matavimuose sukelia sisteminius chromatinius poky\xc4\x8dius. \xc5\xa0is efektas, paprastai nepaisomas optin\xc4\x97se sistemose, buvo aktualus Hipparcos kosminei observatorijai, jis taip pat yra kriti\xc5\xa1kai svarbus GAIA misijai. Bendra sistemos konstrukcija yra tokia, jog tokie sisteminiai chromatiniai poslinkiai, kurie gali siekti iki 500 kampini\xc5\xb3 mikrosekund\xc5\xbei\xc5\xb3 ar net daugiau, tur\xc4\x97s b\xc5\xabti sukalibruoti ant\xc5\xbeemin\xc4\x97s duomen\xc5\xb3 analiz\xc4\x97s metu, naudojant spalv\xc5\xb3 informacij\xc4\x85 i\xc5\xa1matuot\xc4\x85 su fotometrine sistema kiekvienam steb\xc4\x97tam objektui.\n_START_SECTION_\nCCD konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nPaveiksl\xc4\x97lyje kair\xc4\x97je pavaizduota e2v kompanijos sukurtas dviej\xc5\xb3 CCD matric\xc5\xb3 GAIA misijai demonstracinis pavyzdys. J\xc4\xaf sudaro dvi CCD91-72 CCD matricos u\xc5\xbed\xc4\x97tos ant silicio plok\xc5\xa1t\xc4\x97s. Kiekviena CCD matrica turi 4500 x 1966 pikseli\xc5\xb3, kiekvieno vaizdo elemento (pikselio) plotas yra 10 x 30 \xc2\xb5m\xc2\xb2. Testavimo strukt\xc5\xabros yra matomos abiejose CCS matric\xc5\xb3 pus\xc4\x97se._NEWLINE_Susiet\xc5\xb3j\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 \xc4\xaftais\xc5\xb3 (angl. Charge-Coupled-Device, CCD) detektoriai yra visos GAIA observatorijos pagrindas. J\xc5\xb3 tobulinimas ir gamyba yra vienas i\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabki\xc5\xb3 \xc5\xa1iai misijai. GAIA CCD matric\xc5\xb3 konstrukcija buvo specialiai pritaikyta b\xc5\xabtent \xc5\xa1ios misijos reikm\xc4\x97ms. Lyginant su tuo pat metu pradedamomis mokslin\xc4\x97mis kosmoso misijomis, GAIA CCD matric\xc5\xb3 tur\xc4\x97s b\xc5\xabti pagaminta negird\xc4\x97tas skai\xc4\x8dius. Norint \xc4\xafveikti \xc5\xa1\xc4\xaf i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabk\xc4\xaf GAIA CCD buvo u\xc5\xbesakyti kompanijoje e2v technologies, kuri yra pasaulio lyderis CCD gamyboje._NEWLINE_GAIA observatorija turi \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumos konstrukcij\xc4\x85, kurios plotas yra artimas 0,4 kvadratinio metro. \xc5\xa0is plotas bus nus\xc4\x97tas 106 susiet\xc5\xb3j\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 \xc4\xaftaisais, kuri\xc5\xb3 kiekvieno aktyvusis plotas yra 45 x 59\xc2\xa0mm\xc2\xb2 atitinkantis 4500 TDI eilu\xc4\x8di\xc5\xb3 ir 1966 pikseli\xc5\xb3 stulpeli\xc5\xb3. Visos CCD matricos bus naudojamas v\xc4\x97luojan\xc4\x8diu integravimo metodu (TDI), kurio periodas yra 982,8 \xc2\xb5s. \xc5\xbdvaig\xc5\xbed\xc5\xbe\xc4\x97s pereis per CCD matric\xc4\x85 per 4.4 sekund\xc4\x97s. Visos CCD matricos bus individualiai supakuotos, kiekviena CCD matrica bus valdoma tik jai skirtu artimu elektronikos moduliu, kuris bus po ja ir sujungtas per temperat\xc5\xabrai nelaid\xc5\xb3 laid\xc4\x85._NEWLINE_Visos GAIA CCD matricos yra didelio ploto, jautrumo ir ber\xc4\x97miai \xc4\xaftaisai. Jos visos turi 4 fazi\xc5\xb3 elektrod\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 