b"\n_START_ARTICLE_\nMauricijaus istorija\n_START_PARAGRAPH_\nMauricijaus istorija apima laikus nuo Mauricijaus, Rodrigeso, Agalegos bei Kargados Karachos sal\xc5\xb3 atradimo ir gyventoj\xc5\xb3 pasirodymo iki nepriklausomyb\xc4\x97s paskelbimo ir \xc5\xa1i\xc5\xb3 laik\xc5\xb3. Manoma, kad pirmieji \xc5\xa1ias salas atrado arab\xc5\xb3 j\xc5\xabrininkai XIV a. pab. arba XV a. pr. Pirm\xc4\x85j\xc4\x85 kolonij\xc4\x85 Mauricijuje \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 olandai XVII a. 4-ajame de\xc5\xa1imtmetyje, bet d\xc4\x97l nepalanki\xc5\xb3 \xc5\xbeemdirbystei s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 1710 m. paliko sal\xc4\x85. 1722 m. pranc\xc5\xabzai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 kolonij\xc4\x85 Mauricijuje, o 1735 m. \xe2\x88\x92 Rodrigese. J\xc5\xb3 valdymo laikotarpiu Mauricijus buvo gausiai apgyvendintas, klest\xc4\x97jo cukranendri\xc5\xb3 auginimas, sala \xc4\xafgijo strategin\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 kovojant d\xc4\x97l j\xc5\xabrini\xc5\xb3 prekybos keli\xc5\xb3 ir \xc4\xaftakos Indijos vandenyne. Po Did\xc5\xbeiosios Pranc\xc5\xabzijos revoliucijos salos \xc4\xafgijo dalin\xc4\x99 autonomij\xc4\x85, o 1810 m. jas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Jungtin\xc4\x97s Karalyst\xc4\x97s paj\xc4\x97gos. 1968 m. kovo 12 d. Mauricijus gavo nepriklausomyb\xc4\x99, o 1992 m. kovo 12 d. tapo respublika. Naujajai valstybei buvo priskirtos ir Rodrigeso, Agalegos bei Kargados Karachos salos.\n_START_SECTION_\nAnkstyvieji atradimai\n_START_PARAGRAPH_\nTik\xc4\x97tina, kad Maricijaus sal\xc4\x85 pirmieji aplank\xc4\x97 finikie\xc4\x8diai ir malajai._NEWLINE_Istoriniuose \xc5\xa1altiniuose neminima, kada salas atrado arab\xc5\xb3 j\xc5\xabreiviai. Manoma, kad tai \xc4\xafvyko XIV a. pab. arba XV a. pr. Europoje Mauricijus ir Rodrigesas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamin\xc4\x97ti 1502 m. Alberto Cantino parengtoje arab\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97lapio kopijoje. \xc5\xa0iame \xc5\xbeem\xc4\x97lapyje pa\xc5\xbeym\xc4\x97tos trys Maskaren\xc5\xb3 archipelago salos \xc4\xaf pietry\xc4\x8dius nuo Madagaskaro: Dina Mozare (netiksliai perra\xc5\xa1ytas pavadinimas Diva mashriq \xe2\x80\x93 Ryt\xc5\xb3 sala; dabar \xe2\x80\x93 Rodrigesas), Dina Margabim (netiksliai perra\xc5\xa1ytas pavadinimas Diva maghrebin \xe2\x80\x93 Vakar\xc5\xb3 sala; dabar \xe2\x80\x93 Reunjonas) ir Dina Arobi (i\xc5\xa1 Diva harab \xe2\x80\x93 Negyvenama sala arba Kvadratin\xc4\x97 sala; dabar \xe2\x80\x93 Mauricijus). Kituose \xc5\xbeem\xc4\x97lapiuose \xc5\xa1i sala vadinama Dinarobin arba Dina Margabin. Taip pat diskutuojama, ar Dina Arobi pavadinimas priklauso Mauricijui, ar Rodrigesui (tas pats klausimas susij\xc4\x99s ir su pavadinimu Dina Mozare). Arabai neband\xc4\x97 kolonizuoti sal\xc5\xb3, nes jos buvo per toli nuo \xc4\xafprast\xc5\xb3 prekybos keli\xc5\xb3, o pa\xc4\x8dios salos buvo negyvenamos, tod\xc4\x97l joje taip pat nebuvo su kuo prekiauti. Be to, kelion\xc4\x97 \xc4\xaf Mauricij\xc5\xb3 ir Rodriges\xc4\x85 buvo pernelyg pavojinga vienstiebiams prekybiniams arab\xc5\xb3 laivams.