b'\n_START_ARTICLE_\nBelgija\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nKlimatas \xe2\x80\x93 vidutini\xc5\xb3 platum\xc5\xb3, j\xc5\xabrinis, \xc5\xa1iltas. B\xc5\xabdingi dr\xc4\x97gni vakar\xc5\xb3 ir pietvakari\xc5\xb3 v\xc4\x97jai. Tolstant \xc4\xaf \xc5\xbeemynin\xc4\x99 Belgijos pus\xc4\x99, temperat\xc5\xabra did\xc4\x97ja. Ardeno regione kar\xc5\xa1tos vasaros kontrastuoja su gan\xc4\x97tinai \xc5\xa1altomis \xc5\xbeiemomis. Smark\xc5\xabs liet\xc5\xabs prasideda b\xc5\xabtent auk\xc5\xa1tose vietov\xc4\x97se. Visus metus da\xc5\xbeni r\xc5\xabkai ir dulksna, o balandis ir lapkritis yra ypa\xc4\x8d lietingi m\xc4\x97nesiai. Briuselyje, kuris i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s pa\xc4\x8diame Belgijos centre, temperat\xc5\xabros vidurkis svyruoja nuo 0\xc2\xa0\xc2\xb0C iki 5\xc2\xa0\xc2\xb0C saus\xc4\xaf ir nuo 13\xc2\xa0\xc2\xb0C iki 22\xc2\xa0\xc2\xb0C liep\xc4\x85. Ostend\xc4\x97je, paj\xc5\xabryje, vidutin\xc4\x97 temperat\xc5\xabra yra nuo 1-5\xc2\xa0\xc2\xb0C saus\xc4\xaf ir 14-22\xc2\xa0\xc2\xb0C liep\xc4\x85. Krituliai Briuselyje pasiskirst\xc4\x99 tolygiai, po 820\xc2\xa0mm per metus.\n_START_SECTION_\nTurizmas\n_START_PARAGRAPH_\nTurizmas Belgijai labai svarbus. \xc5\xa0i \xc5\xa1alis populiari tarp vokie\xc4\x8di\xc5\xb3, brit\xc5\xb3, liuksemburgie\xc4\x8di\xc5\xb3, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 ir oland\xc5\xb3. Britai gana da\xc5\xbenai lanko Vakar\xc5\xb3 Flandrijos provincijoje i\xc5\xa1 Pirmojo pasaulinio karo i\xc5\xa1likusius karo paminklus ir kapines. Turistai m\xc4\x97gsta atostogauti ir Belgijos \xc5\xa0iaur\xc4\x97s j\xc5\xabros pakrant\xc4\x97s kurortuose (Knoke-Heist\xc4\x97je, Breden\xc4\x97je, De Pan\xc4\x97je, Njivporte, Ostend\xc4\x97je ir kt.). Kiti regionai taip pat yra labai pam\xc4\x97gti lankytoj\xc5\xb3 i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3. I\xc5\xa1 Belgijos nesunkiai galima dienai nukeliauti \xc4\xaf kaimynines \xc5\xa1alis (Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85, Nyderlandus arba Jungtin\xc4\x99 Karalyst\xc4\x99). Labai populiarios kelion\xc4\x97s \xc4\xaf Briusel\xc4\xaf, Haselt\xc4\x85, Gent\xc4\x85, Antverpen\xc4\x85 bei kitus miestus. Vienas lankomiausi\xc5\xb3 Belgijos miest\xc5\xb3 yra Briug\xc4\x97, kuris neretai laikomas \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Venecija.\n_START_SECTION_\nKalbos\n_START_PARAGRAPH_\nBelgija turi tris oficialias kalbas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 oland\xc5\xb3, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 ir vokie\xc4\x8di\xc5\xb3. Apytiksliais apskai\xc4\x8diavimais, 59\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3 gimtoji kalba yra oland\xc5\xb3 (da\xc5\xbenai vadinama flamand\xc5\xb3), 40\xc2\xa0%\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3. Olandi\xc5\xa1kai kalbantys \xc5\xbemon\xc4\x97s susikoncentrav\xc4\x99 \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je Belgijos dalyje (Flandrijoje), o pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1kai kalbantys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1alies pietuose (Valonijoje). Briuselis oficialiai yra dvikalbis, bet 80-85\xc2\xa0% sostin\xc4\x97s gyventoj\xc5\xb3 kalba pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1kai. I\xc5\xa1 u\xc5\xbesienio kalb\xc5\xb3 Belgijoje populiariausia yra angl\xc5\xb3, kuria kalba 59\xc2\xa0% vyresni\xc5\xb3 nei 15 met\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_Nors Belgijoje vartojama pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kalba beveik tokia pati, kaip Pranc\xc5\xabzijoje, tam tikr\xc5\xb3 \xc5\xbeodyno, tarimo ir semantikos skirtum\xc5\xb3 yra. T\xc4\x85 pat\xc4\xaf galima pasakyti ir apie Belgijoje vartojam\xc4\x85 oland\xc5\xb3 kalb\xc4\x85 bei jos ry\xc5\xa1\xc4\xaf su Olandijoje vartojama kalba. Daug flamand\xc5\xb3 vis dar kalba oland\xc5\xb3 kalbos dialektais. Valon\xc5\xb3 kalb\xc4\x85, kuri iki XX am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeios buvo pagrindin\xc4\x97 Valonijos regiono kalba, dabar daugiausiai supranta pagyven\xc4\x99 \xc5\xbemon\xc4\x97s ir ji vartojama tik retkar\xc4\x8diais. Valonijos dialektai, tarp j\xc5\xb3 ir pikard\xc5\xb3, n\xc4\x97ra naudojami vie\xc5\xa1ajame gyvenime.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nTradici\xc5\xa1kai gyventoj\xc5\xb3 daugum\xc4\x85 (75\xc2\xa0%) sudaro Romos katalikai, bet, 2004\xc2\xa0m. duomenimis, tik 4-8\xc2\xa0% belg\xc5\xb3 reguliariai lanko ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85. Antra did\xc5\xbeiausia religija yra islamas, kur\xc4\xaf praktikuoja 3-4\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3. Daugelis Belgijos musulmon\xc5\xb3 yra sunitai ir gyvena did\xc5\xbeiuosiuose miestuose, kaip Antverpenas, Briuselis ir \xc5\xa0arlerua. Taip pat \xc5\xa1alyje yra nedidel\xc4\x97s protestant\xc5\xb3, sta\xc4\x8diatiki\xc5\xb3, anglikon\xc5\xb3 ir jud\xc4\x97j\xc5\xb3 ma\xc5\xbeumos. Jos, kartu su keliomis nereligin\xc4\x97mis organizacijomis, turi oficial\xc5\xb3 status\xc4\x85, kas, be kita ko, rei\xc5\xa1kia, kad dvasininkai (arba, nereligin\xc4\x97se organizacijose, patar\xc4\x97jai) gauna atlyginim\xc4\x85 i\xc5\xa1 valstyb\xc4\x97s l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 ir valstybin\xc4\x97se mokyklose, t\xc4\x97v\xc5\xb3 pasirinkimu, vaikai gali b\xc5\xabti mokomi bet kurios i\xc5\xa1 oficial\xc5\xb3 status\xc4\x85 turin\xc4\x8di\xc5\xb3 religij\xc5\xb3 ar pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3. Nors kai kurios ma\xc5\xbeum\xc5\xb3 religijos, kaip sikhizmas ir hinduizmas, dar neturi tokio statuso, budizmas jau \xc5\xbeengia pirmuosius \xc5\xbeingsnius link pripa\xc5\xbeinimo nereligine organizacija._NEWLINE_Pasak 2005\xc2\xa0m. apklausos, 43\xc2\xa0% Belgijos gyventoj\xc5\xb3 \xe2\x80\x9etiki, kad egzistuoja Dievas\xe2\x80\x9c, 29\xc2\xa0% \xe2\x80\x9etiki, jog yra kokia nors dvasia arba dvasin\xc4\x97 energija\xe2\x80\x9c ir 27\xc2\xa0% \xe2\x80\x9enetiki jokiais dievais, dvasiomis ar dvasin\xc4\x97mis energijomis\xe2\x80\x9c. 2006\xc2\xa0m. apklausa Flandrijos regione, kuris laikomas labiau religingu nei Valonija, atskleid\xc4\x97, kad 55\xc2\xa0% regiono gyventoj\xc5\xb3 laiko save religingais, bet tik 36\xc2\xa0% tiki, kad pasaul\xc4\xaf suk\xc5\xabr\xc4\x97 Dievas.