b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Christian Bach\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nJohanas Kristijanas Bachas gim\xc4\x97 1735\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 5 d. Leipcige. Jis buvo jauniausias i\xc5\xa1 7 kompozitoriaus Johano Sebastiano Bacho s\xc5\xabn\xc5\xb3. Jo muzikin\xc4\xaf lavinim\xc4\x85si pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97jo t\xc4\x97vas ir jis tikriausiai buvo instruktuotas d\xc4\x97d\xc4\x97s Johano Elijo Bacho, kuris tuo metu gyveno gimin\xc4\x97s namuose Leipcige ir dirbo sekretoriumi pas Johan\xc4\x85 Sebastian\xc4\x85. Tik\xc4\x97tina, kad J. K. Bachas buvo m\xc4\x97gstamiausias Johano Sebastiano s\xc5\xabnus, nes po mirties 1750 m. jis palikimu s\xc5\xabnui paliko 3 i\xc5\xa1 4 savo klavesin\xc5\xb3. Po t\xc4\x97vo mirties J. K. Bachas persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Berlyn\xc4\x85, kur mok\xc4\x97si kompozicijos ir grojimo klavesinu pas vyresn\xc4\xaf pusbrol\xc4\xaf K. F. E. Bach\xc4\x85, suk\xc5\xabr\xc4\x97 pirm\xc4\x85sias didesn\xc4\x97s apimties savo kompozicijas, koncertavo vie\xc5\xa1ai. 1755 m. jis persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Milan\xc4\x85 Italijoje. Buvo remiamas grafo Agostino Litos, mok\xc4\x97si kontrapunkto Bolonijoje pas Padre Martini. Jo liturginiai k\xc5\xabriniai buvo atliekami Milane ir kitur. 1760 m. J. K. Bachas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 antrojo vargonininko pareigas Milano katedroje ir tikriausiai tais metais i\xc5\xa1 protestantizmo per\xc4\x97jo \xc4\xaf katalik\xc5\xb3 tik\xc4\x97jim\xc4\x85. Kitais metais jis keliavo po Italij\xc4\x85 ir suk\xc5\xabr\xc4\x97 operas Neapolio San Karlo teatrui: \xe2\x80\x9eKatonas Utikoje\xe2\x80\x9c (Catone in Utica) ir \xe2\x80\x9eAleksandras Indijoje\xe2\x80\x9c (Alessandro nell\xe2\x80\x99Indie). \xe2\x80\x9eKatonas Utikoje\xe2\x80\x9c tapo populiariausia ankstyv\xc4\x85ja J. K. Bacho opera, 1762 m. atlikta Milane, 1763 m. \xe2\x88\x92 Pavijoje, Perud\xc5\xbeoje, Parmoje, ir 1764 m. \xe2\x88\x92 v\xc4\x97l Neapolyje. Europinio d\xc4\x97mesio jo k\xc5\xabryba prad\xc4\x97jo susilaukti, kai 1761 m. Pary\xc5\xbeiuje buvo publikuota jo uverti\xc5\xabra \xe2\x80\x9eArtakserksas\xe2\x80\x9c (Artaserse). 1762 m. jis sulauk\xc4\x97 pasi\xc5\xablymo i\xc5\xa1 Karali\xc5\xa1kojo teatro Londone paruo\xc5\xa1ti dvi operas sekan\xc4\x8diam sezonui. J. K. Bachas apleido pasi\xc5\xablymus operoms Neapolyje ir Venecijoje ir 1762 m. vasar\xc4\x85 i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf London\xc4\x85. Milane jo vargonininko vieta buvo rezervuota metams, bet kompozitorius daugiau \xc4\xaf Milan\xc4\x85 nebesugr\xc4\xaf\xc5\xbeo._NEWLINE_Londone jau su pirmosios operos \xe2\x80\x9eOrionas\xe2\x80\x9c (1763) pastatymu J. K. Bachas u\xc5\xbesitikrino pirmaujan\xc4\x8dio miesto muziko pad\xc4\x97t\xc4\xaf. J\xc4\xaf r\xc4\x97m\xc4\x97 karali\xc5\xa1koji \xc5\xa1eima, aristokratija. Jis tur\xc4\x97jo daug pa\xc5\xbein\xc4\x8di\xc5\xb3 meninink\xc5\xb3 sluoksnyje. Pasak liudijim\xc5\xb3, J. K. Bachas