b'\n_START_ARTICLE_\nPortugalijos transportas\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalija turi gerai i\xc5\xa1vystyt\xc4\x85 transporto infrastrukt\xc5\xabr\xc4\x85. \xc5\xa0alyje yra 68732 km ilgio sausumos keli\xc5\xb3, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 beveik 3000 km yra autostrados. Portugalija turi keturis tarptautinius oro uostus \xc5\xa1alia Lisabonos, Porto, Faro ir Be\xc5\xbeos. Did\xc5\xbeiausi j\xc5\xabr\xc5\xb3 uostai yra Aveiras, Figeira da Fosas, Lisabona, Setubalis, Sini\xc5\xa1as ir Faras.\n_START_SECTION_\nSausumos keliai\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbe \xc5\xa1alies sausumos kelius atsakinga kompanija Brisa \xe2\x80\x93 Auto-estradas de Portugal. Pagrindinis \xc5\xa1alies kelias yra A1 (Autoestrada do Norte), statytas 1960\xe2\x80\x931991 m. 303 km ilgio kelias jungia \xc5\xa1alies sostin\xc4\x99 Lisabon\xc4\x85 ir Porto miest\xc4\x85._NEWLINE_1972 m. nuspr\xc4\x99sta, kad Brisa iki 1981 m. pabaigos turi pastatyti 390 km keli\xc5\xb3. Prioritetas skirtas A1 autostradai, 300 km ilgio keliui tarp sostin\xc4\x97s Lisabonos ir Porto, antro pagal dyd\xc4\xaf Protugalijos miesto. \xc5\xa0is kelias tapo svarbia transporto arterija, kuri palaik\xc4\x97 \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s \xc5\xa1alies dalies industrializacij\xc4\x85 ir yra labiausiai apkrautas kelias Brisos keli\xc5\xb3 tinkle. Prad\xc4\x97ta statyti ir A2 autostrada, tur\xc4\x97jusi sujungti Lisabon\xc4\x85 su kurortais pietuose._NEWLINE_Pra\xc4\x97jus dviems metams nuo Brisos \xc4\xafk\xc5\xabrimo de\xc5\xa1iniosios pakraipos diktat\xc5\xabra buvo nuversta kairi\xc5\xb3j\xc5\xb3 revoliucijos. Naujasis re\xc5\xbeimas \xc4\xaftrauk\xc4\x97 Bris\xc4\x85 \xc4\xaf nacionalizacijos program\xc4\x85, i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 per\xc4\x97m\xc4\x97 40 proc., o v\xc4\x97liau - 90 proc. bendrov\xc4\x97s akcij\xc5\xb3. Keliai toliau buvo statomi - kai buvo baigti pirmieji A1 ir A2 autostrad\xc5\xb3 etapai vyriausyb\xc4\x97s koncesija buvo prat\xc4\x99sta ir tolimesniems etapams. Be to, koncesijos suteiktos ir autostrad\xc5\xb3 tinklo pl\xc4\x97timui: A3 autostrada tur\xc4\x97jo sujungti \xc5\xa1iaur\xc4\x97s-piet\xc5\xb3 keli\xc4\x85 su Ispanijos siena, A4 tur\xc4\x97jo eiti \xc4\xaf rytus nuo Porto iki Amarant\xc4\x97s, o A5 eiti nuo Lisabonos iki pakrant\xc4\x97s u\xc5\xbe 40 km \xc4\xaf vakarus. Per pirmuosius demokratin\xc4\x97s vyriausyb\xc4\x97s metus autostrad\xc5\xb3 tinklas nevir\xc5\xa1ijo 300 km. XX a. de\xc5\xa1imtajeme de\xc5\xa1imtmetyje transporto pl\xc4\x97tra tapo prioritetu, kur\xc4\xaf skatino did\xc4\x97jantis automobili\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius ir vartojimas.  _NEWLINE_1985 m. baujoji centro-de\xc5\xa1ini\xc5\xb3j\xc5\xb3 socialdemokrat\xc5\xb3 vyriausyb\xc4\x97, vadovaujama premjero An\xc3\xadbal Cavaco Silva, \xc4\x97m\xc4\x97 ma\xc5\xbeinti valstybin\xc4\x99 ekonomikos kontrol\xc4\x99. Po ilgus metus trukusios l\xc4\x97tos pl\xc4\x97tros vyriausyb\xc4\x97 \xc4\x97m\xc4\x97si intensyviai investuoti \xc4\xaf transporto infrastrukt\xc5\xabros modernizavim\xc4\x85. Nors dalis l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 buvo skirta gele\xc5\xbeinkeliams ir metro, ta\xc4\x8diau did\xc5\xbeioji dalis atiteko autostradoms. Investicijos buvo skubiai reikalingos, nes Portugalijos transporto sektorius augo grei\xc4\x8diau nei bet kurioje kitoje Europos S\xc4\x85jungos \xc5\xa1alyje. Vyriausyb\xc4\x97s investicijos leido i\xc5\xa1p\xc4\x97ti autostrad\xc5\xb3 tinkl\xc4\x85 nuo 300 km 1990 m. iki 600 km 1995 m.\n_START_SECTION_\nGele\xc5\xbeinkeliai\n_START_PARAGRAPH_\nGele\xc5\xbeinkeli\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 pri\xc5\xbei\xc5\xabri nacionalin\xc4\x97 kompanija Comboios de Portugal. 2018 m. visoje \xc5\xa1alyje ji perve\xc5\xbe\xc4\x97 126 milijonus keleivi\xc5\xb3. I\xc5\xa1 viso Portugalijos gele\xc5\xbeinkeli\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 sudaro 2786 km v\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xb3. Pagrindinius \xc5\xa1alies kelius aptarnauja greitieji traukiniai Alfa Pendular, galintys pasiekti 220 km/val greit\xc4\xaf._NEWLINE_Du \xc5\xa1alies miestai turi metro sistemas \xe2\x80\x93 Lisabona ir Porto. Sostin\xc4\x97je metro atidarytas 1959 m. pabaigoje, \xc5\xa1iuo metu turi 4 linijas. 2002 m. metro buvo atidarytas Porto mieste. Sistem\xc4\x85 sudaro 6 linijos. Lisabonoje ir Porte taip pat veikia tramvaj\xc5\xb3 sistemos._NEWLINE_1891 m. Porto mieste buvo \xc4\xafrengtas funikulierius. Netrukus po atidarymo jis buvo u\xc5\xbedarytas, o nuo 2004 m. veikia nauja sistema.\n_START_SECTION_\nOro transportas\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalijoje veikia 4 tarptautiniai oro uostai \xe2\x80\x93 Lisabonoje, Porto, Faro ir Be\xc5\xbea miestuose._NEWLINE_\xc5\xa0alies sostin\xc4\x97s oro uostas yra did\xc5\xbeiausias \xc5\xa1alyje. 2018 m. jis aptarnavo 29 milijonus keleivi\xc5\xb3 ir buvo 18 pagal dyd\xc4\xaf visoje Europoje._NEWLINE_2019 m. saus\xc4\xaf \xc5\xa1alies vyriausyb\xc4\x97 prane\xc5\xa1\xc4\x97, kad Lisabonos Monti\xc5\xbeu priemestyje planuoja \xc4\xafrengti antr\xc4\x85 Lisabonos oro uost\xc4\x85. Planuojama, kad jis prad\xc4\x97t\xc5\xb3 veikti 2022 m._NEWLINE_Nacionalin\xc4\x97s Portugalijos avialinijos yra 1946 m. \xc4\xafkurtos TAP Air Portugal.'