fotografavimo dalyje ir 2 fazi\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 nuskaitymo registravime, i\xc5\xa1 ko seka vienas, didel\xc4\x97s spartos, dviej\xc5\xb3 stadij\xc5\xb3 mazgas. Tikimasi ma\xc5\xbeesnio nei 10 elektron\xc5\xb3 triuk\xc5\xa1mo lygio. CCD \xc4\xaftaisai bus naudojami -115\xc2\xb0 C temperat\xc5\xabroje, kuri buvo pasirinkta norint kuo daugiau suma\xc5\xbeinti tamsin\xc4\x97s srov\xc4\x97s ir kr\xc5\xabvio sulaikymo efektus._NEWLINE_GAIA steb\xc4\x97s objektus i\xc5\xa1 didelio ry\xc5\xa1ki\xc5\xb3 ruo\xc5\xbeo, tod\xc4\x97l CCD matricos privalo sugeb\xc4\x97ti susitvarkyti su dideliu dinami\xc5\xa1ku signal\xc5\xb3 diapazonu. Norint steb\xc4\x97ti visus objektus kiek galima trumpiau, CCD kvantinis na\xc5\xa1umas buvo optimizuotas, paliekant tinkam\xc4\x85 moduliacijos funkcijos efektyvum\xc4\x85. Didelis skai\xc4\x8dius ypatybi\xc5\xb3 buvo apjungtas CCD konstrukcijoje norint s\xc4\x97kmingai steb\xc4\x97ti ry\xc5\xa1kias \xc5\xbevaig\xc5\xbedes. \xc4\xae j\xc4\xaf \xc4\xafeina didel\xc4\x97 \xc4\xafsisotinimo riba (daugiau nei 190000 elektron\xc5\xb3), vaizdo i\xc5\xa1plitimo ma\xc5\xbeinimas ir 12 TDI mazg\xc5\xb3, kurie efektyviai ma\xc5\xbeina integracijos laik\xc4\x85 ry\xc5\xa1kiems objektams. CCD taip pat gali kaupti kr\xc5\xabv\xc4\xaf, turi pasl\xc4\x97pt\xc4\x85 papildom\xc4\x85 kanal\xc4\x85 ir kr\xc5\xabvio injekcijos strukt\xc5\xabr\xc4\x85._NEWLINE_CCD matric\xc5\xb3 pikselio dydis buvo pasirinktas norint teisingai parinkti astrometrinio instrumento ta\xc5\xa1ko sklaidos funkcij\xc4\x85 skanavimo ir jai statmenai kryptims. Tuo tarpu, kai pagrindinio lauko astrometrin\xc4\x97s CCD matric\xc5\xb3 kvantinis na\xc5\xa1umas dav\xc4\x97 gerus rezultatus grup\xc4\x97s centre, fotometrin\xc4\x97s ir spektrometrin\xc4\x97s CCD matricoms reikia poslinkio link raudonosios ar m\xc4\x97lynosios grup\xc4\x97s. Tai yra dalinai pasiekiama pasirinkus tinkam\xc4\x85 pavir\xc5\xa1iaus apdirbimo b\xc5\xabd\xc4\x85 bei atspind\xc5\xbeius ma\xc5\xbeinan\xc4\x8di\xc4\x85 dang\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau raudonai spalvai jautrios CCD matricos turi b\xc5\xabti gaminamos storesn\xc4\x97s ir i\xc5\xa1 didel\xc4\x97s savitosios var\xc5\xbeos silicio.\n_START_SECTION_\nFotometrin\xc4\x97s sistemos\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo pasi\xc5\xablyti du GAIA filtrai, tai pla\xc4\x8diajuostis C1B ir vidutini\xc5\xb3 bangos ilgi\xc5\xb3 filtras C1M. Punktyrin\xc4\x97 linija nurodo CCD matric\xc5\xb3 kvantin\xc4\xaf na\xc5\xa1um\xc4\x85. GAIA fotometrini\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 konstrukcija v\xc4\x97liau buvo pakeista i\xc5\xa1 interferencini\xc5\xb3 filtr\xc5\xb3 \xc4\xaf dispersines prizmes. Pakeitus konstrukcij\xc4\x85 fotometriniai duomenys daugiau neb\xc4\x97ra apriboti baigtinio skai\xc4\x8diaus juost\xc5\xb3, bet yra sudaryti i\xc5\xa1 ma\xc5\xbeos skyros spektro apiman\xc4\x8dio 330\xe2\x80\x931000 nm interval\xc4\x85._NEWLINE_Egzistuoja daug ant\xc5\xbeeminiu pagrindu sukurt\xc5\xb3 