b'\n_START_ARTICLE_\nGraubiundenas\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGraubiundeno kantonas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 did\xc5\xbeiausias \xc5\xa0veicarijoje, jo plotas yra 7105\xc2\xa0km\xc2\xb2. Naudinga \xc5\xbeem\xc4\x97 sudaro tik tre\xc4\x8ddal\xc4\xaf kantono teritorijos, mi\xc5\xa1kai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie penktadal\xc4\xaf. Kantonas yra labai kalnuotas. Daug vaizding\xc5\xb3 vietovi\xc5\xb3 priklauso \xc5\xa0veicarijos nacionaliniui parkui. Graubiundene labai daug auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 vir\xc5\xa1ukalni\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip T\xc3\xb6di (3614 m) arba auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia kantono vir\xc5\xa1\xc5\xabkaln\xc4\x97 Bernina (4049 m). Daug ledyn\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 toki\xc5\xb3 kaip Adula, Albula, Silvretta, Bernina, Bregaglia ir R\xc3\xa4tikon. Kalnuose sl\xc4\x97niai labai gil\xc5\xabs ir ilgi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vieni ilgiausi\xc5\xb3 Europoje. Graubiundenas \xc5\xa1iaur\xc4\x97je ribojasi su Lichten\xc5\xa1teinu, \xc5\xa1iaur\xc4\x97je ir rytuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Austrija, pietuose ir pietry\xc4\x8diuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Italija, su Urio ir Glaruso kantonais vakaruose, Sankt Galeno kantonu \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose ir su Ti\xc4\x8dino kantonu pietvakariuose. Graubiundene \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99 daug pasaulinio garso slidin\xc4\x97jimo kurort\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip Davosas, Klosters, Sankt Moricas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDauguma dabartinio Graubiundeno kantono teritorijos priklaus\xc4\x97 Romos imperijos provincijai Retijai (Raetia). 1367 m. susik\xc5\xabr\xc4\x97 vadinamoji Diev\xc5\xb3 Nam\xc5\xb3 Lyga (vok. Gotteshausbund), siekiant pasiprie\xc5\xa1inti K\xc5\xabro vyskupo vald\xc5\xbeiai. V\xc4\x97liau tokiu pat tikslu susik\xc5\xabr\xc4\x97 ir Pilkoji Lyga (vok. Grauer Bund). Pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 organizacij\xc4\x85 atsirado Graubiundeno pavadinimas. Tre\xc4\x8dioji lyga atsirado 1436 m. Jos pavadinimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 De\xc5\xa1imties Jurisdikcij\xc5\xb3 Lyga vok. Zehngerichtebund). Pirmieji Graubiundeno kaip kantono \xc5\xbeingsniai prasid\xc4\x97jo, kai susivienijo De\xc5\xa1imties Jurisdikcij\xc5\xb3 Lyga, Diev\xc5\xb3 Nam\xc5\xb3 Lyga, o v\xc4\x97liau ir Pilkoji Lyga. 1498 m. trys lygos susijung\xc4\x97 su sen\xc4\x85ja \xc5\xa0veicarijos konfederacija. Habsburgai i\xc5\xa1provokavo Sv\xc4\x97b\xc5\xb3 kar\xc4\x85, kur\xc4\xaf laim\xc4\x97jo \xc5\xa1veicarai. K\xc5\xabro vyskupas galutinai neteko gali\xc5\xb3 1526 m. Po konflikto su Milano kunigaik\xc5\xa1tyste, trys Lygos dar priart\xc4\x97jo prie Konfederacijos. Galiausiai 1798 m. Trij\xc5\xb3 Lyg\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97s prisijung\xc4\x97 prie \xc5\xa0veicarijos konfederacijos kaip Retijos kantonas. Dabartin\xc4\xaf Graubiundeno herb\xc4\x85 sudaro trij\xc5\xb3 Lyg\xc5\xb3: Pilkosios, Diev\xc5\xb3 Nam\xc5\xb3 bei De\xc5\xa1imties Jurisdikcij\xc5\xb3 herbai.'