\n_START_SECTION_\nPortugal\xc5\xb3 laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\n1498 m. portugal\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97tojas Vaskas da Gama s\xc4\x97kmingai apiplauk\xc4\x97 Gerosios Vilties ky\xc5\xa1ul\xc4\xaf ir pakeliui \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 aplank\xc4\x97 kelis Ryt\xc5\xb3 Afrikos pakrant\xc4\x97s arab\xc5\xb3 ir svahili\xc5\xb3 miestus. Kelis paskesnius metus Indijos vandenyn\xc4\x85 tyrin\xc4\x97jo daug portugal\xc5\xb3 ekspedicij\xc5\xb3, kurios aplank\xc4\x97 Madagaskar\xc4\x85, Sei\xc5\xa1eli\xc5\xb3 ir Komor\xc5\xb3 salas._NEWLINE_Apie 1507 m. portugal\xc5\xb3 j\xc5\xabreivis Domingo Fernandez Pereira aptiko Mauricij\xc5\xb3 ir pavadino j\xc4\xaf Ilha do Cerne (Gulbi\xc5\xb3 sala). Mauricijaus, Reunjono ir Rodrigeso sal\xc5\xb3 grup\xc4\x97 Maskaren\xc5\xb3 salomis pavadinta portugal\xc5\xb3 kapitono Pero Mascarenhas garbei. Rodrigeso sala pavadinta portugal\xc5\xb3 j\xc5\xabrininko Don Diego Rodrigeso (Don Di\xc3\xa9go Rodriguez), kuris atrado \xc5\xa1i\xc4\x85 negyvenam\xc4\x85 sal\xc4\x85 1528 m., vardu. Portugalai nem\xc4\x97gino kolonizuoti n\xc4\x97 vienos i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 sal\xc5\xb3. Jiems labiau r\xc5\xabp\xc4\x97jo apsaugoti prekybos su Indija kelius, tod\xc4\x97l jie k\xc5\xabr\xc4\x97 gyvenvietes Mozambiko pakrant\xc4\x97je. Maskaren\xc5\xb3 salas portugalai naudojo maisto ir vandens atsargoms papildyti pakeliui \xc4\xaf Indij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nOland\xc5\xb3 kolonizacijos laikotarpis (1598\xe2\x80\x931710 m.)\n_START_PARAGRAPH_\nPirmas oland\xc5\xb3 keliautojas, aplank\xc4\x99s Mauricij\xc5\xb3 1598 m., buvo Wybrantas Warwijckas. Jis pavadino sal\xc4\x85 Olandijos monarcho Mauricijaus i\xc5\xa1 Nasau vardu. Pirmuosius 40 met\xc5\xb3 Oland\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3 Indijos kompanijos (ol. Vereenigde Oost-Indische Compagnie, VOC) laivai Mauricijuje ir Rodrigese pildydavo g\xc4\x97lo vandens ir maisto atsargas, bet nuolatini\xc5\xb3 gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3 nek\xc5\xabr\xc4\x97. Vertingiausios salose randamos \xc5\xbealiavos buvo juodmedis ir laukiniai gyv\xc5\xabnai, kaip antai dabar jau i\xc5\xa1nyk\xc4\x99 drontai, Rodrigeso soliteriai, kiaul\xc4\x97s, o\xc5\xbekos ir v\xc4\x97\xc5\xbeliai._NEWLINE_XVII a. 4-ajame de\xc5\xa1imtmetyje buvo nutarta Mauricijuje \xc4\xafkurti nuolatin\xc4\x99 gyvenviet\xc4\x99, kad salos neu\xc5\xbeimt\xc5\xb3 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 arba brit\xc5\xb3 bendrov\xc4\x97s. Rytin\xc4\x97je salos