b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinandas III\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinandas buvo \xc5\xa0ventosios Romos imperijos imperatoriaus Leopoldo II ir Marijos Luizos Ispan\xc4\x97s antrasis s\xc5\xabnus. Jis i\xc5\xa1 t\xc4\x97vo paveld\xc4\x97jo Toskanos did\xc5\xbei\xc4\x85 hercogyst\xc4\x99 1790 m._NEWLINE_Brit\xc5\xb3 pastangomis jis prie\xc5\xa1inosi Pranc\xc5\xabzijai, u\xc5\xbe tai jo \xc5\xbeem\xc4\x97s 1796 m. buvo okupuotos Napoleono Bonaparto, o 1799 m. galutinai u\xc5\xbekariautos. Jis vald\xc4\x97 Toskan\xc4\x85 iki 1801 m., kada Napoleonas pavert\xc4\x97 jo hercogyst\xc4\x99 Etrurijos karalyste ir atidav\xc4\x97 savo seseriai Elizai. Kaip kompensacij\xc4\x85 gavo Zalcburgo kurfiurstyst\xc4\x99._NEWLINE_Pagal Presburgo taik\xc4\x85 1805 m. Ferdinandas buvo priverstas perleisti Zalcburg\xc4\x85, bet gavo sukurt\xc4\x85 jam Viurcburgo did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 hercogyst\xc4\x99. Jis liko jos valdovu iki Napoleono kritimo 1814 m., po ko v\xc4\x97l gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Toskan\xc4\x85._NEWLINE_Mir\xc4\x97 Florencijoje 1824 m., jo titul\xc4\x85 paveld\xc4\x97jo Leopoldas.'