fotometrini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, bet nei viena i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 netenkina kosmin\xc4\x97s misijos, tokios kaip GAIA, reikalavim\xc5\xb3. Optinio ir artimo infraraudonojo spektro dalys nepraeina atmosferos d\xc4\x97l ozono (O3) ir vandens (H2O) sugerties juost\xc5\xb3 ir d\xc4\x97l to yra pa\xc5\xa1alintos i\xc5\xa1 ant\xc5\xbeemini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, bet b\xc5\xabt\xc5\xb3 stebimos su GAIA. Klasikin\xc4\x97s fotometrin\xc4\x97s sistemos visada b\xc5\xabdavo kuriamos specialiam spektro intervalui ar stebimiems objektams, o GAIA turi visi\xc5\xa1kai apimti Hertz\xc5\xa1prungo-Raselo diagram\xc4\x85, kvazar\xc5\xb3 ir galaktik\xc5\xb3 fotometrij\xc4\x85, Saul\xc4\x97s sistemos objekt\xc5\xb3 klasifikavim\xc4\x85 ir dar daugiau \xc4\xafvairi\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3. Reik\xc4\x97t\xc5\xb3 prid\xc4\x97ti ir tai, jog GAIA suteikia galimyb\xc4\x99 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 fotometrij\xc4\x85 i\xc5\xa1pl\xc4\x97sti \xc4\xaf dar nei\xc5\xa1tirtas Galaktikos vietas, kur klasifikavimo schemos gali prarasti pagr\xc4\xafstum\xc4\x85 d\xc4\x97l sistemini\xc5\xb3 chemini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 variacij\xc5\xb3 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 atmosferose ir tarp\xc5\xbevaig\xc5\xbedin\xc4\x97je med\xc5\xbeiagoje._NEWLINE_Daug pastang\xc5\xb3 buvo \xc4\xafd\xc4\x97ta i\xc5\xa1renkant optimali\xc4\x85 optin\xc4\x99 fotometrin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 GAIA misijai. Optimizuojant \xc5\xa1ios sistemos projekt\xc4\x85, su fotometrija dirbanti grup\xc4\x97 (angl. Photometry Working Gruop) apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 mokslini\xc5\xb3 u\xc5\xbeduo\xc4\x8di\xc5\xb3 grup\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pavien\xc4\x97s \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s priklausan\xc4\x8dios Galaktikos halui ir storajam diskui, bei spie\xc4\x8diams\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kurioms fotometrin\xc4\x97 sistema tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti optimizuota. \xc5\xa0ios u\xc5\xbeduotys buvo pasirinktos tam, kad u\xc5\xbetikrinti, jog moksliniai GAIA misijos tikslai, bus pasiekti. Pasirinkta fotometrin\xc4\x97 sistema turi leisti dideliu tikslumu nustatyti astrofizikinius parametrus (tokius kaip \xc5\xa1viesis, efektin\xc4\x97 temperat\xc5\xabra, sunkio j\xc4\x97ga pavir\xc5\xa1iuje ir \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s chemini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 procentin\xc4\x97 sud\xc4\x97tis, metalingumas) visoms \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbe\xc4\x97ms u\xc5\xbepildan\xc4\x8dioms m\xc5\xabs\xc5\xb3 galaktik\xc4\x85._NEWLINE_2004\xc2\xa0m. gruod\xc4\xaf, su fotometrija dirbanti grup\xc4\x97 rekomendavo 2 fotometrini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 pagr\xc4\xafst\xc5\xb3 interferenciniais