b'\n_START_ARTICLE_\nBakterij\xc5\xb3 dauginimasis ir vystymasis\n_START_SECTION_\nDauginimasis\n_START_PARAGRAPH_\nBakterijos dauginasi l\xc4\x85stelei pasidalijant pusiau. L\xc4\x85stel\xc4\x97s dalijimasis kadaise buvo nauja pakopa organinio pasaulio evoliucijoje. Motinin\xc4\x97 bakterijos l\xc4\x85stel\xc4\x97, baigiant jai savo gyvenim\xc4\x85 ir virstant dviem dukterin\xc4\x97mis l\xc4\x85stel\xc4\x97mis, ne mir\xc5\xa1ta, bet atsinaujina. Atsinaujinimo esm\xc4\x99 sudaro tai, kad l\xc4\x85steli\xc5\xb3 lyginamasis pavir\xc5\xa1ius, joms pasidalijus, pasidaro didesnis, ir d\xc4\x97l to naujos l\xc4\x85stel\xc4\x97s gali spar\xc4\x8diau imti maist\xc4\x85 ir grei\xc4\x8diau augti. Taigi \xc4\xaf l\xc4\x85stel\xc4\x97s augimo sustojim\xc4\x85 prie\xc5\xa1 dalijim\xc4\x85si galima \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti kaip \xc4\xaf jos sen\xc4\x97jimo pirm\xc4\x85j\xc4\xaf po\xc5\xbeym\xc4\xaf._NEWLINE_Prie\xc5\xa1 atsirandant skersinei pertvar\xc4\x97lei, ties l\xc4\x85stel\xc4\x97s pusiauju i\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97ja \xc5\xbeiedo pavidalo citoplazmos membranos dviguba rauk\xc5\xa1l\xc4\x97, kuri, palaipsniui did\xc4\x97dama, siaurina ang\xc4\x85 tarp dviej\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s pusi\xc5\xb3. \xc5\xa0i rauk\xc5\xa1l\xc4\x97 pagaliau virsta l\xc4\x85stel\xc4\x97s pertvara, kuri perskiria protoplast\xc4\x85 \xc4\xaf dvi dalis. Tuo metu bakterijos chromosoma, amitotiniu b\xc5\xabdu pasidalij\xc4\x99s pusiau, nukeliauja \xc4\xaf susidariusias l\xc4\x85stel\xc4\x97s puses. Protoplasto membranos rauk\xc5\xa1l\xc4\x97s viduryje susiformuoja dviguba skersin\xc4\x97 sienel\xc4\x97._NEWLINE_Bakterij\xc5\xb3 dalijim\xc4\x85si pusiau, atsirandant j\xc5\xb3 viduryje skersinei sienelei, galima ai\xc5\xa1kinti tuo, kad bakterij\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s turi gana tvirt\xc4\x85 sienel\xc4\x99, neleid\xc5\xbeian\xc4\x8di\xc4\x85 jai mechani\xc5\xa1kai t\xc4\xafsti ir trukdan\xc4\x8di\xc4\x85 keisti savo form\xc4\x85. Plik\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 dalijimasis vyksta daug papras\xc4\x8diau. Dalijimosi metu jos kiek i\xc5\xa1t\xc4\xafsta, suplon\xc4\x97damos ties viduriu, ir pasidalija pusiau. Tipi\xc5\xa1kas tokio dauginimosi pavyzdys gleivabakteri\xc5\xb3 dalijimasis._NEWLINE_Si\xc5\xablin\xc4\x97s bakterijos, pavyzd\xc5\xbeiui, aktonomicetai, dauginasi, sutr\xc5\xabkin\xc4\x97jant j\xc5\xb3 si\xc5\xableliui \xc4\xaf daugel\xc4\xaf l\xc4\x85steli\xc5\xb3. Kai kada nuo \xc5\xa1onini\xc5\xb3 si\xc5\xableli\xc5\xb3 gal\xc5\xb3, atsiradus skersin\xc4\x97ms pertvar\xc4\x97l\xc4\x97ms, atitr\xc5\xabksta l\xc4\x85stel\xc4\x97s, kurios veliau virsta ilgais si\xc5\xablais.