pakrant\xc4\x97je olandai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Varviko uost\xc4\x85 (dabar \xe2\x80\x93 Vje Gran Portas) ir 1638 m. pastat\xc4\x97 medin\xc4\xaf fort\xc4\x85. I\xc5\xa1 Madagaskaro \xc4\xaf Mauricij\xc5\xb3 buvo atve\xc5\xbeti pirmieji vergai, atvyko naujakuri\xc5\xb3, buvo atidarytas fabrikas, vystoma \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97 (auginamos cukranendr\xc4\x97s, dar\xc5\xbeov\xc4\x97s, vaismed\xc5\xbeiai), kertamas juodmedis. 1655 m. trijose salos gyvenviet\xc4\x97se gyveno apie 100 plantatori\xc5\xb3, j\xc5\xb3 \xc5\xa1eim\xc5\xb3 nari\xc5\xb3 ir verg\xc5\xb3, taip pat 60 VOC darbuotoj\xc5\xb3. Bandymai saloje pl\xc4\x97toti \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x99 \xc5\xbelugo ir 1658 m. kompanija nutar\xc4\x97 palikti kolonij\xc4\x85._NEWLINE_1663 m. VOC pri\xc4\x97m\xc4\x97 sprendim\xc4\x85 atkurti Mauricijaus kolonij\xc4\x85, 1664 m. saloje v\xc4\x97l imta kristi juodmed\xc4\xaf ir vystyti \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x99. 1673 m. sala \xc4\x97m\xc4\x97 spar\xc4\x8diai vystytis: buvo atstatytas fortas, pastatyta ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, lentpj\xc5\xabv\xc4\x97, od\xc5\xb3 dirbtuv\xc4\x97 ir nutiestas 16 km ilgio kelias \xc4\xaf Flak\xc4\x85. I\xc5\xa1augo Mauricijaus gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius: 1677 m. saloje gyveno 55 kareiviai ir vergai, ir 32 kolonistai. Tuo metu saloje buvo i\xc5\xa1med\xc5\xbeioti paskutiniai drontai._NEWLINE_Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 kolonizuoti Rodriges\xc4\x85 bandyta 1691 m., kai \xc4\x8dia band\xc4\x97 \xc4\xafsikurti nuo religinio persekiojimo b\xc4\x97g\xc4\x99 hugenotai, ta\xc4\x8diau netrukus jie pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Mauricij\xc5\xb3._NEWLINE_1695 m. Mauricij\xc5\xb3 nuniokojo uraganas, buvo prarasta nema\xc5\xbeai derliaus ir daug gyventoj\xc5\xb3 paliko sal\xc4\x85. Per kit\xc4\x85 de\xc5\xa1imtmet\xc4\xaf Mauricijaus gyvenviet\xc4\x97s visi\xc5\xa1kai nuskurdo ir 1706 m. VOC nutar\xc4\x97 evakuoti sal\xc4\x85. Tuo metu joje gyveno 48 VOC tarnautojai, 32 kolonistai, j\xc5\xb3 24 \xc5\xbemonos, 69 vaikai, ir 71 vergas \xe2\x80\x93 viso 244 asmenys. 1710 m. vasar\xc4\xaf i\xc5\xa1 Mauricijaus i\xc5\xa1vyko paskutinis olandas.\n_START_SECTION_\nPranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kolonizacijos laikotarpis (1715\xe2\x80\x931810 m.)\n_START_PARAGRAPH_\n1715 m. rugs\xc4\x97j\xc4\xaf Guillaume Dufresne d'Arselis u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Mauricij\xc5\xb3 Pranc\xc5\xabzijos karaliaus Liudviko XV vardu ir pavadino sal\xc4\x85 Isle de France (Pranc\xc5\xabzijos sala). Pirmieji kolonistai Varviko \xc4\xaflankoje i\xc5\xa1silaipino 1722 m., bet d\xc4\x97l nepalanki\xc5\xb3 oro s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Vakar\xc5\xb3 