filtrais \xc4\xafgyvendinim\xc4\x85, min\xc4\x97t\xc4\x85 kaip C1B sistem\xc4\x85 su 5 pla\xc4\x8diom juostom apiman\xc4\x8diom 380\xe2\x80\x931000 nm spektro ruo\xc5\xbe\xc4\x85 ir C1M sistema su 14 vidutinio plo\xc4\x8dio juost\xc5\xb3 apiman\xc4\x8di\xc5\xb3 300\xe2\x80\x931000 nm spektro ruo\xc5\xbe\xc4\x85 (kaip pavaizduota fotometrini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 paveiksl\xc4\x97liuose). \xc5\xa0i rekomendacija buvo si\xc5\xabloma d\xc4\x97l to, kad observatorij\xc4\x85 sudarys du teleskopai (Astro ir Spectro) su skirtingom erdvin\xc4\x97mis skyromis ir du fotometriniai instrumentai (BBP ir MBP) su skirtingais pagrindiniais tikslais, matymo laukais, instrument\xc5\xb3 \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumose i\xc5\xa1d\xc4\x97stymais, steb\xc4\x97jimo laiku ir t. t._NEWLINE_GAIA rangovu pasirinkus EADS Astrium, mokslin\xc4\x97s observatorijos konstrukcija buvo dar labiau optimizuota. Si\xc5\xablomo GAIA fotometrinio instrumento pagrindas dabar yra dispersin\xc4\x97 prizm\xc4\x97, kurioje \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 \xc5\xa1viesa yra sufokusuota kaip ta\xc5\xa1ko sklaidos funkcijos atvaizdas ir stebima per interferencin\xc4\xaf filtr\xc4\x85 dispersija skanavimo kryptimi ma\xc5\xbeos skyros spektre. \xc5\xa0is spektras apima bang\xc5\xb3 ilgius nuo 330 iki 1000 nm. \xc5\xa0i si\xc5\xabloma sistema suteikia optimal\xc5\xb3 lankstum\xc4\x85 ne tik d\xc4\x97l to, kad ji leid\xc5\xbeia ne tik rekonstruoti, nustatant empiri\xc5\xa1kai, 19 C1B ir C1M pralaidumo juost\xc5\xb3, bet ir prid\xc4\x97ti nauj\xc5\xb3 sutartini\xc5\xb3 juost\xc5\xb3, \xc4\xaf kurias \xc4\xafeina ir tarpin\xc4\x97s numatytosioms.\n_START_SECTION_\nFotometrinis instrumentas\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis fotometrin\xc4\x97s sistemos tikslas yra i\xc5\xa1matuoti energijos pasiskirstym\xc4\x85 spektre visiems steb\xc4\x97tiems objektams. \xc5\xa0ie matavimai yra labai svarb\xc5\xabs misijai dviem aspektais: jie pad\xc4\x97s pataisyti i\xc5\xa1matuotus pagrindinius astrometrinius duomenis, kurie bus netiksl\xc5\xabs d\xc4\x97l sisteminio chromatinio poslinkio ir nustatyti astrofizikines charakteristikas, tokias kaip efektin\xc4\x99 temperat\xc5\xabr\xc4\x85, mas\xc4\x99, am\xc5\xbei\xc5\xb3 ir chemin\xc4\x99 sud\xc4\x97t\xc4\xaf visoms steb\xc4\x97toms \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97ms._NEWLINE_GAIA fotometrinio instrumento pagrindas dabar yra dispersin\xc4\x97 prizm\xc4\x97, kurioje \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 \xc5\xa1viesa yra sufokusuota kaip ta\xc5\xa1ko sklaidos funkcijos atvaizdas ir stebima per interferencin\xc4\xaf filtr\xc4\x85 dispersija skanavimo kryptimi ma\xc5\xbeos skyros spektre._NEWLINE_Instrumentas susideda i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 ma\xc5\xbeos skyros sulydyt\xc5\xb3 kvarco (silicio dioksido) prizmi\xc5\xb3, kurios i\xc5\xa1sklaido vis\xc4\x85 \xc5\xa1vies\xc4\x85, patenkan\xc4\x8di\xc4\x85 \xc4\xaf steb\xc4\x97jimo