b'\n_START_ARTICLE_\nPeru aprist\xc5\xb3 partija\n_START_PARAGRAPH_\nPeru aprist\xc5\xb3 partija (APRA, isp. Partido aprista del Peru, Alianza Popular Revolucionaria Americana:) \xe2\x80\x93 seniausia Peru politin\xc4\x97 partija, \xc5\xa1iuo metu opozicijoje.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurta 1924 m. Lotyn\xc5\xb3 Amerikos nacionalreformizmo pradininko Viktoro Raulio Haja de la Toreso, vadovavusio partijai iki mirties 1979 m., iniciatyva, kaip visos Lotyn\xc5\xb3 Amerikos dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 partija. 1936 m. nacionaliniame kongrese priimta \xe2\x80\x9eprograma minimum\xe2\x80\x9c numat\xc4\x97 agrarin\xc4\x99 reform\xc4\x85, visuotin\xc4\xaf \xc5\xa1vietim\xc4\x85, socialin\xc4\xaf draudim\xc4\x85._NEWLINE_Mirus Viktorui Hajai, partijoje prasid\xc4\x97jo nesutarimai tarp Armando Vilanuevos ir Andreso Tovnsedo, o kai APRA dauguma partijos lyderiu ir kandidatu \xc4\xaf \xc5\xa1alies prezidento post\xc4\x85 pasirinko pirm\xc4\x85j\xc4\xaf, antrasis \xc4\xafsteig\xc4\x97 Hajist\xc5\xb3 jud\xc4\x97jim\xc4\x85. Rinkimus pralaim\xc4\x97jo abu._NEWLINE_1979 m. partijos vadovu tapus Alanui Garsijai Peresui, APRA pasuko kairesni\xc5\xb3 pozicij\xc5\xb3 link. 1980 m. parlamento rinkimuose gavo 27,4\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 18 viet\xc5\xb3 senate bei 58 vietas deputat\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose. 1985 m. rinkimuose gavo 45,7\xc2\xa0% bals\xc5\xb3, 31 viet\xc4\x85 senate ir 99 deputat\xc5\xb3 vietas. 1985\xe2\x80\x931990 m. Peru prezidentu buvo Alanas Garsija Peresas. 2001 m. parlamento rinkimuose APRA gavo 19.7\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 26 vietas 120 viet\xc5\xb3 Respublikos kongrese. Alanas Garsija kandidatavo \xc4\xaf prezidentus 2001 ir 2006 m.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nTuri apie 700 000 nari\xc5\xb3. Glaud\xc5\xbeiai bendradarbiauja su Dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 konfederacija. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias organas \xe2\x80\x93 suva\xc5\xbeiavimas, kuriame renkami lyderiai. Tarp suva\xc5\xbeiavim\xc5\xb3 partijai vadovauja Nacionalinis vykdomasis komitetas. Socialist\xc5\xb3 Internacionalo konsultacin\xc4\x97 nar\xc4\x97 nuo 1983 m., tikroji nar\xc4\x97 nuo 1999 m. lapkri\xc4\x8dio 8 d.'