b'\n_START_ARTICLE_\nGarsas\n_START_SECTION_\nGarso bangos\n_START_PARAGRAPH_\nGarso bangos perne\xc5\xa1a energij\xc4\x85, kuri\xc4\x85 galima panaudoti. Kalb\xc4\x85 ir muzik\xc4\x85 galima perduoti daugybe b\xc5\xabd\xc5\xb3, tod\xc4\x97l garsas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 efektyvi ry\xc5\xa1io priemon\xc4\x97. Ultragarsas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 efektyvi ry\xc5\xa1io priemon\xc4\x97. Ultragarsas (auk\xc5\xa1to da\xc5\xbenio garsas, kurio \xc5\xbemogus negirdi) padeda \xc5\xa1ik\xc5\xa1nosparniams, delfinams ir banginiams orientuotis erdv\xc4\x97je, nes jie evoliucijos eigoje \xc4\xafgijo aktyvios ultragarsin\xc4\x97s echolokacijos sistemas. Ta\xc4\x8diau net garsiausio garso energija nedidel\xc4\x97. Labai garsiai grojan\xc4\x8dio simfoninio orkestro sukelto garso energija yra lygiavert\xc4\x97 menkos galios kaitinamosios lempos \xc5\xa1viesos ir \xc5\xa1iluminei energijai.\n_START_SECTION_\nKaip atsiranda garsas?\n_START_PARAGRAPH_\nGarsas yra tam tikra kinetin\xc4\x97s energijos (judesio energijos) forma, kuri\xc4\x85 sukuria bet kuris virpantis objektas. Vis\xc5\xb3 gars\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastis yra mechaniniai aplinkos virpesiai, nors paprastai jie nematomi. Susid\xc5\xabrus automobiliams j\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iai pradeda virp\xc4\x97ti, ir i\xc5\xa1girstame sm\xc5\xabgio gars\xc4\x85; muzika i\xc5\xa1 radijo imtuvo sklinda d\xc4\x97l to, kad virpa jo garsiakalbio membrana; kalbame ir dainuojame virpant balso stygoms gerklose._NEWLINE_Virpantis k\xc5\xabnas ver\xc4\x8dia virp\xc4\x97ti ar\xc4\x8diausiai esan\xc4\x8dias oro molekules. Virpesiai sklinda ore, sudarydami garso bang\xc4\x85, ta\xc4\x8diau oras banga neslenka. Ten kur molekul\xc4\x97s susispie\xc4\x8dia, susidaro didesnio sl\xc4\x97gio sritis (sutank\xc4\x97jimas), o ten, kur j\xc5\xb3 lieka ma\xc5\xbeiau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeemesnio sl\xc4\x97gio sritis (praret\xc4\x97jimas). Pakaitomis einan\xc4\x8dios sutank\xc4\x97jim\xc5\xb3 ir praret\xc4\x97jim\xc5\xb3 sritys sklinda ore kaip garso banga. Pasiekus aus\xc4\xaf, ji virpina ausies b\xc5\xabgnel\xc4\xaf, ir \xc5\xbemogus girdi gars\xc4\x85._NEWLINE_Kuo stipresni daikto virpesiai, tuo didesnis sutank\xc4\x97jim\xc5\xb3 ir praret\xc4\x97jim\xc5\xb3 sl\xc4\x97gio skirtumas, ir garsas yra stiprus. Virpesi\xc5\xb3 da\xc5\xbenis lemia garso auk\xc5\xa1t\xc4\xaf, arba ton\xc4\x85. Jei virpesiai da\xc5\xben\xc4\x97ja, sutank\xc4\x97jim\xc5\xb3 ir praret\xc4\x97jim\xc5\xb3 sritys suart\xc4\x97ja\xc2\xa0\xe2\x80\x93 garsas darosi auk\xc5\xa1tesnis. L\xc4\x97tesni virpesiai atitinka \xc5\xbeemesn\xc4\xaf gars\xc4\x85._NEWLINE_Garso bangos ore ties j\xc5\xabros lygiu sklinda i\xc5\xa1 \xc5\xa1altinio visom kryptim 331 m/s grei\xc4\x8diu. Dideliame auk\xc5\xa1tyje