b'\n_START_ARTICLE_\nNuotolinis aptikimas\n_START_PARAGRAPH_\nNuotolinis aptikimas, nuotolinis steb\xc4\x97jimas (angl. Remote sensing) - metodika, naudojama informacijai apie nutolus\xc4\xaf objekt\xc4\x85 ar rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf gauti, naudojant \xc4\xafra\xc5\xa1\xc5\xb3 technologijas arba realaus laiko sensorin\xc4\x99 technik\xc4\x85, neturin\xc4\x8di\xc4\x85 fizinio kontakto/tiesioginio ry\xc5\xa1io su tiriamu objektu (kaip kad orlaiviai, kosminiai laivai, palydovai, bujos, laivai). Nors terminu da\xc5\xbeniausiai apib\xc5\xabdinamos orlaivi\xc5\xb3 ir kosmini\xc5\xb3 aparat\xc5\xb3 sensorin\xc4\x97s vaizdo technologijos \xc5\xbdem\xc4\x97s, meteorologiniams steb\xc4\x97jimams, i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s nuotolinio aptikimo pavyzd\xc5\xbeiams priklauso ir vandenynuose, atmosferoje esan\xc4\x8dios meteorologin\xc4\x97s platformos, n\xc4\x97\xc5\xa1tumo steb\xc4\x97jimas naudojant ultragars\xc4\x85, magnetinio rezonanso tomografija (MRI), pozitron\xc5\xb3 emisijos tomografija (PET) ir kt._NEWLINE_Nuotolinio aptikimo pagalba \xc4\xafmanoma surinkti informacijos i\xc5\xa1 pavojing\xc5\xb3 ar nepasiekiam\xc5\xb3 planetos viet\xc5\xb3, taip pat naudinga kur kitu atveju tyrimai ir informacijos rinkimas, atliekami \xc5\xbemogaus, pernelyg brang\xc5\xabs ar atimantys daug laiko. Nuotolinio aptikimo pritaikymo pavyzd\xc5\xbeiai: Amazon\xc4\x97s baseino mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 nykimo steb\xc4\x97jimas, klimato kaitos poveikio Arkties ir Antarktidos ledynams steb\xc4\x97jimas, vandenyn\xc5\xb3 ir pakran\xc4\x8di\xc5\xb3 gylio matavimas; \xc5\xa1altojo karo metu nuotolinio aptikimo technologijos buvo naudojamos reikiamai karinei informacijai surinkti.\n_START_SECTION_\nMatavimams svarbios charakterisitikos\n_START_PARAGRAPH_\nNuotoliniams tyrimams ypa\xc4\x8d svarbios dvi elektromagnetinio spinduliavimo charakteristikos:_NEWLINE_1. bangos ilgis ir da\xc5\xbenis \xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_2. energija arba momentas\xc2\xa0_NEWLINE_Bangos ilgis (wavelength) yra vieno bangos ciklo ilgis. Jis gali b\xc5\xabti matuojamas kaip atstumas tarp viena po kitos einan\xc4\x8di\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 vir\xc5\xa1\xc5\xabni\xc5\xb3. Bangos ilgis paprastai \xc5\xbeymimas graiki\xc5\xa1ka raide lambda (\xce\xbb). Bang\xc5\xb3 ilgiai matuojami metrais (m) arba tam tikra metro dalimi, pavyzd\xc5\xbeiui, nanometrais (nm, 10^(-9) metro), mikrometrais ( m, 10^(-6) metro) arba centimetrais (cm, 10^(-2) metro).\n_START_SECTION_\nPasyvieji ir aktyvieji jutikliai\n_START_PARAGRAPH_\nDaugelyje nuotolini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 Saul\xc4\x97 veikia kaip nat\xc5\xabralus elektromagnetin\xc4\x97s (EM) energijos \xc5\xa1altinis. Pagal bendruosius EM spinduliuot\xc4\x97s ir terpi\xc5\xb3 d\xc4\x97snius Saul\xc4\x97s energija gali b\xc5\xabti atspind\xc4\x97ta (regimaisiais bang\xc5\xb3 ilgiais), absorbuota ir pakartotinai i\xc5\xa1spinduliuota (\xc5\xa1iluminio infraraudonojo ilgio bangomis). Nuotolini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 sistemos matuoja energij\xc4\x85, kuri gaunama nat\xc5\xabraliai, arba tiekiama paties jutiklio. Pirmosios sistemos vadinamos pasyviosiomis, antros \xe2\x80\x93 