i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo nusivyl\xc4\x99s Londono muzikin\xc4\x97s kult\xc5\xabros lygiu, bet greitas pripa\xc5\xbeinimas u\xc5\xbetikrino jo pasilikim\xc4\x85 mieste. Jis buvo paskirtas karalien\xc4\x97s \xc5\xa0arlot\xc4\x97s muzikos vadovu, mok\xc4\x97 muzikos karali\xc5\xa1kosios \xc5\xa1eimos vaikus ir karalien\xc4\x99, reng\xc4\x97 kamerin\xc4\x97s muzikos koncertus ir akomponavo fleita grojan\xc4\x8diam karaliui Jurgiui III. 1763 m. buvo publikuotas koncert\xc5\xb3 klavyrui rinkinys, dedikuotas karalienei \xc5\xa0arlotei. Nuo 1764 m. jis su kompozitoriu Karlu Frydrichu Abeliu organizavo nuolatinius koncertus Londone, kas buvo visi\xc5\xa1kai naujas rei\xc5\xa1kinys miesto gyvenime. 1764 m. \xc4\xaf London\xc4\x85 atvyko Leopoldas Mocartas su \xc5\xa1eima. Volfgangas Amad\xc4\x97jus Mocartas koncertavo karali\xc5\xa1kuosiuose r\xc5\xabmuose ir gerb\xc4\x97 J. K. Bacho muzik\xc4\x85. Pasak pasakojim\xc5\xb3, jie kartu atliko duetus prie klavesino. J. K. Bachui priskiriamas pianino instrumento i\xc5\xa1populiarinimas Londone. Laikoma, kad 1768 m. jis pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 mieste vie\xc5\xa1ai grojo solo \xc5\xa1iuo instrumentu. To meto klavesin\xc5\xb3 gamintojai tur\xc4\x97jo kontakt\xc5\xb3 su J. K. Bachu ir prad\xc4\x97jo gaminti pianinus (tuomet vadinti itali\xc5\xa1kai piano-forte). J. K. Bacho k\xc5\xabriniai buvo publikuojami Londone, Pary\xc5\xbeiuje ir Amsterdame, 1770-aisiais jis tur\xc4\x97jo auk\xc5\xa1t\xc4\x85 pripa\xc5\xbeinim\xc4\x85 Europoje. 1772 m. jis keliavo \xc4\xaf Manheim\xc4\x85 savo operos \xe2\x80\x9eTemistoklis\xe2\x80\x9c premjeros proga. 1775 m. Manheime buvo pastatyta opera \xe2\x80\x9eLu\xc4\x8dijus Sila\xe2\x80\x9c, kuri\xc4\x85 auk\xc5\xa1tai vertino Mocartas. Anglijoje J. K. Bachas ved\xc4\x97 koncertus su ital\xc5\xb3 dainininke \xc4\x8ce\xc4\x8dilija Grasi (Cecilia Grassi), kuri\xc4\x85 ved\xc4\x97 1773 m. ar 1774 m. prad\xc5\xbeioje. Padre Martini pra\xc5\xa1ymu J. K. Bachas nusiunt\xc4\x97 jam savo portret\xc4\x85 \xc4\xaf Bolonij\xc4\x85 (nutap\xc4\x97 Tomas Geinsboras). Kita portreto versija i\xc5\xa1liko Londone. 1778 m. Londone \xc4\xafvyko jo geriausios v\xc4\x97lyvosios operos \xe2\x80\x9eScipiono malon\xc4\x97\xe2\x80\x9c (La clemenza di Scipione) premjera. Paskutinis kompozitoriaus operinis k\xc5\xabrinys \xe2\x80\x9eAmadis i\xc5\xa1 Galijos\xe2\x80\x9c (Amadis de Gaule) 1779 m. pastatytas Pary\xc5\xbeiuje ir patyr\xc4\x97 nes\xc4\x97km\xc4\x99._NEWLINE_V\xc4\x97lyvaisiais metais suprast\xc4\x97jo J. K. Bacho sveikata, jo koncertai kartu su K. F. Abeliu prarado paklaus\xc4\x85 ir buvo nuostolingi. J. K. Bachas mir\xc4\x97 1782 m. sausio 1 d. Londone, buvo palaidotas \xc5\xa0v. Pankracijaus ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios kapin\xc4\x97se. Jis paliko daug skol\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 nepadeng\xc4\x97 paramos koncertai ir jas pad\xc4\x97jo apmok\xc4\x97ti karalien\xc4\x97 \xc5\xa0arlot\xc4\x97. Lai\xc5\xa1ke t\xc4\x97vui Mocartas J. K. Bacho mirt\xc4\xaf pavadino \xe2\x80\x9emuzikos pasaulio netektimi\xe2\x80\x9c.'