b'\n_START_ARTICLE_\nKosminiai spinduliai\n_START_PARAGRAPH_\nKosminiai spinduliai \xe2\x80\x93 didel\xc4\x97s energijos atom\xc5\xb3 branduoli\xc5\xb3 srautai, pasiekiantys \xc5\xbdem\xc4\x99 i\xc5\xa1 kosmin\xc4\x97s erdv\xc4\x97s, taip pat ir antriniai spinduliai, kuriuos tie branduoliai sukuria \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferoje. Kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 dalel\xc4\x97s dar vadinamos reliatyvistin\xc4\x97mis dalel\xc4\x97mis, nes d\xc4\x97l didelio grei\xc4\x8dio joms darosi pastebimi specialiosios reliatyvumo teorijos rei\xc5\xa1kiniai.\n_START_SECTION_\nAtradimas\n_START_PARAGRAPH_\nKosminiai spinduliai buvo aptikti XX a. pr. tiriant sauso oro jonizacij\xc4\x85 u\xc5\xbedarame inde. Atliekant bandymus, buvo nustatyta, kad \xc4\xafelektrintas elektroskopas apgaubtas labai storu \xc5\xa1vino apvalkalu, vis d\xc4\x97lto netenka savo kr\xc5\xabvio. Ai\xc5\xa1kinantis \xc5\xa1io_NEWLINE_rei\xc5\xa1kinio prie\xc5\xbeastis ir buvo pasteb\xc4\x97ti nepaprastai skvarb\xc5\xabs ne\xc5\xbeemi\xc5\xa1kos kilm\xc4\x97s spinduliai. Kad tie spinduliai ateina \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 i\xc5\xa1 kosmin\xc4\x97s erdv\xc4\x97s, patvirtina steb\xc4\x97jimai: pakilus atmosferoje iki 1000 m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio, jonizacijos intensyvumas ne\xc5\xbeymiai suma\xc5\xbe\xc4\x97ja, o po to staigiai padid\xc4\x97ja. Pastarojo rei\xc5\xa1kinio negalima paai\xc5\xa1kinti, laikant, kad jonizacijos \xc5\xa1altinis yra \xc5\xbdem\xc4\x97s gelm\xc4\x97se. Tyrimais buvo nustatyta, kad kosminiai spinduliai atklysta \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 izotropi\xc5\xa1kai i\xc5\xa1 visos kosmin\xc4\x97s erdv\xc4\x97s (pvz., kosminiai spinduliai sukelia oro jonizacij\xc4\x85, kurios intensyvumas prakti\xc5\xa1kai nepriklauso nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s paros sukimosi). Reikia pa\xc5\xbeym\xc4\x97ti, kad terminas "spinduliai" yra \xc5\xa1iek tiek klaidinantis, kadangi dalel\xc4\x97s atlekia pavieniui, o ne spindulio (tokio kaip \xc5\xa1viesos) pavidalu.\n_START_SECTION_\nIntensyvumas\n_START_PARAGRAPH_\nKosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 intensyvumas I - apib\xc5\xabdinamas daleli\xc5\xb3 srauto tankiu - tai skai\xc4\x8dius toki\xc5\xb3 reliatyvistini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimo kryptys i\xc5\xa1sitenka vienetiniu erdviniu kampu prasiskleid\xc5\xbeian\xc4\x8diame k\xc5\xabgyje ir kurios per vienetin\xc4\xaf laik\xc4\x85 kerta vienetinio ploto pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3, statmen\xc4\x85 jud\xc4\x97jimo kryp\xc4\x8di\xc5\xb3 vidurkiui._NEWLINE_Kosminius spindulius, sklindan\xc4\x8dius izotropi\xc5\xa1kai i\xc5\xa1 visatos erdvi\xc5\xb3, nukreipia \xc5\xbdem\xc4\x97s magnetinis laukas, tod\xc4\x97l j\xc5\xb3 intensyvumas pa\xc5\xbeem\xc4\x97je priklauso nuo geografin\xc4\x97s platumos. Stipriausiai \xc5\xbdem\xc4\x97s magnetinis laukas paveikia spindulius pusiaujo srityje. Tenai daugiausia daleli\xc5\xb3 yra smarkiai atlenkiamos ir nepraeina \xc4\xaf \xc5\xbeemutinius sluoksnius. \xc5\xa0is rei\xc5\xa1kinys vadinamas geografin\xc4\x97s platumos efektu. 