b'\n_START_ARTICLE_\nMedij\xc5\xb3 psichologija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMedij\xc5\xb3 psichologijos era prasid\xc4\x97jo dar penktajame dvide\xc5\xa1imto am\xc5\xbeiaus de\xc5\xa1imtmetyje, kai televizijos populiarumas vis labiau augo amerikieti\xc5\xa1koje buityje. Tokiu b\xc5\xabdu, psichologai susir\xc5\xabpino d\xc4\x97l televizijos galimo poveikio vaikams. Mokslininkai prad\xc4\x97jo tyrimus d\xc4\x97l televizijos daromos \xc4\xaftakos vaik\xc5\xb3 skaitymo \xc4\xafg\xc5\xabd\xc5\xbeiams. V\xc4\x97liau tyrimai paliet\xc4\x97 ir televizijoje matomo smurto sukeliam\xc4\x85 efekt\xc4\x85 vaik\xc5\xb3 elgesiui, pavyzd\xc5\xbeiui, tik\xc4\x97tina, kad vaikai matydami televizijoje rodomus vaizdus prad\xc4\x97jo labiau m\xc4\x97gd\xc5\xbeioti asociali\xc4\x85 elgsen\xc4\x85 ir net propoguoti smurt\xc4\x85. 1987 metais susumavus vis\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 rezultatus buvo prieita prie vienintel\xc4\x97s i\xc5\xa1vados - \xc4\xafsteigti nauj\xc4\x85 skyri\xc5\xb3 Amerikos psichologijos asociacijoje ( American Psychology Association). Skyrius 46 arba Medij\xc5\xb3 psichologijus skyrius ( nuo \xc5\xa1iol APA Society for Media Psychology and Technology) yra vienas spar\xc4\x8diausiai besiple\xc4\x8dian\xc4\x8di\xc5\xb3 visoje Amerikos psichologijos asociacijoje ( American Psychology Association). \xc5\xa0iuolaikiniai medij\xc5\xb3 psichologai did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 d\xc4\x97mes\xc4\xaf skiria naujausioms medij\xc5\xb3 formoms, kuri\xc5\xb3 populiarumas per pastaruosius metus \xc5\xbeenkliai i\xc5\xa1augo, tai yra i\xc5\xa1manieji telefonai, internetas ir atsirandatys nauji televizijos laid\xc5\xb3 \xc5\xbeanrai. Bernardas Luskinas ( Bernard Luskin) 2003 metais \xc4\xafsteig\xc4\x97 pirm\xc4\x85sias medij\xc5\xb3 psichologijos doktorant\xc5\xabros studijas JAV esan\xc4\x8diame Fielding Graduate universitete.\n_START_SECTION_\nTeorijos\n_START_PARAGRAPH_\nMedij\xc5\xb3 psichologijos teorijos remiasi vartotojo suvokimo, pa\xc5\xbeinimo ir humani\xc5\xa1kumo komponentais, atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf patirt\xc4\xaf, gaut\xc4\x85 i\xc5\xa1 supan\xc4\x8dios aplinkos. \xc5\xa0ios psichologin\xc4\x97s teorijos yra naudojamos kaip pagrindas ir savaime veda link atitinkamos disciplinos. Psichologijoje naudojamas teorijas \xc4\xafdiegus medijose tampa akivaizdu, jog  paveiks\xc4\x97liai, grafika ir garsai yra fundimentalios dalys. Jutimo psichologija, semiotika ir semantika priskiriamos vizualinei ir kalbinei komunikancijai ir yra laikomos centrine medij\xc5\xb3 psichologijos analiz\xc4\x97s a\xc5\xa1is. Be to, teisin\xc4\x97 medij\xc5\xb3 psichologija yra spar\xc4\x8diai besivystanti specialyb\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nEmocinio nusiteikimo teorija\n_START_PARAGRAPH_\nEmocinio nusiteikimo teorijos s\xc4\x85voka yra naudojama siekiant diferencijuoti