b'\n_START_ARTICLE_\nKomajagva\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nKomajagva \xc5\xbeymi savo gerai i\xc5\xa1likusia kolonistinio laikotarpio architekt\xc5\xabra. \xc5\xa0alia centrin\xc4\x97s aik\xc5\xa1t\xc4\x97s yra 1711 m. pastatyta katedra, turinti seniausi\xc4\x85 visoje Amerikoje katedros laikrod\xc4\xaf. Taip pat yra XVI a. neoklasicistin\xc4\x97 alkaldija, karali\xc5\xa1kieji r\xc5\xabmai, Malon\xc4\x97s, \xc5\xa0v. Pranci\xc5\xa1kaus, \xc5\xa0v. Sebastijono, R\xc5\xabpes\xc4\x8dio ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios. Veikia archeologijos, religinio meno muziejai, 4 universitetai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPavadinimas Komajagva kilo i\xc5\xa1 ind\xc4\x97n\xc5\xb3 lenk\xc5\xb3 kalbos ir rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9estep\xc4\x99 (param\xc4\x85), kur gausu vandens\xe2\x80\x9c. Miestas \xc4\xafkurtas 1537 m. gruod\xc5\xbeio 8 d. kaip Santa Mar\xc3\xada de Comayagua konkistadoro Alonso de Kasereso, Jukatano gubernatoriaus Fransisko de Montecho nurodymu. 1540 m. miestas tapo Hond\xc5\xabro kolonijos, pavald\xc5\xbeios Gvatemalos karalystei sostine. 1821 m. Centrin\xc4\x97s Amerikos federacijai paskelbus nepriklausomyb\xc4\x99, Komajagva i\xc5\xa1liko Hond\xc5\xabro valstijos sostine. V\xc4\x97liau \xc5\xa1aliai tapus galutinai nepriklausoma, sostin\xc4\x97 buvo kilnojama tai \xc4\xaf Tegusigalp\xc4\x85, tai \xc4\xaf Komajagv\xc4\x85, kol 1880 m. galutinai perkelta \xc4\xaf Tegusigalp\xc4\x85.'