b'\n_START_ARTICLE_\nBernard Katz\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 Vokietijos \xc5\xbeyd\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Baig\xc4\x97 Leipcigo karaliaus Alberto gimnazij\xc4\x85. 1934 m. baig\xc4\x99s medicin\xc4\x85 Leipcigo universitete, d\xc4\x97l Hitleriui at\xc4\x97jus \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 prasid\xc4\x97jusi\xc5\xb3 \xc5\xbeyd\xc5\xb3 persekiojim\xc5\xb3 emigravo \xc4\xaf Anglij\xc4\x85. 1935\xe2\x80\x931939 m. dirbo Londono universiteto koled\xc5\xbee, 1938 m. medicinos daktaras. 1939\xe2\x80\x931942 m. dirbo Sidn\xc4\x97jaus ligonin\xc4\x97je Australijoje._NEWLINE_Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 1942\xe2\x80\x931946 m. tarnavo Australijos karin\xc4\x97se oro paj\xc4\x97gose. Gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf London\xc4\x85 dirbo ir d\xc4\x97st\xc4\x97 Londono universiteto koled\xc5\xbee. Nuo 1952 m. profesorius. 1952\xe2\x80\x931978 m. vadovavo \xc5\xa1io koled\xc5\xbeo Biofizikos katedrai._NEWLINE_\xc4\xaevairi\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 draugij\xc5\xb3 narys ir garb\xc4\x97s daktaras. 1969 m. seras.\n_START_SECTION_\nVeikla\n_START_PARAGRAPH_\nMokslinio darbo kryptis \xe2\x80\x93 nerv\xc5\xb3 ir raumen\xc5\xb3 fiziologija, impulso sklidimas i\xc5\xa1 nervo \xc4\xaf raumen\xc4\xaf ir proceso cheminiai mechanizmai. Nustat\xc4\x97 kalcio jon\xc5\xb3 \xc4\xaftak\xc4\x85 nervinio impulso perdavimui, j\xc4\xaf perduodan\xc4\x8di\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 atsipalaidavimui sinaps\xc4\x97se ir jo periodi\xc5\xa1kumui.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaevertinimas\n_START_PARAGRAPH_\n1970 m. jo veikla kartu su Juliumi Akselrodu ir Ulfu fon Euleriu \xc4\xafvertinta Nobelio fiziologijos ir medicinos premija.'