b'\n_START_ARTICLE_\nSvoris\n_START_SECTION_\nSvoris ir mas\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97je mechanikoje svoris ir mas\xc4\x97 yra visi\xc5\xa1kai skirtingi dyd\xc5\xbeiai: mas\xc4\x97 apib\xc5\xabdina med\xc5\xbeiagos kiek\xc4\xaf, tuo tarpu svoris yra j\xc4\x97ga, atsiradusi d\xc4\x97l med\xc5\xbeiag\xc4\x85 veikian\xc4\x8dios gravitacijos._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1io skirtumo pripa\xc5\xbeinimas yra gana naujas, ir daugelyje kasdieni\xc5\xb3 situacij\xc5\xb3 \xc5\xbeodis \xe2\x80\x9esvoris\xe2\x80\x9c dar dabar vartojamas kalbant apie mas\xc4\x99. Pavyzd\xc5\xbeiui, sakoma, kad daiktas \xe2\x80\x9esveria penkis kilogramus\xe2\x80\x9c, nors kilogramas yra mas\xc4\x97s vienetas._NEWLINE_Skirtumas tarp mas\xc4\x97s ir svorio yra nesvarbus daugeliui praktini\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavim\xc5\xb3, nes gravitacijos j\xc4\x97ga yra visada tokia pati bet kurioje \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus vietoje. Taigi tokiame nuolatiniame gravitaciniame lauke, kaip \xc5\xbdem\xc4\x97s, daikto svoris tiesiogiai proporcingas jo masei: pavyzd\xc5\xbeiui, jei daiktas A sveria 7 kartus daugiau nei daiktas B, tai daikto A mas\xc4\x97 visada 7 kartus didesn\xc4\x97 u\xc5\xbe B mas\xc4\x99. Taigi, daikto mas\xc4\x97 gali b\xc5\xabti netiesiogiai apskai\xc4\x8diuota pagal\n_START_SECTION_\nSI sistemos vienetai\n_START_PARAGRAPH_\nSvorio SI sistemos matavimo vienetas, kaip ir j\xc4\x97gos, yra niutonas (N). Jis gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1reik\xc5\xa1tas ir pagrindiniais vienetais: 1 N = 1 kg\xc2\xb7m/s\xc2\xb2._NEWLINE_Daikt\xc4\x85 veikianti gravitacin\xc4\x97 j\xc4\x97ga yra proporcinga to daikto masei, taigi galima gravitacijos stiprum\xc4\x85 i\xc5\xa1matuoti svorio vienetais vienam mas\xc4\x97s vienetui, t. y. N/kg. Ta\xc4\x8diau 1 N/kg = 1 m/s\xc2\xb2, o m/s\xc2\xb2 yra SI pagrei\xc4\x8dio vienetas, ir da\xc5\xbeniausiai gravitacijos stipris matuojamas pagrei\xc4\x8dio vienetais.\n_START_SECTION_\nMas\xc4\x97s konvertavimas \xc4\xaf svor\xc4\xaf\n_START_PARAGRAPH_\nMas\xc4\x99 ver\xc4\x8diant svoriu naudojamas antrasis Niutono d\xc4\x97snis: , kur  yra k\xc5\xabn\xc4\x85 veikianti gravitacin\xc4\x97 j\xc4\x97ga,  \xe2\x80\x93 k\xc5\xabno mas\xc4\x97, o  \xe2\x80\x93 laisvojo kritimo pagreitis, \xc5\xbdem\xc4\x97je apytiksliai lygus 9,8 m/s\xc2\xb2. Taigi i\xc5\xa1 \xc5\xa1io d\xc4\x97snio ai\xc5\xa1ku, kad , ir 1 kg mas\xc4\x97s k\xc5\xabnas \xc5\xbdem\xc4\x97je sveria apie 1 kg \xc2\xb7 9,8 m/s\xc2\xb2 = 9,8 N. Taigi, ver\xc4\x8diant kilogramus niutonais reikia juos padauginti i\xc5\xa1 9,8. Ir atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai: ver\xc4\x8diant niutonus kilogramais reikia juos padalinti i\xc5\xa1 9,8 (ta\xc4\x8diau tai teisinga tiktai matuojant netoli \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus).'