b'\n_START_ARTICLE_\nRenesanso muzika\n_START_PARAGRAPH_\nRenesanso muzika \xe2\x80\x93 renesanso epochos muzika, prasid\xc4\x97jusi XIV a. ir trukusi apie 200 met\xc5\xb3._NEWLINE_Renesanso epochoje suklest\xc4\x97jo pasaulietin\xc4\x97 muzika. Europoje vykusios permainos suk\xc5\xabr\xc4\x97 nauj\xc4\x85 ne tik politin\xc4\x99, bet ir dvasin\xc4\x99 situacij\xc4\x85. Beveik visos muzikin\xc4\x97s naujov\xc4\x97s nuo XIV a. vyko pasaulietin\xc4\x97je muzikoje, tuo tarpu ba\xc5\xbenytin\xc4\x97 muzika i\xc5\xa1liko konservatyvi\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 ilgus \xc5\xa1imtme\xc4\x8dius. Ypa\xc4\x8d i\xc5\xa1tobul\xc4\x97jo daugiabalsis polifoninis dainavimas ir giedojimas. Susiformavo nauji vokaliniai \xc5\xbeanrai (pvz., madrigalas).\n_START_SECTION_\nRomos ir Venecijos mokyklos\n_START_PARAGRAPH_\nPo Nyderland\xc5\xb3 ry\xc5\xa1kiausios polifonijos mokyklos gyvavo Italijoje \xe2\x88\x92 Romoje ir Venecijoje._NEWLINE_Romos mokykla buvo konservatyvi. Jos \xc5\xbeymiausias kompozitorius buvo Palestrina. Jis i\xc5\xa1tobulino a capella polifonin\xc4\xaf stili\xc5\xb3 (be pritarimo), vienas pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc4\x97m\xc4\x97 kurti homofonin\xc4\x99 muzik\xc4\x85 (vienas balsas vyrauja, kiti pritaria)._NEWLINE_Venecijos mokykla buvo kiek pa\xc5\xbeangesn\xc4\x97 nei Romos: joje kurta ne tik vokalin\xc4\x97, bet ir vargon\xc5\xb3 muzika, taip pat toli pa\xc5\xbeeng\xc4\x97 ir muzikos teorijos mokslas. Venecijoje gausiai buvo naudojami vargonai, instrumentin\xc4\x97 muzika. B\xc5\xabtent instrumentinio pritarimo lydimos chor\xc5\xb3 giesm\xc4\x97s sudar\xc4\x97 Venecijos muzikos stiliaus pagrind\xc4\x85, v\xc4\x97liau paplitus\xc4\xaf visoje Europoje.\n_START_SECTION_\nPasaulietin\xc4\x97 Renesanso muzika\n_START_PARAGRAPH_\nJi buvo paplitusi nevienodai, skyr\xc4\x97si \xc5\xbeanrai. Did\xc5\xbeiojoje Europos dalyje buvo paplit\xc4\x99 \xc5\xa1ansonai (pranc. dainos), ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s \xc5\xa1itaip buvo vadinamos \xc4\xafvairi\xc5\xb3 form\xc5\xb3 ir stili\xc5\xb3 dainos, tiek vienbals\xc4\x97s, tiek daugiabals\xc4\x97s, o j\xc5\xb3 pagrindin\xc4\x97 tema buvo meil\xc4\x97. Ypatingai pasaulietin\xc4\x97mis dainomis gars\xc4\x97jo Italija, apie XV a. ten klest\xc4\x97jo dvi dain\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys \xe2\x88\x92 frotolos ir vilanelos._NEWLINE_XVI a. susiformavo kur kas rimtesnis pasaulietinis \xc5\xbeanras \xe2\x88\x92 madrigalas. Nema\xc5\xbeai muzikos \xc5\xa1iam \xc5\xbeanrui k\xc5\xabr\xc4\x97 Nyderland\xc5\xb3 mokyklos meistrai, o \xc5\xbeod\xc5\xbeiai