\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdymiausi romanikos architekt\xc5\xabriniai statiniai Belgijoje \xe2\x80\x93 tai Coll\xc3\xa9giale Saint-Gertrude de Nivelles (1046 m.) ir Coll\xc3\xa9giale Saint-Gertrude de Nivelles (Turn\xc4\x97). \xc5\xbdymiausi gotikiniai XV a. statiniai yra Onze-Lieve-Vrouwekathedraal (Antverpenas). \xc5\xbdymiausias baroko architekt\xc5\xabros palikimas \xe2\x80\x93 Gran Plasas Briuselyje. \xc5\xbdym\xc5\xabs jugendo stiliaus architektai buvo Victor Horta ir Henry van de Velde, kurie padar\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 ankstyvajai XX a. Belgijos ir aplinkini\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 architekt\xc5\xabrai.\n_START_SECTION_\nDail\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nDabartin\xc4\x97s Belgijos miestuose Antverpene, Gente, Briuselyje, Levene ir kitur XV a. i\xc5\xa1kilo grup\xc4\x97 ankstyvojo Nyderland\xc5\xb3 meno dailinink\xc5\xb3, jie k\xc5\xabr\xc4\x97 v\xc4\x97lyvosios gotikos stiliumi. Tai \xe2\x80\x93 Janas van Eikas, Rogiras van der Veidenas, Hugas van der Gusas, Hansas Memlingas ir kiti. \xc5\xa0ie dailininkai i\xc5\xa1tobulino aliejin\xc4\x97s tapybos technik\xc4\x85, kuri v\xc4\x97liau pasklido likusioje Europoje. Garsiausias v\xc4\x97lyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 k\xc5\xabrinys yra broli\xc5\xb3 Van Eik\xc5\xb3 sukurtas Gento \xc5\xa0v. Bavono katedros altorius (1432 m.). XVI a. dabartin\xc4\x97s Belgijos teritorijoje renesanso stiliumi k\xc5\xabr\xc4\x97 Kventinas Maseisas, Janas Mabiuzas, Piteris Breigelis Vyresnysis, v\xc4\x97lyvojo manieristinio stiliaus atstovas buvo Bartolom\xc4\x97jus Sprangeris._NEWLINE_XVI a. pabaigoje \xc5\xa1iaurin\xc4\x97ms provincijoms atsiskyrus ir \xc4\xafk\xc5\xabrus nauj\xc4\x85 protestanti\xc5\xa1k\xc4\x85 Jungtin\xc4\x99 septyni\xc5\xb3 provincij\xc5\xb3 respublik\xc4\x85 (dab. Nyderlandai), dabartin\xc4\x97s Belgijos teritorijos liko kataliki\xc5\xa1kos Ispanijos vald\xc5\xbeioje. \xc5\xa0iuo laikotarpiu \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ir pietini\xc5\xb3 provincij\xc5\xb3 dail\xc4\x97s kryptys stilisti\xc5\xa1kai i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97. XVII a. pirmoje pus\xc4\x97je suklest\xc4\x97jo flamand\xc5\xb3 baroko mokykla, kurios garsiausiais menininkais buvo Rubensas, Antonis van Deikas, Jakobas Jordansas, Janas Breigelis Vyresnysis, Fransas Sneidersas. XIX a. pabaigoje i\xc5\xa1kilo \xc5\xbeymus Belgijos tapytojas D\xc5\xbeeimsas Ensoras. Reik\xc5\xa1mingi XX a. Belgijos tapytojai \xe2\x80\x93 siurrealistai Ren\xc4\x97 Magritas ir Polis Delvo. I\xc5\xa1gars\xc4\x97jo \xe2\x80\x9eTintino nuotyki\xc5\xb3\xe2\x80\x9c komiks\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jas Herg\xc3\xa9._NEWLINE_\xc5\xa0alis gars\xc4\x97ja Briuselyje esan\xc4\x8diais Belgijos karali\xc5\xa1kaisiais dail\xc4\x97s muziejais.