lauk\xc4\x85. Viena prizm\xc4\x97 vadinama BP\xc2\xa0\xe2\x80\x93 m\xc4\x97lynasis fotometras, kuris veikia 330\xe2\x80\x93660 nm bang\xc5\xb3 ilgio ruo\xc5\xbee; kita\xc2\xa0\xe2\x80\x93 RP\xc2\xa0\xe2\x80\x93 raudonasis fotometras, kuris veikia 650\xe2\x80\x931000 nm bang\xc5\xb3 ilgio ruo\xc5\xbee. Abi prizm\xc4\x97s turi tinkamus pla\xc4\x8diajuos\xc4\x8dius filtrus, kurie sugeria nereikaling\xc4\x85 \xc5\xa1vies\xc4\x85. Fotometrinis instrumentas yra integruotas su astrometriniu ir spektroskopiniu instrumentais, bei teleskopais; fotometrin\xc4\x97s CCD matricos yra i\xc5\xa1d\xc4\x97stytos \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumoje. D\xc4\x97l to \xc5\xa1viesa ir objektai matomi dviem teleskopais dviejomis kryptimis yra perklojami ant fotometrini\xc5\xb3 CCD \xc4\xaftais\xc5\xb3. Prizm\xc4\x97s yra tarp paskutinio teleskopo veidrod\xc5\xbeio (M6) ir \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumos, ar\xc4\x8diau pastarosios, ir yra fizi\xc5\xa1kai laikomos CCD \xc4\xaftais\xc5\xb3 radiatoriaus (\xc5\xber. paveiksl\xc4\x97l\xc4\xaf)._NEWLINE_Dvi CCD juostos yra skirtos fotometrijai, viena BP ir kita RP. Abi juostos apima vis\xc4\x85 astrometrin\xc4\xaf lauk\xc4\x85 skanavimo kryptimi. Kadangi BP ir RP naudojasi astrometrinio dangaus \xc5\xbeym\xc4\x97jimo prietaisu aptikti ir patvirtinti objektams, tai objektai, kurie yra pasirinkti astrometriniams steb\xc4\x97jimams automati\xc5\xa1kai b\xc5\xabna stebimi ir BP ir RP. Visos BP ir RP CCD matricos yra naudojamos TDI b\xc5\xabdu. \xc5\xa0ios matricos turi 4500 (BP) arba 2900 (RP) TDI pikseli\xc5\xb3 eilu\xc4\x8di\xc5\xb3 ir 1966 pikseli\xc5\xb3 stulpelius, pikseli\xc5\xb3 plotas yra 10 x 30 \xc2\xb5m\xc2\xb2. Ma\xc5\xbeesnio atspind\xc5\xbeio dangos, \xc4\xaftais\xc5\xb3 storis ir kvantinis na\xc5\xa1umas yra atskirai optimizuoti BP ir RP._NEWLINE_Spektrin\xc4\x97 skyra yra bangos ilgio funkcija, kuri priklauso nuo nat\xc5\xabralios kvarco dispersijos kreiv\xc4\x97s; sklaida yra didesn\xc4\x97 esant trumpiems bang\xc5\xb3 ilgiams ir kinta nuo 4 iki 32 nm per piksel\xc4\xaf BP matricoms, ir nuo 7 iki 15 nm per piksel\xc4\xaf RP \xc4\xaftaisams. Variacijos statmena skanavimui kryptimi nevir\xc5\xa1ija \xc2\xb19\xc2\xa0% BP ir \xc2\xb14\xc2\xa0% RP \xc4\xaftaisams. BP ir RP prizm\xc4\x97s pagamintos tokiu b\xc5\xabdu, kad BP ir RP spektrai b\xc5\xabt\xc5\xb3 pana\xc5\xa1aus dyd\xc5\xbeio (nustatyto 30 pikseli\xc5\xb3 skanavimo kryptimi). BP ir RP spektrai bus laikomi statmenoms skanavimo kryp\xc4\x8diai mikroschemose; joki\xc5\xb3 skanavimo krypties i\xc5\xa1laikym\xc5\xb3 nenumatyta. \xc5\xa0viesioms \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97ms numatyti naudoti vieno pikselio dyd\xc5\xbeio langai kartu su TDI mazgais. RP ir BP gal\xc4\x97s pasiekti bent 750 000 objekt\xc5\xb3 viename kvadratiniame laipsnyje tank\xc4\xaf. Yra numatytas lango i\xc5\xa1pl\xc4\x97timas norint matuoti dangaus fon\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRadialinio grei\xc4\x8dio spektrometras\n_START_PARAGRAPH_\nRadialinio