b'\n_START_ARTICLE_\nLeobenas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n904 m. pirm\xc4\x85kart minima dabartinio Leobeno vietoje buvusi Liupinos gyvenviet\xc4\x97, \xc5\xa1alia kurios 1173 m. pamin\xc4\x97ta kita, Liubeno gyvenviet\xc4\x97, i\xc5\xa1sipl\xc4\x97tusi greta \xc5\xa0v. Jok\xc5\xabbo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios. V\xc4\x97liau jos susijung\xc4\x97 \xc4\xaf Leoben\xc4\x85, kuris 1261 m. gavo miesto teises. Nuo XIV a. gele\xc5\xbeies apdirbimo ir gele\xc5\xbeini\xc5\xb3 dirbini\xc5\xb3 prekybos centras. Per XVI a. religinius karus buvo katalik\xc5\xb3 karin\xc4\x97s atramos punktas, \xc4\x8dia \xc4\xafsitvirtino j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 ordinas. 1782\xe2\x80\x931859 m. vyskupijos centras. 1797 m. Leobene pasira\xc5\xa1yta Austrijos\xe2\x80\x93Pranc\xc5\xabzijos taikos sutartis, pagal kuri\xc4\x85 Austrija prarado Belgij\xc4\x85 ir Lombardij\xc4\x85. Per XIX a. Leobenas l\xc4\x97tai, bet nuolatos pl\xc4\x97t\xc4\x97si. 1939 m. prie Leobeno prijungti Donavicas, Judendorfas, Gosas ir Leitendorfas; Leobenas padid\xc4\x97jo dvigubai. 1790 m. \xc4\xafkurtas Leobeno teatras. 1849 m. \xc4\xafkurta \xc5\xa1achtinink\xc5\xb3 mokykla, dab. Metalurgijos ir kasybos universitetas.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nIki XX a. septinto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio prie Leobeno buvo kasamos anglys. XX a. pabaigoje d\xc4\x97l \xc5\xabkio konjunkt\xc5\xabros poky\xc4\x8di\xc5\xb3 ma\xc5\xbe\xc4\x97jo metalurgijos fabrik\xc5\xb3, did\xc4\x97jo kult\xc5\xabros \xc4\xafstaig\xc5\xb3 ir turizmo sektoriaus svarba. Gele\xc5\xbeinkeliai ir plentai Leoben\xc4\x85 jungia su Viena, Lincu, Klagenfurtu. I\xc5\xa1pl\xc4\x97tota juodoji metalurgija (koncerno VOESTALPINE AG \xc4\xafmon\xc4\x97), metalo apdirbimo, maisto (alaus; daugiau kaip 1 mln. hl per metus), elektronikos, statybini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3, plau\xc5\xa1ienos ir popieriaus, chemijos (da\xc5\xbe\xc5\xb3, lak\xc5\xb3), medienos apdirbimo pramon\xc4\x97.'