b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cekai\n_START_SECTION_\nArealas\n_START_PARAGRAPH_\nPa\xc4\x8dioje \xc4\x8cekijoje gyvena apie 9 246 000 \xc4\x8dek\xc5\xb3, 2007 m.), taip pat j\xc5\xb3 gyvena Slovakijoje (apie 53 000 \xc5\xbem.) \xe2\x80\x93 JAV (apie 550 000 \xc5\xbem.), Kanadoje (apie 55 000 \xc5\xbem.), Vokietijoje (apie 27 000 \xc5\xbem.), Austrijoje ir kitur. I\xc5\xa1 viso apie 10,4 mln. \xc5\xbemoni\xc5\xb3. Priklauso vakar\xc5\xb3 slav\xc5\xb3 arealui.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nKalba \xc4\x8dek\xc5\xb3 kalba. Tikin\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 dauguma katalikai, yra evangelik\xc5\xb3 liuteron\xc5\xb3, \xc4\x8dek\xc5\xb3 broli\xc5\xb3. Pagrindiniai tradiciniai verslai: \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97 (javai, cukriniai runkeliai, apyniai, dar\xc5\xbeov\xc4\x97s), gyvulininkyst\xc4\x97 (galvijai, avys, o\xc5\xbekos, kiaul\xc4\x97s, pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai), sodininkyst\xc4\x97. Amatai: stiklo, keramikos, fajanso dirbini\xc5\xb3 gamyba, pynimas, siuvin\xc4\x97jimas. Gars\xc4\x97ja \xc4\x8dek\xc5\xb3 aludariai. XX a. pabaigoje dauguma \xc4\x8dek\xc5\xb3 dirbo pramon\xc4\x97s ir prekybos \xc4\xafmon\xc4\x97se, paslaug\xc5\xb3 sferoje, tarnautojais._NEWLINE_I\xc5\xa1siskiria tradicin\xc4\x97 Moravijos istorin\xc4\x97s srities kaimo kult\xc5\xabra. I\xc5\xa1liko palyginti daug viduram\xc5\xbeiais susik\xc5\xabrusi\xc5\xb3 ma\xc5\xbe\xc5\xb3 miest\xc5\xb3, turin\xc4\x8di\xc5\xb3 iki 20 000 gyventoj\xc5\xb3. Iki XVIII a. kaime gyvenamieji namai buvo mediniai restiniai, virtuv\xc4\x97s su duonkepe krosnimi ir kaminu. Dabartiniai tradiciniai kaimo trobesiai susideda i\xc5\xa1 trobos, virtuv\xc4\x97s ir kamaros. _NEWLINE_\xc5\xa0eima \xe2\x80\x93 ma\xc5\xbeoji. \xc5\xaaki\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97 nedaloma, i\xc5\xa1lik\xc4\x99s majorato paprotys, t\xc4\x97vai \xc5\xabk\xc4\xaf perduoda vyriausiajam s\xc5\xabnui, kuris dalijasi su \xc5\xa1eima pinigais ar dalimi derliaus. Gars\xc4\x97ja vestuvi\xc5\xb3 papro\xc4\x8diais \xe2\x80\x93 vestuvin\xc4\x97s kalbos spausdinamos jau nuo XVII a. Gausus folkloras \xe2\x80\x93 istorijos dainos ir padavimai, pasakos, balad\xc4\x97s, dainos, \xc5\xa1okiai \xe2\x80\x93 paplitusi \xc4\x8dek\xc5\xb3 polka.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVI a.-VII a. slav\xc5\xb3, daugiausia \xc4\x8dek\xc5\xb3, gentys asimiliavo dabartin\xc4\x97s \xc4\x8cekijos teritorijoje gyvenusius keltus (bojus) ir germanus. \xc4\x8cek\xc5\xb3 tautai prad\xc5\xbei\xc4\x85 dav\xc4\x97 (Prahos) \xc4\x8cekijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97je X a.-XI a. susiliejusios \xc4\x8dek\xc5\xb3 ir morav\xc5\xb3 gentys. Nuo XIII a. plintanti vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kult\xc5\xabra, nuo XVII a. pr. prievartin\xc4\x97 germanizacija padar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 \xc4\x8dek\xc5\xb3 dvasin\xc4\x97s ir materialin\xc4\x97s kult\xc5\xabros raidai. \xc4\x8cek\xc5\xb3 tautin\xc4\x97 savimon\xc4\x97 aktyviau prad\xc4\x97jo formuotis XVIII a. pab. \xe2\x80\x93 XIX a. pirmojoje pus\xc4\x97je.'