10 km auk\xc5\xa1tyje platumos efektas siekia 36\xc2\xa0%. I\xc5\xa1tyrus \xc5\xbdem\xc4\x97s magnetinio lauko poveik\xc4\xaf kosminiams spinduliams, paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, kad juose esan\xc4\x8dios teigiamos dalel\xc4\x97s nukreipiamos \xc4\xaf rytus, o neigiamos - \xc4\xaf vakarus (ryt\xc5\xb3-vakar\xc5\xb3 efektas).\n_START_SECTION_\nPirminiai kosminiai spinduliai\n_START_PARAGRAPH_\nPirmini\xc5\xb3 kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 sud\xc4\x97tis tiriama u\xc5\xbe \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferos rib\xc5\xb3. Nustatyta, kad \xc5\xa1iuose spinduliuose yra atom\xc5\xb3 branduoliai, kuri\xc5\xb3 mas\xc4\x97s skai\xc4\x8diai \xc4\xafvair\xc5\xabs, o vienam nukleonui tenkanti energija yra 10\xe2\x81\xb9 - 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb9 eV. Ma\xc5\xbeesn\xc4\x97s kaip 10\xc2\xb9\xc2\xb3 eV energijos pirminiuose kosminiuose spinduliuose yra 90\xc2\xa0% proton\xc5\xb3, apie 9\xc2\xa0% yra helio branduoli\xc5\xb3 (alfa dalel\xc4\x97s) ir apie 1\xc2\xa0% - sunkesni\xc5\xb3 element\xc5\xb3 branduoli\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nAntriniai kosminiai spinduliai\n_START_PARAGRAPH_\nDidesniame kaip 50-60 km auk\xc5\xa1tyje kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 intensyvumas yra pastovus; ten sklinda tik pirminiai spinduliai. Intensyvumo did\xc4\x97jimas, art\xc4\x97jant prie \xc5\xbdem\xc4\x97s paai\xc5\xa1kinamas antrini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 susidarymu._NEWLINE_Mil\xc5\xbeini\xc5\xa1k\xc4\x85 savo energij\xc4\x85 pirmini\xc5\xb3 kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 dalel\xc4\x97s daugiausia i\xc5\xa1eikvoja netampriems sm\xc5\xabgiams \xc4\xaf azoto ir deguonies atom\xc5\xb3 branduolius vir\xc5\xa1utiniuose atmosferos sluoksniuose. D\xc4\x97l t\xc5\xb3 susid\xc5\xabrim\xc5\xb3 ir su jais susijusi\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 atsiranda antriniai kosminiai spinduliai, kurie ir pasiekia \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3. I\xc5\xa1tyrus pirminiuose kosminiuose spinduliuose esan\xc4\x8di\xc5\xb3 proton\xc5\xb3 ir sunki\xc5\xb3j\xc5\xb3 branduoli\xc5\xb3 laisvojo kelio ilgius, buvo prieita i\xc5\xa1vada, kad \xc5\xbeemiau 20 km visi kosminiai spinduliai yra antriniai._NEWLINE_Bendra energija, kuri\xc4\x85 atne\xc5\xa1a kosminiai spinduliai \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 per sekund\xc4\x99, n\xc4\x97ra didel\xc4\x97 (~ 1,5 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xb6 kW), ji palyginama su \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 regimojo \xc5\xa1vyt\xc4\x97jimo energija. Ta\xc4\x8diau kai kurios pirmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 dalel\xc4\x97s turi tiesiog fantasti\xc5\xa1k\xc4\x85 energij\xc4\x85 - apie 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb9 - 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb0 eV._NEWLINE_Tiriant antrini\xc5\xb3 kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 skvarb\xc4\x85, matuojamas pra\xc4\x97jusi\xc5\xb3 pro tam tikro storio \xc5\xa1vino sluoksn\xc4\xaf spinduli\xc5\xb3 intensyvumas. Didinant plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s stor\xc4\xaf nuo 10-13 cm, intensyvumas spar\xc4\x8diai ma\xc5\xbe\xc4\x97ja, o toliau prakti\xc5\xa1kai lieka pastovus, tod\xc4\x97l antriniuose kosminiuose spinduliuose i\xc5\xa1skiriamos mink\xc5\xa1toji ir kietoji komponent\xc4\x97s. Mink\xc5\xa1t\xc4\x85j\xc4\x85 komponent\xc4\x99 smarkiai absorbuoja \xc5\xa1vinas, o kietoji pro \xc5\xa1vin\xc4\x85 lengvai prasiskverbia. Kosminiai spinduliai skirstomi \xc4\xaf kietuosius ir mink\xc5\xa1tuosius, remiantis skirtumu tarp lengv\xc5\xb3j\xc5\xb3 ir sunki\xc5\xb3j\xc5\xb3 elektring\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 radiacinio (stabdymo) ir jonizacini\xc5\xb3 nuostoli\xc5\xb3._NEWLINE_Kiet\xc4\x85j\xc4\x85 komponent\xc4\x99 sudaro sunkesn\xc4\x97s greitos elektringosios dalel\xc4\x97s, kurios savo energijos netenka, daugiausia tiktai jonizuodamos sutiktus kelyje atomus. Mink\xc5\xa1t\xc4\x85j\xc4\x85 komponent\xc4\x99 sudaro lengvos elektringos dalel\xc4\x97s - elektronai ir pozitronai, taip pat fotonai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdem\xc4\x97s radiacin\xc4\x97s juostos\n_START_PARAGRAPH_\nNustatyta, kad u\xc5\xbe atmosferos rib\xc5\xb3 egzistuoja \xc5\xbdem\xc4\x97s radiacin\xc4\x97s juostos. Tai - dvi viena nuo kitos atskiros sritys, kuriose kosmini\xc5\xb3 jonizuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 intensyvumas \xc5\xbeymiai didesnis, negu palyginti ma\xc5\xbeuose auk\xc5\xa1\xc4\x8diuose. \xc5\xa0ios juostos susidaro tod\xc4\x97l, kad \xc5\xbdem\xc4\x97s magnetinis laukas pagauna ir laiko elektring\xc4\x85sias daleles. Vidin\xc4\x97 juosta yra nutolusi nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s 600-6000 km. Kai kuriose vietose, pvz., ties magnetin\xc4\x97mis anomalijomis, esan\xc4\x8diomis pietin\xc4\x97je Atlanto dalyje, ji nusileid\xc5\xbeia iki 300 km. I\xc5\xa1orin\xc4\x97 juosta nutolusi nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s (2-6)\xc2\xb7 10\xe2\x81\xb4 km, o kai kuriose vietose (55-70\xc2\xb0 platumose) nusileid\xc5\xbeia prie \xc5\xbdem\xc4\x97s iki 300-1500 km. Vidin\xc4\x97se juostose daugiausia yra didel\xc4\x97s energijos proton\xc5\xb3; j\xc5\xb3 energija siekia nuo 10-20 MeV iki 700-800 MeV. I\xc5\xa1orin\xc4\x97je juostoje pagrindin\xc4\x97s dalel\xc4\x97s yra elektronai, kuri\xc5\xb3 energija ma\xc5\xbeesn\xc4\x97 kaip 100 keV._NEWLINE_Radiacin\xc4\x97s juostos turi b\xc5\xabti apie visus dangaus k\xc5\xabnus, kur yra magnetinis laukas. Pvz., M\xc4\x97nulis neturi savo magnetinio lauko, tod\xc4\x97l apie j\xc4\xaf n\xc4\x97ra radiacini\xc5\xb3 juost\xc5\xb3. Duomenys apie stipresn\xc4\x97s kosmin\xc4\x97s radiacijos sritis nepaprastai svarb\xc5\xabs, skrendant \xc5\xbemogui \xc4\xaf kosmines erdves.'