grei\xc4\x8dio spektrometro (angl. radial-velocity spectrometer, RVS) optinio modulio ir CCD \xc4\xaftais\xc5\xb3 schema pavaizduota paskutiniame paveiksl\xc4\x97lyje. Pagrindinis radialinio grei\xc4\x8dio spektrometro tikslas yra spektro gavimas ry\xc5\xa1kiausioms 100\xe2\x80\x93150 milijon\xc5\xb3 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 regimasis ry\xc5\xa1kis ma\xc5\xbeesnis nei 17. \xc5\xa0ie spektrai, i\xc5\xa1gauti per radialinio grei\xc4\x8dio informacij\xc4\x85, yra svarb\xc5\xabs kinematin\xc4\x97ms ir dinamin\xc4\x97ms Pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Tako evoliucijos studijoms._NEWLINE_RVS instrumentas yra artimo infraraudonojo (847\xe2\x80\x93874 nm), vidutin\xc4\x97s skyros (R = \xce\xbb/\xe2\x88\x86\xce\xbb ~ 11500), integruojamo lauko spektrografas sklaidantis vis\xc4\x85 \xc5\xa1vies\xc4\x85 patenkan\xc4\x8di\xc4\x85 \xc4\xaf matymo lauk\xc4\x85. RVS instrumentas yra integruotas su astrometriniu ir spektroskopiniu instrumentais, bei teleskopais; RVS CCD \xc4\xaftaisai yra \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumoje. RVS taip pat naudojasi dangaus \xc5\xbeym\xc4\x97jimo instrumentu aptikti ir patvirtinti objektams. Objektai bus pasirinkti RVS steb\xc4\x97jimams truput\xc4\xaf anks\xc4\x8diau nei raudonuoju fotometru. \xc5\xa0viesa ateinanti i\xc5\xa1 objekt\xc5\xb3 dviejomis steb\xc4\x97jimo kryptimis surinkta dviem teleskopais yra perklojama ant RVS CCD matric\xc5\xb3._NEWLINE_Objekt\xc5\xb3 spektrin\xc4\x97 dispersija steb\xc4\x97jimo lauke yra \xc4\xafgyvendinta optin\xc4\x97s sekcijos esan\xc4\x8dios tarp paskutinio teleskopo veidrod\xc5\xbeio M6 ir \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumos. \xc5\xa0i sekcija turi difrakcin\xc4\x99 gardel\xc4\x99 ir keturis dioptrinius, sferinius, pagamintus i\xc5\xa1 kvarco l\xc4\x99\xc5\xa1ius, kurie i\xc5\xa1taiso pagrindines teleskopo optin\xc4\x97s a\xc5\xa1ies aberacijas. RVS turi didinimo sekcij\xc4\x85, tai duoda 35 metr\xc5\xb3 efektyv\xc5\xb3j\xc4\xaf \xc5\xbeidinio nuotol\xc4\xaf \xc5\xa1iam instrumentui. Spektrin\xc4\x97 dispersija yra orientuota skanavimo kryptimi. Pralaidumo filtras riboja RVS pasiekian\xc4\x8dias spektro juostas, atskirdamas tik reikiamas bang\xc5\xb3 ilgi\xc5\xb3 grupes. Bendras teleskopo (6 sidabrini\xc5\xb3 veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3 atspind\xc5\xbeiai), difrakcin\xc4\x97s gardel\xc4\x97s, keturi\xc5\xb3 dioptrini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 ir bangos ilgio filtro pralaidumas yra apie 45\xc2\xa0% centrin\xc4\x97je \xc5\xa1io spektrofrafo bang\xc5\xb3 ilgi\xc5\xb3 dalyje (\xc4\x8dia ne\xc4\xafskai\xc4\x8duotas CCD kvantinis na\xc5\xa1umas)._NEWLINE_GAIA \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumos RVS dalis susideda i\xc5\xa1 3 juost\xc5\xb3 ir 4 eili\xc5\xb3 CCD matric\xc5\xb3. RVS CCD matric\xc5\xb3 eil\xc4\x97s yra i\xc5\xa1rikiuotos kartu su astrometrin\xc4\x97mis ir fotometrin\xc4\x97mis CCD \xc4\xaftais\xc5\xb3 eil\xc4\x97mis; d\xc4\x97l ko