\n_START_SECTION_\nLiterat\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nBelgijos literat\xc5\xabra praeityje buvo vientisesn\xc4\x97 nei dabar. Dabar ji padalinta \xc4\xaf flamand\xc5\xb3 ir pranc\xc5\xabzakalb\xc4\x99 literat\xc5\xabr\xc4\x85. Iki XX a. belg\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytojai da\xc5\xbeniausiai ra\xc5\xa1\xc4\x97 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kalba, net jeigu buvo flamandai (ypa\xc4\x8d i\xc5\xa1 Briuselio, pavyzd\xc5\xbeiui, kaip Jacques Brel), nes tuo met\xc5\xb3 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kalba Belgijos ir pasaulin\xc4\x97je kult\xc5\xabroje dominavo (\xc5\xbeym\xc5\xabs ra\xc5\xa1ytojai pranc\xc5\xabzakalbiai: Suzanne Lilar, Emile Verhaeren ir Maurice Maeterlinck). Kai flamand\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas \xc4\xafgavo vis didesn\xc4\x99 svarb\xc4\x85, oland\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytojai vis labiau populiar\xc4\x97jo Flandrijoje ir net suvaidino svarb\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf Flamand\xc5\xb3 jud\xc4\x97jime (tarkim, Hendrik Conscience). \xc5\xa0iuo metu \xc5\xbeym\xc5\xabs flamand\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytojai yra Tom Lanoye ir Dimitri Verhulst._NEWLINE_Taip pat buvo kuriama valon\xc5\xb3 kalba. Ja ra\xc5\xa1\xc4\x97 Nicolas Defrecheux ir Edouard Remouchamps._NEWLINE_\xc5\xbdymiausi belg\xc5\xb3 poetai: Guido Gezelle (1830\xe2\x80\x931899 m.), Emile Verhaeren (1855\xe2\x80\x931916 m.), Max Elskamp (1862\xe2\x80\x931931 m.), Maurice Maeterlinck (1862\xe2\x80\x931949 m.), Paul van Ostaijen (1896\xe2\x80\x931926 m.), Henri Michaux (gim\xc4\x99s Pranc\xc5\xabzijoje, i\xc5\xa1silavin\xc4\x99s Belgijoje, 1899\xe2\x80\x931984 m.) ir Jacques Brel (1929\xe2\x80\x931978 m.) \xc5\xbdymiausi prozos ra\xc5\xa1ytojai: Hendrik Conscience (1812\xe2\x80\x931883 m.), Charles de Coster (1827\xe2\x80\x931879 m.), Willem Elsschot (1882\xe2\x80\x931960 m.), Michel de Ghelderode (1898\xe2\x80\x931962 m.), Georges Simenon (1903-1989 m.), Louis Paul Boon (1912\xe2\x80\x931979 m.), Hugo Claus (1929\xe2\x80\x932008 m.), Pierre Mertens (1939 m.) Ernest Claes (1885\xe2\x80\x931968 m.) ir Am\xc3\xa9lie Nothomb (1967 m.).\n_START_SECTION_\nMuzika\n_START_PARAGRAPH_\nDaug garsi\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97s muzikos kompozitori\xc5\xb3 yra gim\xc4\x99 Belgijoje. Vieni i\xc5\xa1 \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 yra C\xc3\xa9sar Franck. Henri Vieuxtemps, Eug\xc3\xa8ne Ysa\xc3\xbfe, Guillaume Lekeu ir Wim Mertens. Daugyb\xc4\x97 viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 bei renesanso kompozitori\xc5\xb3 (Gilles Binchois, Orlande de Lassus, Guillaume Dufay, Heinrich Isaac, Jacob Obrecht ir kiti) yra kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 dabartin\xc4\x97s Belgijos teritorijos (frankoflamand\xc5\xb3 mokykla)._NEWLINE_Gerai \xc5\xbeinomi XX a. dainininkai \xe2\x80\x93 Jacques Brel, Arno, Maurane, Bobbejaan Schoepen, Salvatore Adamo, Philippe Lafontaine ir Pierre Rapsat.\n_START_SECTION_\nSportas\n_START_PARAGRAPH_\nBelgijoje 1972\xc2\xa0m. vyko IV Europos futbolo \xc4\x8dempionatas, 2000\xc2\xa0m. (kartu su Nyderlandais)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XI Europos futbolo \xc4\x8dempionatas.'