b'\n_START_ARTICLE_\nMigrena\n_START_SECTION_\nSimptomai\n_START_PARAGRAPH_\nMigrena da\xc5\xbeniausiai pasirei\xc5\xa1kia pasikartojan\xc4\x8diu labai stipriu galvos skausmu bei kitais autonominiais simptomais. Apie 15\xe2\x80\x9330% \xc5\xbemoni\xc5\xb3 migren\xc4\x85 patiria kartu su auros poj\xc5\xab\xc4\x8diu. \xc5\xbdmon\xc4\x97s, kurie patiria migren\xc4\x85 su auros poj\xc5\xab\xc4\x8diu, kartas nuo karto auros poj\xc5\xab\xc4\x8dio nei\xc5\xa1gyvena. Migreninio galvos skausmo stiprumas, trukm\xc4\x97 ir da\xc5\xbenumas neretai varijuoja. Migrena, trunkanti ilgiau negu 72 valandas yra \xc4\xafvardijamas kaip migrenin\xc4\x97 b\xc5\xabkl\xc4\x97. Yra keturios migrenos faz\xc4\x97s, vis d\xc4\x97lto ne visos jos b\xc5\xabtinai turi b\xc5\xabti patiriamos.\n_START_SECTION_\nPersp\xc4\x97jamoji (prodromo) faz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPersp\xc4\x97jamuosius simptomus da\xc5\xbeniausiai patiria daugiau negu pus\xc4\x97 migrena sergan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3. Persp\xc4\x97jamieji simptomai gali prasid\xc4\x97ti dvi dienas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dvi valandas prie\xc5\xa1 prasidedant skausmui ar auros fazei. Persp\xc4\x97jamieji simptomai gali varijuoti nuo pakitusios nuotaikos, dirglumo, depresijos ar euforijos, nuovargio, tam tikr\xc5\xb3 maisto produkt\xc5\xb3 tro\xc5\xa1kimo iki raumen\xc5\xb3 sustingimo, viduri\xc5\xb3 u\xc5\xbekiet\xc4\x97jimo, viduriavimo ar jautrumo kvapams bei triuk\xc5\xa1mui.\n_START_SECTION_\nAuros faz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nAura\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai trumpalaikis neurologinis rei\xc5\xa1kinys. Trunka ma\xc5\xbeiau negu valand\xc4\x85 ir pasikartoja kas kelet\xc4\x85 minu\xc4\x8di\xc5\xb3. Simptomai gali b\xc5\xabti susij\xc4\x99 su regos, jutimo ar jud\xc4\x97jimo sutrikimu (daugelis \xc5\xbemoni\xc5\xb3 patiria kelet\xc4\x85).\n_START_SECTION_\nSkausmo faz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nDa\xc5\xbeniausiai galvos skausmas pasirei\xc5\xa1kia vienoje galvos pus\xc4\x97je pulsuojan\xc4\x8diu poj\xc5\xab\xc4\x8diu ir varijuoja nuo vidutinio iki labai stipraus. Skausmas prasideda palaipsniui ir j\xc4\xaf sustiprina fizinis aktyvumas._NEWLINE_Skausm\xc4\x85 da\xc5\xbeniausiai lydi pykinimas, v\xc4\x97mimas, jautrumas \xc5\xa1viesai, garsui ir kvapams, nuovargis bei susierzinimas.\n_START_SECTION_\nSveikimo faz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nMigrenos simptomai gali t\xc4\x99stis kelet\xc4\x85 dien\xc5\xb3 net ir pasibaigus pagrindiniam simptomui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 galvos skausmui. \xc5\xa0i faz\xc4\x97 vadinama sveikimo (prodromo) faze. Daugelis ligoni\xc5\xb3 po skausmo faz\xc4\x97s dar kelet\xc4\x85 dien\xc5\xb3 jau\xc4\x8dia per\xc5\xa1t\xc4\x97jim\xc4\x85 galvos skausmo vietoje arba skund\xc5\xbeiasi sutrikusiu m\xc4\x85stymu. Sveikimo faz\xc4\x97je pacientas gali jausti stipr\xc5\xb3 nuovarg\xc4\xaf arba i\xc5\xa1gyventi pagiri\xc5\xb3 simptomus (silpn\xc4\x85 galvos skausm\xc4\x85, sutrikusi\xc4\x85 koordinacij\xc4\x85, vir\xc5\xa1kinimo sistemos sutrikimus, nuotaikos poky\xc4\x8dius, bendr\xc4\x85 silpnum\xc4\x85). Kai kurie pacientai po migreninio skausmo faz\xc4\x97s jau\xc4\x8diasi pails\xc4\x97j\xc4\x99, tuo tarpu kiti pacientai teigia jau\xc4\x8diantys depresij\xc4\x85, nuovarg\xc4\xaf ir bendr\xc4\x85 negalavim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xbeastys\n_START_PARAGRAPH_\nMigrenos prie\xc5\xbeastys iki galo