b'\n_START_ARTICLE_\nStyga (fizika)\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbedaros ir atviros stygos\n_START_PARAGRAPH_\nStygos gali b\xc5\xabti tiek atviros, tiek u\xc5\xbedaros. U\xc5\xbedara styga yra tokia styga, kuria neturi pabaigos ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 ir tod\xc4\x97l topologi\xc5\xa1kai atitinka apskritim\xc4\x85. Atvira styga turi du pabaigos ta\xc5\xa1kus, tod\xc4\x97l topologi\xc5\xa1kai atitinka ties\xc4\x97s atkarp\xc4\x85. Ne visos styg\xc5\xb3 teorijos turi atviras stygas, ta\xc4\x8diau visos teorijos turi tur\xc4\x97ti u\xc5\xbedaras stygas._NEWLINE_Seniausioji superstyg\xc5\xb3 teorija, tur\xc4\x97jusi atviras stygas, buvo I tipo styg\xc5\xb3 teorija. Ta\xc4\x8diau styg\xc5\xb3 teorijos pl\xc4\x97tojimas pra\xc4\x97jusio am\xc5\xbeiaus 10-ame de\xc5\xa1imtmetyje parod\xc4\x97, jog atviros stygos visada turi b\xc5\xabti laikomos naujo tipo objekt\xc5\xb3, vadinam\xc5\xb3 D-branomis, pabaigomis._NEWLINE_Atviros ir u\xc5\xbedaros stygos paprastai yra susietos su vibracin\xc4\x97mis modomis. Viena i\xc5\xa1 u\xc5\xbedaros stygos vibracini\xc5\xb3 mod\xc5\xb3 gali b\xc5\xabti identifikuojama kaip gravitonas (hipotetin\xc4\x97 elementarioji dalel\xc4\x97, nusakanti gravitacin\xc4\x99 j\xc4\x97g\xc4\x85). Tam tikrose styg\xc5\xb3 teorijose \xc5\xbeemiausios energijos atviros stigos vibracija yra tachionas. Kitos atviros stigos vibracin\xc4\x97s modos atskleid\xc5\xbeia foton\xc5\xb3 ir gliuon\xc5\xb3 savybes.\n_START_SECTION_\nOrientacija\n_START_PARAGRAPH_\nStygos taip pat gali \xc4\xafgyti orientacij\xc4\x85, kuri gali b\xc5\xabti laikoma tarsi vidine \xe2\x80\x9erodykle\xe2\x80\x9c, leid\xc5\xbeian\xc4\x8di\xc4\x85 atskirti vien\xc4\x85 styg\xc4\x85 nuo kitos su prie\xc5\xa1inga orientacija. Neorientuota styga tokios \xe2\x80\x9erodykl\xc4\x97s\xe2\x80\x9c neturi.'