vartotoj\xc5\xb3 perspektyvas d\xc4\x97l skirting\xc5\xb3 medijos form\xc5\xb3 turinio ir skirtingo d\xc4\x97mesio koncentravimo. Teorij\xc4\x85 sudaro keturi komponentai, kurie yra emocinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio: (1) Medijos pagr\xc4\xafstos tuom, jog individui kiekvienas persona\xc5\xbeas sukelia emocijas ir nuomones. (2) Medij\xc5\xb3 turinys pulsuoja nuo individo i\xc5\xa1reik\xc5\xa1to d\xc5\xbeiaugsmo ir \xc4\xafvertinimo. (3) Asmuo formuoja jausmus apie persona\xc5\xbe\xc4\x85, kurie gali b\xc5\xabti ir pozityv\xc5\xabs, ir negatyv\xc5\xabs. (4) Medija remiasi konfliktais tarp persona\xc5\xbeo ir to, kaip \xc5\xbemogus reaguoja \xc4\xaf t\xc4\x85 konflikt\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nSimuliacijos teorija\n_START_PARAGRAPH_\nSimuliacijos teorija teigia, kad protin\xc4\x97s simuliacijos ne visai atskiria vartotoj\xc4\x85 nuo j\xc4\xaf supan\xc4\x8dios i\xc5\xa1orin\xc4\x97s informacijos.Tam \xc4\xaftakos turi, tarpininkaujantis stimulas, kuris pertvarko vartotojo vaizduot\xc4\x99 ir prisiminimus, taip, kad simuliacija veikt\xc5\xb3. Tokiu b\xc5\xabdu paai\xc5\xa1kinama, kod\xc4\x97l vartotojas sugeba formuoti toki\xc4\x85 patirt\xc4\xaf nepasitelkdamas technologij\xc5\xb3, nes, b\xc5\xabtent, tai paveikia tiesioginio ry\xc5\xa1io konstrukcijas ir vidaus procesus.\n_START_SECTION_\nRy\xc5\xa1kiausi medij\xc5\xb3 psichologijos atstovai\n_START_PARAGRAPH_\nVienais ry\xc5\xa1kiausi\xc5\xb3 medij\xc5\xb3 psichologijos \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 yra laikomi Mar\xc5\xa1alas MakLuhanas (Marshall McLuhan), Dolfas Zilmanas (Dolf Zillmann), Blamleris ir Gurevi\xc4\x8das (Blumler and Gurvetich), Deividas Gilsas (David Giles) ir Bernardas Luskinas (Bernard Luskin)._NEWLINE_Mar\xc5\xa1alas Makluhanas \xe2\x80\x93 kanadie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofas keturis de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius nuo pat 1930 met\xc5\xb3 dirbo medij\xc5\xb3 analiz\xc4\x97s ir technologij\xc5\xb3 srityje (Media Analysis and Technology). Toronto universiteto prezidentas 1963 metais \xc4\xafpareigojo M.Makluhan\xc4\x85 \xc4\xafsteigti nauj\xc4\x85 Kult\xc5\xabros ir Technologij\xc5\xb3 centr\xc4\x85, kuriame b\xc5\xabt\xc5\xb3 suteiktos puikios galimyb\xc4\x97s gilintis \xc4\xaf psichologines ir kult\xc5\xabrines pas\xc4\x97kmes, kurias sukelia technologijos ir medijos. Makluhano populiariausias prane\xc5\xa1imas susij\xc4\x99s su medij\xc5\xb3 psichologijos tematika \xe2\x80\x93 ,,Medija yra prane\xc5\xa1imas\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cThe Medium is the message\xe2\x80\x9d). \xc5\xa0ios s\xc4\x85vokos esmin\xc4\x97 reik\xc5\xa1m\xc4\x97 atspindi autoriaus nor\xc4\x85 parodyti, jog medijos i\xc5\xa1 prigimties yra pavojingos. M.Makluhano teorija apie medijas pavadinimu ,,Technologinis determinizmas\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cTechnology