b\xc5\xabdavo \xc5\xbeymi\xc5\xb3 poet\xc5\xb3, pvz., Petrarkos, Ariosto. Patys madrigalai buvo rimtos meil\xc4\x97s dainos, neretai su filosofine potekste, giedotos auk\xc5\xa1tuomen\xc4\x97s sluoksniuose, labiau i\xc5\xa1prususi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 tarpe, o XVI a. pabaigoje imti atlikti ir koncertuose, tapo sud\xc4\x97tingesni. Nors i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 madrigalai buvo paprastu\xc4\x8diai polifonijos keturbalsiai k\xc5\xabrinukai. XVI a. antrojoje pus\xc4\x97je prad\xc4\x97ti kurti 5, 6 bals\xc5\xb3 madrigalai nedaug nusileido motetams, tad juos k\xc5\xabr\xc4\x97 ir Palestrina, ir O. Lasas, ir menkiau \xc5\xbeinomi kompozitoriai._NEWLINE_XVII a. madrigalas ima spar\xc4\x8diai keistis, peraugo \xc4\xaf barokin\xc4\x99 arij\xc4\x85 ir kamerin\xc4\x99 kantat\xc4\x85. Ypa\xc4\x8d naujovi\xc5\xa1ki tapo Luko Maurencijaus, K. Monteverd\xc5\xbeio, K. D\xc5\xbeiazualdo kurti madrigalai ir \xc4\xaf juos pana\xc5\xa1\xc5\xabs k\xc5\xabriniai. To pasekm\xc4\x97 buvo madrigalo tapimas virtuoziniu k\xc5\xabriniu, kur\xc4\xaf atlikdavo profesional\xc5\xabs dvar\xc5\xb3 muzikantai. Turinyje atsirado dialogai, veik\xc4\x97jai, nedideli siu\xc5\xbeetai._NEWLINE_Paprastai renesanso vien instrumentiniai k\xc5\xabriniai buvo nedidel\xc4\x97s apimties, taip pat ma\xc5\xbeas buvo ir tradicinis renesanso orkestras. Populiariausi Renesanso epochos instrumentai: violos, liutnios, trombonai, valtornos, smuikai, klavesinai, \xc4\xafvairiausi ragai.\n_START_SECTION_\nKlaudijus Monteverdis (1567-1643)\n_START_PARAGRAPH_\nK. Monteverdis \xe2\x88\x92 v\xc4\x97lyvojo Renesanso madrigalistas, oper\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jas. Gim\xc4\x97 Italijoje, Kremonoje. Pats miestas gars\xc4\x97jo tokiais stygini\xc5\xb3 meistrais kaip Stradivarijus, Andrea Amatis, Antonio Amatis, D\xc5\xbe. Gvarneris. K. Monteverdis siejamas su seniausiais madrigalo pavyzd\xc5\xbeiais ir operos meno suklest\xc4\x97jimu, nepaisant fakto, jog pirm\xc4\x85j\xc4\x85 oper\xc4\x85 para\xc5\xa1\xc4\x97 Peris (\xe2\x80\x9eDafn\xc4\x97\xe2\x80\x9c, XVI a. pab.). K. Monteverd\xc4\xaf i\xc5\xa1garsino jo pirmosios operos \xe2\x88\x92 \xe2\x80\x9eOrf\xc4\x97jas\xe2\x80\x9c (1607 m.) ir \xe2\x80\x9eAriadn\xc4\x97\xe2\x80\x9c (1607 m.). \xe2\x80\x9eOrf\xc4\x97jas\xe2\x80\x9c yra laikomas tikrosios operos istorijos prad\xc5\xbeia. Tais laikais negird\xc4\x97tas dalykas buvo pastarosios operos orkestras, buv\xc4\x99s ne tik didelis, bet ir \xc4\xafvairus._NEWLINE_Operos \xc5\xbeanro atsiradimas siejamas su naujos epochos muzikoje prad\xc5\xbeia \xe2\x88\x92 baroku.'