b'\n_START_ARTICLE_\nIntregracijos teorijos\n_START_SECTION_\nKlasikin\xc4\x97s integracijos teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nKlasikin\xc4\x97s regionin\xc4\x97s integracijos teorijos arba vadinama \xe2\x80\x9eprie\xc5\xa1-teorin\xc4\x97\xe2\x80\x9c intelektualin\xc4\x97 tradicija, sudariusi pagrind\xc4\x85 pagrindini\xc5\xb3 integracijos teorij\xc5\xb3 evoliucijai, ap\xc4\x97m\xc4\x97 tris teorines kryptis: federalizm\xc4\x85, funkcionalizm\xc4\x85 ir transakcionalizm\xc4\x85: 1. Federalizmas teigia, kad taikos i\xc5\xa1saugojimo labui galia tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti deleguojama \xe2\x80\x9eauk\xc5\xa1tyn\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xe2\x80\x93 centrinei vald\xc5\xbeiai; 2. Funkcionalizmas atmeta galios sukoncentravimo id\xc4\x97j\xc4\x85 naujame politin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios centre, nes tai tik reprodukuot\xc5\xb3 nacionalizmo gr\xc4\x97smes \xc4\xaf auk\xc5\xa1tesn\xc4\xaf lygmen\xc4\xaf. Jis si\xc5\xablo vald\xc5\xbeios \xc4\xafstri\xc5\xbein\xc4\xaf i\xc5\xa1skaidym\xc4\x85 tarptautin\xc4\x97ms organizacijoms ir funkcin\xc4\x97ms agent\xc5\xabroms, tokiu b\xc5\xabdu pakenkiant lojalumui nacionalin\xc4\x97ms valstyb\xc4\x97ms; 3. Transakcionalizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai integracijos vizija, deranti su suverenaus valstybingumo i\xc5\xa1laikymu. Tikslas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ne atsikratyti suverenios valstyb\xc4\x97s, bet panaikinti \xe2\x80\x9ekaro pad\xc4\x97t\xc4\xaf\xe2\x80\x9c tarp valstybi\xc5\xb3, kuriant tarptautines bendruomenes, komunikacinius tinklus, tarptautinius susitarimus, kad valstyb\xc4\x97s nar\xc4\x97s, tur\xc4\x97damos bendrus identitetus, nebelaikyt\xc5\xb3 karo galimu politikos \xc4\xafrankiu._NEWLINE_Remiantis M.Eilstrup-Sangiovanni, \xc5\xa1i\xc5\xb3 teorini\xc5\xb3 pasvarstym\xc5\xb3 apie regionin\xc4\x99 integracij\xc4\x85 tikslas buvo ne paai\xc5\xa1kinti esamus integracinius procesus, o numatyti ir sukurti tobulus planus ateities integraciniams projektams\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tarptautinei integracijai pasaulio mastu. Esminis siekis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 karo eliminavimas. Tai buvo objektyvus, nes tuo laikotarpiu aktualus, motyvuojantis teoretikus kontekstas, nul\xc4\x97m\xc4\x99s ir \xc5\xa1i\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 normatyvin\xc4\xaf pob\xc5\xabd\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nDebatai tarp neofunkcionalizmo ir tarpvyriausybi\xc5\xa1kumo\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindiniai debatai nuo 1960-\xc5\xb3j\xc5\xb3 iki dabar ES integracijos klausimais vyksta tarp racionalistini\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 neofunkcionalizmo ir tarpvyriausybi\xc5\xa1kumo (intergovernmentalizmo). Neofunkcionalizmas, dar vadinams vir\xc5\xa1nacionalizmu, pabr\xc4\x97\xc5\xbeia vir\xc5\xa1nacionalines institucijas ir j\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf integracijos gilinimo procese. \xc5\xbdinomiausiais \xc5\xa1ios teorijos atstovai laikomi E. Haas ir L. Lindberg. Remiantis B. Rosamond, neofunkcionalizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai kaitos ir transformacijos teorija. \xe2\x80\x9eNeofunkcionalistai siekia paai\xc5\xa1kinti kaip ekonominis bendradarbiavimas gal\xc4\x97t\xc5\xb3 paplisti i\xc5\xa1 vieno sektoriaus \xc4\xaf kit\xc4\x85 [persiliejimo rei\xc5\xa1kinys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 angl. spill-over] ir sukurti poreik\xc4\xaf politinei integracijai\xe2\x80\x9c. Pagrindinis \xc5\xa1ios teorijos teiginys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9evir\xc5\xa1nacionalini\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 suk\xc5\xabrimas pagreitins integracij\xc4\x85, nukreipdamas valstybes bendr\xc5\xb3 interes\xc5\xb3 kryptimi\xe2\x80\x9c. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1i teorija sulauk\xc4\x97 nema\xc5\xbeai kritikos d\xc4\x97l savo ribotumo. Remiantis M. Eilstrup-Sangiovanni, pats E. Haas sutiko, kad neofunkcionalizmas gali paai\xc5\xa1kinti tik specifin\xc4\xaf, laiko apribot\xc4\x85 ir nepasikartojant\xc4\xaf, \xc4\xafvyk\xc4\xaf\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pokario Vakar\xc5\xb3 Europos integracinius procesus._NEWLINE_Klasikin\xc4\x97 tarpvyriausybi\xc5\xa1kumo teorija, kilo i\xc5\xa1 realizmo tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 paradigmos. Pagrindiniai \xc5\xa1ios teorijos principai buvo pritaikyti ai\xc5\xa1kinant regionin\xc4\x97s integracijos atvejus. Tarpvyriausybininkai pabr\xc4\x97\xc5\xbeia valstybi\xc5\xb3, nacionalini\xc5\xb3 administracij\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 integracijos gilinimo procese ir supranta tarptautin\xc4\x99 politik\xc4\x85 kaip s\xc4\x85veikos tarp valstybi\xc5\xb3 proces\xc4\x85. Remiantis M.Eilstrup-Sangiovanni, tarpvyriausybininkai neigia bet koki\xc4\x85 nepriklausom\xc4\x85 ar prie\xc5\xbeastin\xc4\xaf vir\xc5\xa1nacionalini\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf. Pagrindin\xc4\x97mis integracijos lem\xc4\x97jomis ir veik\xc4\x97jomis laikomos valstyb\xc4\x97s. Tarpvyriausybi\xc5\xa1kumas teigia, kad nacionalini\xc5\xb3 vyriausybi\xc5\xb3 interesai stipriai apriboja vir\xc5\xa1nacionalini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85 ir \xc4\xaftak\xc4\x85. \xc5\xa0i\xc4\x85 teorij\xc4\x85 iliustravo sunkiai vykstantys ES integracijos procesai \xe2\x80\x9eauk\xc5\xa1tosios politikos\xe2\x80\x9c srityje. Tarpvyriausybininkams nepaj\xc4\x97giant paai\xc5\xa1kinti kit\xc5\xb3 ES integracijos gil\xc4\x97jimo niuans\xc5\xb3, susiformavo modifikuota, liberalizmo tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 teorijos nuostat\xc5\xb3 \xc4\xafkv\xc4\x97pta, \xc5\xa1ios teorijos pakraipa\xc2\xa0\xe2\x80\x93 liberalus tarpvyriausybi\xc5\xa1kumas._NEWLINE_V\xc4\x97liau susiformavo naujesn\xc4\x97 integracijos ai\xc5\xa1kinimo perspektyva\xc2\xa0\xe2\x80\x93 naujasis institucionalizmas, \xe2\x80\x9epabr\xc4\x97\xc5\xbeiantis institucij\xc5\xb3, kaip svarbi\xc5\xb3 veik\xc4\x97j\xc5\xb3, o ne pasyvi\xc5\xb3 \xc4\xafranki\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 vadov\xc5\xb3 rankose\xe2\x80\x9c, integracijos procese reik\xc5\xa1m\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nNaujasis institucionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nNaujasis institucionalizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 teorija, teigianti institucij\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 integracijos procese, nors pa\xc4\x8di\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 formavimo procese, pabr\xc4\x97\xc5\xbeianti valstybi\xc5\xb3 \xc4\xaftak\xc4\x85: \xe2\x80\x9eInstitucijos n\xc4\x97ra tik neutral\xc5\xabs mechanizmai, tarnaujantys politikos