b'\n_START_ARTICLE_\nJonizuojan\xc4\x8dioji spinduliuot\xc4\x97\n_START_SECTION_\nTipai\n_START_PARAGRAPH_\nJonizuojanti spinduliuot\xc4\x97 yra skirstoma pagal daleli\xc5\xb3 kilm\xc4\x99 ir elektromagnetines bangas, kurios sukuria jonizuojant\xc4\xaf efekt\xc4\x85. \xc5\xa0ios dalel\xc4\x97s turi skirtingus jonizavimo mechanizmus, ir gali b\xc5\xabti grupuojamos kaip tiesiogiai ir netiesiogai jonizuojan\xc4\x8dios.\n_START_SECTION_\nTiesiogiai jonizuojanti spinduliuot\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nBet kokia kr\xc5\xabv\xc4\xaf, ir u\xc5\xbetektinai kinetin\xc4\x97s energijos turinti dalel\xc4\x97 gali tiesiogiai jonizuoti atomus, pasitelkiant fundementali\xc4\x85sias s\xc4\x85veikas. \xc5\xa0ios dalel\xc4\x97s tai atomo branduolys, elektronai, miuonai, kr\xc5\xabv\xc4\xaf turintys pionai, protonai ir kr\xc5\xabv\xc4\xaf turintys branduoliai, netek\xc4\x99 elektron\xc5\xb3. Judan\xc4\x8dios reliatyvistiniais grei\xc4\x8diais, \xc5\xa1ios dalel\xc4\x97s turi u\xc5\xbetektinai energijos kad jonizuot\xc5\xb3, bet reliatyvistini\xc5\xb3 grei\xc4\x8di\xc5\xb3 net nereikia. Pvz.: paprasta alfa dalel\xc4\x97 yra jonizuojanti, nors juda tik ~5% \xc5\xa1viesos grei\xc4\x8dio (c), o elektronas turintis 33 eV (u\xc5\xbetektin\xc4\x85 jonizavimui) energij\xc4\x85 juda ~1% c._NEWLINE_Pirmieji du pripa\xc5\xbeinti jonizuojan\xc4\x8dios spinduliuot\xc4\x97s \xc5\xa1altiniai gavo atskirus pavadinimus: helio branduoliai (sudaryti i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 neutron\xc5\xb3 ir proton\xc5\xb3) i\xc5\xa1spinduliuoti i\xc5\xa1 radioaktyvaus atomo branduolio yra vadinami alfa dalel\xc4\x97mis, o da\xc5\xbenai (ne visada) i\xc5\xa1spinduliuojami elektronai judantys reliatyvistiniais grei\xc4\x8diais yra vadinami beta dalel\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nAlfa dalel\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nAlfa dalel\xc4\x97s susidaro i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 proton\xc5\xb3 ir dviej\xc5\xb3 neutron\xc5\xb3, kurie yra susijung\xc4\x99 \xc4\xaf vien\xc4\x85 dalel\xc4\x99 identi\xc5\xa1k\xc4\x85 helio branduoliui. Alfa daleli\xc5\xb3 spinduliavimas da\xc5\xbeniausiai susidaro alfa skilimo metu, bet gali b\xc5\xabti sukuriamas ir kitais b\xc5\xabdais. Alfa dalel\xc4\x97s yra pavadintos pagal pirm\xc4\x85j\xc4\x85 graik\xc5\xb3 ab\xc4\x97c\xc4\x97l\xc4\x97s raid\xc4\x99, \xce\xb1., d\xc4\x97l to alfa dalel\xc4\x97s simbolis yra \xce\xb1 arba \xc2\xa0\xce\xb1\xc2\xb2\xe2\x81\xba . Kadangi jos abi yra vienodos helio branduolio apra\xc5\xa1ymui, jos kartais u\xc5\xbera\xc5\xa1omos kaip He2+ ar  parodant helio jon\xc4\x85 su 2+ kr\xc5\xabviu (2 elektron\xc5\xb3 tr\xc5\xabkumu). Jei jonas pasiima elektronus i\xc5\xa1 aplinkos, alfa dalel\xc4\x99 galima u\xc5\xbera\xc5\xa1yti kaip normal\xc5\xb3, neutral\xc5\xb3 helio atom\xc4\x85 ._NEWLINE_Alfa dalel\xc4\x97s yra labai jonizuojan\xc4\x8dios dalel\xc4\x97s. Kai jos i\xc5\xa1spinduliuojamos, jos turi labai ma\xc5\xbea