b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc4\x85mon\xc4\x97s filosofija\n_START_SECTION_\nS\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno santykio problema\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis \xc5\xa1ioje srityje dirban\xc4\x8di\xc5\xb3 filosof\xc5\xb3 tikslas yra i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinti proto prigimt\xc4\xaf ir kaip protas veikia ir yra veikiamas k\xc5\xabno. Pa\xc4\x8di\xc4\x85 problem\xc4\x85 galima nusakyti \xc5\xa1iais klausimais: Kaip tokios skirtingos sistemos, kaip protas ir s\xc4\x85mon\xc4\x97, gali s\xc4\x85veikauti tarpusavyje? Kokie yra j\xc5\xb3 s\xc4\x85veikos principai ir d\xc4\x97sniai? Kaip s\xc4\x85moningos mintys ir jausmai gali atsirasti i\xc5\xa1 pilkos mas\xc4\x97s vadinamos smegenimis, kuriuose vyksta vien elektrocheminiai procesai? Kaip sprendimai, norai ar \xc4\xafsitikinimai gali priversti k\xc5\xabn\xc4\x85 jud\xc4\x97ti b\xc5\xabtent taip, o ne kitaip? Ar s\xc4\x85mon\xc4\x97, mintys ir jausmai yra ka\xc5\xbekas \xc5\xa1alia smegenyse vykstan\xc4\x8di\xc5\xb3 fizini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3, ar tai yra tie fiziniai procesai? Egzistuoja dvi pagrindin\xc4\x97s filosofijos kryptys bandan\xc4\x8dios i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti \xc5\xa1ias problemas: dualizmas ir monizmas.\n_START_SECTION_\nDualizmas\n_START_PARAGRAPH_\nDualizmas yra po\xc5\xbei\xc5\xabris, kad s\xc4\x85mon\xc4\x97je vykstantys procesai kai kuriais aspektais n\xc4\x97ra fiziniai. Da\xc5\xbeniausiai naudojamas argumentas u\xc5\xbe dualizm\xc4\x85 yra daugelio \xc5\xbemoni\xc5\xb3 intuicija, kad j\xc5\xb3 asmenyb\xc4\x97, siela ir protas yra ka\xc5\xbekas daugiau nei vien smegenys. S\xc4\x85mon\xc4\x97 atrodo kaip ka\xc5\xbekokios kitos formos materija, nes turi savybi\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 joks kitas materialus daiktas neturi. Dauguma moderni\xc5\xb3 filosof\xc5\xb3 mano, kad tokios intuicijos, kaip ir daug kit\xc5\xb3, gali b\xc5\xabti neteisingos ir tod\xc4\x97l geriau yra pasikliauti empiriniais steb\xc4\x97jimais, kritiniu m\xc4\x85stymu, moksliniais metodais ir pan._NEWLINE_Ren\xc4\x97 Dekartas detaliau apra\xc5\xa1\xc4\x97 intuicija paremt\xc4\x85 argument\xc4\x85. \xc4\x8cia yra pateikiama sutrumpinta jo versija: Setas turi ai\xc5\xa1ki\xc4\x85 savo proto, kaip m\xc4\x85stan\xc4\x8dio daikt\xc4\x85, neturin\xc4\x8dio jokios erdvin\xc4\x97s i\xc5\xa1rai\xc5\xa1kos (jo negalima pamatuoti, kaip yra matuojamas ilgis, svoris ir pan.), id\xc4\x97j\xc4\x85. Jis taip pat turi ai\xc5\xa1ki\xc4\x85 savo k\xc5\xabno, turin\xc4\x8dio erdvin\xc4\x99 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1k\xc4\x85, bet negalin\xc4\x8dio m\xc4\x85styti, id\xc4\x97j\xc4\x85. Tod\xc4\x97l k\xc5\xabnas ir s\xc4\x85mon\xc4\x97 turi radikaliai skirtingas savybes ir yra du atskiri dalykai. Kai kurie filosofai kritikuoja \xc5\xa1\xc4\xaf argument\xc4\x85, nes jis pasikliauna prielaida, kad Seto k\xc5\xabno ir proto kaip \xe2\x80\x9eai\xc5\xa1ki\xc5\xb3 ir skirting\xc5\xb3\xe2\x80\x9c id\xc4\x97j\xc5\xb3 atskyrimas b\xc5\xabtinai yra teisingas._NEWLINE_Kitas argumentas u\xc5\xbe dualizm\xc4\x85 sako, kad jei protas b\xc5\xabt\xc5\xb3 pilnai priklausomas nuo smegen\xc5\xb3, o smegenys nuo biochemijos, o biochemija nuo bereik\xc5\xa1mi\xc5\xb3 atom\xc5\xb3 kitim\xc5\xb3, mes netur\xc4\x97tume jokios prie\xc5\xbeasties manyti, kad