astrometriniai, fotometriniai ir spektrometriniai duomenys bus gauti beveik vienu metu, o tai bus galima panaudoti daugumai analizi\xc5\xb3. Visos RVS CCD matricos yra naudojamos TDI b\xc5\xabdu, turi po 4500 eilu\xc4\x8di\xc5\xb3 ir 1966 pikseli\xc5\xb3 stulpeli\xc5\xb3, kur pikselio plotas yra 10 x 30 \xc2\xb5m\xc2\xb2. Taip pat RVS CCD jautrumas padidintas raudonosios spalvos bang\xc5\xb3 ilgi\xc5\xb3 pus\xc4\x97je. Esamas CCD tipas yra klasikinis, bet pasi\xc5\xbeymi auk\xc5\xa1ta var\xc5\xbea, \xc5\xbeemu \xc5\xa1viesos lygiu CCD matricomis, kuri\xc5\xb3 privalumai yra \xc5\xbeemas nuskaitomas triuk\xc5\xa1mo lygis ir padidintas jautrumas, galintis fiksuoti vienu ry\xc5\xa1kiu silpnesn\xc4\x99 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x99._NEWLINE_Vis\xc5\xb3 CCD matric\xc5\xb3 spektrai yra numatyti persi\xc5\xb3sti \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 prie\xc5\xa1 tai neatliekant jokio apdorojimo. \xc5\xa0viesioms \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97ms numatyti naudoti vieno pikselio dyd\xc5\xbeio langai kartu su TDI mazgais. RVS darbo metodas su dideliu tankiu \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 dar n\xc4\x97ra apibr\xc4\x97\xc5\xbetas, reikia atsi\xc5\xbevelgti \xc4\xaf prieinam\xc5\xb3 lang\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus balans\xc4\x85, CCD nuskaitymo triuk\xc5\xa1m\xc4\x85 ir spektr\xc5\xb3 persiklojim\xc4\x85. Kol kas yra numatyta, kad RVS gal\xc4\x97s pasiekti 30000 objekt\xc5\xb3 viename kvadratiniame laipsnyje tank\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nPaleidimas ir derinimo darbai\n_START_PARAGRAPH_\nGAIA buvo s\xc4\x97kmingai paleista 2013 gruod\xc5\xbeio 19 dien\xc4\x85 09:12 UTC. Po trij\xc5\xb3 savai\xc4\x8di\xc5\xb3, 2014 sausio 8 dien\xc4\x85 observatorija pasiek\xc4\x97 numatyt\xc4\x85 orbit\xc4\x85 apie antr\xc4\x85j\xc4\xaf Saul\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbdem\xc4\x97s sistemos Lagran\xc5\xbeo ta\xc5\xa1k\xc4\x85. Iki 2014 met\xc5\xb3 gegu\xc5\xbe\xc4\x97s m\xc4\x97nesio vykdomi testavimo ir kalibravimo darbai. Teleskopai surinkti \xc5\xbdem\xc4\x97je liko puikiai sufokusuoti. Orbitoje antrin\xc4\xaf veidrod\xc4\xaf tereik\xc4\x97jo perstumti per tris mikrometrus, norint gauti optimalius vaizdus. Tiek rubid\xc5\xbeio atominiai laikrod\xc5\xbeiai, tiek orientavimo sistema veikia puikiai._NEWLINE_Tiesa, i\xc5\xa1kilo keletas nenumatyt\xc5\xb3 sunkum\xc5\xb3. Norint tiksliai matuoti, reikia gerai \xc5\xbeinoti orbitin\xc4\x97s observatorijos pad\xc4\x97t\xc4\xaf. Atstumas iki observatorijos i\xc5\xa1matuojamas i\xc5\xa1 radijo signal\xc5\xb3 sklidimo laiko. Ta\xc4\x8diau jos pad\xc4\x97tis dangaus plok\xc5\xa1tumoje gali b\xc5\xabti nustatyta tik stebint teleskopais i\xc5\xa1 \xc5\xbdem\xc4\x97s. Pasirod\xc4\x97, kad GAIA danguje yra bly\xc5\xa1kesn\xc4\x97, nei tik\xc4\x97tasi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kaip 21 ry\xc5\xa1kio objektas, o ne 18. Taigi vietoje planuot\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 