\n_START_SECTION_\nLytiniai rei\xc5\xa1kiniai ir gonidijos\n_START_PARAGRAPH_\nSeniau buvo galvojama, kad bakterijos gali daugintis tik vegetatyvi\xc5\xa1kai besidalydamos, be jokio apsivaisinimo. Ta\xc4\x8diau kai kurie tyrin\xc4\x97tojai tvirtino, kad bakterij\xc5\xb3 gyvenime kartais pastebimas susijungimas. Jos susijungia arba tilteliu, arba tiesiog susi\xc5\xa1liedamos. Susijungimo metu bakterija vis\xc4\x85 savo turin\xc4\xaf perduoda kitai bakterijai. F. Lionisas nurodo, kad po tokio susijungimo bakterijos viduje susiformuoja judr\xc5\xabs gr\xc5\xabdeliai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gonidijos, kurios, i\xc5\xa1\xc4\x97jusios i\xc5\xa1 motinin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s, virsta naujomis bakterij\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97mis. Gonidijos da\xc5\xbenai esti tokios ma\xc5\xbeos, kad pereina pro bakterinius filtrus, kaip bakteriofagai ar virusai. Bakterij\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s, sugeban\xc4\x8dios sudaryti gonidijas, vadinamos gonidangiais. Nurodoma, kad tipi\xc5\xa1kais gonidangiais bakterij\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s virsta senatv\xc4\x97je, kai jos tampa involiucin\xc4\x97mis formomis.\n_START_SECTION_\nBakterij\xc5\xb3 vystymasis ir spor\xc5\xb3 susidarymas\n_START_PARAGRAPH_\nDaugelis bakterij\xc5\xb3, nelaukdamos, kol mitybin\xc4\x97je terp\xc4\x97je pasibaigs maisto med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 ar vandens atsargos, pradeda gaminti savo viduje sporas. Spor\xc5\xb3 susidarym\xc4\x85 galima sukelti dirbtinai, perk\xc4\x97lus bakterijas \xc4\xaf terp\xc4\x99, kurioje tr\xc5\xabksta maisto med\xc5\xbeiag\xc5\xb3. J\xc5\xb3 susidarym\xc4\x85 galima ir sutrukdyti, periodi\xc5\xa1kai papildant terp\xc4\x99 maisto med\xc5\xbeiagomis. Yra ir toki\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3, kurios pradeda gaminti sporas, iki tam tikros ribos pak\xc4\x97lus temperat\xc5\xabr\xc4\x85._NEWLINE_Sporos susidaro \xc4\xafvairiai, da\xc5\xbeniausiai po vien\xc4\x85, kai kada po dvi. Da\xc5\xbenai jos susiformuoja po to, kai plazmoje i\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97ja vadinamoji branduolio med\xc5\xbeiaga (chromatiniai gr\xc5\xabdeliai). Branduolio med\xc5\xbeiaga yra svarbiausia substancija, i\xc5\xa1 kurios susidaro sporos. Plazmoje pradeda ry\xc5\xa1k\xc4\x97ti apvalus branduolio med\xc5\xbeiagos plotelis, kuris sudaro prospor\xc4\x99. I\xc5\xa1 jos, i\xc5\xa1tirpus nepanaudotai plazmai, susiformuoja spora. Sporos gali atsirasti ir kitaip. Pavyzd\xc5\xbeiui, Bacillus tetani chromatino gr\xc5\xabdeli\xc5\xb3 nesudaro. \xc5\xa0iuo atveju plazmos dalis atsitraukia nuo sienel\xc4\x97s, apsigaubia pl\xc4\x97vele ir virsta spora. Vegetatyvin\xc4\x97s bakterijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, susidarius j\xc5\xb3 viduje sporoms, da\xc5\xbenai dar ilgai i\xc5\xa1lieka aktyvios ir vikriai juda (Clostridium butyricum). Sporos pasi\xc5\xbeymi dideliu atsparumu \xc4\xafvairiems aplinkos veiksniams. Sporos gali i\xc5\xa1likti gyvos de\xc5\xa1imtis met\xc5\xb3._NEWLINE_Tipinga sporin\xc4\x97 bakterija yra Bacillus subtilis. \xc5\xa0i bakterija labai greit \xc4\xafsiveisia \xc5\xa1ieno nuovire. