b'\n_START_ARTICLE_\nEstai\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istoriniai laikai\n_START_PARAGRAPH_\nEstijos teritorijoje \xc5\xbemon\xc4\x97s pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 apsigyveno prie\xc5\xa1 10 000 met\xc5\xb3, kai i\xc5\xa1 ten pasitrauk\xc4\x97 ledynas. Nors n\xc4\x97ra tiksliai \xc5\xbeinoma kokia kalba kalb\xc4\x97jo pirmieji gyventojai, ta\xc4\x8diau manoma, kad finougr\xc5\xb3 kalbos atstovai, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 kilo dabartin\xc4\x97 est\xc5\xb3 kalba, ten atsik\xc4\x97l\xc4\x97 prie\xc5\xa1 5000 met\xc5\xb3. Kita vertus, kai kurie lingvistai mano, kad finougrai \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 teritorij\xc4\x85 atsik\xc4\x97l\xc4\x97 tik ankstyvajame bronzos am\xc5\xbeiuje, 1800\xc2\xa0m. pr. m. e._NEWLINE_Ma\xc5\xbedaug iki XIX am\xc5\xbeiaus vidurio, estai save vadino Maarahvas tautovard\xc5\xbeiu, kas reik\xc5\xa1t\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xbemon\xc4\x97s. Ir tik nuo XIX am\xc5\xbeiaus antrosios pus\xc4\x97s, estai save \xc4\x97m\xc4\x97 vadintis dabar mums visiems \xc5\xbeinomu eestlased (estai) tautovard\xc5\xbeiu._NEWLINE_Pavadinimas Eesti, arba Estija, siejamas su Aesti (ais\xc4\x8diai), kur\xc4\xaf 98 m. panaudojo rom\xc4\x97n\xc5\xb3 istorikas Tacitas, \xc4\xafvardindamas tautas, gyvenan\xc4\x8dias \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytus nuo Vyslos._NEWLINE_Pirma i\xc5\xa1likusi est\xc5\xb3 kalbos knyga para\xc5\xa1yta 1525 m., o seniausi est\xc5\xb3 kalbos pavyzd\xc5\xbeiai yra XIII a. kronikose.\n_START_SECTION_\nTautin\xc4\x97 savimon\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nNors est\xc5\xb3 tautin\xc4\x97 savimon\xc4\x97 i\xc5\xa1plito XIX a. per tautin\xc4\xaf atgimim\xc4\x85, kai kuriais atvejais ji pasirei\xc5\xa1k\xc4\x97 ir anks\xc4\x8diau. Biblija buvo i\xc5\xa1versta 1739 m., o knyg\xc5\xb3 ir bro\xc5\xa1i\xc5\xabr\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius padid\xc4\x97jo nuo 18 1750 m. iki 54 1790 m. Am\xc5\xbeiaus pabaigoje daugiau nei pus\xc4\x97 Estijos valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 mok\xc4\x97jo skaityti. Pirmieji universitetus baig\xc4\x99 intelektualai, save laik\xc4\x99 estais pasirod\xc4\x97 po 1820 m. Tarp j\xc5\xb3 buvo Friedrich Robert Faehlmann (1798\xe2\x80\x931850 m.), Kristjan Jaak Peterson (1801\xe2\x80\x931822 m.) ir Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803\xe2\x80\x931882 m.). Valdantis elitas vis dar kalb\xc4\x97jo voki\xc5\xa1kai nuo XIII a. Baltijos vokietis Garlieb Merkel (1769\xe2\x80\x931850 m.) buvo pirmasis autorius, kuris su estais elg\xc4\x97si kaip su tauta, kuri lygi kitoms, ir buvo \xc4\xafkv\xc4\x97pimo \xc5\xa1altinis est\xc5\xb3 tautiniam jud\xc4\x97jimui, kurio modelis buvo Baltijos vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kult\xc5\xabra iki XIX a. vidurio. Tuo metu estai tapo ambicingesni ir prad\xc4\x97jo linkti link suomi\xc5\xb3, kaip \xc4\xafkv\xc4\x97pimo tautiniam jud\xc4\x97jimui ir kartais net latvi\xc5\xb3. Apie 1860 m. prad\xc4\x97jo nesitaikyti su vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 dominavimu. Iki rusifikacijos 1880 m. jie \xc4\xaf Rusijos imperij\xc4\x85 \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97jo teigiamai._NEWLINE_Estai turi stiprius ry\xc5\xa1ius su Skandinavija d\xc4\x97l kult\xc5\xabrin\xc4\x97s ir religin\xc4\x97s \xc4\xaftakos, kuri\xc4\x85 patyr\xc4\x97 per vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ir skandinav\xc5\xb3 valdymo metus. Estai save laiko Skandinavijos, o ne Baltijos tauta i\xc5\xa1 dalies d\xc4\x97l giminyst\xc4\x97s suomiams._NEWLINE_Estijai tapus nepriklausomai po Pirmojo Pasaulinio karo Rusijos estams buvo pasi\xc5\xablyta pilietyb\xc4\x97. I\xc5\xa1 40 t\xc5\xabkst. Rusijos est\xc5\xb3 37 578 gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf t\xc4\x97vyn\xc4\x99 (1920\xe2\x80\x931923 m.).\n_START_SECTION_\nNeseni \xc4\xafvykiai\n_START_PARAGRAPH_\nDaug est\xc5\xb3 deportavo sovietai, o \xc4\xaf Estijos pramon\xc4\x97s zonas atvyko rusai.'