1 metro skersmens, teks GAIA pad\xc4\x97t\xc4\xaf sekti 2-2,6 metr\xc5\xb3 teleskopais._NEWLINE_Observatorij\xc4\x85 i\xc5\xa1k\xc4\x97lus \xc4\xaf orbit\xc4\x85 buvo pasteb\xc4\x97tas atspind\xc5\xbeio nuo teleskop\xc5\xb3 veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3 suma\xc5\xbe\xc4\x97jimas. To ir buvo tikimasi d\xc4\x97l vandens gar\xc5\xb3 patekimo starto metu ir v\xc4\x97lesnio veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3 apled\xc4\x97jimo. Veidrod\xc5\xbeiai tod\xc4\x97l prie\xc5\xa1 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 prad\xc5\xbei\xc4\x85 \xc5\xa1ildomi ir ledas tur\xc4\x97jo i\xc5\xa1garuoti. Ta\xc4\x8diau aptiktas kitas nelauktas efektas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pa\xc5\xa1alin\xc4\x97 \xc5\xa1viesa, patenkanti \xc4\xaf registravimo trakt\xc4\x85. Kol kas manoma, kad ji atsiranda d\xc4\x97l atspind\xc5\xbei\xc5\xb3 nuo kit\xc5\xb3 apled\xc4\x97jusi\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3, kuriuos nebuvo planuojama pa\xc5\xa1ildyti. Visgi specialistai teigia, kad net jei ledas pilnai nepasi\xc5\xa1alins, esminio ribinio ry\xc5\xa1kio pablog\xc4\x97jimo netur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti._NEWLINE_Testavimo ir derinimo darbai buvo s\xc4\x97kmingai u\xc5\xbebaigti 2014 liepos 18 dien\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nSteb\xc4\x97jimai ir pirmieji rezultatai\n_START_PARAGRAPH_\nLiepos 25 dien\xc4\x85 prasid\xc4\x97jo 28 dienas truk\xc4\x99s ekliptikos poli\xc5\xb3 skanavimas. Po to GAIA observatorija prad\xc4\x97jo viso likusio dangaus skanavim\xc4\x85._NEWLINE_2014\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 12 dien\xc4\x85 GAIA padar\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf savo atradim\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 galaktikoje SDSS J132102.26+453223.8, nutolusioje nuo m\xc5\xabs\xc5\xb3 apie 500 milijon\xc5\xb3 \xc5\xa1viesme\xc4\x8di\xc5\xb3, u\xc5\xberegistravo Ia tipo supernovos \xc5\xbeybtel\xc4\x97jim\xc4\x85._NEWLINE_2016 m. rugs\xc4\x97jo 13 dien\xc4\x85 i\xc5\xa1leista pirmoji GAIA duomen\xc5\xb3 katalogo versija (Gaia DR1). Jame yra 14 m\xc4\x97nesi\xc5\xb3 trukm\xc4\x97s steb\xc4\x97jim\xc5\xb3, 1 142 679 769 objekt\xc5\xb3 ICRS pad\xc4\x97tys ir G ry\xc5\xa1kiai. 2 057 050 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 pateikti dar ir paralaksai bei savieji jud\xc4\x97jimai (palyginus, Hipparcos tetur\xc4\x97jo paralaksus tik 93 635 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3)._NEWLINE_2018 baland\xc5\xbeio 25 dien\xc4\x85 i\xc5\xa1leista antroji GAIA duomen\xc5\xb3 katalogo versija (GAIA DR2). Jame pateikiami 22 m\xc4\x97nesi\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimo duomenys: 1 692 919 135 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 pad\xc4\x97tys ir fotometriniai G ry\xc5\xa1kiai, 1 331 909 727 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 paralaksai, savieji jud\xc4\x97jimai, 7 224 631 objekt\xc5\xb3 radialiniai grei\xc4\x8diai.'