b'\n_START_ARTICLE_\nHelsinkio metropolitenas\n_START_SECTION_\nBendra informacija\n_START_PARAGRAPH_\nSistem\xc4\x85 sudaro viena i\xc5\xa1si\xc5\xa1akojanti linija, kurioje yra 17 stoteli\xc5\xb3. Linijos ilgis yra 21,1 km. Pirmiausiai ji tarnauja tankiai u\xc5\xbestatyt\xc5\xb3 miegam\xc5\xb3j\xc5\xb3 kvartal\xc5\xb3 gyventojams rytin\xc4\x97je Helsinkio dalyje, bet taip gali b\xc5\xabti naudojama kaip transporto priemon\xc4\x97 centrin\xc4\x97se miesto dalyse. Pagal statistik\xc4\x85, kiekvienais metais Helsinkio metropoliteno keleivi\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius vir\xc5\xa1ija 50 milijon\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nProjektas d\xc4\x97l metropoliteno statyb\xc5\xb3 Helsinkyje buvo prad\xc4\x97tas rengti 1955 m. rugs\xc4\x97jo m\xc4\x97nes\xc4\xaf. \xc5\xa0iam tikslui buvo sukurta komisija, kuri 1963 m. kovo m\xc4\x97nes\xc4\xaf pristat\xc4\x97 pirm\xc4\x85 metropoliteno plan\xc4\x85. Jo linij\xc5\xb3 bendras ilgis buvo 86,5 km, kuriose buvo i\xc5\xa1d\xc4\x97stytos 108 stotel\xc4\x97s. Ta\xc4\x8diau planas nebuvo patvirtintas, nes tras\xc5\xb3 ilgis buvo per didelis, o miesto savivaldyb\xc4\x97 nusprend\xc4\x97 \xc4\xafrengti tik vien\xc4\x85 linij\xc4\x85._NEWLINE_1969 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s m\xc4\x97nes\xc4\xaf buvo duotas leidimas metropoliteno statybos prad\xc5\xbeiai, o jos pabaiga buvo planuojama iki 1977 m. D\xc4\x97l atsiradusi\xc5\xb3 problem\xc5\xb3 testavimo stadijoje metropolitenas nebuvo prad\xc4\x97tas eksploatuoti iki 1982 m.\n_START_SECTION_\nSistema\n_START_PARAGRAPH_\nHelsinkio metropoliteno linijose \xc5\xa1iuo metu yra 17 stoteli\xc5\xb3, \xc4\xaf kurias traukiniai atvyksta kas 4-5 minutes. Stotel\xc4\x97s yra i\xc5\xa1d\xc4\x97stytos \xe2\x80\x9eY\xe2\x80\x9c forma, o linija prasideda nuo gyvenam\xc5\xb3j\xc5\xb3 rajon\xc5\xb3, i\xc5\xa1si\xc5\xa1akoja ties miesto centro prad\xc5\xbeia ir baigiasi u\xc5\xbe centro rib\xc5\xb3. Miesto centre 6 stotel\xc4\x97s yra po \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iumi, o 11 likusi\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 pavir\xc5\xa1iuje. Tai, kad dauguma stoteli\xc5\xb3 yra ant\xc5\xbeemin\xc4\x97s, palengvina naudojim\xc4\x85si metro \xc5\xbemon\xc4\x97ms su fizine negalia. Taip pat, daugelyje stoteli\xc5\xb3 n\xc4\x97ra laipt\xc5\xb3, tod\xc4\x97l pakilti i\xc5\xa1 stotel\xc4\x97s \xc4\xaf gatv\xc4\x99 ar atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai galima eskalatoriais arba liftais. Traukini\xc5\xb3 grindys yra tokiame pat lygyje kaip ir stotel\xc4\x97s, tod\xc4\x97l juose n\xc4\x97ra laipt\xc5\xb3 kaip, pavyzd\xc5\xbeiui, autobusuose._NEWLINE_Nusigauti iki artimiausios metropoliteno stotel\xc4\x97s galima autobusais, kuri\xc5\xb3 mar\xc5\xa1rutai ir grafikai yra suderinti taip, kad kelion\xc4\x97 nuo nam\xc5\xb3 iki stotel\xc4\x97s ar nuo stotel\xc4\x97s iki reikiamos vietos b\xc5\xabt\xc5\xb3 greita ir patogi. Labiausiai nutolusiuose rajonuose, da\xc5\xbeniausiai, vienintelis pasirinkimas nusigauti iki miesto centro yra va\xc5\xbeiuoti autobusu iki artimiausios metro stotel\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nBiliet\xc5\xb3 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nHelsinkio transporto agent\xc5\xabra \xe2\x80\x9eHelsinki City Transport (HKL) agency\xe2\x80\x9c suk\xc5\xabr\xc4\x97 bendr\xc4\x85 biliet\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 visam vie\xc5\xa1ajam transportui mieste. Tad nusipirkus ar u\xc5\xbesisakius biliet\xc4\x85 trump\xc4\x85ja \xc5\xbeinute mobiliuoju telefonu valandai ar ilgesniam laikui, galima laisvai keliauti mieste tiek at\xc5\xbeeminiu, tiek po\xc5\xbeeminiu transportu._NEWLINE_Metro traukiniai techni\xc5\xa1kai yra pana\xc5\xa1\xc5\xabs \xc4\xaf tuos, kuriuos naudoja Helsinkio gele\xc5\xbeinkeliai (VR) \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je ir vakarin\xc4\x97je miesto dalyje. B\xc4\x97gi\xc5\xb3 plotis yra 1524 mm, toks pat kaip ir visoje \xc5\xa1alies gele\xc5\xbeinkeli\xc5\xb3 sistemoje. Metro traukiniai naudoja pastovi\xc4\x85 750 volt\xc5\xb3 srov\xc4\x99, kuri\xc4\x85 jie gauna i\xc5\xa1 elektros b\xc4\x97gio, kitaip dar vadinamo tre\xc4\x8diojo b\xc4\x97gio, kuriuo teka elektros srov\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nTraukiniai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuo metu metropoliteno b\xc4\x97giais va\xc5\xbein\xc4\x97ja dviej\xc5\xb3 traukini\xc5\xb3 tipai: M100 serijos traukiniai buvo pagaminti 1980 m. prad\xc5\xbeioje Suomijoje, kuri\xc5\xb3 gamintojas \xe2\x80\x9eStromberg\xe2\x80\x9c kompanija, o M200 serijos traukiniai, kuriuos pagamino Bombardier kompanija, naudojami nuo 2001 m. Nepaisant to, kad metropolitenas buvo statytas 1970-1980 m., jis vis dar yra modernus palyginus su dauguma pasaulio metropoliten\xc5\xb3._NEWLINE_\xc4\xaeprastas traukini\xc5\xb3 greitis yra 70 km/h tuneli\xc5\xb3 viduje ir 80 km/h atvirose atkarpose, o vadinamuose \xe2\x80\x9eta\xc5\xa1kuose\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 35 km/h (b\xc4\x97gi\xc5\xb3 i\xc5\xa1si\xc5\xa1akojimai, sankirtos ir pan.)'