aktyviosiomis._NEWLINE_Pasyvieji jutikliai gali b\xc5\xabti naudojami fiksuoti tik nat\xc5\xabraliai sklindan\xc4\x8di\xc4\x85 energij\xc4\x85. Visai atspind\xc4\x97tai energijai tai gali b\xc5\xabti naudojama tik tuo metu, kai Saul\xc4\x97 ap\xc5\xa1vie\xc4\x8dia \xc5\xbdem\xc4\x99. Nakt\xc4\xaf atspind\xc4\x97tosios Saul\xc4\x97s energijos n\xc4\x97ra. Nat\xc5\xabraliai skleid\xc5\xbeiama energija (pavyzd\xc5\xbeiui, \xc5\xa1ilumin\xc4\x97 infraraudonoji) gali b\xc5\xabti fiksuojama dien\xc4\x85 ar nakt\xc4\xaf, jei tik energijos kiekis pakankamai didelis, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti registruojamas.\xc2\xa0Kita vertus, aktyvieji jutikliai ap\xc5\xa1vietimui turi sav\xc4\x85 energijos \xc5\xa1altin\xc4\xaf. Jutiklis skleid\xc5\xbeia spindulius, nukreiptus \xc4\xaf tyrin\xc4\x97jam\xc4\x85 objekt\xc4\x85. Nuo objekto atsispind\xc4\x97jus\xc4\xaf spinduliavim\xc4\x85 jutiklis fiksuoja ir matuoja. Tarp aktyvi\xc5\xb3j\xc5\xb3 jutikli\xc5\xb3 prana\xc5\xa1um\xc5\xb3 yra galimyb\xc5\xb3 atlikti matavimus bet kuriuo metu, nepriklausomai nuo paros ar met\xc5\xb3 laiko. Aktyvieji jutikliai gali b\xc5\xabti naudojami tirti tokio ilgio bangas, kuri\xc5\xb3 Saul\xc4\x97 tiekia nepakankamai, pavyzd\xc5\xbeiui, mikrobangas. Kad tinkamai ap\xc5\xa1viest\xc5\xb3 objektus, aktyviosios sistemos turi generuoti pakankamai daug energijos. Aktyvi\xc5\xb3j\xc5\xb3 jutikli\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiai yra LiDAR (lazerin\xc4\x97s sistemos) ir SAR (sintezuotosios apert\xc5\xabros radar\xc5\xb3 sistemos).\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSkenavimo b\xc5\xabdai\n_START_PARAGRAPH_\nDaugiaspektri\xc5\xb3 vaizd\xc5\xb3 duomenims gauti naudojami du pagrindiniai skenavimo re\xc5\xbeimai arba metodai: skenavimas skersai kelio ir skenavimas i\xc5\xa1ilgai kelio._NEWLINE_Skersiniai skeneriai skenuoja \xc5\xbdem\xc4\x99 eile juost\xc5\xb3. Juostos nukreiptos skersai jutiklio platformos jud\xc4\x97jimo krypties\xc2\xa0\xc2\xa0(t. y. skersai skenuojamo ruo\xc5\xbeo). Skenuojant skersai kelio kiekviena eilut\xc4\x97 skenuojama nuo vienos jutiklio pus\xc4\x97s iki kitos naudojant sukam\xc4\x85j\xc4\xaf skenavimo veidrod\xc4\xaf. Platformai judant pirmyn vir\xc5\xa1 \xc5\xbdem\xc4\x97s, i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s einan\xc4\x8dios skleistin\xc4\x97s eilut\xc4\x97s suformuoja dvimat\xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus vaizd\xc4\x85. Gaunamas atspind\xc4\x97tasis arba skleid\xc5\xbeiamas spinduliavimas i\xc5\xa1skaidomas \xc4\xaf kelet\xc4\x85 spektrini\xc5\xb3 dedam\xc5\xb3j\xc5\xb3, kurios fiksuojamos atskirai. UV, regimasis, artimas infraraudonasis ir \xc5\xa1iluminis spinduliavimas i\xc5\xa1skirstomas pagal bang\xc5\xb3 ilgi\xc5\xb3 komponentus. Vidini\xc5\xb3 detektori\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 kiekvienas jautrus tam tikram bangos ilgio diapazonui, blokas fiksuoja ir matuoja kiekvieno spektrinio diapazono energij\xc4\x85, elektriniai signalai paver\xc4\x8diami skaitmeniniais duomenimis ir \xc4\xafra\xc5\xa1omi tolesniam kompiuteriniam apdorojimui._NEWLINE_Skenavimo i\xc5\xa1ilgai kelio skeneriai taip pat i\xc5\xa1naudoja platformos jud\xc4\x97jim\xc4\x85, kad registruot\xc5\xb3 i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s einan\xc4\x8dias