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 jame knib\xc5\xbeda tik palaidos judrios \xc5\xa1ios bakterijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, apsuptos \xc5\xbeiu\xc5\xbeeli\xc5\xb3. Ma\xc5\xbe\xc4\x97jant nuovire maisto med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 kiekiui, naujos kartos bakterijos jau ne\xc4\xafstengia pasidalijusios atsiskirti ir juda i\xc5\xa1tisais si\xc5\xablais. Dar v\xc4\x97liau jos visi\xc5\xa1kai nustoja jud\xc4\x97jusios, i\xc5\xa1kyla \xc4\xaf pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 sudarydamos pl\xc4\x97vel\xc4\x99. Tuomet j\xc5\xb3 \xc5\xbeiu\xc5\xbeeliai nyksta, formuojasi sporos, kurios, b\xc5\xabdamos sunkesn\xc4\x97s, grimsta ant dugno._NEWLINE_Kaban\xc4\x8diame mitybinio tirpalo la\xc5\xa1e pro mikroskop\xc4\x85 galima steb\xc4\x97ti ir sporos dygim\xc4\x85. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 spora i\xc5\xa1brinksta, pasidaro elipsi\xc5\xa1ka, v\xc4\x97liau jos pl\xc4\x97vel\xc4\x97 ties pusiauju ply\xc5\xa1ta. I\xc5\xa1 vidaus i\xc5\xa1lenda \xc5\xa1viesi l\xc4\x85stel\xc4\x97, kuri greit apauga \xc5\xbeiu\xc5\xbeeliais._NEWLINE_Bacillus subtilis gyvenime pasirei\xc5\xa1kia tam tikras cikli\xc5\xa1kumas. Kit\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 vystymosi cikli\xc5\xa1kumas dar ai\xc5\xa1kesnis. Pavyzd\xc5\xbeiui, gel\xc5\xbebakter\xc4\x97 Cladothirix dichotoma i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 yra judri \xc5\xbeiu\xc5\xbeeliuota l\xc4\x85stel\xc4\x97. Po kurio laiko ji praranda \xc5\xbeiu\xc5\xbeelius ir besidalydama virsta ilgu si\xc5\xablu, kuris vienu galu prisikabina prie substrato ir apsisupa gleivine mak\xc5\xa1timi. Kai kurios si\xc5\xablo l\xc4\x85stel\xc4\x97s bet\xc4\xafsdamos praspr\xc5\xabsta pro savo kaimynes ir, toliau besidalydamos, sudaro at\xc5\xa1akas. Tokiu b\xc5\xabdu susidaro savoti\xc5\xa1ki bakterij\xc5\xb3 kr\xc5\xabmeliai. Vandenyje ant \xc4\xafvairi\xc5\xb3 dugno daikt\xc5\xb3 esti i\xc5\xa1tisas toki\xc5\xb3 kr\xc5\xabmeli\xc5\xb3 \xe2\x80\x9emi\xc5\xa1kas\xe2\x80\x9c. Vir\xc5\xa1utin\xc4\x97je si\xc5\xabl\xc5\xb3 dalyje v\xc4\x97l susidaro atskiros \xc5\xbeiu\xc5\xbeeliuotos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, kurios prasiskverbia pro gleivin\xc4\x99 mak\xc5\xa1t\xc4\xaf ir i\xc5\xa1 naujo pradeda min\xc4\x97t\xc4\x85 vystymosi cikl\xc4\x85._NEWLINE_Anks\xc4\x8diau buvo galvojama, kad spor\xc5\xb3 susidarymas yra atsakomoji bakterij\xc5\xb3 reakcija \xc4\xaf blog\xc4\x97jan\xc4\x8dias aplinkos s\xc4\x85lygas. Dabar i\xc5\xa1ai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, kad taip n\xc4\x97ra. Sporos susidaro tik gerose s\xc4\x85lygose augan\xc4\x8dioje kolonijoje, pasiekus jai atitinkam\xc4\x85 brandos stadij\xc4\x85. Be to, joms susidaryti kartais reikia speciali\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3: mangano drusk\xc5\xb3, alanino ir kt. Sporos da\xc5\xbenai gali dygti tose pa\xc4\x8diose s\xc4\x85lygose, kuriose susidar\xc4\x97, tik turi b\xc5\xabti atitinkama temperat\xc5\xabra ir pH (kartais reikalingas CO\xe2\x82\x82). Spor\xc5\xb3 dygim\xc4\x85 gali sukelti \xc5\xa1ilumos \xc5\xa1okas (apie 65\xc2\xb0 C temperat\xc5\xabra).'