b'\n_START_ARTICLE_\nLiubeko teis\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nLiubeko teis\xc4\x97 \xe2\x88\x92 miest\xc5\xb3 teis\xc4\x97s atmaina, susiformavusi XII\xe2\x80\x93XIII a. Liubeke po to, kai jis 1226\xc2\xa0m. tapo laisvuoju miestu. Liubeko teis\xc4\x97 rei\xc5\xa1kia savivaldos suteikim\xc4\x85 miestui. Liubeko teis\xc4\x97 keit\xc4\x97 asmenin\xc4\xaf monarch\xc5\xb3 valdym\xc4\x85 ar vietini\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 valdym\xc4\x85 atsiradus\xc4\xaf dar Karolio Did\xc5\xbeiojo laikais._NEWLINE_Liubeko teis\xc4\x97 buvo perimta dar apie 100 miest\xc5\xb3 Baltijos j\xc5\xabros regione. Privilegijos sudar\xc4\x97 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 pirkliams ir amatininkams feodaliniuose teisiniuose santykiuose i\xc5\xa1imtin\xc4\xaf status\xc4\x85, palank\xc5\xb3 prekybos ir amat\xc5\xb3 pl\xc4\x97totei. XIII a. Liubeko teises tur\xc4\x97j\xc4\x99 miestai sudar\xc4\x97 galing\xc4\x85 prekybos bendrij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Hanzos Lyg\xc4\x85, kurios centras buvo Liubeke. Oficialaus Liubeko teis\xc4\x97s kodekso nebuvo iki 1586\xc2\xa0m., kai jis buvo i\xc5\xa1spausdintas leid\xc4\x97jo Johann Balthorn. Nepaisant to, Liubeko teis\xc4\x97 buvo pavyzdys ir kitiems Vokietijos miestams, kurie siek\xc4\x97 atsikratyti aristokrat\xc5\xb3 valdymo. Liubeko teis\xc4\x97 buvo pagrindas Dortmundo kodeksui Vestfalijoje, Goslaro kodeksui Saksonijoje ir Magdeburgo teis\xc4\x97ms Ryt\xc5\xb3 Europos miestuose. Nuo kit\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 Liubeko teis\xc4\x97 \xc5\xa1iek tiek skyr\xc4\x97si \xc5\xa1eimos ir turto reikalus reguliuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 norm\xc5\xb3 ypatyb\xc4\x97mis._NEWLINE_Lietuvoje Liubeko teis\xc4\x97 buvo \xc4\xafvesta Livonijos ordino \xc4\xafkurtoje Klaip\xc4\x97doje 1258\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nPagrindiniai principai\n_START_PARAGRAPH_\nPagal Liubeko teis\xc4\x99 miestas tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti valdomas tarybos (vok. Rat), kuri\xc4\x85 sudar\xc4\x97 20 tarybos nari\xc5\xb3 (vok. Ratherrn). Jie nebuvo renkami miestie\xc4\x8di\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau naujus narius skyr\xc4\x97 i\xc5\xa1 miesto prekybos gildij\xc5\xb3, stengdamiesi, kad gildijos b\xc5\xabt\xc5\xb3 tinkamai atstovaujamos taryboje. Tarybos nariai paprastai tarnavo 2 metus, ta\xc4\x8diau taryba gal\xc4\x97jo pra\xc5\xa1yti tarybos nario pasilikti tarnyboje ilgiau. Kadangi da\xc5\xbeniausiai taip ir buvo daroma, tai fakti\xc5\xa1kai tarybos nariai tarnaudavo iki gyvos galvos. Taryba i\xc5\xa1 savo tarpo rinko iki keturi\xc5\xb3 burmistr\xc5\xb3 (vok. B\xc3\xbcrgermeister), kurie dalinosi vykdom\xc4\x85j\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85. Pirmasis burmistras, paprastai vyriausiasis, veik\xc4\x97 kaip primus inter pares.'