determinism\xe2\x80\x9d) privert\xc4\x97 nema\xc5\xbe\xc4\x85 dal\xc4\xaf \xc5\xbemoni\xc5\xb3 i\xc5\xa1samiau gilintis \xc4\xaf medijas._NEWLINE_Dolfas Zilmanas prat\xc4\x99s\xc4\x97 \xe2\x80\x9cdviej\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3\xe2\x80\x9d emocin\xc4\xaf model\xc4\xaf. \xe2\x80\x9cDviej\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3\xe2\x80\x9d emocinis modelis teigia, jog emocijas sudaro tiek psichologiniai, tiek empiriniai komponentai. Zilmanas taip pat papild\xc4\x97 ir \xe2\x80\x9cSu\xc5\xbeadinimo perdavimo\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cExcitation transfer theory") teorij\xc4\x85, siekdamas paai\xc5\xa1kinti medijose pasirei\xc5\xa1kian\xc4\x8dio smurto efekt\xc4\x85. Zilmano teorija patvirtina id\xc4\x97j\xc4\x85, kad auditorija steb\xc4\x97dama agresijos kupinas scenas yra fiziologi\xc5\xa1kai su\xc5\xbeadinama. Po tokio tipo vaizdini\xc5\xb3, individas gali virsti agresyvus d\xc4\x97l smurto scen\xc5\xb3 rodymo metu sukelto susijaudinimo. Nors tai vienareik\xc5\xa1mi\xc5\xa1kai buvo laikoma emocij\xc5\xb3 teorija, ta\xc4\x8diau ji gyvavo tik tada, kai D.Zilmanas dirbo Alabamos universitete. \xc5\xa0iuo metu teorija laikoma neegzistuojanti. Akivaizdu, jog mokom\xc5\xb3j\xc5\xb3 psichologijos vadov\xc4\x97li\xc5\xb3 skyriuose apie emocijas \xc5\xa1i teorija taip pat nutylima. Nuo bet koki\xc5\xb3 u\xc5\xbeuomin\xc5\xb3 apie \xc5\xa1i\xc4\x85 byloj\xc4\x85m\xc4\x85 teorij\xc4\x85 atsiriboja Shyam\xe2\x80\x99as Sundar\xe2\x80\x99as, Mary Beth\xe2\x80\x99a Oliver, Jennings\xe2\x80\x99as Bryant\xe2\x80\x99as, Sriram\xe2\x80\x99as Kalayanaram\xe2\x80\x99as ir Francesca Dillman-Carpentier._NEWLINE_1974 metais Katzas, Blumleris ir Gurevi\xc4\x8das pasir\xc4\x97m\xc4\x97 \xe2\x80\x9cnaudoja ir pasitenkina\xe2\x80\x9d teorija (uses and gratifications theory) nor\xc4\x97dami paai\xc5\xa1kinti medij\xc5\xb3 psichologijos princip\xc4\x85. Buvo suformuluoti penki teorijos komponentai: (1) Medijos prilyginamos pasitenkinimo \xc5\xa1altiniui (2) Masin\xc4\x97s medijos tikslai gali b\xc5\xabti atrasti per pateiktus duomenis ir atliekamus tyrimus. (3) Medijos auditorijai yra melagingos. (4) Auditorija yra laikoma aktyvi. (5) Kritika masin\xc4\x97ms medijos gali b\xc5\xabti pateikta tik tada, kai auditorija tur\xc4\x97s laiko apdoroti pa\xc4\x8di\xc4\x85 medij\xc4\x85 ir jos pateikt\xc4\x85 t\xc5\xabrin\xc4\xaf._NEWLINE_Deividas Gilsas nuo 2000 met\xc5\xb3 \xc4\xafsiliejo \xc4\xaf medij\xc5\xb3 psichologijos veikl\xc4\x85. Jis pirmasis suformulavo termin\xc4\x85 ,,masin\xc4\x97s medijos\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 (\xe2\x80\x98\xe2\x80\x99mass media\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99) ir 2003 i\xc5\xa1leido pirm\xc4\x85j\xc4\x85 knyg\xc4\x85 apie medij\xc5\xb3 psichologij\xc4\x85. Jo knyga ,,Medij\xc5\xb3 