k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3 tikslams, o geba keisti tuos tikslus ir strategijas jiems pasiekti\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0iuo po\xc5\xbei\xc5\xabriu, naujasis institucionalizmas u\xc5\xbeima tarpin\xc4\x99 pozicij\xc4\x85 ir, M.Eilstrup-Sangiovanni bei jo cituojamo M.Pollack nuomone, gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1eitimi i\xc5\xa1 neofunkcionalist\xc5\xb3 ir tarpvyriausybinink\xc5\xb3 debat\xc5\xb3 aklaviet\xc4\x97s. Remiantis B.Rosamond, naujasis institucionalizmas kaip teorija ir metodologija, galinti s\xc4\x97kmingai analizuoti regionin\xc4\x97s integracijos atvejus, kilo i\xc5\xa1 lyginamosios politikos moksl\xc5\xb3 d\xc4\x97mesio ES integracijai. Taigi, integracijos tyrimuose vyravusioms tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 teorijoms teko susidurti su lyginamosios politikos teorij\xc5\xb3 \xc4\xaftakos i\xc5\xa1augimu tarptautin\xc4\x97s integracijos studijose._NEWLINE_Remiantis S.Steinmo, institucijos pla\xc4\x8diaja prasme yra taisykl\xc4\x97s, kurios sudaro pagrind\xc4\x85 organizuotam politiniam elgesiui. Institucijos gali b\xc5\xabti formalios (\xc4\xafstatymi\xc5\xa1kai \xc4\xaftvirtintos taisykl\xc4\x97s) ir neformalios (pvz., kult\xc5\xabrin\xc4\x97s normos). Mokslininkas teigia, kad institucijos strukt\xc5\xabruoja politik\xc4\x85, nes apibr\xc4\x97\xc5\xbeia, kas gali dalyvauti tam tikrame politiniame procese, formuoja \xc4\xafvairi\xc5\xb3 aktori\xc5\xb3 politines strategijas ir turi \xc4\xaftakos aktori\xc5\xb3 \xc4\xafsitikinimams d\xc4\x97l j\xc5\xb3 preferencij\xc5\xb3. Politiniai ir administraciniai aktoriai veikia ribotai racionaliai, nors jie siekia sau nauding\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau, jie neturi visos reikalingos informacijos, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 priimti optimalius sprendimus. Institucijos gali s\xc4\x85lygoti ir formuoti aktori\xc5\xb3 interesus, prioritetus ir identitetus. Jos n\xc4\x97ra tik neutral\xc5\xabs mechanizmai, tarnaujantys politikos k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3 tikslams, o geba keisti tuos tikslus ir strategijas jiems pasiekti. Institucijos gali keisti ir politikos formuotoj\xc5\xb3 l\xc5\xabkes\xc4\x8dius. Tokios yra bendros institucionalizmo prielaidos, ta\xc4\x8diau, pati naujojo institucionalizmo teorija n\xc4\x97ra vientisa._NEWLINE_Naujasis institucionalizmas yra skirstomas \xc4\xaf racionalaus pasirinkimo, istorin\xc4\xaf ir sociologin\xc4\xaf institucionalizmus. Kiekvienas j\xc5\xb3 pabr\xc4\x97\xc5\xbeia institucij\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 integracijos procese, ta\xc4\x8diau skirtingai ai\xc5\xa1kina, kaip ir kod\xc4\x97l institucij\xc5\xb3 \xc4\xaftaka pasirei\xc5\xa1kia. Pavyzd\xc5\xbeiui, sociologiniam institucionalizmui institucijos yra aktori\xc5\xb3 identitet\xc5\xb3 ir interes\xc5\xb3 formuotojos. Jos yra nepriklausomi kintamieji, kurie turi \xc4\xaftakos preferencijoms ir elgesiui._NEWLINE_Racionalaus pasirinkimo institucionalizmas pabr\xc4\x97\xc5\xbeia racionaliai veikian\xc4\x8di\xc5\xb3 aktori\xc5\xb3 interesus. Institucijos yra formali\xc5\xb3 taisykli\xc5\xb3 rinkiniai. Jos sukuriamos valstybi\xc5\xb3, nes joms yra naudingos j\xc5\xb3 atliekamos funkcijos, ypa\xc4\x8d, susitarimo ka\xc5\xa1t\xc5\xb3 ma\xc5\xbeinimas deryb\xc5\xb3 metu. Ta\xc4\x8diau, institucijos \xc4\xafsiterpia tarp aktori\xc5\xb3 (i\xc5\xa1ori\xc5\xa1kai