b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cil\xc4\x97s socialist\xc5\xb3 partija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmoji \xc4\x8cil\xc4\x97s socialistin\xc4\x97 organizacija \xe2\x80\x93 Lygyb\xc4\x97s s\xc4\x85junga buvo \xc4\xafkurta 1850 m. baland\xc5\xbeio 14 d. Santjage Francisko Bilbao, Santjago Arkoso, Chose Zapiolos, Eusebio Lillo, Ambrosio Lare\xc4\x8dea ir Cecilio Cerdos iniciatyva. 1896 m. buvo \xc4\xafkurta Francisko Bilbao darbinink\xc5\xb3 partija, 1898 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 1 d. surengusi pirm\xc4\x85j\xc4\xaf Gegu\xc5\xbe\xc4\x97s Pirmosios min\xc4\x97jim\xc4\x85. 1901 m. ji pasivadino Socialist\xc5\xb3 partija, buvo priimta programa ir reglamentas (\xc4\xafstatai). 1909 m. buvo \xc4\xafkurta \xc4\x8cil\xc4\x97s darbinink\xc5\xb3 federacija, sujungusi Santjago socialist\xc5\xb3 grupes. Ta\xc4\x8diau 1922 m. ji tapo III Internacionalo nare ir pasivadino Komunist\xc5\xb3 partija. 1912 m. liepos 4 d. dar buvo \xc4\xafsteigta Socialist\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partija, o 1919 \xe2\x80\x93 anarchistin\xc4\x97 Pasaulio industrijos darbinink\xc5\xb3 s\xc4\x85junga. Ta\xc4\x8diau jos ypatingo vaidmens nevaidino._NEWLINE_1933 m. baland\xc5\xbeio 19 d. \xc4\x8cil\xc4\x97s socialist\xc5\xb3 partija (PSC) buvo atkurta, o 1938 m. kartu su kitomis kairiosiomis partijomis sudar\xc4\x97 Liaudies front\xc4\x85. Jo lyderis P. Agyr\xc4\x97 Serda 1938\xe2\x80\x931941 m. buvo \xc4\x8cil\xc4\x97s prezidentas. 1941\xe2\x80\x931946 m. \xc4\x8cil\xc4\x97s vyriausybei vadovavo socialistas Ch A. Richas. 1947 m. kari\xc5\xa1kiai kairiuosius nu\xc5\xa1alino, prasid\xc4\x97jo represijos. Bet 1956 m. kairiosios partijos v\xc4\x97l susivienijo \xc4\xaf Liaudies veikimo front\xc4\x85. 1969 m. jis buvo reorganizuotas \xc4\xaf Liaudies vienyb\xc4\x97s blok\xc4\x85, o 1970 m. \xc5\xa1alies prezidentu buvo i\xc5\xa1rinktas socialistas Salvadoras Aljend\xc4\x97 prad\xc4\x97j\xc4\x99s pla\xc4\x8di\xc4\x85 valstybinio sektoriaus k\xc5\xabrimo program\xc4\x85, atlik\xc4\x99s agrarin\xc4\x99 reform\xc4\x85, likvidav\xc4\x99s latifundijas. Ta\xc4\x8diau 1973 m. rugs\xc4\x97jo m\xc4\x97n. kari\xc5\xa1kiai \xc4\xafvykd\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s perversm\xc4\x85, nu\xc5\xbeud\xc4\x97 arba i\xc5\xa1tr\xc4\x97m\xc4\x97 kairi\xc5\xb3j\xc5\xb3 lyderius ir \xc4\xafved\xc4\x97 Augusto Pino\xc4\x8deto diktat\xc5\xabr\xc4\x85._NEWLINE_1976 m. PSC Centro komitetas tremtyje nutar\xc4\x97 t\xc4\x99sti partijos veikl\xc4\x85. 1982 m. buvo \xc4\xafkurtas daugel\xc4\xaf socialist\xc5\xb3 suvienij\xc4\x99s Laikinasis komitetas tremtyje, kuriam pavyko organizuoti veikl\xc4\x85 ir \xc5\xa1alyje. 1983 m. \xc4\xafvyko visuotinis streikas. 1985 m. buvo \xc4\xafkurtas demokratinis frontas Concertaci\xc3\xb3n Democratica. Bet tik 1989 m. gruod\xc5\xbeio 27 d. Patricijui Aylvinui laim\xc4\x97jus prezidento rinkimus \xc4\x8cil\xc4\x97je prasid\xc4\x97jo demokratizacijos procesas._NEWLINE_1993 m. rinkimuose socialistai gavo 16 viet\xc5\xb3 parlamente ir 5 senate. 1997 m. parlamento rinkimuose PSC gavo 11,1\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 (11 viet\xc5\xb3 parlamente ir 4 senate), 2001 m. \xe2\x80\x93 10\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 12 viet\xc5\xb3 parlamente ir 5 vietas senate. Ir nors 2002 m. partija buvo apkaltinta korupcija, 2003 m. kovo m\xc4\x97n. prezidentu i\xc5\xa1rinktas socialistas Rikardas Lagosas Eskobaras._NEWLINE_2005\xe2\x80\x932006 m. rinkimuose \xc4\x8cil\xc4\x97s prezidente tapo pirmoji moteris \xe2\x80\x93 54 m. gydytoja Mi\xc5\xa1el\xc4\x97 Ba\xc5\xa1el\xc4\x97, diktat\xc5\xabros metais netekusi t\xc4\x97vo ir mylimojo, pati kankinta Pino\xc4\x8deto kal\xc4\x97jime. Kartu su pirmuoju turu vykusiuose parlamento rinkimuose PSC gavo 10 viet\xc5\xb3 parlamento 120 viet\xc5\xb3 \xc5\xbeemuosiuose r\xc5\xabmuose, o kartu su koalicijos Concertacion de Partidos por la Democracia partneriais (\xc4\x8cil\xc4\x97s krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 demokrat\xc5\xb3 partija, \xc4\x8cil\xc4\x97s partija u\xc5\xbe demokratij\xc4\x85 ir \xc4\x8cil\xc4\x97s radikali socialdemokratin\xc4\x97 partija) \xe2\x80\x93 laim\xc4\x97jo 62 viet\xc5\xb3 daugum\xc4\x85. 38 viet\xc5\xb3 Senato rinkimuose koalicijai atiteko 20 viet\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\n1996 m. atsisakyta bet koki\xc5\xb3 s\xc4\x85saj\xc5\xb3 su marksizmu. Pagal PSC statut\xc4\x85, priimt\xc4\x85 2000 m., partijos strukt\xc5\xabra federalin\xc4\x97 \xe2\x80\x93 komunalin\xc4\x97, veikla koordinuojama provincijose ir regionuose. Centro komitet\xc4\x85 sudaro 60 nari\xc5\xb3, deleguot\xc5\xb3 i\xc5\xa1 region\xc5\xb3 ir 30 nari\xc5\xb3, i\xc5\xa1trinkt\xc5\xb3 suva\xc5\xbeiavime. Centro komitetas sudaro 9 nari\xc5\xb3 Nacionalin\xc4\xaf sekretoriat\xc4\x85. Vykdomasis organas \xe2\x80\x93 26 nari\xc5\xb3 Politin\xc4\x97 komisija._NEWLINE_SI nar\xc4\x97 nuo 1996 m. rugs\xc4\x97jo 9 d.'