b'\n_START_ARTICLE_\nRektascensija\n_START_SECTION_\nPaai\xc5\xa1kinimas\n_START_PARAGRAPH_\nRektascensija yra dangaus sferos atitikmuo \xc5\xbdem\xc4\x97s ilgumai. Tiek rektascensija, tiek ilguma matuojama ryt\xc5\xb3-vakar\xc5\xb3 kryptimi i\xc5\xa1ilgai pusiaujo; ir abi matuojamos nuo nulinio pusiaujo ta\xc5\xa1ko. Ilgumai \xc5\xa1is nulinis ta\xc5\xa1kas yra nulinis dienovidinis; rektascensijai nulinis ta\xc5\xa1kas laikomas pavasario lygiadienio ta\xc5\xa1ku (\xc5\xbeymimu Avino \xc5\xbeenklu), kuris yra toje dangaus vietoje, kuri\xc4\x85 Saul\xc4\x97 kerta dangaus pusiauj\xc4\x85 pavasario lygiadienio metu. Rektascensija yra visada lygi nuliui dangaus did\xc5\xbeiojo apskritimo dalyje, besit\xc4\x99sian\xc4\x8dioje nuo dangaus \xc5\xa1iaur\xc4\x97s poliaus, per pavasario lygiadienio ta\xc5\xa1k\xc4\x85 iki dangaus piet\xc5\xb3 poliaus._NEWLINE_Rektascensija matuojama \xc4\xaf rytus nuo pavasario lygiadienio ta\xc5\xa1ko. Bet kokie kampiniai vienetai gali b\xc5\xabti naudojami rektascensijai atskaityti, ta\xc4\x8diau susitarta rektascensij\xc4\x85 matuoti valandomis, minut\xc4\x97mis ir sekund\xc4\x97mis, kai 24 valandos atitinka vis\xc4\x85 apskritim\xc4\x85. \xc5\xa0io pasirinkimo prie\xc5\xbeastis yra, kad \xc5\xbdem\xc4\x97 sukasi ma\xc5\xbedaug pastoviu kampiniu grei\xc4\x8diu (\xc5\xber. siderinis periodas). Kai pilnas apskritimas turi 360 laipsni\xc5\xb3, rektascensijos valanda yra ekvivalenti 1/24 \xc5\xa1io dyd\xc5\xbeio, arba 15 laipsni\xc5\xb3, viena rektascensijos minut\xc4\x97 lygi 15 kampini\xc5\xb3 minu\xc4\x8di\xc5\xb3 ir viena rektascensijos sekund\xc4\x97 lygi 15 kampini\xc5\xb3 sekund\xc5\xbei\xc5\xb3. Valandinis kampas, naudojamas dangaus navigacijoje, yra pana\xc5\xa1us \xc4\xaf rektascensij\xc4\x85, tik jis did\xc4\x97ja \xc4\xaf vakarus o ne \xc4\xaf rytus, kaip rektascensija. Svarbu nesupainioti rektascensijos su valandiniu kampu, kuris atskaitomas taip pat i\xc5\xa1ilgai dangaus pusiaujui ir parodantis kiek toli yra objektas i vakarus nuo dangaus dienovidinio._NEWLINE_Rektascensija gali b\xc5\xabti naudojama nustatyti \xc5\xa1viesulio pad\xc4\x97\xc4\x8diai bei rasti kiek laiko turi praeiti, kad \xc5\xa1viesulys atsidurt\xc5\xb3 tam tikrame dangaus ta\xc5\xa1ke. Pavyzd\xc5\xbeiui, jei \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 su rektascensija RA = 01:30:00 \xc5\xa1iuo metu yra kulminacijoje, tada kita \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 su rektascensija RA = 20:00:00 kulminacijoje bus po 18,5 valandos (skai\xc4\x8diuojant \xc5\xbevaig\xc5\xbediniu laiku)._NEWLINE_Kadangi \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 rektascensija ir deklinacija pastoviai d\xc4\x97l precesijos kinta, tai astronomai kataloguose nurodo steb\xc4\x97jimo Epoch\xc4\x85. \xc5\xa0iuo metu standarti\xc5\xa1kai priimta Epocha yra J2000.0, kuri rei\xc5\xa1kia 2000 sausio 1 12:00 \xc5\xbdemi\xc5\xa1kuoju laiku. Raid\xc4\x97 "J" parodo, kad tai yra Julijaus Epocha. Anks\xc4\x8diau buvo s\xc4\x97kmingai astronom\xc5\xb3 naudojama Beselio Epocha su \xc5\xbeymenimis B1875.0, B1900.0 ir B1950.0.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nRektascensijos s\xc4\x85voka buvo \xc5\xbeinoma dar nuo Hiparcho laik\xc5\xb3, kai jis matavo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 pusiaujines koordinates antrame am\xc5\xbeiuje prie\xc5\xa1 Krist\xc5\xb3. Bet Hiparchas su savo \xc4\xafpediniais suk\xc5\xabr\xc4\x97 savo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 katalog\xc4\x85, kuris buvo susietas su ekliptine koordina\xc4\x8di\xc5\xb3 sistema ir rektascensijos panaudojimas liko nuo\xc5\xa1alyje._NEWLINE_Po teleskopo i\xc5\xa1radimo, astronomams atsiv\xc4\x97r\xc4\x97 galimyb\xc4\x97 steb\xc4\x97ti dangaus objektus detaliau, o tam prireik\xc4\x97 galimyb\xc4\x97s teleskop\xc4\x85 i\xc5\xa1laikyti ties vienu objektu norim\xc4\x85 laiko tarp\xc4\x85. Papras\xc4\x8diausias b\xc5\xabdas tai padaryti yra teleskopui \xc4\xafrengti pusiaujin\xc4\x99 montuot\xc4\x99, kuri leid\xc5\xbeia teleskop\xc4\x85 sukti tokiu pa\xc4\x8diu kampiniu grei\xc4\x8diu, kokiu sukasi dangaus sfera d\xc4\x97l \xc5\xbdem\xc4\x97s sukimosi apie a\xc5\xa1\xc4\xaf. Kai tik pusiaujin\xc4\x97 montuot\xc4\x97 pla\xc4\x8diau paplito, pusiaujin\xc4\x97 koordina\xc4\x8di\xc5\xb3 sistema, kurioje yra ir rektascensija, taip pat paplito d\xc4\x97l savo patogumo. Pusiaujin\xc4\x97 montuot\xc4\x97 gali tur\xc4\x97ti su dangaus objekt\xc5\xb3 koordinat\xc4\x97mis (rektascensija ir deklinacija) susiet\xc4\x85 gradavimo skales, kurios tvirtinamos prie teleskopo sukimosi a\xc5\xa1i\xc5\xb3. Taip palengvinamas \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 koordina\xc4\x8di\xc5\xb3 matavimas. Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 katalog\xc4\x85, kuriame buvo panaudotos rektascensija ir deklinacija, sudar\xc4\x97 John Flamsteed Historia Coelestis Britannica (1712, 1725).'