b'\n_START_ARTICLE_\nKuperio pora\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc5\xabperio pora vadinami suri\xc5\xa1ti elektronai, susidarantys pakankamai \xc5\xbeemoje temperat\xc5\xabroje. Pavadinta Leono Neilo K\xc5\xabperio vardu, 1956\xc2\xa0m. pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 panaudojus elektron\xc5\xb3 por\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc4\x85 superlaidumui ai\xc5\xa1kinti. John Bardeen, John Schrieffer ir Leono K\xc5\xabperio sukurtoje BCS teorijoje superlaidum\xc4\x85 lemia b\xc5\xabtent \xc5\xa1ios poros. U\xc5\xbe teorij\xc4\x85 autoriai 1972\xc2\xa0m. gavo Nobelio fizikos premij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nElektronai, d\xc4\x97l tokio paties kr\xc5\xabvio stumia vienas kit\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau kristale judantis elektronas ne\xc5\xbeymiai pritraukia teigiamus jonus, poliarizuoja gardel\xc4\x99, tod\xc4\x97l apie j\xc4\xaf ima formuotis lokalinis teigiamas perteklinis kr\xc5\xabvis, kuris, judant elektronui, taip pat juda. Pagal L.K\xc5\xabperio teorij\xc4\x85 jis gali pritraukti kit\xc4\x85 elektron\xc4\x85. Tokiu b\xc5\xabdu susidaro K\xc5\xabperio pora. Dviej\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 abipus\xc4\x97 trauka galima tik tada, kai jos tarpusavyje kei\xc4\x8diasi energija, o K\xc5\xabperio poroje ja kei\xc4\x8diasi virtualiaisiais fononais (gardel\xc4\x97s virpesiais)._NEWLINE_\xc5\xa0i dviej\xc5\xb3 elektron\xc5\xb3 s\xc4\x85veika did\xc5\xbeiausia tuomet, kai por\xc4\x85 sudaro elektronai su prie\xc5\xa1ingais sukiniais. D\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties suminis poros sukinys lygus 0, t. y. K\xc5\xabperio pora yra bozonas. Tokiu atveju visos poros gali u\xc5\xbeimti t\xc4\x85 pat\xc4\xaf energijos lygmen\xc4\xaf (kadangi \xc5\xa1iuo atveju negalioja Paulio draudimo principas). Tam tikromis s\xc4\x85lygomis \xc5\xa1i\xc4\x85 visum\xc4\x85 galima nagrin\xc4\x97ti kaip Boz\xc4\x97s-Ein\xc5\xa1teino kondensat\xc4\x85. Reikia pamin\xc4\x97ti, kad poruojasi elektronai ir su vienodais sukiniais, ta\xc4\x8diau tokios poros susidarymo tikimyb\xc4\x97 \xc5\xbeymiai ma\xc5\xbeesn\xc4\x97._NEWLINE_Skai\xc4\x8diavimais nustatyta, kad atstumas tarp elektron\xc5\xb3 K\xc5\xabperio poroje yra iki 10\xe2\x81\xb4 kart\xc5\xb3 didesnis, nei gardel\xc4\x97s konstanta. Tai rei\xc5\xa1kia, kad kiekvienoje poros u\xc5\xbeimtoje erdv\xc4\x97je yra daugyb\xc4\x97 elektron\xc5\xb3, sudaran\xc4\x8di\xc5\xb3 kitas poras, o jos tarpusavyje gali keistis elektronais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 suardyti ir sudaryti kitas K\xc5\xabperio poras._NEWLINE_Norint suardyti poroje esan\xc4\x8di\xc5\xb3 elektron\xc5\xb3 sveik\xc4\x85, reikia suteikti daugiau energijos, nei s\xc4\x85veikos energija  (kur \xc2\xa0\xe2\x80\x93 krizin\xc4\x97 superlaidininko temperat\xc5\xabra), kuri K\xc5\xabperio porose yra pakankamai nedidel\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 10\xe2\x80\x934\xe2\x80\x9310\xe2\x80\x932 eV eil\xc4\x97s. \xc5\xa0i energija vadinama K\xc5\xabperio poros energetiniu ply\xc5\xa1iu. Kai gardel\xc4\x97s temperat\xc5\xabra pakyla auk\xc5\xa1\xc4\x8diau krizin\xc4\x97s, jos virpesi\xc5\xb3 energija pasidaro didesn\xc4\x97 u\xc5\xbe energetin\xc4\xaf ply\xc5\xa1\xc4\xaf ir suardo poras, o superlaidumas i\xc5\xa1nyksta.'