m\xc5\xabs\xc5\xb3 mintys gali b\xc5\xabti nuosekliai pagr\xc4\xafstos. I\xc5\xa1eit\xc5\xb3, kad net jei nat\xc5\xabralizmas ir yra tiesa, neb\xc5\xabt\xc5\xb3 kaip to \xc5\xbeinoti._NEWLINE_Vakar\xc5\xb3 filosofijoje ankstyviausios dualistin\xc4\x97s id\xc4\x97jos yra randamos Platono ir Aristotelio ra\xc5\xa1tuose, bet geriausiai \xc5\xbeinom\xc4\x85 versij\xc4\x85 suk\xc5\xabr\xc4\x97 Ren\xc4\x97 Dekartas. Jis taip pat suformulavo s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno problem\xc4\x85 tokia forma, kokia ji egzistuoja ir dabar.\n_START_SECTION_\nMonizmas\n_START_PARAGRAPH_\nPrie\xc5\xa1ingai nei dualizmas, monizmas teigia, kad n\xc4\x97ra fundamentalaus s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno atsiskyrimo. \xc5\xa0iuo metu populiariausias yra fizikalistinis monizmas, kuris daro prielaid\xc4\x85, kad visa egzistuojanti materija yra fizin\xc4\x97, tod\xc4\x97l ir s\xc4\x85mon\xc4\x99 galima paai\xc5\xa1kinti fiziniais procesais. Kai kurie \xc5\xa1io po\xc5\xbei\xc5\xabrio atstovai, kaip John Smart ir Ullin Place teigia, kad s\xc4\x85mon\xc4\x97s \xc4\xafvyki\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys (pvz., skausmas) yra identi\xc5\xa1kos smegenyse vykstan\xc4\x8di\xc5\xb3 fizini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ims. Kitaip tariant, jausmas J yra vienas ir tas pats kaip smegen\xc5\xb3 b\xc5\xabsena B. Pagrindin\xc4\x97 \xc5\xa1ios teorijos kritika yra, kad ne tik \xc5\xbemon\xc4\x97s, bet ir gyv\xc5\xabnai gali jausti tokius jausmus kaip skausmas. Atrodo ne\xc4\xaftikima, kad visi \xc5\xa1ie skirtingi organizmai bejausdami skausm\xc4\x85 tur\xc4\x97t\xc5\xb3 identi\xc5\xa1k\xc4\x85 smegen\xc5\xb3 b\xc5\xabsen\xc4\x85._NEWLINE_Eliminatyvinis materializmas teigia, kad m\xc5\xabs\xc5\xb3 tradicinis s\xc4\x85mon\xc4\x97s supratimas (\xe2\x80\x9efolk psichologija\xe2\x80\x9c) yra neteisingas ir kai kurios s\xc4\x85mon\xc4\x97s b\xc5\xabsenos, kuriomis daugelis \xc5\xbemoni\xc5\xb3 tiki, tiesiog neegzistuoja. Tod\xc4\x97l, pasak kai kuri\xc5\xb3 \xc5\xa1ios pozicijos gyn\xc4\x97j\xc5\xb3, niekada nebus rastas ai\xc5\xa1kus mokslinis paai\xc5\xa1kinimas tokiems \xe2\x80\x9efolk psichologijos\xe2\x80\x9c terminams kaip tik\xc4\x97jimas ar tro\xc5\xa1kimas, nes jie yra prastai apibr\xc4\x97\xc5\xbeti. D\xc4\x97l \xc5\xa1i\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 prasmingiau yra psichologijos koncepcijas vertinti pagal tai, kaip gerai jos gali b\xc5\xabti privestos prie biologijos, o ne atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai. Kai kurie eliminatyvinio materializmo \xc5\xa1alininkai mano, kad \xe2\x80\x9efolk psichologija\xe2\x80\x9c daro klaid\xc4\x85 bandydama paai\xc5\xa1kinti s\xc4\x85mon\xc4\x99 lingvistiniais terminais ir kad ilgainiui kitokie nerv\xc5\xb3 sistemos modeliai (pvz., sudaryti i\xc5\xa1 vektori\xc5\xb3 ir matric\xc5\xb3) tiksliau paai\xc5\xa1kins, kaip veikia smegenys._NEWLINE_Dvide\xc5\xa1imtame am\xc5\xbeiuje, ypa\xc4\x8d pirmoje pus\xc4\x97je, s\xc4\x85mon\xc4\x97s filosofijoje dominavo biheviorizmas. Psichologijoje bihevioristini\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 atstovai teigia, kad vienintelis dalykas, kur\xc4\xaf verta tirti yra \xc5\xbemogaus elgsena, tuo tarpu daryti prielaidas apie giluminius psichikos procesus negalima. Pana\xc5\xa1iai filosofijoje i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 teorija, kad teiginiai apie vidin\xc4\xaf