b'\n_START_ARTICLE_\nGiroskopas\n_START_PARAGRAPH_\nGiroskopas \xe2\x80\x93 prietaisas, skirtas sukimuisi surasti. Bendru atveju tai yra bet koks greitai besisukantis kietas k\xc5\xabnas, kurio a\xc5\xa1is gali erdv\xc4\x97je keisti savo krypt\xc4\xaf. Visi rei\xc5\xa1kiniai susij\xc4\x99 su greitu giroskopo sukimusi vadinami giroskopiniais. Giroskopas yra skridinys, kurio a\xc5\xa1ies kryptis laisvai kinta. \xc5\xbdaislinis giroskopas yra paprasto giroskopo modelis. \xc4\xaesuktas giroskopas prie\xc5\xa1inasi tokioms j\xc4\x97goms kaip sunkis, kurie veikia jo a\xc5\xa1\xc4\xaf, ir stengiasi i\xc5\xa1laikyti pusiausvyr\xc4\x85. Giroskopinis kompasas turi giroskop\xc4\x85, kurio a\xc5\xa1is, j\xc4\x85 \xc4\xafsukus, nukrypsta \xc5\xa1iaur\xc4\x97s kryptimi._NEWLINE_Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 vert\xc4\x99 moksle ir technikoje turi simetriniai giroskopai, kurie turi sukimosi simetrij\xc4\x85 a\xc5\xa1ies at\xc5\xbevilgiu. Ta a\xc5\xa1is vadinama geometrine arba giroskopo fig\xc5\xabrine a\xc5\xa1imi. Simetrinio giroskopo teorija paprastesn\xc4\x97 ir svarbesn\xc4\x97 negu nesimetrinio giroskopo. Paprastai vienas giroskopo a\xc5\xa1ies ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 yra \xc4\xaftvirtintas \xe2\x80\x93 giroskopo atramos ta\xc5\xa1kas: giroskopo fig\xc5\xabros a\xc5\xa1ies ta\xc5\xa1kas O, kurios at\xc5\xbevilgiu nagrin\xc4\x97jamas giroskopo sukimasis. Bendru atveju giroskopo jud\xc4\x97jimas susideda i\xc5\xa1 atramos ta\xc5\xa1ko O jud\xc4\x97jimo ir sukimosi apie momentin\xc4\x99 a\xc5\xa1\xc4\xaf, einan\xc4\x8di\xc4\x85 per t\xc4\x85 ta\xc5\xa1k\xc4\x85 O (pvz., vilkelis \xe2\x80\x93 giroskopas su judan\xc4\x8diu atramos ta\xc5\xa1ku)._NEWLINE_Pagrindiniu teorijoje laikomas giroskopas, kurio atramos ta\xc5\xa1kas nejuda, tap pat tiriami giroskopai su judan\xc4\x8diu atramos ta\xc5\xa1ku. Kad giroskopo a\xc5\xa1is gal\xc4\x97t\xc5\xb3 laisvai suktis erdv\xc4\x97je, giroskopas \xc4\xafstatomas kardanin\xc4\x97je pakaboje. Giroskopo smagra\xc4\x8dio sukimosi a\xc5\xa1is AA, vidurio \xc5\xbeiedo sukimosi a\xc5\xa1is BB ir i\xc5\xa1orinio \xc5\xbeiedo sukimosi a\xc5\xa1is DD kertasi ta\xc5\xa1ke, vadinamame kardanin\xc4\x97s B pakabos centru (AA \xe2\x8a\xa5 BB), o (BB \xe2\x8a\xa5 DD). Toks giroskopas turi tris laisv\xc4\x97s laipsnius ir gali laisvai suktis apie kardanin\xc4\x97s pakabos centr\xc4\x85. Jeigu D kardanin\xc4\x97s pakabos centras arba atramos ta\xc5\xa1kas sutampa su giroskopo masi\xc5\xb3 centru, tai toks giroskopas vadinamas pusiausvyruoju. Pagal Oilerio teorem\xc4\x85, giroskopo jud\xc4\x97jim\xc4\x85 nejudan\xc4\x8dio atramos ta\xc5\xa1ko O at\xc5\xbevilgiu galima \xc4\xafsivaizduoti kaip sukim\xc4\x85si apie neorientuot\xc4\x85 a\xc5\xa1\xc4\xaf, einan\xc4\x8di\xc4\x85 per \xc5\xa1\xc4\xaf ta\xc5\xa1k\xc4\x85.'