b'\n_START_ARTICLE_\nGruntas\n_START_SECTION_\nGrunt\xc5\xb3 klasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nGruntai skirstomi \xc4\xaf uolinius ir neuolinius. Uoliniai gruntai yra \xc4\xafvairios kilm\xc4\x97s uolienos (granitas, dolomitas, klintys ir kt.). Prie neuolini\xc5\xb3 grunt\xc5\xb3 priskiriami ga\xc2\xadbaliniai gruntai (nesucemen\xc2\xadtuotos uolien\xc5\xb3 nuolau\xc5\xbeos), sm\xc4\x97lis, molis. Sm\xc4\x97liniai ir moliniai gruntai vadinami dispersiniais, jie daug silpnesni u\xc5\xbe uolinius, susidaro i\xc5\xa1 masyvi\xc5\xb3 uolien\xc5\xb3, vykstant su\xc2\xadd\xc4\x97tingiems d\xc5\xabl\xc4\x97jimo ir kitiems procesams._NEWLINE_Dirbtiniai gruntai dar vadinami technogeniniais (supiltieji gruntai, taip pat nat\xc5\xabral\xc5\xabs, ku\xc2\xadri\xc5\xb3 savyb\xc4\x97s dirbtinai pakeistos, pvz., sutankinant). Nat\xc5\xabral\xc5\xabs gruntai yra nesuardytos sandaros, nepakitusio dr\xc4\x97gnumo, mas\xc4\x97s ir t\xc5\xabrio. Gruntai turi \xc4\xafvairi\xc4\x85 strukt\xc5\xabr\xc4\x85, kuri priklauso nuo mineralini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 didumo ir formos, tarpusavio s\xc4\x85veikos. J\xc4\x85 lemia susiklostymo geologin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos. Grunt\xc5\xb3 savyb\xc4\x97s gali b\xc5\xabti nustatomos tiriant m\xc4\x97ginius laboratorijose arba nat\xc5\xabraliomis sl\xc5\xabgsojimo s\xc4\x85lygomis (pvz., smeigiant metalinius strypus).\n_START_SECTION_\nNaudojimas\n_START_PARAGRAPH_\nGruntai statyb\xc5\xb3 srityje da\xc5\xbeniausiai atlieka pagrind\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf, nes ant j\xc5\xb3 projektuojami ir \xc4\xafrengiami pamatai \xc4\xafvairios paskirties statiniams. Turint geologinius grunt\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 rezultatus, nustatomos grunt\xc5\xb3 atsparumo skai\xc4\x8diuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 rodikli\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97s, sudaromas optimaliausias ekonominiu po\xc5\xbei\xc5\xabriu statinio projektas.'