b'\n_START_ARTICLE_\nProjektavimas visiems (IRT srityje)\n_START_SECTION_\nSusijusios s\xc4\x85vokos\n_START_PARAGRAPH_\nTokios s\xc4\x85vokos, kaip \xe2\x80\x9ePagalbin\xc4\x97 (kompensuojan\xc4\x8dioji) technologija\xe2\x80\x9c (angl. Assistive technology), \xe2\x80\x9e(Universalus) prieinamumas\xe2\x80\x9c (angl. (Universal) Accessibility), \xe2\x80\x9e\xc4\xaetraukt\xc4\xaf (\xc4\xaf visuomen\xc4\x99) skatinantis projektavimas\xe2\x80\x9c (angl. Inclusive design), laikomos glaud\xc5\xbeiai susijusiomis, ir da\xc5\xbenai naudojamos kartu, kuomet kalbama apie socialin\xc4\x99 bei skaitmenin\xc4\x99 \xc4\xaftraukt\xc4\xaf (angl. social inclusion, E-Inclusion)._NEWLINE_Pagalbine (kompensuojan\xc4\x8diaja) technologija da\xc5\xbeniausiai vadinami \xc4\xafvair\xc5\xabs papildomi \xc4\xafrenginiai, prietaisai, kompiuterin\xc4\x97s taikomosios programos ar kt., kurios reikalingos tik speciali\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3 turintiems asmenims (da\xc5\xbeniausiai asmenims su kokia nors negalia), kuomet tokie asmenys naudojasi kokiu nors produktu, paslauga ar kt., kuri tokiam asmeniui neb\xc5\xabna specialiai pritaikyta. Pagalbini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiai \xe2\x80\x93 ekrano vaizdo didintuvai (angl. magnifier) arba skaitytuvai (angl. screen reader), skirti asmenims su regos negalia, automatiniai \xe2\x80\x9ekalbos \xc4\xaf tekst\xc4\x85\xe2\x80\x9c vert\xc4\x97jai (angl. Speech-to-text), kurie skirti kurtiesiems, bei daug kit\xc5\xb3. Pagalbin\xc4\x97 technologija yra ko gero tradicin\xc4\x97 (bet ne visada pati geriausia ar patogiausia) priemon\xc4\x97 prieinamumui u\xc5\xbetikrinti._NEWLINE_Universalus prieinamumas rei\xc5\xa1kia informacini\xc5\xb3 ir ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 prieinamum\xc4\x85 ir naudojamum\xc4\x85 bet kokiam pilie\xc4\x8diui, esan\xc4\x8diam bet kur ir bet kada. Universalaus prieinamumo tikslas yra sudaryti lygias galimybes pilie\xc4\x8diams naudotis tam tikromis paslaugomis ar produktais. \xc5\xa0ie produktai ir paslaugos privalo tur\xc4\x97ti galimybes prisitaikyti prie individualaus vartotojo poreiki\xc5\xb3._NEWLINE_\xe2\x80\x9eProjektavimas visiems\xe2\x80\x9c susij\xc4\x99s su \xc5\xbdmogaus ir kompiuterio s\xc4\x85veikos sritimi. \xc5\xa0iuo po\xc5\xbei\xc5\xabriu \xe2\x80\x9eProjektavimas visiems\xe2\x80\x9c labiau nagrin\xc4\x97ja b\xc5\xabtent vartotoj\xc5\xb3 \xc4\xafvairumo, skirtingumo ir pan. klausimus. Vartotojai gali b\xc5\xabti labai skirtingi, tod\xc4\x97l jie gali tur\xc4\x97ti ir pakankamai skirtingus poreikius. \xc4\xae vartotoj\xc4\x85 orientuoto projektavimo metu turi b\xc5\xabti stengiamasi atsi\xc5\xbevelgti \xc4\xaf visus galimus poreikius. Deja, aplinka, kurioje veikia vartotojas, da\xc5\xbenai yra per daug sud\xc4\x97tinga, ir \xc4\xaf visus \xc4\xafmanomus konkre\xc4\x8dius aspektus ar detales atsi\xc5\xbevelgti gali b\xc5\xabti ypa\xc4\x8d sunku, tod\xc4\x97l, atliekant tokias analizes, reikia pasirinkti tam tikrus atraminius po\xc5\xbei\xc5\xabrio ta\xc5\xa1kus. Pirmiausia, reikia \xc5\xbevelgi abstrak\xc4\x8diau ir laikytis tokio po\xc5\xbei\xc5\xabrio, kad netgi ir informacin\xc4\x97je ar kompiuterizuotoje aplinkoje vartotojas pirmiausia vis