b'\n_START_ARTICLE_\nBengalijos istorija\n_START_SECTION_\nIkimusulmoni\xc5\xa1koji Bengalija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Gupt\xc5\xb3 imperijos suirimo apie VI a. Bengalijoje susiformavo daug smulki\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip Vanga, Samatata, Harikela ir kt. Vienos j\xc5\xb3, Gauda valdovas \xc5\xa0a\xc5\xa1anka (600-625 m.), prad\xc4\x97jo regiono vienijim\xc4\x85, kovodamas d\xc4\x97l nepriklausomyb\xc4\x97s su Har\xc5\xa1avardana vakaruose. Ta\xc4\x8diau netrukus po jo mirties Bengalijoje prasid\xc4\x97jo \xc5\xa1imt\xc4\x85 met\xc5\xb3 trukusi suirut\xc4\x97 ir susiskaldymo laikotarpis, vadinamas Matsyanyai, t. y. "\xc5\xbeuv\xc5\xb3 \xc4\xafstatymu"._NEWLINE_Naujas kra\xc5\xa1to klest\xc4\x97jimo laikotarpis siejamas su 750 m. prad\xc4\x97ta Pala dinastija. Jos \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jas Gopala \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 at\xc4\x97jo demokratiniu b\xc5\xabdu senojoje \xc5\xa0a\xc5\xa1ankos sostin\xc4\x97je Gaure. Gopala suvienijo Bengalij\xc4\x85, atk\xc5\xabr\xc4\x97 stabilum\xc4\x85 ir klest\xc4\x97jim\xc4\x85. Tuo metu konsolidavosi bengal\xc5\xb3 kalba ir identitetas. Valdant didiesiems Pal\xc5\xb3 valdovams Dharmapala ir Devapala, iki IX a. vidurio Bengalija u\xc5\xbekariavo didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf Indijos subkontinento, tapdama viena svarbesni\xc5\xb3 Indijos vienytoj\xc5\xb3 istorijoje. _NEWLINE_Palos labai r\xc5\xabpinosi Budizmu, gars\xc4\x97jo kaip vienuolyn\xc5\xb3 stoatytojai. J\xc5\xb3 laikais suklest\xc4\x97jo Nalanda vienuolynas, Bengalijoje pastatytas did\xc5\xbeiausias budist\xc5\xb3 vienuolynas Piet\xc5\xb3 Azijos regione - Somapura. Palos taip pat vykd\xc4\x97 intensyvi\xc4\x85 u\xc5\xbej\xc5\xabrio prekyb\xc4\x85 su Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azija, j\xc5\xb3 meno \xc4\xaftaka jau\xc4\x8diama vietos valstyb\xc4\x97se._NEWLINE_Pal\xc5\xb3 dinastijos metai pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo politiniu permainingumu. Po Devapalos mirties Bengalij\xc4\x85 i\xc5\xa1tiko kriz\xc4\x97, o v\xc4\x97liau ji atsigavo valdant Mahipalai, kuris sugeb\xc4\x97jo atsispirti \xc4\x8cola ir \xc4\x8calukj\xc5\xb3 invazijoms. Paskutinis \xc5\xbeymus pal\xc5\xb3 valdovas buvo Ramapala (1077-1130), susitiprin\xc4\x99s Bengalij\xc4\x85 ir vykd\xc4\x99s u\xc5\xbekariavimus._NEWLINE_1095 m. Bengalijoje \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 at\xc4\x97jo Sena dinastija, kurios atstovai buvo Hinduistai. Senams valdant nunyko budizmo kult\xc5\xabra, \xc4\xafdiegta kast\xc5\xb3 sistema, suklest\xc4\x97jo hinduizmo literat\xc5\xabra. Tuo metu Bengalijos sostin\xc4\x97 buvo Nabadvipas.\n_START_SECTION_\nMusulmoni\xc5\xa1koji Bengalija\n_START_PARAGRAPH_\nBengalij\xc4\x85 musulmonai u\xc5\xbekariavo XIII a. (1203 m.), kuomet pl\xc4\x97t\xc4\x97si \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Indijoje susik\xc5\xabr\xc4\x99s musulmoni\xc5\xa1kas Delio sultonatas. Rytin\xc4\x97 Bengalija i\xc5\xa1liko hinduisti\xc5\xa1ka, ir \xc4\x8dia trumpam \xc4\xafsigal\xc4\x97jo Deva dinastija, kurios valdos nukariautos XIV a. viduryje. _NEWLINE_Iki XVI a. Bengalija buvo administruojama kaip Bengalijos sultonatas, savo ruo\xc5\xbetu buv\xc4\x99s Delio sultonato dalimi. Bengalijos sultonat\xc4\x85 vald\xc4\x97 vietin\xc4\x97 Ilj\xc5\xb3 dinastija (1352-1487, su pertr\xc5\xabkiu 1414-1435 m., kuomet vald\xc4\x97 Gane\xc5\xa1a dinastija). XV a. pabaigoje \xc4\x8dia vie\xc5\xa1patavo Hab\xc5\xa1i (Abisin\xc5\xb3), o 1494 m. j\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 Husain \xc5\xa0ahi dinastija. Pastarosios \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jas Alauddin Hussain Shah (1494-1519) laikomas vienu i\xc5\xa1 did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 Bengalijos valdov\xc5\xb3, nes jo