apibr\xc4\x97\xc5\xbet\xc5\xb3) preferencij\xc5\xb3 bei elgesio ir \xc4\xafgalina bei var\xc5\xbeo aktori\xc5\xb3 veiksmus. Institucijos yra svarbios paskirstant sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimo galias tarp aktori\xc5\xb3._NEWLINE_Remiantis S.Steinmo, istorinio institucionalizmo \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 nuomone, integracijai \xc4\xaftakos turi egzistuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 institucini\xc5\xb3 susitarim\xc5\xb3 teikiama nauda ir nenumatyti padariniai. Institucijos yra \xc4\xafsiterpiantys, taip pat, ir nepriklausomi kintamieji, kurie apriboja ir apibr\xc4\x97\xc5\xbeia aktori\xc5\xb3 preferencijas. Institucijos yra ne tik formalios taisykl\xc4\x97s, bet ir norm\xc5\xb3 sistemos. Aktoriai yra labiau link\xc4\x99 paklusti socialiai apibr\xc4\x97\xc5\xbetoms taisykl\xc4\x97ms, nei vadovautis racionaliais instinktais. Institucijos gali i\xc5\xa1vystyti gr\xc4\xaf\xc5\xbetam\xc4\x85j\xc4\xaf ry\xc5\xa1\xc4\xaf, skatindamos kelio/trajektorijos priklausomyb\xc4\x99 (angl. path dependency) arba \xe2\x80\x9eu\xc5\xbedarymo poveikius\xe2\x80\x9c (angl. lock-in effects), t. y. praeities institucini\xc5\xb3 deryb\xc5\xb3 padariniai gali lemti ateities sprendimus ir institucin\xc4\xaf vystym\xc4\x85si. Priimti sprendimai viename kontekste gali tur\xc4\x97ti ilgalaiki\xc5\xb3 pasekmi\xc5\xb3 kitame. Institucijos savaime suteikia u\xc5\xbeuomin\xc5\xb3 apie institucin\xc4\x97s kaitos keli\xc4\x85 ateityje.\n_START_SECTION_\nKitos integracijos teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nIntegracinius procesus paai\xc5\xa1kinti siekia ir i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabk\xc4\xaf \xc4\xafsitvirtinusioms integracijos teorijoms meta naujausios teorin\xc4\x97s prieigos: konstruktyvizmas, kritin\xc4\x97, feministin\xc4\x97, politikos tinkl\xc5\xb3 teorin\xc4\x97 prieiga ir kitos. Kiekviena j\xc5\xb3 akcentuoja ir prie\xc5\xbeastiniais integracijos kintamaisiais \xc4\xafvardina konkre\xc4\x8diai tai teorijai b\xc5\xabdingus kertinius aspektus ir analiz\xc4\x97s objektus. Pavyzd\xc5\xbeiui, konstruktyvizmas pabr\xc4\x97\xc5\xbeia socializacijos mechanizmus kaip skatinan\xc4\x8dius integracij\xc4\x85. Integracija kei\xc4\x8dia agent\xc5\xb3 identitetus, taigi kei\xc4\x8dia j\xc5\xb3 interesus ir elges\xc4\xaf._NEWLINE_M.A.Pollack pastebi \xc4\xafdom\xc5\xb3 pokyt\xc4\xaf integracijos teorij\xc5\xb3 vystymosi kontekste: klasikin\xc4\x99 tarpvyriausybinink\xc5\xb3/neofunkcionalist\xc5\xb3 teorin\xc4\x99 dichotomij\xc4\x85 integracijos debatuose kei\xc4\x8dia racionalist\xc5\xb3/konstruktyvist\xc5\xb3 dichotomija. Mokslininkas teigia, kad tiek realus ir liberalus tarpvyriausybi\xc5\xa1kumas, tiek naujasis institucionalizmas, nors ir konkuruojan\xc4\x8dios teorijos, ta\xc4\x8diau, taiko t\xc4\x85 pat\xc4\xaf racionalistin\xc4\xaf politikos suvokimo model\xc4\xaf: remiasi prielaida, kad visi aktoriai elgiasi racionaliai ir pagal nustatytus interesus, valstyb\xc4\x97s s\xc4\x85moningai steigia institucijas, kurios vienaip ar kitaip veikia j\xc5\xb3 elges\xc4\xaf ir sprendimus. Tod\xc4\x97l konstruktyvizmas sudaro atsvar\xc4\x85 racionalistini\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 ai\xc5\xa1kinimui, pateikdamas gilesn\xc4\xaf institucij\xc5\xb3 kaip socializuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 aktori\xc5\xb3 ir identitet\xc5\xb3 konstruotoj\xc5\xb3 suvokim\xc4\x85.'