d\xc4\x97l to s\xc4\x85veikauja su aplinka ir objektais, o ne su konkre\xc4\x8diais kompiuteriais ar \xc4\xafrenginiais. Tod\xc4\x97l pirmiausia, reik\xc4\x97t\xc5\xb3 nagrin\xc4\x97ti \xc4\xafvairias s\xc4\x85veikos paradigmas, metaforas, terpes ir galim\xc4\x85 s\xc4\x85veikos modali\xc5\xa1kum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTeisinis pagrindas\n_START_PARAGRAPH_\ni2010 strategijoje i\xc5\xa1d\xc4\x97stoma numatyta prieinamumo informacin\xc4\x97je visuomen\xc4\x97je politika Europoje. \xe2\x80\x9ei2010 \xe2\x80\x93 Europos informacin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s augimui ir u\xc5\xbeimtumui skatinti\xe2\x80\x9c iniciatyv\xc4\x85 prad\xc4\x97jo Europos komisija, kaip priemon\xc4\x99, kuri b\xc5\xabt\xc5\xb3 skirta akcentuoti kylan\xc4\x8dias problemas informacin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s ir \xc5\xbeiniasklaidos sektoriuose iki 2010 met\xc5\xb3. Tai skatina atvir\xc4\x85 ir konkurencing\xc4\x85 ekonomika ir akcentuoja IRT kaip vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3, kuri gerint\xc5\xb3 gyvenimo kokyb\xc4\x99 visoje visuomen\xc4\x97je. Iniciatyva sudaryta i\xc5\xa1 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 ES politini\xc5\xb3 priemoni\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip \xe2\x80\x93 reguliavimui skirtos priemon\xc4\x97s, moksliniai tyrimai ir bendradarbiavimas su \xc4\xafvairiomis suinteresuotomis pus\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nLygyb\xc4\x97 ir nediskriminavimas\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis Europos s\xc4\x85jungos ne\xc4\xafgali\xc5\xb3j\xc5\xb3 strategijos tikslas yra kurti visiems atvir\xc4\x85 ir prieinam\xc4\x85 visuomen\xc4\x99. Kylan\xc4\x8dios kli\xc5\xabtis privalo b\xc5\xabti nustatytos ir pa\xc5\xa1alintos. Europos s\xc4\x85jungos ne\xc4\xafgali\xc5\xb3j\xc5\xb3 strategijoje apibr\xc4\x97\xc5\xbeiami trys pagrindiniai akcentai: abipusis bendradarbiavimas tarp komisijos ir valstybi\xc5\xb3 nari\xc5\xb3, asmen\xc5\xb3 su negali\xc4\x85 dalyvavimas bei su negalia susijusi\xc5\xb3 klausim\xc5\xb3 visapusis \xc4\xaftraukimas formuojant politik\xc4\x85. Nediskriminavimo principas taip pat yra vienas i\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 princip\xc5\xb3, kuris nurodytas \xe2\x80\x9eAsmen\xc5\xb3 su negali\xc4\x85 teisi\xc5\xb3 konvencijoje\xe2\x80\x9c, kuri\xc4\x85 2006 m. gruod\xc5\xbeio 13 dien\xc4\x85 pri\xc4\x97m\xc4\x97 Jungtini\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 generalin\xc4\x97 asambl\xc4\x97ja.\n_START_SECTION_\nTelekomunikacij\xc5\xb3 ir informacin\xc4\x97 visuomen\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nKalbant apie telekomunikacijas, Europos \xc4\xafstatymuose jau seniai egzistuoja tam tikros tradicijos. 