valdymas siejamas su kult\xc5\xabriniu pakilimu ir Bengalijos invazija \xc4\xaf Kamarup\xc4\x85, Kamat\xc4\x85, Oris\xc4\x85, D\xc5\xbead\xc5\xbenagar\xc4\x85. Ma\xc5\xbedaug tuo metu, t. y. XV a., pasirod\xc4\x97 pirmieji europie\xc4\x8di\xc5\xb3 pirkliai._NEWLINE_1540 m. Delio sultonate \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 at\xc4\x97jo pu\xc5\xa1tuni\xc5\xa1ka Suri dinastija. Did\xc5\xbeiausias j\xc5\xb3 valdovas \xc5\xa0er Chanas (1540\xe2\x80\x9345 m.) suk\xc5\xabr\xc4\x97 mil\xc5\xbeini\xc5\xa1k\xc4\x85 imperij\xc4\x85 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Indijoje, \xc4\xaf j\xc4\x85 \xc4\xafjungdamas ir Bengalij\xc4\x85. Jam mirus Bengalija v\xc4\x97l trumpam i\xc5\xa1kovojo nepriklausomyb\xc4\x99, i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 valdant Muhamad \xc5\xa0ahi (1545-64 m.), o v\xc4\x97liau - Karani (1564-76) dinastijoms. Jos band\xc4\x97 prie\xc5\xa1intis Mogol\xc5\xb3 agresijai, ta\xc4\x8diau Mogol\xc5\xb3 valdovas Akbaras galiausiai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Bengalij\xc4\x85 ir pavert\xc4\x97 j\xc4\x85 savo imperijos provincija._NEWLINE_Mogol\xc5\xb3 imperijos laikais kra\xc5\xa1te klest\xc4\x97jo amatai ir prekyba, o Bengalija tapo imperijos turtingiausia teritorija. Ji buvo administruojama kaip atskiras administracinis vienetas subahas, o jo vietininkas vadinosi subahdaras. Apie 1717 m. jie prakti\xc5\xa1kai \xc4\xafgijo nepriklauomyb\xc4\x99, nors nominaliai pripa\xc5\xbeino mogol\xc5\xb3 suverenitet\xc4\x85. Tai - vadinamieji Bengalijos navabai, rezidav\xc4\x99 Mur\xc5\xa1idabade.\n_START_SECTION_\nKolonijinis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nPer XVIII a. Brit\xc5\xb3 imperija ir kitos Europos kolonijin\xc4\x97s imperijos siek\xc4\x97 \xc4\xafsigal\xc4\x97ti regione, kurdamos savo kolonijas. 1757 m. \xc4\xafvykus Plas\xc4\x97jaus m\xc5\xab\xc5\xa1iui tarp Bengalijos navabo Sirad\xc5\xbe ud-Daul ir brit\xc5\xb3, pirmasis buvo u\xc5\xbemu\xc5\xa1tas, pasikeit\xc4\x97 navab\xc5\xb3 dinastija, o Bengalijos politik\xc4\x85 \xc4\x97m\xc4\x97 visi\xc5\xa1kai kontroliuoti Britanija. Iki pat 1947 m. Bengalija buvo Anglijos (Brit\xc5\xb3 Indijos) kolonija._NEWLINE_Brit\xc5\xb3 valdymo laikais Bengalij\xc4\x85 i\xc5\xa1tiko du did\xc5\xbeiuliai badme\xc4\x8diai, nusine\xc5\xa1\xc4\x99 milijonus gyvybi\xc5\xb3. Nepaisant to, XIX a. Bengalija tapo svarbiausiu Brit\xc5\xb3 Indijos pramon\xc4\x97s ir ekonomikos centr\xc5\xb3, su pagrindiniu miestu Kalkutoje. 1877 m. \xc4\xaf j\xc4\x85 buvo perkaelta visos Brit\xc5\xb3 kolonijos sostin\xc4\x97._NEWLINE_1905 m. Bengalija buvo administraci\xc5\xa1kai padalinta \xc4\xaf vakarin\xc4\x99 (hinduist\xc5\xb3 dauguma) ir rytin\xc4\x99 (musulmon\xc5\xb3 dauguma), kas labai sustiprino nesutarimus tarp dviej\xc5\xb3 religij\xc5\xb3 atstov\xc5\xb3. Nors v\xc4\x97liau \xc5\xa1is padalinimas at\xc5\xa1auktas, Bengalijos susiskaldymas jau buvo \xc4\xafsib\xc4\x97g\xc4\x97j\xc4\x99s._NEWLINE_Nuo pat XIX a. Bengalija buvo ir vienas aktyviausi\xc5\xb3 i\xc5\xa1sivadavimo \xc5\xbeidini\xc5\xb3 Indijoje. \xc5\xa0is pasiprie\xc5\xa1inimas \xc5\xbeinomas kaip bengal\xc5\xb3 renesansas. Jis siejamas su tokiomis asmenyb\xc4\x97mis, kaip Raja Ram Mohan Roy, Rabindranath Tagore, Swami Vivekananda. J\xc5\xb3 veikla labai daug prisid\xc4\x97jo prie Indijos nepriklausomyb\xc4\x97s 1947 m.\n_START_SECTION_\nPadalijimas\n_START_PARAGRAPH_\nPo Indijos nepriklausomyb\xc4\x97s paskelbimo 1947 m. Bengalija buvo padalinta \xc4\xaf dvi dalis, atkartojant jau seniau egsistavus\xc4\xaf teritorijos padalinim\xc4\x85 tarp hinduist\xc5\xb3 ir musulmon\xc5\xb3. Hinduist\xc5\xb3 vyraujama vakarin\xc4\x97 dalis tapo Vakar\xc5\xb3 Bengalijos valstija Indijoje, o rytin\xc4\x97 musulmoni\xc5\xa1ka \xe2\x80\x93 Ryt\xc5\xb3 Pakistanu. 1971 m. pastarasis i\xc5\xa1kovojo nepriklausomyb\xc4\x99 kaip Banglade\xc5\xa1as.'