b'\n_START_ARTICLE_\nElektrodas\n_START_PARAGRAPH_\nElektrodas (elektro\xe2\x80\xa6 + gr. hodos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kelias) \xe2\x80\x93 elektros laidininkas, jungiantis elektros srov\xc4\x99 prie kito laidininko, puslaidininko, izoliatoriaus ar joninio laidininko. Elektrodas gali sukurti elektrin\xc4\xaf lauk\xc4\x85 apie save, \xc5\xa1iuo atveju srov\xc4\x97 neteka.\n_START_SECTION_\nElektrochemija\n_START_PARAGRAPH_\nElektrodu elektrochemijoje vadinamas laidininkas, panardintas \xc4\xaf elektrolit\xc4\x85. Elektrodo pavir\xc5\xa1iuje vyksta chemin\xc4\x97s reakcijos, kuri\xc5\xb3 metu gaunama arba sunaudojama elektros energija. Priklausomai nuo elektros srov\xc4\x97s krypties elektrodai vadinami anodu ir katodu.\n_START_SECTION_\nPirminis elementas\n_START_PARAGRAPH_\nTai galvaninis elementas, kuriame chemin\xc4\x97 energija ver\xc4\x8diama elektrine. \xc5\xa0iame elemente vienas elektrodas tirpsta, sukurdamas elektrovar\xc4\x85. Pirminis elementas yra nepakraunamas, tod\xc4\x97l elektrod\xc5\xb3 pavadinimai nekintami: anodas visada neigiamas, katodas \xe2\x80\x93 teigiamas.\n_START_SECTION_\nAntrinis elementas\n_START_PARAGRAPH_\nTai pakraunamas (antrinis) galvaninis elementas, kurio elektrodai naudojami ir pakraunant. Krovimo metu energija i\xc5\xa1 i\xc5\xa1orinio energijos \xc5\xa1altinio per elektrodus patenka \xc4\xaf element\xc4\x85 ir ten virsta chemine energija.\n_START_SECTION_\nElektroliz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nElektroliz\xc4\x97je elektrodais vadinama tirpinamo metalo detal\xc4\x97 ir detal\xc4\x97, ant kurios nusodinamas metalas.\n_START_SECTION_\nVakuumin\xc4\x97je elektronikoje\n_START_PARAGRAPH_\nVisos elektronin\xc4\x97s lempos, kineskopai turi elektrodus. Pagrindiniai elektrodai: katodas \xe2\x80\x93 neigiamas elektrodas, kuris spinduliuoja elektronus, anodas \xe2\x80\x93 teigiamas elektrodas, surenkantis elektronus, valdantieji elektrodai \xe2\x80\x93 tinkleliai, kreipiantieji, ekraniniai._NEWLINE_Vakuuminiuose fotoelementuose vienas elektrodas, veikiamas \xc5\xa1viesos, generuoja elektronus, kuriuos surenka kitas elektrodas.\n_START_SECTION_\nPuslaidininkiniuose prietaisuose\n_START_PARAGRAPH_\nDiodai turi du elektrodus: anod\xc4\x85 ir katod\xc4\x85, tranzistoriai trys (ar daugiau): emiteris, kolektorius ir baz\xc4\x97 ir t. t.\n_START_SECTION_\nKondensatoriai\n_START_PARAGRAPH_\nKondensatori\xc5\xb3 plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s, esan\xc4\x8dios prie izoliatoriaus, vadinamos elektrodais.\n_START_SECTION_\nSuvirinimo elektrodai ir elektros lankai\n_START_PARAGRAPH_\nMetaliniai suvirinimo strypeliai padengti apsaugini\xc5\xb3 sluoksniu, vadinami elektrodais. Elektros lankas, degdamas tarp elektrodo ir virinamos detal\xc4\x97s, i\xc5\xa1lydo metal\xc4\x85 ir i\xc5\xa1tirp\xc4\x99s elektrodas u\xc5\xbepildo virinimo si\xc5\xabl\xc4\x99.'