b'\n_START_ARTICLE_\nBakalariava\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKaimas yra Vakar\xc5\xb3 S\xc5\xabduvos auk\xc5\xa1tumoje ir per j\xc4\xaf teka Rospudos up\xc4\x97. Kaimo apylink\xc4\x97se yra ledynin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s e\xc5\xbeerai: Samanis, Garbas\xc4\x97, Gilusis, Siekerevas, Skazdubekas, Bal\xc4\x97stas, Gatn\xc4\x97, Graben\xc5\xa1\xc4\x8dizna, Karasievekas ir Apskritys. Kaimo apylink\xc4\x97s yra labai kalvotos ir gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti \xc4\xafdomios turistams, ta\xc4\x8diau turizmas n\xc4\x97ra labai i\xc5\xa1pl\xc4\x97totas. Pagrinde turistai plaukioja kajakais Rospudos up\xc4\x97s kajak\xc5\xb3 trasa arba Bebro upe. Kadangi kaimo apylink\xc4\x97s yra labai kalvotos ir klimatas permainingas \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio augal\xc5\xb3 vegetacijos laikotarpis yra trumpas ir \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis pakankamai nei\xc5\xa1pl\xc4\x97totas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. \xc5\xa1ioje teritorijoje gyveno lietuviams artima balt\xc5\xb3 gentis \xe2\x80\x93 jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklaus\xc4\x97 Lietuvos Did\xc5\xbeiajai Kunigaik\xc5\xa1tystei. Kaimas \xc4\xafkurtas XVI a. prad\xc5\xbeioje g\xc5\xabd\xc5\xbeiuose mi\xc5\xa1kuose ir i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 vadinosi Dauspudos Bakalariava (Dowspuda Baka\xc5\x82arzewska) arba Bakalariav\xc5\xa1\xc4\x8dizna (Baka\xc5\x82arowszczyzna). XVI a. antroje pus\xc4\x97je jau buvo vadinamas tik Bakalariava. Jau 1558 m. gyvenviet\xc4\x97 tur\xc4\x97jo miesto teises ir tur\xc4\x97jo savo atskir\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85. 1607 m. \xc4\xafkurta Bakalariavos \xc5\xa0v. Apa\xc5\xa1talo Jok\xc5\xabbo parapija. 1609 m. kaimo apylinki\xc5\xb3 dvarininkas Mykolas Volskis (Miko\xc5\x82aj Wolski) kaimo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje finansavo altoriaus pastatym\xc4\x85, kuris i\xc5\xa1silaik\xc4\x99s iki dabar. \xc4\xae ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios parapij\xc4\x85 taip pat \xc4\xaf\xc4\x97jo Kotovinos kaimas. XVII a. pabaigoje ir XVIII a. prad\xc5\xbeioje kaime \xc5\xbemon\xc4\x97s u\xc5\xbesiimin\xc4\x97jo kiaulininkyste. XIX a. kaimas priklaus\xc4\x97 Stefanui Hora\xc4\x8dkai (Stefan Horaczk), o po jo mirties Kierglevi\xc4\x8diui (Kierglewicz) ir Jonui Hora\xc4\x8dkai (Jan Horaczko) ir v\xc4\x97liau Jonui Stegmanui (Jan Stegman) ir Brunonui Karvovskiui (Brunon Karwowski). Seniausios kaimo gatv\xc4\x97s yra: Kamienska, Pilypovska, Kozia, Mlinska (anks\xc4\x8diau Kruleviecka), Suvalska (anks\xc4\x8diau Grodzienska), K\xc5\xbeiva (anks\xc4\x8diau Stodolna) ir Ko\xc5\xa1cielna. 1870 m. gyvenviet\xc4\x97 prarado miesto teises. XX a. prad\xc5\xbeioje kaime gyveno apie 2000 \xc5\xbemoni\xc5\xb3, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 daugiau nei pus\xc4\x97 buvo \xc5\xbeydai. Tarpukariu kaime pastatyta plytin\xc4\x97 mokykla 1926m., ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia 1936 m. ir sutvarkyta turgaus aik\xc5\xa1t\xc4\x97 1937 m. Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 buvo sugriauta 90% kaimo pastat\xc5\xb3. Didel\xc4\x97s kautyn\xc4\x97s kaimo apylink\xc4\x97se vyko 1939 m. 2-rugs\xc4\x97jo 4 dienomis. Nuo 1973 m. kaimas yra vals\xc4\x8diaus centras. 1975-1998 m. priklaus\xc4\x97 Suvalk\xc5\xb3 vaivadijai.\n_START_SECTION_\nPavadinimo klim\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nKaimo pavadinimas kil\xc4\x99s nuo karali\xc5\xa1kojo r\xc5\xabm\xc5\xb3 mokytojo vieno i\xc5\xa1 kaimo \xc4\xafkur\xc4\x97j\xc5\xb3 Mykolo Michnovi\xc4\x8diaus (Miko\xc5\x82aj Michnowicz) pravard\xc4\x97s \xe2\x80\x93 Baka\xc5\x82arz, kas lietuvi\xc5\xa1kai rei\xc5\xa1kia Mokytojas.'