b'\n_START_ARTICLE_\nCheminio ginklo konvencija\n_START_PARAGRAPH_\nCheminio ginklo konvencija (pilnas pavadinimas Konvencija d\xc4\x97l cheminio ginklo k\xc5\xabrimo, gamybos, kaupimo ir panaudojimo u\xc5\xbedraudimo bei jo sunaikinimo, angl. Chemical Weapons Convention)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tarptautinis ginkl\xc5\xb3 kontrol\xc4\x97s susitarimas, draud\xc5\xbeiantis cheminio ginklo gamyb\xc4\x85, kaupim\xc4\x85 ir naudojim\xc4\x85. \xc5\xa0\xc4\xaf susitarim\xc4\x85 kontroliuoja Cheminio ginklo draudimo organizacija (b\xc5\xabstin\xc4\x97 \xc4\xafsik\xc5\xabrusi Nyderland\xc5\xb3 Hagos mieste), pri\xc5\xbei\xc5\xabrinti visus chemini\xc5\xb3 ginkl\xc5\xb3 sunaikinimo faktus._NEWLINE_Konvencija daugumos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 buvo pasira\xc5\xa1yta 1993\xc2\xa0m. sausio 13 d. Pary\xc5\xbeiuje. \xc4\xaesigaliojo 1997\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 29 d. ir tapo antr\xc4\x85ja tarptautine sutartimi (po Biologinio ginklo konvencijos), u\xc5\xbedraudusia vis\xc4\x85 masinio naikinimo ginkl\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf. 2013\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97j\xc4\xaf prie \xc5\xa1ios konvencijos buvo prisijungusios 189 pasaulio \xc5\xa1alys.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki priimant Cheminio ginklo konvencij\xc4\x85, pagrindinis tarptautinis susitarimas, reguliuojantis cheminio ginklo naudojim\xc4\x85, buvo \xc5\xbdenevos Protokolas, priimtas 1925\xc2\xa0m. ir turintis nema\xc5\xbeai tr\xc5\xabkum\xc5\xb3. Pavyzd\xc5\xbeiui, jis nedraud\xc4\x97 cheminio ginklo vystymo ir kaupimo. Kai kurios \xc5\xa1alys taip pat protokol\xc4\x85 pri\xc4\x97m\xc4\x97 su i\xc5\xa1lygomis, suma\xc5\xbeinan\xc4\x8diomis apribojimus._NEWLINE_Diskusijos d\xc4\x97l konvencijos b\xc5\xabtinumo prasid\xc4\x97jo dar 1968\xc2\xa0m. Jungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Organizacijos \xc4\xafkurto Nusiginklavimo komiteto susitikim\xc5\xb3 metu. Pagrindin\xc4\x97s dalyv\xc4\x97s buvo JAV ir Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85junga, siekusios pasira\xc5\xa1yti dvi\xc5\xa1al\xc4\xaf susitarim\xc4\x85, bet 1990\xc2\xa0m. galiausiai pri\xc4\x97musios susitarim\xc4\x85, kad sutartis b\xc5\xabt\xc5\xb3 daugia\xc5\xa1al\xc4\x97 ir atvira vis\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 narystei. Tuo pagrindu buvo prad\xc4\x97tas Cheminio ginklo konvencijos rengimas.\n_START_SECTION_\nValdymas ir \xc4\xafgyvendinimas\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencijos \xc4\xafgyvendinim\xc4\x85 pri\xc5\xbei\xc5\xabri Cheminio ginklo draudimo organizacija. Pagrindinis sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimo organas yra kasmetin\xc4\x97 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 nari\xc5\xb3 konferencija. Konferencijoje svarstomus klausimus ruo\xc5\xa1ia bei organizacijos biud\xc5\xbeet\xc4\x85 valdo Taryba, susidedanti i\xc5\xa1 41 \xc5\xa1alies atstov\xc5\xb3, reprezentuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 penkis pasaulio regionus. Kasdieniais administravimo klausimais r\xc5\xabpinasi Sekretoriatas, tarp kurio darbuotoj\xc5\xb3 yra ir inspektoriai, atliekantys su cheminiu ginklu susijusi\xc5\xb3 viet\xc5\xb3 (pavyzd\xc5\xbeiui, saugykl\xc5\xb3) patikras._NEWLINE_Daugiausia d\xc4\x97l konvencijos reikalavim\xc5\xb3 \xc4\xafgyvendinimo, iki 2013\xc2\xa0m. liepos m\xc4\x97nesio pabaigos pasaulyje buvo sunaikinta 81 procentas \xc5\xbeinomo cheminio ginklo atsarg\xc5\xb3.'