b'\n_START_ARTICLE_\nViking programa\n_START_PARAGRAPH_\nViking programa \xe2\x80\x93 NASA nepilotuojam\xc5\xb3 kosmini\xc5\xb3 aparat\xc5\xb3 programa Marso tyrimams. Viking programai priklaus\xc4\x97 du kosminiai aparatai \xe2\x80\x93 Viking 1 ir Viking 2. Abu aparatai susid\xc4\x97jo i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 dirbtinio palydovo ir nusileidimo aparato. Tai buvo pati brangiausia misija, kada nors si\xc5\xb3sta \xc4\xaf Mars\xc4\x85. \xc5\xa0i\xc5\xb3 dviej\xc5\xb3 kosmini\xc5\xb3 aparat\xc5\xb3 sukaupta duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97 buvo did\xc5\xbeiausia iki pat 2000 met\xc5\xb3._NEWLINE_Viking programa \xe2\x80\x9eatsirado\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1 kitos, ambicingesn\xc4\x97s NASA programos \xe2\x80\x93 Voyager, kuri nebuvo \xc4\xafgyvendinta._NEWLINE_Viking 1 buvo paleistas 1975 rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 20, o Viking 2 \xe2\x80\x93 1975 rugs\xc4\x97jo 9. Abu \xc4\xaf kosmos\xc4\x85 buvo pakelti Titan III raketomis. Abiej\xc5\xb3 erdv\xc4\x97laivi\xc5\xb3 nusileidimo aparatai nusileido s\xc4\x97kmingai.'