uost\xc4\x85. Varviko \xc4\xaflanka buvo pavadinta Port Burbonu, o \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Vakar\xc5\xb3 uost\xc4\x85 imta vadinti Port Luisu. Pirmuosius 14 met\xc5\xb3 pranc\xc5\xabzus lank\xc4\x97 tokios pa\xc4\x8dios nes\xc4\x97km\xc4\x97s kaip ir oland\xc5\xb3 kolonistus, be to plantacijas sabotavo pab\xc4\x97g\xc4\x99 vergai._NEWLINE_Pad\xc4\x97tis saloje \xc4\x97m\xc4\x97 ger\xc4\x97ti 1735 m., kai salos valdytoju tapo pranc\xc5\xabzas Mah\xc3\xa9 de La Bourdonnais. Tuo met\xc5\xb3 saloje gyveno 190 europie\xc4\x8di\xc5\xb3, 648 afrikie\xc4\x8diai i\xc5\xa1 Afrikos \xc5\xbeemyno ir Madagaskaro, taip pat keli indai. Port Luise buvo \xc4\xafkurtas karinis j\xc5\xabr\xc5\xb3 uostas ir laiv\xc5\xb3 statybos centras. Valdant Burdonnais, buvo pastatyta daug pastat\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 dalis i\xc5\xa1liko iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3: Vald\xc5\xbeios r\xc5\xabmai, Mon Plezyro pilis, kareivin\xc4\x97s, ligonin\xc4\x97s, sand\xc4\x97liai ir gyvenamieji namai, taip pat buvo nutiesta daug keli\xc5\xb3. Naujasis valdytojas atve\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf sal\xc4\x85 jau\xc4\x8dius, o vergams skyr\xc4\x97 lengvesnius darbus, mok\xc4\x97 juos amat\xc5\xb3. Taip pat Burdonnais prad\xc4\x97jo \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97s program\xc4\x85, sutelkt\xc4\x85 \xc4\xaf salos gyventoj\xc5\xb3 mityb\xc4\x85 ir prekinius produktus. Jis pats augino cukranendres, o naujakurius skatino kultivuoti medviln\xc4\x99, indiga\xc5\xbeol\xc4\x99, kav\xc4\x85 ir manijok\xc4\x85. 1744 m. buvo atidaryta pirmasis cukraus fabrikas._NEWLINE_1735 m. pranc\xc5\xabzai kolonizavo ir Rodriges\xc4\x85. Buvo \xc4\xafkurta Port Maturino gyvenviet\xc4\x97, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l prasto valdymo ir sunki\xc5\xb3 klimato s\xc4\x85lyg\xc5\xb3, kolonija taip ir nesuklest\xc4\x97jo._NEWLINE_Iki 1767 m. Mauricij\xc5\xb3 administravo Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3 Indijos kompanija, bet Pranc\xc5\xabzijai Indijos vandenyne pralaim\xc4\x97jus Septyneri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 kar\xc4\x85 (1756\xe2\x80\x931763 m.), valstyb\xc4\x97 apkaltino kompanijos pareig\xc5\xabnus d\xc4\x97l \xc5\xa1io pralaim\xc4\x97jimo ir korupcijos, Mauricijus buvo perduotas Pranc\xc5\xabzijos karaliaus \xc5\xbeinion ir saloje \xc4\xafvesta karali\xc5\xa1koji administracija. Tuo metu \xc4\x8dia gyveno 18 773 \xc5\xbemon\xc4\x97s. I\xc5\xa1 j\xc5\xb3 3 163 europie\xc4\x8diai ir 587 laisvieji tamsiaod\xc5\xbeiai, daugiausiai indai. Visi kiti salos gyventojai buvo vergai._NEWLINE_Saloje prad\xc4\x97ta kultivuoti augalus i\xc5\xa1 Piet\xc5\xb3 Amerikos. Kolonija suklest\xc4\x97jo kaip \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97s ir prekybos centras. 