skvarbum\xc4\x85. \xc5\xa0iuo atveju, jos gali b\xc5\xabti sugertos keli\xc5\xb3 centimetr\xc5\xb3 oro, ar odos. Stipresn\xc4\x97s, ilgo nuotolio alfa dalel\xc4\x97s kurios i\xc5\xa1siskiria trinarinio skilimo metu (jis labai retas), b\xc5\xabna tris kart stipresn\xc4\x97s ir gali prasiskverbti tris kart toliau per or\xc4\x85. Helio branduoliai kurie sudaro 10-12% vis\xc5\xb3 kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3, da\xc5\xbeniausiai turi daug daugiau energijos nei tie branduoliai kurie susidar\xc4\x97 radioaktyviojo skilimo metu, ir kai jie sutinkami kosmose, gali perskrosti \xc5\xbemogaus k\xc5\xabn\xc4\x85 ir tankias apsaugas, ta\xc4\x8diau ant \xc5\xbdem\xc4\x97s, toks spinduliavimas yra gerokai nuslopinamas \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferos, kuri veikia kaip radiacijos apsauga lygi 10-\xc4\x8diai metr\xc5\xb3 vandens.\n_START_SECTION_\nBeta dalel\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nBeta dalel\xc4\x97s yra daug energijos, didel\xc4\xaf greit\xc4\xaf turintys elektronai ar pozitronai i\xc5\xa1spinduliuoti tam tikr\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 radioaktyvi\xc5\xb3 branduoli\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip kalis-40. Beta daleli\xc5\xb3 susidarymas vadinamas beta skilimu. Jos yra pavadintos graik\xc5\xb3 raid\xc4\x97s beta (\xce\xb2) pavadinimu ir turi dvi formas, \xce\xb2\xe2\x81\xbb ir \xce\xb2\xe2\x81\xba, kurios parodo ar tai yra elektronas (-) ar pozitronas(+)._NEWLINE_Jei ka\xc5\xbekur paminimas radioaktyvus u\xc5\xbeter\xc5\xa1imas, tai da\xc5\xbeniausiai rei\xc5\xa1kia jog toje vietoje yra spinduliuojamos beta dalel\xc4\x97s, kurias galima i\xc5\xa1matuoti naudojant Geigerio skaitikl\xc4\xaf. Arti prie beta spinduli\xc5\xb3 skleid\xc4\x97jo prine\xc5\xa1tas geigerio skaitiklis tur\xc4\x97t\xc5\xb3 rodyti dideli pokyti radioaktyvume._NEWLINE_Daug energijos turin\xc4\x8dios beta dalel\xc4\x97s gali i\xc5\xa1spinduliuoti rentgeno spindulius \xc5\xbeinomus kaip bremsstrahlung ("Stabdymo radiacija"), arba antrinius elektronus (Delta spinduliai) einant per med\xc5\xbeiagas. Abu \xc5\xa1ie efektai gali sukelti netiesiogin\xc4\xaf jonizavimo rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nPozitronai ir kitos antimaterijos r\xc5\xab\xc5\xa1ys\n_START_PARAGRAPH_\nPozitronas arba antielektronas tai antidalel\xc4\x97 arba elektrono analogas antimaterijoje. Kai \xc5\xbeemos energijos pozitronas susiduria su \xc5\xbeemos energijos elektronu, \xc4\xafvyksta susinaikinimas, taip i\xc5\xa1spinduliuojant du ar daugiau gama spinduli\xc5\xb3 fotonus._NEWLINE_Pozitronai susikuria pozitron\xc5\xb3 spinduliavimo metu, radioaktyviojo skilimo metu (per silpn\xc4\x85sias s\xc4\x85veikas), arba poros susidarymo metu i\xc5\xa1 u\xc5\xbetektinai energijos turin\xc4\x8dio fotono. Pozitronai yra vieni i\xc5\xa1 da\xc5\xbeniausiai pasitaikan\xc4\x8di\xc5\xb3 dirbtini\xc5\xb3 jonizuojan\xc4\x8dios radiacijos \xc5\xa1altini\xc5\xb3, jie naudojami tokiose