protin\xc4\xaf gyvenim\xc4\x85 yra nepatvirtinami ir bereik\xc5\xa1miai. Tod\xc4\x97l bihevioristams s\xc4\x85mon\xc4\x97s b\xc5\xabsenos (pvz., d\xc5\xbeiaugsmas) yra tiktai elgesio apib\xc5\xabdinimas, o ne vidiniai i\xc5\xa1gyvenimai. Dvide\xc5\xa1imto am\xc5\xbeiaus antroje pus\xc4\x97je biheviorizmo \xc4\xaftaka suma\xc5\xbe\xc4\x97jo d\xc4\x97l keli\xc5\xb3 suvokt\xc5\xb3 problem\xc5\xb3. Pavyzd\xc5\xbeiui, galvos skausm\xc4\x85 patiriantis \xc5\xbemogus neb\xc5\xabtinai turi tai parodyti savo elgesiu, bet tai nerei\xc5\xa1kia, kad jam galvos neskauda.\n_START_SECTION_\nLingvistin\xc4\x97 s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno santykio problemos kritika\n_START_PARAGRAPH_\nKai kurie filosofai, kaip Ludwig Wittgenstein, atmeta s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno santykio problem\xc4\x85 kaip iliuzin\xc4\x99. Pasak j\xc5\xb3, klausti, kaip s\xc4\x85mon\xc4\x97 dera su biologin\xc4\x97mis b\xc5\xabsenomis, yra klaidinga. Reikt\xc5\xb3 tiesiog priimti fakt\xc4\x85, kad \xc5\xbemogaus patirtis gali b\xc5\xabti nusakoma dviem b\xc5\xabdais: s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir biologiniais \xc5\xbeodynais. Bandant paai\xc5\xa1kinti k\xc4\x85 nors biologinio s\xc4\x85mon\xc4\x97s \xc5\xbeodynu (arba atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai) i\xc5\xa1kyla iliuzini\xc5\xb3 problem\xc5\xb3, nes \xc5\xbeodynas naudojamas netinkamame kontekste.\n_START_SECTION_\nS\xc4\x85mon\xc4\x97s filosofija ir mokslas\n_START_PARAGRAPH_\nBiologijoje, kaip ir apskritai moderniuose gamtos moksluose, vyrauja materializmas. Studij\xc5\xb3 objektai, vis\xc5\xb3 pirma, yra fiziniai procesai, kurie yra laikomi elgsenos ir m\xc4\x85stymo pagrindu. Biologija vis s\xc4\x97kmingiau ai\xc5\xa1kina s\xc4\x85mon\xc4\x97s rei\xc5\xa1kinius ir kol kas n\xc4\x97ra empirini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3, kurie paneigt\xc5\xb3 fundamentali\xc4\x85 kai kuri\xc5\xb3 biologijos sri\xc4\x8di\xc5\xb3 prielaid\xc4\x85: "\xc5\xbemoguje negali b\xc5\xabti pasikeitim\xc5\xb3 s\xc4\x85mon\xc4\x97s b\xc5\xabsenose be pasikeitim\xc5\xb3 smegen\xc5\xb3 b\xc5\xabsenose. "_NEWLINE_Kompiuteri\xc5\xb3 mokslas taip pat yra susij\xc4\x99s su s\xc4\x85mon\xc4\x97s filosofija. Nuo pat prad\xc5\xbei\xc5\xb3 programuotojai k\xc5\xabr\xc4\x97 programas, kurios leid\xc5\xbeia kompiuteriui atlikti u\xc5\xbeduotis, kuri\xc5\xb3 atlikimui organin\xc4\x97s b\xc5\xabtyb\xc4\x97s naudoja s\xc4\x85mon\xc4\x99. Paprastas pavyzdys b\xc5\xabt\xc5\xb3 daugyba. Bet kompiuteris nenaudoja s\xc4\x85mon\xc4\x97s daugybos veiksmui atlikti. I\xc5\xa1kyla klausimas, ar kompiuteriai kada nors tur\xc4\x97s tai, k\xc4\x85 mes vadiname s\xc4\x85mone?_NEWLINE_Taip pat kai kurie kompiuteri\xc5\xb3 mokslininkai mano, kad dirbtinio intelekto tyrin\xc4\x97jimai gali pad\xc4\x97ti i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno santykio problem\xc4\x85. Jie tiki, kad nuolat kompiuteriuose vykstantis abipusis ry\xc5\xa1ys tarp technin\xc4\x97s \xc4\xafrangos ir programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos yra pana\xc5\xa1us \xc4\xaf ry\xc5\xa1\xc4\xaf tarp s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno, tod\xc4\x97l nauji atradimai kompiuteri\xc5\xb3 moksle gali pad\xc4\x97ti i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti ir s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir k\xc5\xabno santykio problem\xc4\x85.'