psichologija\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x98\xe2\x80\x99Media Psychology\xe2\x80\x9d) puikiai iliustruoja medij\xc5\xb3 psichologijos srit\xc4\xaf, apib\xc5\xabdina jos kategorijas, svarbiausias teorijas bei medij\xc5\xb3 psichologijos vystimosi galimybes._NEWLINE_Bernardas Luskinas 2002 metais Fielding Graduate universitete JAV, \xc4\xafsteig\xc4\x97 pirm\xc4\x85sias menotyros magistro ir filosofijos doktorant\xc5\xabros studij\xc5\xb3 programas medij\xc5\xb3 psichologijoje bei edukologijos doktorant\xc5\xabros program\xc4\x85 medij\xc5\xb3 studijuose. Taip pat prisid\xc4\x97jo prie to, jog UCLA Extenstion universitete 2004 metais atsirast\xc5\xb3 menotyros magistro programa medij\xc5\xb3 psichologijoje ir socialini\xc5\xb3 poky\xc4\x8di\xc5\xb3 studijose, o 2008 metais atsiv\xc4\x97r\xc4\x97 galimyb\xc4\x97 \xc4\xafgauti psichologijos daktaro laipsn\xc4\xaf Touro tarptautiniame universitete (Touro University Worldwide) medij\xc5\xb3 ir komunikacijos psichologijoje._NEWLINE_Pamela Rutlid\xc5\xbeis (Pamela Rutledges) Medij\xc5\xb3 psichologijos tyrim\xc5\xb3 centro, kuris yra \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s Niuporte, Kalifornijoje, direktor\xc4\x97 bei viena i\xc5\xa1 Medij\xc5\xb3 psichologijos dapartamento fakulteto nari\xc5\xb3 Fielding Graduate universitete. Jos teigimu, n\xc4\x97ra jokio tikslaus apib\xc5\xabdinimo, sutarimo ar karjeros kelio medij\xc5\xb3 psichologijoje. P.Rutlid\xc5\xbeis, \xc5\xa1i\xc4\x85 mint\xc4\xaf grind\xc5\xbeia septynias pasteb\xc4\x97jimais: (1) Da\xc5\xbeniausiai tai naudoja jauni \xc5\xbemon\xc4\x97s. (2) Technologijos niekur nedings. (3) Psichologija studijuoja bet kokio am\xc5\xbeiaus \xc5\xbemon\xc4\x97s. (4) I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s visi tai naudoja. (5) Medijos ir technologijos yra visur. (6) Kiekvienas svarsto ar medija g\xc4\x97ris ar blogis, o gal abu kartu. (7) Senesnio am\xc5\xbeiaus \xc5\xbemon\xc4\x97s jaudinasi, jog jaunimas per daug tuo naudojasi ir pasikliauna._NEWLINE_D\xc4\x97l nuolatinio medij\xc5\xb3 tobul\xc4\x97jimo ir prisitaikymo, medij\xc5\xb3 psichologija vis\xc4\x85 laik\xc4\x85 esti aplink mus. Didieji \xc5\xa1ios srities atstovai, tokie kaip Mar\xc5\xa1alas Makluhanas, Deividas Gilsas ir Bernardas Luskinas pad\xc4\x97jo pagrindus medij\xc5\xb3 psichologijos supratimui ir pateik\xc4\x97 \xc5\xa1ios srities model\xc4\xaf visuomenei. Medijos toliau i\xc5\xa1liks svarbia visuomen\xc4\x97s dalis, kurios vis\xc4\x85 laik\xc4\x85 bus nukreiptos \xc4\xaf kiekvieno individo emocinius aspektus.\n_START_SECTION_\nPapildoma informacija\n_START_PARAGRAPH_\nMedia Psychology Research Center_NEWLINE_Media Psychology: Division 46 of the American Psychological Association_NEWLINE_Emocinio nusiteikimo teorija (Affective disposition theory)\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0altiniai\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1versta i\xc5\xa1 [Media Psychology]'