b'\n_START_ARTICLE_\nIndijos vandenynas\n_START_PARAGRAPH_\nIndijos vandenynas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tre\xc4\x8dias pagal dyd\xc4\xaf vandenynas, u\xc5\xbeima ma\xc5\xbedaug 20\xc2\xa0% viso \xc5\xbeem\xc4\x97s vandens pavir\xc5\xa1iaus. Didesnioji dalis i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi Piet\xc5\xb3 pusrutulyje. Jis neturi tiesioginio ry\xc5\xa1io su Arkties vandenynu. \xc5\xa0iaur\xc4\x97je ribojasi su Azijos \xc5\xbeemynu (Indijos subkontinentu), vakaruose su Arabijos pusiasaliu ir Afrika, rytuose su Malakos pusiasaliu, Sundos salomis ir Australija, pietuose su Antarkties vandenynu. Riba su Atlanto vandenynu eina per 20\xc2\xb0 ryt\xc5\xb3 ilgumos meridian\xc4\x85 \xc4\xaf pietus nuo Afrikos, o su Ramiuoju vandenynu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 147\xc2\xb0 ryt\xc5\xb3 ilgumos meridian\xc4\x85. \xc5\xa0iauriausia Indijos vandenyno dalis yra Persijos \xc4\xaflanka, siekianti 30\xc2\xb0 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s platum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nIndijos vandenyno plotas: su j\xc5\xabromis 74\xc2\xa0917\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2, be j\xc5\xabr\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 73\xc2\xa0442\xc2\xa0700\xc2\xa0km\xc2\xb2, t\xc5\xabris\xc2\xa0\xe2\x80\x93 292\xc2\xa0131\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb3. Vidutinis gylis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 3\xc2\xa0890\xc2\xa0m. Pats giliausias vandenyno ta\xc5\xa1kas Javos duburyje, jo gylis 7\xc2\xa0450\xc2\xa0m. \xc4\xae \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo 50\xe2\x80\x9d piet\xc5\xb3 platumos dugna dengia dumblo nuos\xc4\x97d\xc5\xb3 storym\xc4\x97s (iki 4 km).\n_START_SECTION_\nSalos\n_START_PARAGRAPH_\nVandenyno krantai ma\xc5\xbeai rai\xc5\xbeyti, sal\xc5\xb3 nedaug. Did\xc5\xbeiausios kontinentin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s salos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Madagaskaras, Indonezija, \xc5\xa0ri Lanka. Keturi did\xc5\xbeiausi salynai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Komor\xc5\xb3, Sei\xc5\xa1el\xc5\xb3, Maldyv\xc5\xb3, Mauricijaus.\n_START_SECTION_\nDugno reljefas\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikos, Indijos ir Antarktikos \xc5\xbeemynin\xc4\x97s plok\xc5\xa1t\xc4\x97s susieina Indijos vandenyne, j\xc5\xb3 sujungimus \xc5\xbeymi vandenyno vidurio kalnag\xc5\xabbri\xc5\xb3 atsi\xc5\xa1akojimai. Kontinentiniai vandenyno \xc5\xa1elfai yra siauri, apie 200\xc2\xa0km \xc4\xaf plot\xc4\xaf, i\xc5\xa1skyrus esan\xc4\x8dio vakarin\xc4\x97je Australijos pakrant\xc4\x97je kurio plotis siekia 1000\xc2\xa0km._NEWLINE_Vakarin\xc4\x97je vandenyno dalyje t\xc4\x99siasi povandeninis kalnag\xc5\xabbris, kurio centre yra gilumini\xc5\xb3 l\xc5\xab\xc5\xbei\xc5\xb3. D\xc4\x97l \xc5\xa1i\xc5\xb3 l\xc5\xab\xc5\xbei\xc5\xb3 da\xc5\xbenai vyksta \xc5\xbeem\xc4\x97s dreb\xc4\x97jimai ir ugnikalni\xc5\xb3 i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimai.\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xae \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo ekvatoriaus klimatas musoninis. Nuo spalio iki baland\xc5\xbeio m\xc4\x97nesio pu\xc4\x8dia stipr\xc5\xabs \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ryt\xc5\xb3 v\xc4\x97jai, o nuo gegu\xc5\xbe\xc4\x97s iki spalio vyrauja pietvakari\xc5\xb3 v\xc4\x97jai. Arabijos j\xc5\xabroje susiformav\xc4\x99s stiprus musonas Indijos subkontinentui atne\xc5\xa1a liet\xc5\xb3. Piet\xc5\xb3 pusrutulyje v\xc4\x97jai yra \xc5\xa1velnesni, bet vasaromis \xc5\xa1alia Mauricijaus b\xc5\xabna galing\xc5\xb3 audr\xc5\xb3. Kai musonini\xc5\xb3 v\xc4\x97j\xc5\xb3 kryptys kinta, ciklonai neretai atsimu\xc5\xa1a \xc4\xaf Arabijos j\xc5\xabros ir Bengalijos \xc4\xaflankos krantus. Pietuose yra at\xc5\xa1iauriausi vandenyno rajonai, tam didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 daro Antarktida.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nIndijos vandenyne veisiasi gausyb\xc4\x97 \xc5\xbeuv\xc5\xb3. \xc5\xa0elfe daug nauding\xc5\xb3j\xc5\xb3 i\xc5\xa1kasen\xc5\xb3. Vandenyno \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 pakran\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse, kur beveik n\xc4\x97ra g\xc4\x97lo vandens, g\xc4\x97linami druskingi vandenys.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdem\xc4\x97lapyje Indijos vandenynas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 atsirado XVI am\xc5\xbeiuje. Kaip svarbus tranzitinis kelias tarp Afrikos ir Azijos, vandenynas yra daugelio konflikt\xc5\xb3 scena. D\xc4\x97l jo dyd\xc5\xbeio nei viena tauta negal\xc4\x97jo s\xc4\x97kmingai dominuoti vandenyne, kol Did\xc5\xbeioji Britanija, beveik iki 1800\xc2\xa0m., vald\xc4\x97 aplinkines kontinentines teritorijas.'