n\xc4\x97ra i\xc5\xa1tirtos. Ta\xc4\x8diau manoma, jog migrena susijusi su genetiniais faktoriais bei aplinkos poveikiu. Ma\xc5\xbedaug du tre\xc4\x8ddaliai migrenos atvej\xc5\xb3 pasirei\xc5\xa1kia kartose, ta\xc4\x8diau vieno geno pakitimas retai gali tapti migrenos prie\xc5\xbeastimi. Migren\xc4\x85 gali lemti su sergan\xc4\x8diojo aplinka susij\xc4\x99 aspektai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 fiziologiniai, su dieta ir aplinka susij\xc4\x99. Fiziologiniai veiksniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai stresas, alkis, nuovargis, hormon\xc5\xb3 poky\xc4\x8diai. Moterims\xc2\xa0\xe2\x80\x93 menstruacijos, hormonin\xc4\x97s kontracepcijos naudojimas, n\xc4\x97\xc5\xa1tumas ar menopauz\xc4\x97. Su mityba susij\xc4\x99 veiksniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai \xc4\xafvair\xc5\xabs maisto priedai, pavyzd\xc5\xbeiui, (s\xc5\xabris, vynas, kava), mononatrio glutamatas(MSG) (vis d\xc4\x97lto \xc5\xa1i\xc5\xb3 dirgikli\xc5\xb3 \xc4\xaftaka migrenos atsiradimui n\xc4\x97ra iki galo i\xc5\xa1tirta). Su aplinka susij\xc4\x99 veiksniai taip pat n\xc4\x97ra iki galo i\xc5\xa1tirti, ta\xc4\x8diau gali apimti prast\xc4\x85 oro kokyb\xc4\x99 ar ap\xc5\xa1vietim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nManoma, kad migrena yra neurologin\xc4\x97-kraujagysli\xc5\xb3 liga. Teigiama, kad migrena prasideda smegenyse ir i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 sklinda kraujagysl\xc4\x97mis. Vieni tyr\xc4\x97jai teigia, jog neurologiniai mechanizmai vaidina svarbesn\xc4\xaf vaidmen\xc4\xaf, tuo tarpu kiti tiki, jog kraujagysli\xc5\xb3 sutrikimai yra pagrindin\xc4\x97 migrenos prie\xc5\xbeastis. Dideli mediatoriaus seratonino kiekiai, kaip manoma, taip pat gali tur\xc4\x97ti \xc4\xaftakos migrenos atsiradimui. Esama teorij\xc5\xb3, jog migreninis skausmas atsiranda, kai tam tikro dirgiklio paveiktos smegen\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s priver\xc4\x8dia tri\xc5\xa1ak\xc4\xaf nerv\xc4\x85 i\xc5\xa1skirti tam tikras chemines med\xc5\xbeiagas, kurios dirgina smegen\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iuje esan\xc4\x8dias kraujagysles ir skatina j\xc5\xb3 patinim\xc4\x85. Tokios kraujagysl\xc4\x97s perduoda impulsus \xc4\xaf smegen\xc5\xb3 kamien\xc4\x85 (viet\xc4\x85, kurioje apdorojama informacija apie skausmo poj\xc5\xabt\xc4\xaf).\n_START_SECTION_\nDiagnoz\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nLabai svarbus klinikinis ligonio tyrimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 auros metu galima steb\xc4\x97ti atsirandan\xc4\x8dius neurologinius simptomus. Svarbu pildyti special\xc5\xb3 migrenos dienyn\xc4\x85, kuriame registruojamas priepuoli\xc5\xb3 da\xc5\xbenis, trukm\xc4\x97, galvos skausmo intensyvumas, lydintys simptomai, negalios laipsnis, provokuojantys priepuol\xc4\xaf veiksniai. Toks dienynas padeda gydytojui parinkti optimal\xc5\xb3 gydym\xc4\x85 bei \xc4\xafvertinti skiriam\xc5\xb3 vaist\xc5\xb3 efektyvum\xc4\x85. Paprastai migrenos diagnozei nustatyti pakanka detalaus ligonio i\xc5\xa1tyrimo bei tikslios galvos skausm\xc5\xb3 anamnez\xc4\x97s, ta\xc4\x8diau migrenos tipo galvos skausmus gali simuliuoti kiti organiniai centrin\xc4\x97s nerv\xc5\xb3 sistemos susirgimai, tod\xc4\x97l, atsiradus nuolat pasikartojantiems galvos skausmams, reikalingi papildomi tyrimai. Atliekami neurovizualiniai galvos smegen\xc5\xb3 tyrimai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 galvos kompiuterin\xc4\x97 tomografija, magnetinio rezonanso tomografija, tiriamas aki\xc5\xb3 dugnas, registruojama elektroencefalografija. Sergan\xc4\x8diam migrena pacientui, \xc5\xa1i\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 metu joki\xc5\xb3 sutrikim\xc5\xb3 nenustatoma.