proced\xc5\xabrose kaip pozitron\xc5\xb3 emisijos tomografijose (PET)._NEWLINE_Pozitronai yra teigiam\xc4\x85 kr\xc5\xabvi turin\xc4\x8dios dalel\xc4\x97s, kurios gali tiesiogiai jonizuoti atom\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nFoton\xc5\xb3 radiacija\n_START_PARAGRAPH_\nNors fotonai ir yra neutral\xc5\xabs, jie gali tiesiogiai jonizuoti atomus, \xc5\xa1is efektas vadinamas fotoelektriniu efektu ir Komptono efektu. Abi \xc5\xa1ios s\xc4\x85veikos sukels elektrono i\xc5\xa1spinduliavima i\xc5\xa1 atomo reliatyvistiniais grei\xc4\x8diais, taip paversdamos j\xc4\xaf beta dalele, kuri jonizuos daugel\xc4\xaf kit\xc5\xb3 atom\xc5\xb3. Daugelis paveikt\xc5\xb3 atom\xc5\xb3, kurie i\xc5\xa1spinduliuoja foton\xc5\xb3 radiacija jau yra tiesiogiai jonizuoti antrini\xc5\xb3 beta daleli\xc5\xb3, tod\xc4\x97l fotonai yra pavadinti netiesiogiai jonizuojan\xc4\x8diais. Foton\xc5\xb3 radiacija yra vadinama gama spinduliais, jei ji b\xc5\xabna i\xc5\xa1spinduliuojama branduolin\xc4\x97s reakcijos, subatomini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 skilimo branduolyje, ar branduolinio skilimo branduolyje metu. Jei foton\xc5\xb3 radiacija i\xc5\xa1spinduliuojama u\xc5\xbe branduolio rib\xc5\xb3, ji vadinama rentgeno spinduliais._NEWLINE_Rentgeno spinduliai paprastai ne\xc5\xa1a ma\xc5\xbeesn\xc4\xaf energijos kiek\xc4\xaf nei gama spinduliai, ir senesniuose susitarimuose j\xc5\xb3 riba buvo bangos ilgis, kuris didesnis nei 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb9\xc2\xa0m, arba energijos kiekis lygus 100 keV. Dabartiniai apib\xc5\xabdinimai rentgeno spindulius apra\xc5\xa1o kaip spindulius, kuri\xc5\xb3 energija tarp 120 eV ir 120 keV, o gama spindulius kaip spindulius turin\xc4\x8dius energijas nuo 100 iki 120 keV, priklausomai nuo \xc5\xa1altinio.\n_START_SECTION_\nTerminas\n_START_PARAGRAPH_\nKlaidingas anks\xc4\x8diau paplit\xc4\x99s terminas yra radiacija, kuris i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kia bet koki\xc4\x85 elektromagnetin\xc4\x99 spinduliuot\xc4\x99 (tiek jonizuojan\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\x85, tiek nejonizuojan\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\x85) ir daleli\xc5\xb3 spinduliuot\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nLietuvos nat\xc5\xabralus radioaktyvusis fonas\n_START_PARAGRAPH_\nSkirtingose Lietuvos vietose gamtinis fonas \xc5\xa1iek tiek skiriasi, taip pat gali svyruoti ir vienoje vietoje. Paprastai jis yra nuo 0,05 iki 0,15 \xce\xbcSv/h (5\xc2\xa0\xe2\x80\x93 15 \xce\xbcR/h), vidutini\xc5\xa1kai apie 0,1 \xce\xbcSv/h (10 \xce\xbcR/h). Patalpose fonas gali b\xc5\xabti didesnis ir siekti 0,2\xce\xbcSv/h (20 \xce\xbcR/h) ir daugiau \xce\xbcSv/h. Jei fonas vir\xc5\xa1yt\xc5\xb3 0,3 \xce\xbcSv/h (30 \xce\xbcR/h), reik\xc4\x97t\xc5\xb3 ai\xc5\xa1kintis prie\xc5\xbeastis._NEWLINE_Aplinkos apsaugos agent\xc5\xabros tinklalapyje yra skiltis, kurioje tiesiogiai pateikiami radiacinio fono steb\xc4\x97senos rezultatai.'