garso greitis yra ma\xc5\xbeesnis, nes oras yra retesnis, o vandenyje ar metale garso greitis didesnis, nes \xc5\xa1ios med\xc5\xbeiagos yra daug tampresn\xc4\x97s negu oras, ir virpesiai jose sklinda spar\xc4\x8diau. Garso greitis vandenyje yra apie 1500 m/s, pliene\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 5000 m/s. Garsas vakuume nesklinda, nes jame n\xc4\x97ra duj\xc5\xb3 molekuli\xc5\xb3, geban\xc4\x8di\xc5\xb3 virp\xc4\x97ti ir perduoti gars\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nGarso stiprumas, auk\xc5\xa1tis ir da\xc5\xbenis\n_START_PARAGRAPH_\nGarso stiprumo lygis matuojamas decibelais (dB). Prietaisas matuoja garso stiprum\xc4\x85, susijus\xc4\xaf su garso bangos sl\xc4\x97gio skirtumu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 garsiniu sl\xc4\x97giu. Garso stiprumo skal\xc4\x97 yra logaritmin\xc4\x97: garso sustipr\xc4\x97jimas 10dB atitinka de\xc5\xa1imt kart\xc5\xb3 didesn\xc4\xaf stiprum\xc4\x85. Du kartus padid\xc4\x97jus garso stiprumui, garsinio sl\xc4\x97gio lygis padid\xc4\x97ja 6dB. Garsumas apib\xc5\xabdina klausos organ\xc5\xb3 sl\xc4\x97gio poj\xc5\xabt\xc4\xaf. Ausis ne vis\xc5\xb3 da\xc5\xbeni\xc5\xb3 garsus girdi vienodai, pavyzd\xc5\xbeiui, \xc5\xbeemas garsas girdimas ne toks stiprus, kaip tokio pat stiprumo auk\xc5\xa1tas garsas._NEWLINE_Sutank\xc4\x97jim\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius per sekund\xc4\x99 lemia garso da\xc5\xben\xc4\xaf, kuris matuojamas hercais (hz): 1 hz lygus vienam virpesiui per sekund\xc4\x99. Da\xc5\xbeni\xc5\xb3 skal\xc4\x97 n\xc4\x97ra logaritmin\xc4\x97: 440 hz tonas (pirmosios oktavos la) skamba du kartus auk\xc5\xa1\xc4\x8diau (sakoma oktava auk\xc5\xa1\xc4\x8diau) negu 220 hz tonas. Kitaip sakant, kuo didesnis virpesi\xc5\xb3 da\xc5\xbenis, tuo auk\xc5\xa1tesnis garsas.\n_START_SECTION_\nGarsin\xc4\x97 signalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nGarsas daug kur naudojamas kaip persp\xc4\x97jamasis signalas. Pvz., prie\xc5\xa1l\xc4\x97ktuvin\xc4\x97s gynybos ar laiv\xc5\xb3 sirenos), automobili\xc5\xb3 signalizacija, mikrobang\xc5\xb3 krosnel\xc4\x97s garsinis signalas, telefono ar dur\xc5\xb3 skambutis ir pan.\n_START_SECTION_\nEcholokacija\n_START_PARAGRAPH_\nEcholokacij\xc4\x85 naudoja ne tik kai kurie gyv\xc5\xabnai. Ultragarsin\xc4\x99 echolokacij\xc4\x85 naudoja karo laivai povandenini\xc5\xb3 laiv\xc5\xb3 paie\xc5\xa1kai, \xc5\xbevejybiniai laivai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeuv\xc5\xb3 telkini\xc5\xb3 paie\xc5\xa1kai. Pana\xc5\xa1iu principu veikia ir ultragarsin\xc4\x97 echoskopija, kuri naudojama medicinoje (organ\xc5\xb3 riboms nustatyti, augli\xc5\xb3 paie\xc5\xa1kai ir pan.) ir technologijose (defekt\xc5\xb3 paie\xc5\xa1koms). Medicinoje ultragarsas panaudojamas ir inkst\xc5\xb3 bei \xc5\xa1lapimtaki\xc5\xb3 akmenims trupinti (akmenlig\xc4\x97).'