b'\n_START_ARTICLE_\nGrafton Elliot Smith\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 Australijoje. 1888\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 medicinos studijas Sidn\xc4\x97jaus universitete, 1895\xc2\xa0m. tapo medicinos daktaru, specializavosi smegen\xc5\xb3 tyrimuose. 1896\xc2\xa0m. studijavo Kembrid\xc5\xbee, sukatalogizavo Brit\xc5\xb3 muziejaus smegen\xc5\xb3 kolekcij\xc4\x85. 1900\xc2\xa0m. prad\xc4\x97jo dirbti Kairo medicinos mokykloje, susidom\xc4\x97jo egiptologija. Dalyvavo archeologin\xc4\x97se ekspedicijose po Nubij\xc4\x85. Pirmasis Rengeno spinduliais i\xc5\xa1tyr\xc4\x97 mumij\xc5\xb3 smegenis. 1909\xe2\x80\x931919\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 anatomijos profesorius Man\xc4\x8desterio universitete, 1919\xe2\x80\x931937\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 anatomijos katedros ved\xc4\x97jas Londono universiteto koled\xc5\xbee. 1924\xe2\x80\x931927\xc2\xa0m. Did\xc5\xbeiosios Britanijos ir Airijos anatom\xc5\xb3 draugijos prezidentas. Postulavo smegen\xc5\xb3 evoliucijos teorij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nId\xc4\x97jos\n_START_PARAGRAPH_\nAntropologijoje Graftonas Eliotas Smitas buvo radikaliojo brit\xc5\xb3 difuzionizmo (hiperdifuzionizmo) atstovas. Teig\xc4\x97, kad viso pasaulio kult\xc5\xabrinis inventorius i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s yra pasiskolintas i\xc5\xa1 Egipto. Jis, kaip ir jo kolega V. D\xc5\xbe. Peris, tik\xc4\x97jo, kad \xc5\xa1i sklaida prasid\xc4\x97jo prie\xc5\xa1 6000 met\xc5\xb3. Iki tol pasaulyje gyveno tik gamtos \xc5\xbemogus, kuris ne tik nebuvo prijaukin\xc4\x99s gyvuli\xc5\xb3, nemok\xc4\x97jo \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97s, nestat\xc4\x97 nam\xc5\xb3, nenaudojo aprangos, bet ir netur\xc4\x97jo religijos, socialin\xc4\x97s organizacijos, vad\xc5\xb3 ir teis\xc4\x97s, taip pat vedybini\xc5\xb3 ir laidotuvi\xc5\xb3 ceremonij\xc5\xb3. Apie 4000\xc2\xa0m. pr. m. e. Nilo sl\xc4\x97nio gyventojai es\xc4\x85 pirmieji tapo s\xc4\x97sl\xc5\xabs, prad\xc4\x97jo auginti mie\xc5\xbeius, prisijaukino gyvulius, i\xc5\xa1rado puodininkyst\xc4\x99, krep\xc5\xa1i\xc5\xb3 pynim\xc4\x85, nam\xc5\xb3 ir miest\xc5\xb3 statyb\xc4\x85, lin\xc5\xb3 apdirbim\xc4\x85, prad\xc4\x97jo laidoti savo mirusiuosius kapin\xc4\x97se ir i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 dievi\xc5\xa1kumo sampratas. Egiptie\xc4\x8di\xc5\xb3 civilizacijai progresuojant jie prad\xc4\x97jo keliauti sausuma ir vandeniu, platindami savo civilizacij\xc4\x85 po pasaul\xc4\xaf per difuzij\xc4\x85 ir kolonizacij\xc4\x85. I\xc5\xa1 Egipto kil\xc4\x99 laim\xc4\x97jimai, pasak G. E. Smito, per Piet\xc5\xb3 ir Ryt\xc5\xb3 Azij\xc4\x85 pasiek\xc4\x99 Okeanij\xc4\x85 bei Amerik\xc4\x85. Su Egipto \xc4\xaftaka Smitas siejo ne tik Mesopotamijos zikuratus, Mezoamerikos piramides, bet ir senov\xc4\x97s Europos megalitin\xc4\x99 architekt\xc5\xabr\xc4\x85. Pirmin\xc4\x99 pasaulio civilizacij\xc4\x85 tapatino su Indijos\xe2\x80\x93Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros rase.'