b'\n_START_ARTICLE_\nLiberai\n_START_PARAGRAPH_\nLiberai (arba amerikoliberai, savivardis Americo-Liberian) \xe2\x80\x93 Afrikos nacija, gyvenanti Liberijoje. XXI a. prad\xc5\xbeioje i\xc5\xa1 viso buvo apie 75 000 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 (2,5% Liberijos gyventoj\xc5\xb3).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNacija susiformavo XIX a. \xe2\x80\x93 XX a. prad\xc5\xbeioje afroamerikie\xc4\x8diams, kurie i\xc5\xa1 JAV \xc4\xaf Liberij\xc4\x85 k\xc4\x97l\xc4\x97si nuo 1822 m., sumi\xc5\xa1us su atvyk\xc4\x97liais i\xc5\xa1 Barbadoso ir kitais juodaod\xc5\xbeiais. Sudaro daugum\xc4\x85 Liberijos inteligent\xc5\xb3, vyrauja tarp verslinink\xc5\xb3._NEWLINE_1847\xe2\x80\x931980 m. liber\xc5\xb3 atstovai vadovavo Liberijos politinei vald\xc5\xbeiai. Vienas \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 veik\xc4\x97j\xc5\xb3 Viljamas Tubmanas (vald\xc4\x97 1944\xe2\x80\x931971 m.), siek\xc4\x99s suartinti liberus ir vietinius gyventojus. I\xc5\xa1imtin\xc4\x99 pad\xc4\x97t\xc4\xaf jie ir j\xc5\xb3 Tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 vig\xc5\xb3 partija prarado po 1980 m. valstyb\xc4\x97s perversmo, kai buvo nu\xc5\xbeudytas j\xc5\xb3 prezidentas Viljamas Tolbertas, ir po 1989\xe2\x80\x931994 m. bei 1999\xe2\x80\x932003 m. pilietini\xc5\xb3 kar\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nMaterialioji liber\xc5\xb3 kult\xc5\xabra europieti\xc5\xa1ka. Kalba angl\xc5\xb3 ir kreoline angl\xc5\xb3 kalba. Dauguma tikin\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 protestantai, yra katalik\xc5\xb3. Pagrindiniai verslai \xe2\x80\x93 prekyba ir amatai. Palyginti su kitomis Liberijos etnin\xc4\x97mis grup\xc4\x97mis, liberai labiau i\xc5\xa1silavin\xc4\x99. Vyrauja ma\xc5\xbeoji \xc5\xa1eima. Praktikuojama santuokin\xc4\x97 i\xc5\xa1pirka.'