2002 metais Europos s\xc4\x85junga pri\xc4\x97m\xc4\x97 nauj\xc4\x85 reguliavimo sistem\xc4\x85, skirt\xc4\x85 b\xc5\xabtent elektroniniams komunikaciniams tinklams ir paslaugoms, kurios ap\xc4\x97m\xc4\x97 visas tiek fiksuoto, tiek bevielio ry\xc5\xa1io telekomunikacij\xc5\xb3, duomen\xc5\xb3 perdavimo ir transliavimo formas. \xe2\x80\x9eProjektavimo visiems\xe2\x80\x9c po\xc5\xbei\xc5\xabriu, pagrindin\xc4\x97s ten numatytos direktyvos yra \xe2\x80\x9eDirektyva d\xc4\x97l bendros reguliavimo sistemos\xe2\x80\x9c bei \xe2\x80\x9eDirektyva d\xc4\x97l universali\xc5\xb3j\xc5\xb3 paslaug\xc5\xb3 ir vartotoj\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3, susijusi\xc5\xb3 su elektoriniais komunikaciniais tinklais ir paslaugom\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nVie\xc5\xa1ieji pirkimai\n_START_PARAGRAPH_\nVie\xc5\xa1ieji pirkimai yra viena i\xc5\xa1 labai svarbi\xc5\xb3 ekonomikai sri\xc4\x8di\xc5\xb3, tod\xc4\x97l, vie\xc5\xa1ieji pirkimai gali b\xc5\xabti veiksminga priemon\xc4\x97, kurios pagalba galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 gerinti prieinamum\xc4\x85. Europos parlamento bei ES ministr\xc5\xb3 tarybos patvirtintas teis\xc4\x97s akt\xc5\xb3 rinkinys d\xc4\x97l vie\xc5\xa1\xc5\xb3j\xc5\xb3 pirkim\xc5\xb3 pad\xc4\x97s supaprastinti bei modernizuoti pirkim\xc5\xb3 proced\xc5\xabras. Naujos direktyvos suteikia galimyb\xc4\x99 pirkim\xc5\xb3 proced\xc5\xabr\xc5\xb3 metu atsi\xc5\xbevelgti \xc4\xaf prieinamumo srit\xc4\xaf. Akivaizdu, kad \xc5\xa1i\xc5\xb3 proced\xc5\xabr\xc5\xb3 metu, pavyzd\xc5\xbeiui, rengiant technines specifikacijas patogiausia yra nurodyti tam tikrus standartus, kurie turi b\xc5\xabti tenkinami. Jau dabar yra nema\xc5\xbeai CEN, ETSI ir ITU organizacij\xc5\xb3 parengt\xc5\xb3 standart\xc5\xb3. Be to, egzistuoja ir kit\xc5\xb3 nauding\xc5\xb3 paktini\xc5\xb3 \xc5\xa1altini\xc5\xb3, pavyzd\xc5\xbeiui, W3C konsorciumo \xc5\xbdiniatinklio prieinamumo iniciatyvos rekomendacijos. Kai kurios valstyb\xc4\x97s yra parengusios nacionalinius dokumentus, kuriose pateikiamos rekomendacijas/gair\xc4\x97s prieinamumui. I\xc5\xa1 ties\xc5\xb3, kuo toliau, tuo lengviau bus rasti tinkamus su \xc5\xa1ia sritimi susijusius standartus. Europos komisija, siekdama nustatyti bendrus reikalavimus ir atitikties vertinimo kriterijus, pateik\xc4\x97 mandat\xc4\x85 M/376 Europos standartizavimo organizacijoms CEN, CENELEC ir ETSI.\n_START_SECTION_\nAutori\xc5\xb3 teis\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ioje srityje egzistuoja tiek tarptautiniai, tiek Europiniai teis\xc4\x97s aktai. \xe2\x80\x9eDirektyvos d\xc4\x97l tam tikr\xc5\xb3 autoriaus teisi\xc5\xb3 bei gretutini\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 aspekt\xc5\xb3 informacin\xc4\x97je visuomen\xc4\x97je\xe2\x80\x9c tikslas yra suderinti teis\xc4\x97s aktus d\xc4\x97l autoriaus teisi\xc5\xb3 bei gretutini\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 taip, kad juose atsispind\xc4\x97t\xc5\xb3 technologin\xc4\x97 pl\xc4\x97tra bei tarptautiniai \xc4\xafsipareigojimai, kurie formuluojami dviejuose \xe2\x80\x93 autoriaus ir gretutini\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 susitarimuose, kuriuos 1996 m. gruod\xc4\xaf pri\xc4\x97m\xc4\x97 Pasaulin\xc4\x97 intelektin\xc4\x97s nuosavyb\xc4\x97s organizacija (PINO).\n_START_SECTION_\nPrivatumo apsauga\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x85ry\xc5\xa1is tarp \xe2\x80\x9eprojektavimo visiems\xe2\x80\x9c ir privatumo sri\xc4\x8di\xc5\xb3 ne visada yra akivaizdus. \xc5\xa0i\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 technologijos da\xc5\xbenai geba rinkti ir saugoti didel\xc4\xaf kiek\xc4\xaf asmenin\xc4\x97s informacijos. Vartotojui labai svarbu, kad \xc5\xa1i informacija b\xc5\xabt\xc5\xb3 teisinga, be to, b\xc5\xabt\xc5\xb3 naudojama tinkamai. Vartotojas gali nor\xc4\x97ti dal\xc4\xaf surinktos informacijos laikyti konfidencialiai, t. y. \xc5\xa1i informacija turi b\xc5\xabti privati. 