b'\n_START_ARTICLE_\nPanonijos istorija\n_START_SECTION_\nAkmens am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa9rtessz\xc3\xb6l\xc3\xb6s stovyklaviet\xc4\x97, kurioje atrasti ankstyvojo paleolito Homo heidelbergensis \xc4\xafrankiai yra seniausias Vengrijos archeologinis paminklas. Mezolito stovykl\xc5\xb3 nedaug, ta\xc4\x8diau po sistemini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 j\xc5\xb3 daug\xc4\x97ja, ypatingai J\xc3\xa1szs\xc3\xa1g vietov\xc4\x97je \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je Vengrijoje (J\xc3\xa1szber\xc3\xa9ny I). Neolito gyvenviet\xc4\x97s prasideda K\xc3\xb6r\xc3\xb6s kult\xc5\xabra, anglies datavimo metodu nustatytas am\xc5\xbeius\xc2\xa0\xe2\x80\x93 6200\xc2\xa0m. pr. m. e. Vidurio neolite U\xc5\xbedunoj\xc4\x97je ir Satmare (Szatmar) randama Vakar\xc5\xb3 linijin\xc4\x97s keramikos (Western Linear pottery, Bandkeramische Kultur), o rytuose Ryt\xc5\xb3 linijin\xc4\x97s keramikos kult\xc5\xabra (Eastern Linear pottery, Vengrijoje vadinama Alf\xc3\xb6ld linijine keramika). V\xc4\x97lyvajame neolite Tisos kult\xc5\xabr\xc4\x85 kei\xc4\x8dia eneolitin\xc4\x97s Tiszapolg\xc3\xa1r ir Bodrogkereszt\xc3\xbar kult\xc5\xabros\n_START_SECTION_\nLangobardai, gepidai ir herulai\n_START_PARAGRAPH_\nV a. viduryje hunams nusilpus ir atsitraukus, Panonijoje susiformavo savoti\xc5\xa1kas vakuumas, kurio metu teritorijoje \xc5\xa1imtui met\xc5\xb3 \xc4\xafsitvirtino langobardai gepidai, herulai, suk\xc5\xabr\xc4\x99 savo nedideles valstybes.\n_START_SECTION_\nPanonija po 1000\xc2\xa0m\n_START_PARAGRAPH_\n1000\xc2\xa0m. madjarams apsikrik\xc5\xa1tinus, prasideda naujas Panonijos istorijos etapas, siejamas su Vengrijos istorija.'