b'\n_START_ARTICLE_\nGuldenas\n_START_PARAGRAPH_\nGuldenas (ol. gulden), gilderis (angl. Guilder)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Europos \xc5\xa1alyse nuo XIII a. naudojamas piniginis vienetas ir moneta, nuo XIX a. kolonizacijos metu paplit\xc4\x99s ir u\xc5\xbe Europos rib\xc5\xb3. Guldeno pavadinimas yra sinonimi\xc5\xa1kas florino ar forinto pavadinimui, pabr\xc4\x97\xc5\xbeiant jo kilm\xc4\x99 i\xc5\xa1 auksinio Florencijos florino. Guldenai ir florinai \xc5\xbeymimi tuo pa\xc4\x8diu \xc5\xbeenklu: \xc6\x92.\n_START_SECTION_\nAuksinis guldenas (goldguldenas)\n_START_PARAGRAPH_\nGuldeno kilm\xc4\x97 siejama su Florencijoje 1252 m. prad\xc4\x97tu kaldinti auksiniu florinu, kuris pagal vert\xc4\x99 atitiko svar\xc4\x85 sidabro. Jo aukso mas\xc4\x97 sudar\xc4\x97 apie 3,5 g. Florinas netruko i\xc5\xa1plisti po vis\xc4\x85 krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 Europ\xc4\x85 ir tapo svarbiausiu tarptautinio atsiskaitymo piniginiu vienetu. Jie prad\xc4\x97ti kaldinti ir naudoti kaip pinigas apie 150 Europos valstybi\xc5\xb3 ir de facto tapo visos Europos bendra valiuta. Ilgainiui \xc5\xa0ventojoje Romos Imperijoje kaldintus ir naudotus florinus prad\xc4\x97ta vadinti tiesiog guldenais (t. y. "auksiniais")._NEWLINE_Auksiniai guldenai buvo kaldinami daugyb\xc4\x97je viet\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau \xc5\xbeymiausios auksini\xc5\xb3 gulden\xc5\xb3 atmainos buvo Liubeko guldenai ir Reinguldenai. \xc4\x8cia vietoj tradicini\xc5\xb3 florin\xc5\xb3 vaizd\xc5\xb3 \xc4\xafsigal\xc4\x97jo vietin\xc4\x97 simbolika. Ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l gausaus pinig\xc5\xb3 padirbin\xc4\x97jimo, feodalinio susiskaldymo ir vieningo emisijos centro nebuvimo \xc5\xa0RI auksini\xc5\xb3 gulden\xc5\xb3 vert\xc4\x97 palaipsniui smuko (skirtingai nei florin\xc5\xb3): iki XVI a. pabaigos Reinguldeno aukso kiekis suma\xc5\xbe\xc4\x97jo nuo 3,5 g iki 2,5 g, ir j\xc5\xb3 vartojimas nunyko. Juos pakeit\xc4\x97 auksiniai dukatai._NEWLINE_XVI a., kuomet jau buvo kaldinamas sidabrinis guldenas, auksiniai guldenai dar buvo vadinami goldguldenais, kad atskirti nuo pastar\xc5\xb3j\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nSidabrinis guldenas (guldineris)\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc4\x97l aukso kiekio tr\xc5\xabkumo Vokietijoje buvo siekiama stipri\xc4\x85 auksin\xc4\x99 monet\xc4\x85 pakeisti sidabrine, kadangi \xc4\x8dia buvo gausu sidabro kasykl\xc5\xb3. Tai pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 buvo padaryta Tirolyje 1486 m., kuomet vietos erchercogas Sigismundas nukaldino didel\xc4\x99 sidabrin\xc4\x99 monet\xc4\x85. Ji sv\xc4\x97r\xc4\x97 31,83 g ir tur\xc4\x97jo 29,23 g gryno sidabro. Savo verte toks sidabro kiekis prilygo 3,5 g. aukso kiekiui, taigi, vienam florinui (ar auksiniam guldenui). Kaip ir auksinis guldenas, ji prilyginta 60 sidabrini\xc5\xb3 kreiceri\xc5\xb3. \xc5\xa0i moneta buvo pavadinta guldengroschen, t. y. "guldeno vert\xc4\x97s gra\xc5\xa1is" (gra\xc5\xa1iais tuo metu buvo vadinamos stambios sidabrin\xc4\x97s monetos), ir ilgainiui \xc5\xa1io tipo sidabrin\xc4\x97s monetos prad\xc4\x97tos vadinti guldenais, arba guldineriais, nepaisant to, kad j\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97 buvo "auksinis"._NEWLINE_Toliau guldineris vyst\xc4\x97si dviem kryptimis. Kaldinant v\xc4\x97lesnes monetas buvo prisiri\xc5\xa1ta prie fiksuoto sidabro kiekio, ir tokiu b\xc5\xabdu i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 taleriai - daugiau ar ma\xc5\xbeiau pastovios sidabro mas\xc4\x97s monetos (jos tur\xc4\x97jo apie 22,91 g gryno sidabro), ir jie pripa\xc5\xbeinti pagrindiniu \xc5\xa0ventosios Romos Imperijos piniginiu vienetu 1566 m. Jo santykis su smulkesn\xc4\x97mis monetomis buvo kintantis._NEWLINE_Tuo tarpu kaldinant kitas sidabrines monetas, buvo prisiri\xc5\xa1ta prie tam tikro smulkesni\xc5\xb3 monet\xc5\xb3 nominalo, t. y. piniginio vieneto, ir toks vienetas toliau buvo vadinamas guldenais. Daugumoje \xc5\xa0ventosios Romos Imperijos valstybi\xc5\xb3 buvo prisiri\xc5\xa1ta prie 60 kreiceri\xc5\xb3 nominalo. V\xc4\x97liau, kei\xc4\x8diantis kreicerio sidabro kiekiui, nuvert\xc4\x97jo ir guldenai, ir d\xc4\x97l to jie buvo vertinami ma\xc5\xbeiau nei taleris. Labai pana\xc5\xa1iai kitose \xc5\xa1alyse vyst\xc4\x97si piniginiai vienetai zlotas (Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikoje) ir er\xc4\x97 Skandinavijoje.'