b'\n_START_ARTICLE_\nBioritmas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKlasikin\xc4\x97 bioritm\xc5\xb3 teorija atsirado XIX ir XX a. sand\xc5\xabroje, tarp 1897 ir 1902 m., kai Vienos psichologas Swoboda ir Berlyno gydytojas Fliess band\xc4\x97 atrasti d\xc4\x97sningumus tarp gyvenimo ger\xc5\xb3 ir blog\xc5\xb3 moment\xc5\xb3. V\xc4\x97lesni j\xc5\xb3 sukurtos formul\xc4\x97s tyrimai negal\xc4\x97jo atrasti joki\xc5\xb3 jos teisingumo \xc4\xafrodym\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nMokslinis pagrindas\n_START_PARAGRAPH_\nRimto mokslinio pagrindo bioritm\xc5\xb3 teorijai n\xc4\x97ra. Ji daugiausia remiasi numerologija, Forerio efektu ir pan._NEWLINE_Bioritm\xc5\xb3 teorija buvo tikrinta eksperimentais ir nepasitvirtino. Ta\xc4\x8diau bioritm\xc5\xb3 \xc5\xa1alininkai nenustojo tik\xc4\x97ti, tod\xc4\x97l buvo sugalvota daugyb\xc4\x97 ad hoc hipotezi\xc5\xb3. Viena komi\xc5\xa1kiausi\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 kad kai kurie \xc5\xbemon\xc4\x97s neturi bioritm\xc5\xb3, vieni periodi\xc5\xa1kai, kiti vis\xc4\x85 laik\xc4\x85. Taip bet kokio eksperimento nes\xc4\x97km\xc4\x99 galima paai\xc5\xa1kinti tuo, kad subjektas buvo aritmi\xc5\xa1kas._NEWLINE_Va\xc5\xa1ingtono universiteto sociologijos profesoriaus W. S. Bainbridge atliktas eksperimentas paneig\xc4\x97 mit\xc4\x85, kad naudojant bioritm\xc5\xb3 teorij\xc4\x85 galima nustatyti \xc4\xafs\xc4\x8diose esan\xc4\x8dio vaiko lyt\xc4\xaf 95\xc2\xa0% tikslumu. Eksperimentas parod\xc4\x97, kad lytis atsp\xc4\x97jama ma\xc5\xbedaug 50\xc2\xa0% tikslumu \xe2\x80\x93 tok\xc4\xaf pat\xc4\xaf rezultat\xc4\x85 gautume m\xc4\x97tydami monet\xc4\x85. Tada buvo sugalvota kita ad hoc hipotez\xc4\x97: kad didel\xc4\x97 dalis eksperimento metu tikrint\xc5\xb3 k\xc5\xabdiki\xc5\xb3 bus homoseksualai, tod\xc4\x97l j\xc5\xb3 biolaukai rodo kit\xc4\x85 lyt\xc4\xaf.'