1995 metais Europos s\xc4\x85junga pri\xc4\x97m\xc4\x97 \xe2\x80\x9eDirektyv\xc4\x85 d\xc4\x97l asmenin\xc4\x97s informacijos apdorojimo\xe2\x80\x9c, kurioje nustatyti pagrindiniai principai d\xc4\x97l asmenin\xc4\x97s informacijos rinkimo, saugojimo ir naudojimo. \xc4\xae \xc5\xa1iuo principus privalo atsi\xc5\xbevelgti vald\xc5\xbeios, verslo ir bet kokios kitos organizacijos ar asmenys, kurie tvarko asmenin\xc4\x99 informacij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nSusijusios rekomendacijos ir standartai\n_START_PARAGRAPH_\nJAV, Australijoje, Japonijoje ir Europos s\xc4\x85jungoje priimama vis daugiau ir daugiau teisini\xc5\xb3 sprendim\xc5\xb3, kurie \xc4\xafpareigot\xc5\xb3 valstybines \xc4\xafstaigas ir \xc4\xafmones u\xc5\xbetikrinti, kad j\xc5\xb3 tiekiami produktai ir paslaugos yra prieinamos ir pritaikytos naudojimui ne tik paprastiems pilie\xc4\x8diams, bet ir vyresnio am\xc5\xbeiaus \xc5\xbemon\xc4\x97ms bei asmenims su negalia. Kadangi n\xc4\x97ra patogu ir prasminga \xc4\xafstatymuose detaliai vardinti visus techninius reikalavimus, tod\xc4\x97l \xc4\xafstatymuose da\xc5\xbeniausiai pateikiamos nuorodos \xc4\xaf (tarptautinius) standartus.\n_START_SECTION_\nEIDD \xe2\x80\x93 Projektavimas visai Europai\n_START_PARAGRAPH_\nEIDD \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eProjektavimas visai Europai\xe2\x80\x9c (angl. Design for All Europe) yra pati savo veiklas finansuojanti Europos organizacija. Jos veiklos apima vis\xc4\x85 teorin\xc4\x99 ir praktin\xc4\x99 \xe2\x80\x9eProjektavimo visiems\xe2\x80\x9c srit\xc4\xaf \xe2\x80\x93 nuo aplinkoje veikian\xc4\x8di\xc5\xb3 fizini\xc5\xb3 produkt\xc5\xb3, iki komunikacij\xc5\xb3, paslaug\xc5\xb3 bei sistem\xc5\xb3 projektavimo. Europos projektavimo ir negalios institutas (angl. European Institute for Design and Disability (EIDD)) \xc4\xafkurtas 1993 metais, kurio tikslas buvo gerinti visuomen\xc4\x97s gyvendinimo kokyb\xc4\x97s lygi, pasitelkiant \xe2\x80\x9eProjektavimo visiems\xe2\x80\x9c principus. 2006 metais institutas pakeit\xc4\x97 savo pavadinim\xc4\x85 \xc4\xaf tok\xc4\xaf, kuris labiau atspind\xc4\x97t\xc5\xb3 bazines \xc5\xa1ios organizacijos veiklas. EIDD \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eProjektavimas visai Europai\xe2\x80\x9c teikia informacij\xc4\x85 verslui ir administracin\xc4\x97ms bendruomen\xc4\x97ms apie \xe2\x80\x9eProjektavimo visiems\xe2\x80\x9c taikymus. EIDD tikslas \xe2\x80\x93 skatinti aktyv\xc5\xb3 tarpusavio bendradarbiavim\xc4\x85 ir pl\xc4\x97toti ry\xc5\xa1ius tarp specialist\xc5\xb3, besidomin\xc4\x8di\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eProjektavimo visiems\xe2\x80\x9c teorija, ir \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 bendruomeni\xc5\xb3, kurioms \xe2\x80\x9eProjektavimo visiems\xe2\x80\x9c princip\xc5\xb3 taikymas gali atne\xc5\xa1ti didel\xc4\x99 naud\xc4\x85 gerinant kiekvieno pilie\xc4\x8dio gyvenimo kokyb\xc4\x99.'