\n_START_SECTION_\nProfilaktika\n_START_PARAGRAPH_\nGalima i\xc5\xa1vengti migrenos priepuoli\xc5\xb3 ar bent suma\xc5\xbeinti j\xc5\xb3 intensyvum\xc4\x85. Svarbu suplanuoti savo laik\xc4\x85, kad galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1vengti kar\xc5\xa1tligi\xc5\xa1ko skub\xc4\x97jimo ir streso. \xc4\xae i\xc5\xa1kylan\xc4\x8dias problemas bandyti \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti giliau, bet papras\xc4\x8diau, jei galima, spr\xc4\x99sti jas neatid\xc4\x97liojant. Pakeisti savo gyvensen\xc4\x85, laikytis nakties re\xc5\xbeimo, gerai i\xc5\xa1simiegoti, kuo daugiau b\xc5\xabti gryname ore, kasdien prie\xc5\xa1 mieg\xc4\x85 pasivaik\xc5\xa1\xc4\x8dioti ar pasportuoti. Kuo ma\xc5\xbeiau vartoti alkoholio ir ner\xc5\xabkyti. Laikytis harmoningos dietos, pasistengti nustatyti kurie maisto produktai sukelia migrenos priepuolius. Vandens proced\xc5\xabros, kaitaliojant \xc5\xa1ilt\xc4\x85 ir \xc5\xa1alt\xc4\x85 vanden\xc4\xaf, gali suma\xc5\xbeinti negalavimus. Tam tinka du\xc5\xa1as, apsitrynimai, vonios.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nPasauliniu mastu migren\xc4\x85 patiria ma\xc5\xbedaug 15% arba vienas milijardas populiacijos. Migrena da\xc5\xbenesn\xc4\x97 tarp moter\xc5\xb3 negu tarp vyr\xc5\xb3. Migrenos da\xc5\xbenis \xc5\xbeemesnis Azijoje ir Afrikoje negu Vakar\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse. L\xc4\x97tin\xc4\x97 migrena paveikia apytiksliai nuo 1.4 to 2.2% populiacijos.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMigrenos simptomus atitinkantis apra\xc5\xa1ymas aptinkamas Eberso papiruse (1500\xc2\xa0m. pr. Kr), para\xc5\xa1ytame senov\xc4\x97s Egipte. Ma\xc5\xbedaug 200\xc2\xa0m. pr. m. e. Hipokrato medicinos mokyklos ra\xc5\xa1tuose apib\xc5\xabdinta auros faz\xc4\x97 bei j\xc4\x85 sekantis galvos skausmas ir dalinis skausmo palengv\xc4\x97jimas i\xc5\xa1siv\xc4\x97mus._NEWLINE_Antrame am\xc5\xbeiuje Arataeus i\xc5\xa1 Kapadokijos galvos skausm\xc4\x85 suklasifikavo \xc4\xaf tris tipus. Klaudijus Galenas (129\xe2\x80\x93200\xc2\xa0m.) panaudojo termin\xc4\x85 \xe2\x80\x9chamicrania\xe2\x80\x9d, rei\xc5\xa1kiant\xc4\xaf skausm\xc4\x85 vienoje galvos pus\xc4\x97je. I\xc5\xa1 \xc5\xa1io termino kilo migrenos pavadinimas. K. Galenas taip pat teig\xc4\x97, kad tas skausmas atsiranda galvos smegen\xc5\xb3 dangaluose bei kraujagysl\xc4\x97se._NEWLINE_Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 migren\xc4\x85 \xc4\xaf dabar \xc5\xbeinomus tipus (migren\xc4\x85 su aura bei migren\xc4\x85 be auros) 1887\xc2\xa0m. suskirst\xc4\x97 pranc\xc5\xabzas bibliotekininkas Hyacinthe Thomas._NEWLINE_Manoma, kad senov\xc4\x97s civilizacijose, jau 7,000\xc2\xa0m. pr. m. e., migrena buvo gydoma trepanacija (skyl\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s kauluose pragr\xc4\x99\xc5\xbeimu). XVII a. [William Harvey] taip pat migrenos gydymui si\xc5\xabl\xc4\x97 taikyti trepanacij\xc4\x85._NEWLINE_Vis d\xc4\x97lto pirmieji efektyv\xc5\xabs migrenos gydymo b\xc5\xabdai atsirado 1868\xc2\xa0m. Tuomet buvo pasi\xc5\xablyta skalsi\xc5\xb3 grybus naudoti kaip vaistus nuo migrenos. 1918\xc2\xa0m. i\xc5\xa1 skalsi\xc5\xb3 gryb\xc5\xb3 buvo i\xc5\xa1skirtas ergotaminas. Metisergidas buvo susintetintas 1959\xc2\xa0m., o sumatriptanas (pirmais triptaninis vaistas) buvo susintetintas 1988\xc2\xa0m.'