skleistin\xc4\x97s eilutes ir suformuot\xc5\xb3 dvimat\xc4\xaf statmen\xc4\x85 skryd\xc5\xbeio kryp\xc4\x8diai vaizd\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau vietoje skenavimo veidrod\xc5\xbeio jiems naudojamas linijinis detektori\xc5\xb3 masyvas, esantis objektyv\xc5\xb3 sistema formuojamo vaizdo \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumoje, kuri \xe2\x80\x9estumiama\xe2\x80\x9c skryd\xc5\xbeio kelio kryptimi (t. y. i\xc5\xa1ilgai kelio). \xc5\xa0ios sistemos dar vadinamos \xe2\x80\x9e\xc5\xa1luojan\xc4\x8diaisiais skeneriais\xe2\x80\x9c (push-broom scanners), nes detektori\xc5\xb3 masyvo jud\xc4\x97jimas pana\xc5\xa1us \xc4\xaf grindimis stumiamo \xc5\xa1epe\xc4\x8dio \xc5\xa1erelio jud\xc4\x97jim\xc4\x85. Kiekvienam spektriniam diapazonui arba kanalui i\xc5\xa1matuoti reikalingas atskiras linijinis masyvas. Vis\xc4\x85 kiekvieno linijinio masyvo detektori\xc5\xb3 fiksuota energija registruojama elektroniniu ir \xc4\xafra\xc5\xa1oma skaitmeniniu b\xc5\xabdu kiekvienai skleistin\xc4\x97s eilutei.\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nMeteorologiniai palydovai, davikliai\n_START_PARAGRAPH_\nVienas pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 civili\xc5\xb3 (kari\xc5\xa1kiai distancinius metodus prad\xc4\x97jo naudoti kiek anks\xc4\x8diau kitais tikslais) distancini\xc5\xb3 metod\xc5\xb3 taikym\xc5\xb3 buvo or\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimas ir prognozavimas. pradedant nuo pirmo or\xc5\xb3 palydovo TIROS-1, \xc4\xaf orbit\xc4\x85 Jungtini\xc5\xb3 Amerikos valstyju paleisto 1960 m.. Keletas kit\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3 paleisti \xc4\xaf orbit\xc4\x85 per sekan\xc4\x8dius penkerius metus. Tiksliau palydovai buvo siun\xc4\x8diami \xc4\xaf artim\xc4\x85-poliarinei oribit\xc4\x85. Jie suteik\xc4\x97 pasikartojan\xc4\x8dia informacij\xc4\x85 apie globalius orus. 1966m. NASA \xc4\xaf orbit\xc4\x85 paleido geostacionar\xc5\xb3 palydov\xc4\x85 ATS-1, kuris suteik\xc4\x97 (kas puse valandos) \xc5\xbeem\xc4\x97s pusrutuli\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iaus ir debesuotumo nuotraukas._NEWLINE_Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85, or\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 i\xc5\xa1sivystimas ir jud\xc4\x97jimas gali b\xc5\xabti rutini\xc5\xa1kai stebimas. \xc5\xa0iai dienai, keletas \xc5\xa1ali\xc5\xb3 naudoja or\xc5\xb3 ar meteorologinius palydovus, tam, kad gal\xc4\x97tu steb\xc4\x97ti or\xc5\xb3 s\xc4\x85lygas aplink vis\xc4\x85 \xc5\xbeem\xc4\x97s rutul\xc4\xaf. Nors \xc5\xa1i palydovin\xc4\x97 informacija padengia vis\xc4\x85 \xc5\xbeem\xc4\x97s rutul\xc4\xaf, bet (palyginus su sistemomis, kurios stebi \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 ar reljef\xc4\x85), pastebima, kad or\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3 informacijos erdvin\xc4\x97 rezoliucija yra gan grubi._NEWLINE_Dabartyje i\xc5\xa1 palydov\xc5\xb3 gaunama informacija, suteikia da\xc5\xbenus \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus steb\xc4\x97jimus, atmosferos dr\xc4\x97gnumo parametrus ir debes\xc5\xb3 padengtumo informacij\xc4\x85, kuri leid\xc5\xbeia, beveik t\xc4\x99stinai steb\xc4\x97ti globali\xc5\xb3 or\xc5\xb3 s\xc4\x85lygas, ir taip pat - modeliuoti or\xc5\xb3 prognozes.\xc2\xa0\xc2\xa0'