b'\n_START_ARTICLE_\nAna Marija Radvilait\xc4\x97\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1961 m. baig\xc4\x97 Var\xc5\xa1uvos universiteto Istorijos fakultet\xc4\x85, 1967 m. ten pat apsigyn\xc4\x97 humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 daktaro disertacij\xc4\x85. Trisde\xc5\xa1imt met\xc5\xb3 dirbo mokytoja mokyklose._NEWLINE_1989 m. i\xc5\xa1rinkta Lenkijos senato nare nuo jud\xc4\x97jimo \xe2\x80\x9eSolidarumas\xe2\x80\x9c, 1989-1991 m. Tadeu\xc5\xa1o Mazoveckio vyriausyb\xc4\x97je u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xa0vietimo ministerijos valstyb\xc4\x97s pasekretorio post\xc4\x85. 1997\xe2\x80\x932001 m. nuo partijos Solidarumo rinkim\xc5\xb3 akcija (Akcja Wyborcza Solidarno\xc5\x9b\xc4\x87) Liaudies \xc5\xa1vietimo ministro pavaduotoja, kuravo \xc5\xa1vietimo reformos klausimus. Nuo 1999 m. vadovauja Stepono Batoro fondui. 2004\xe2\x80\x932005 m. \xc5\xa0vietimo ministerijos valstyb\xc4\x97s pasekretor\xc4\x97. 2007 m. pareng\xc4\x97 \xc5\xa1vietimo pl\xc4\x97tros plan\xc4\x85 iki 2013 m._NEWLINE_Keli\xc5\xb3 istorijos knyg\xc5\xb3 ir istorijos vadov\xc4\x97li\xc5\xb3 lic\xc4\x97jams autor\xc4\x97. Apdovanota 1981 m. Nuopeln\xc5\xb3 auksiniu kry\xc5\xbeiumi, 1991 m. Liaudies \xc5\xa1vietimo komisijos medaliu, 1998 m. Lenkijos atgimimo komandoro ordinu.'