1785 m. Mauricijus buvo paskelbtas vis\xc5\xb3 Pranc\xc5\xabzijos vald\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus nuo Gerosios Vilties ky\xc5\xa1ulio administraciniu centru. \xc4\xae Port Luis\xc4\x85 \xc4\x97m\xc4\x97 keltis auk\xc5\xa1tuomen\xc4\x97s atstovai, sala \xc4\x97m\xc4\x97 gars\xc4\x97ti prabangiu socialiniu gyvenimu ir pramogomis, bet taip pat korupcija ir skandalais._NEWLINE_1790 m. sal\xc4\x85 pasiek\xc4\x97 naujienos apie Pranc\xc5\xabzijos revoliucij\xc4\x85, o 1796 m. \xe2\x80\x93 apie tai, kad panaikinama vergov\xc4\x97. Pastaroji naujiena plantatorius supykd\xc4\x97, Pranc\xc5\xabzijos vald\xc5\xbeios atstovai buvo priversti b\xc4\x97gti i\xc5\xa1 salos ir Mauricijus kuriam laikui \xc4\xafgijo santykin\xc4\x99 autonomij\xc4\x85._NEWLINE_1803 m. Napoleonas Bonapartas paskyr\xc4\x97 nauj\xc4\x85 salos valdytoj\xc4\x85. Siekdamas \xc4\xaftvirtinti vald\xc5\xbei\xc4\x85 ir \xc4\xafgyti salos gyventoj\xc5\xb3 palankum\xc4\x85, generolas Charles Decaenas nesiek\xc4\x97 panaikinti vergijos ir pa\xc5\xbeaboti piratavimo. Jis \xc4\xafsteig\xc4\x97 kelias pradines mokyklas ir lic\xc4\x97j\xc5\xb3, kuris v\xc4\x97liau tapo karali\xc5\xa1kuoju koled\xc5\xbeu, prapl\xc4\x97t\xc4\x97 vald\xc5\xbeios r\xc5\xabmus, k\xc5\xabr\xc4\x97 naujas gyvenvietes ir globojo intelektines bendruomenes ir skatino \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x99. Taip pat jis \xc4\x97m\xc4\x97 saloje taikyti Napoleono kodeks\xc4\x85, kuris galioja iki \xc5\xa1iol.\n_START_SECTION_\nBrit\xc5\xb3 kolonizacijos laikotarpis (1810\xe2\x80\x931968 m.)\n_START_PARAGRAPH_\nKadangi Mauricijus buvo j\xc5\xabros kelyje i\xc5\xa1 Anglijos \xc4\xaf Brit\xc5\xb3 Indij\xc4\x85, ir pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 buvimas Mauricijuje k\xc4\x97l\xc4\x97 gr\xc4\x97sm\xc4\x99 Jungtin\xc4\x97s Karalyst\xc4\x97s laivybai, 1809 m. brit\xc5\xb3 paj\xc4\x97gos beveik be pasiprie\xc5\xa1inimo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Rodrigeso sal\xc4\x85 ir i\xc5\xa1 jos sureng\xc4\x97 Mauricijaus puolim\xc4\x85. 1810 m. gruod\xc5\xbeio 3 d. brit\xc5\xb3 paj\xc4\x97gos \xc4\xaf\xc5\xbeeng\xc4\x97 \xc4\xaf Port Luis\xc4\x85 ir pranc\xc5\xabzai pasidav\xc4\x97. Naujoji administracija i\xc5\xa1leido potvark\xc4\xaf buvusius kareivius laikyti civiliais, o ne karo belaisviais, ir visiems norintiems asmenims buvo leista su visu savo turtu palikti sal\xc4\x85 ir gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85. 1814 m. Pary\xc5\xbeiaus sutartimi Pranc\xc5\xabzija perleido Mauricij\xc5\xb3 (kartu su Rodrigesu ir Sei\xc5\xa1eli\xc5\xb3 salomis) Did\xc5\xbeiajai Britanijai, kuri vald\xc4\x97 sal\xc4\x85 iki 1968 m., kai \xc5\xa1alis gavo nepriklausomyb\xc4\x99._NEWLINE_1835 m. brit\xc5\xb3 administracija panaikino vergov\xc4\x99. Netek\xc4\x99 verg\xc5\xb3, atve\xc5\xbet\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Afrikos ir Madagaskaro pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 valdymo laikotarpiu, plantatoriai gavo 2 mln. svar\xc5\xb3 sterling\xc5\xb3 kompensacij\xc4\x85. Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 daug socialini\xc5\xb3 ir ekonomini\xc5\xb3 poky\xc4\x8di\xc5\xb3: darbui cukranendri\xc5\xb3 laukuose imta samdyti daug darbinink\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Indijos. \xc5\xa0ie imigrantai atve\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf sal\xc4\x85 hinduizm\xc4\x85, islam\xc4\x85 ir savo kult\xc5\xabr\xc4\x85. V\xc4\x97liau prie j\xc5\xb3 prisijung\xc4\x97 kin\xc5\xb3 prekeivi\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97._NEWLINE_Rodrigeso sala Brit\xc5\xb3 valdymo laikotarpiu tapo Mauricijaus salos papildomu maisto i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 \xc5\xa1altiniu._NEWLINE_Brit\xc5\xb3 \xc4\xaftaka Mauricijaus vystymuisi ne ma\xc5\xbeiau reik\xc5\xa1minga nei pranc\xc5\xabz\xc5\xb3: paplito angl\xc5\xb3 kalba ir teisynas, buvo \xc4\xafdiegta Vestminsterio tipo valdymo sistema, valstyb\xc4\x97s tarnyba, konstitucija, briti\xc5\xa1ka \xc5\xa1vietimo sistema, taip pat socialin\xc4\x97s apsaugos sistemos ir demokratijos u\xc5\xbeuomazgos._NEWLINE_U\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99 Mauricij\xc5\xb3 britai galutinai \xc4\xafsitvirtino Indijos vandenyne iki Antrojo pasaulinio karo, kai pretenzijas \xc4\xaf region\xc4\x85 \xc4\x97m\xc4\x97 reik\xc5\xa1ti Japonijos imperija. Karo metais sala i\xc5\xa1veng\xc4\x97 A\xc5\xa1ies puolimo, i\xc5\xa1skyrus kelis atvejus, kai japon\xc5\xb3 ir vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 povandeniniai laivai prie salos krant\xc5\xb3 nuskandino kelis prekybinius laivus.\n_START_SECTION_\nNepriklausomyb\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n1968 m. kovo 12 d. Mauricijus tapo nepriklausoma Taut\xc5\xb3 Sandraugos valstybe, kurioje Jungtin\xc4\x97s Karalyst\xc4\x97s karalien\xc4\x99 atstovavo Generalinis Gubernatorius. Mauricijui atiteko Rodrigeso, Agalegos bei Kargados Karachos salos. Referendume d\xc4\x97l nepriklausomyb\xc4\x97s nuo Jungtin\xc4\x97s Karalyst\xc4\x97s, 90\xc2\xa0% Rodrigeso gyventoj\xc5\xb3 pasisak\xc4\x97 prie\xc5\xa1 (tuo tarpu dauguma Mauricijaus gyventoj\xc5\xb3 pritar\xc4\x97 nepriklausomos valstyb\xc4\x97s id\xc4\x97jai)._NEWLINE_Daug met\xc5\xb3 \xc5\xa1al\xc4\xaf kr\xc4\x97t\xc4\x97 etniniai konfliktai (ypa\xc4\x8d tarp kreol\xc5\xb3 ir ind\xc5\xb3), kuriuos i\xc5\xa1 dalies nul\xc4\x97m\xc4\x97 etnine ir socialine visuomen\xc4\x97s sud\xc4\x97timi gr\xc4\xafsta rinkim\xc5\xb3 sistema. Ypa\xc4\x8d kruvinos buvo 1964 (\xc5\xbeuvo vienas policijos pareig\xc5\xabnas ir vienas pilietis) ir 1968 m. riau\xc5\xa1\xc4\x97s (ma\xc5\xbeiausiai 25 \xc5\xbemon\xc4\x97s \xc5\xbeuvo ir kelis \xc5\xa1imtai buvo su\xc5\xbeeista). Pokario socialin\xc4\x97s ir ekonomin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos taip pat prisid\xc4\x97jo prie politini\xc5\xb3 konflikt\xc5\xb3. Augan\xc4\x8dios sveikatos prie\xc5\xbei\xc5\xabros ir socialin\xc4\x97s apsaugos paslaugos gerino gyvenimo s\xc4\x85lygas ir ilgino gyvenimo trukm\xc4\x99. Gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius \xc4\x97m\xc4\x97 augti ir nepriklausomyb\xc4\x97s i\xc5\xa1vakar\xc4\x97se nedarbas siek\xc4\x97 12\xc2\xa0%._NEWLINE_Bedarbius \xc4\x97m\xc4\x97 vienyti 1969 m. \xc4\xafkurta partija \xe2\x80\x93 Mauricijaus aktyvist\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas (Mouvement Militant Mauricien, MMM), \xe2\x80\x93 \xc5\xbead\xc4\x97j\xc4\x99s radikalius socialistinius poky\xc4\x8dius. 1971 m. buvo surengti streikai ir demonstracijos, reikalaujant pagerinti darbinink\xc5\xb3 s\xc4\x85lygas ir paankstinti rinkimus. \xc5\xa0alyje buvo paskelbta nepaprastoji pad\xc4\x97tis (t\xc4\x99s\xc4\x97si iki 1976 m.), partijos vadovai buvo \xc4\xafkalinti vieneriems metams, ta\xc4\x8diau 1971\xe2\x80\x931975 m. valstyb\xc4\x97s ekonomin\xc4\x97s pl\xc4\x97tros plane darbo viet\xc5\xb3 k\xc5\xabrimas buvo i\xc5\xa1keltas kaip vienas i\xc5\xa1 prioritet\xc5\xb3. V\xc4\x97liau MMM partija ne kart\xc4\x85 laim\xc4\x97jo Mauricijaus savivaldos ir parlamento rinkimus. _NEWLINE_1992 m. kovo 12 d. Mauricijus tapo nepriklausoma Taut\xc5\xb3 Sandraugos respublika._NEWLINE_Nuo nepriklausomyb\xc4\x97s atgavimo Mauricijus labai pasikeit\xc4\x97. Anks\xc4\x8diau auginusi beveik vien cukranendres, valstyb\xc4\x97 diversifikavo ekonomik\xc4\x85 ir tapo \xc5\xa1iuolaikine pramonine valstybe, pl\xc4\x97tojan\xc4\x8dia \xc4\xafvairias \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio kult\xc5\xabras, turizm\xc4\x85 ir tekstil\xc4\x97s pramon\xc4\x99. \xc5\xa0iuo metu tai viena stabiliausi\xc5\xb3 besivystan\xc4\x8dio pasaulio valstybi\xc5\xb3._NEWLINE_2001 m. Rodrigesui buvo suteikta ribota autonomija sprend\xc5\xbeiant socialinius-ekonominius klausimus ir valdant savo gamtos i\xc5\xa1teklius. \xc5\xa0iuo metu sal\xc4\x85 valdo Mauricijaus Respublikos Ministrui Pirmininkui atskaitinga 18 asmen\xc5\xb3 Regionin\xc4\x97 Rodrigeso asambl\xc4\x97ja.\n_START_SECTION_\nAgalegos ir Kargados Karachos salos\n_START_PARAGRAPH_\nKargados Karachos saloms pavadinim\xc4\x85 suteik\xc4\x97 portugal\xc5\xb3 j\xc5\xabrininkai. 1598 m. jas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 olandai, o 1722 m. jos tapo Pranc\xc5\xabzijos protektoratu. 1810 m. salos buvo perleistos Jungtinei Karalystei. \xc5\xa0iuo metu jose gyvena apie 60 gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_Pirmoji gyvenviet\xc4\x97 Agalegos salose buvo \xc4\xafkurta 1808 m., bet ekonomikos, infrastrukt\xc5\xabros ir politin\xc4\x97 pl\xc4\x97tra prasid\xc4\x97jo tik 1827 m., kai buvo duotas nurodymas organizuoti kokoso rie\xc5\xa1ut\xc5\xb3 ir kopros gamyb\xc4\x85. 2000 m. salose gyveno apie 290 gyventoj\xc5\xb3."