b'\n_START_ARTICLE_\nES integracija\n_START_PARAGRAPH_\nEuropos S\xc4\x85jungos (ES) integracija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 procesas, kai valstyb\xc4\x97s susitaria ne tik d\xc4\x97l tarpusavio santyki\xc5\xb3, bet ir d\xc4\x97l to, kad kai kurie j\xc5\xb3 vidaus gyvenimo klausimai ir reikalai bus tvarkomi bendrai. Tuo tikslu valstyb\xc4\x97s steigia ir bendras institucijas, kurioms paveda tvarkyti tuos reikalus, leid\xc5\xbeia teis\xc4\x97s aktus, kurie galioja i\xc5\xa1 karto visose dalyvaujan\xc4\x8diose valstyb\xc4\x97se\n_START_SECTION_\nAngli\xc5\xb3 ir plieno bendrija\n_START_PARAGRAPH_\nES, koki\xc4\x85 j\xc4\x85 \xc5\xbeinome \xc5\xa1iandien, prad\xc5\xbeia buvo 1952\xc2\xa0m. \xc4\xafkurta Europos angli\xc5\xb3 ir plieno bendrija (EAPB). J\xc4\x85 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Belgija, Vokietija, Pranc\xc5\xabzija, Italija, Liuksemburgas ir Nyderlandai. Siekiant i\xc5\xa1laikyti ilgalaik\xc4\x99 taik\xc4\x85, buvo sumanyta perimti i\xc5\xa1 valstybi\xc5\xb3 teis\xc4\x99 kontroliuoti anglies ir plieno\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pasaulini\xc5\xb3 kar\xc5\xb3 pagrindini\xc5\xb3 \xc5\xbealiav\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1teklius ir t\xc4\x85 daryti bendrai.\n_START_SECTION_\nEkonomin\xc4\x97 bendrija\n_START_PARAGRAPH_\nPaskatintos savo s\xc4\x97km\xc4\x97s, siekdamos panaikinti prekybos kli\xc5\xabtis ir sukurti bendr\xc4\x85j\xc4\x85 rink\xc4\x85, netrukus tos pa\xc4\x8dios \xc5\xa1e\xc5\xa1ios \xc5\xa1alys nusprend\xc4\x97 sujungti ir kitus savo \xc5\xa1ali\xc5\xb3 ekonomikos sektorius, tokius kaip \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis. 1958\xc2\xa0m. \xc5\xa1ios \xc5\xa1e\xc5\xa1ios \xc5\xa1alys \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Europos ekonomin\xc4\x99 bendrij\xc4\x85 (EEB) ir Europos atomin\xc4\x97s energijos bendrij\xc4\x85 (Euratom\xc4\x85). 1967\xc2\xa0m. \xc5\xa1i\xc5\xb3 trij\xc5\xb3 Bendrij\xc5\xb3 institucijos buvo sujungtos. B\xc4\x97gant laikui per kelis pl\xc4\x97tros etapus prie Europos Bendrij\xc5\xb3 (EB), arba Europos S\xc4\x85jungos (po 1993\xc2\xa0m. Mastrichto sutarties), prisijung\xc4\x97 daugiau Europos \xc5\xa1ali\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nNaujas integracijos etapas\n_START_PARAGRAPH_\n2009\xc2\xa0m. gruod\xc5\xbeio 1 d. \xc4\xafsigaliojusi Lisabonos sutartis yra ne tiek konstitucin\xc4\x97, kiek ankstesni\xc4\x85sias sutartis i\xc5\xa1 dalies kei\xc4\x8dianti sutartis. Ji i\xc5\xa1 dalies kei\xc4\x8dia Europos S\xc4\x85jungos (Mastrichto) ir Europos bendrijos steigimo (Romos) sutartis. Joje apibr\xc4\x97\xc5\xbeta nauja institucin\xc4\x97 sandara, kuria siekiama, kad Europos S\xc4\x85junga b\xc5\xabt\xc5\xb3 demokrati\xc5\xa1kesn\xc4\x97, skaidresn\xc4\x97 ir veiksmingesn\xc4\x97. Kartu ja siekiama pagerinti pasauliniu lygiu ES vykdom\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 suderinamum\xc4\x85 ir matomum\xc4\x85._NEWLINE_Tokiu b\xc5\xabdu integracija rei\xc5\xa1kia, kad \xc5\xa1alys bendrai sprend\xc5\xbeia daugel\xc4\xaf klausim\xc5\xb3 ir tvirtina \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 politikos kryptis: nuo \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio iki kult\xc5\xabros, nuo vartotoj\xc5\xb3 reikal\xc5\xb3 iki konkurencijos, nuo aplinkos apsaugos ir energijos iki transporto ir prekybos.'