b'\n_START_ARTICLE_\nMariner 4\n_START_SECTION_\nKosminis aparatas ir jo posistem\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nKosminis aparatas susideda i\xc5\xa1 a\xc5\xa1tuonkampio 1270 mm \xc4\xafstri\xc5\xbeain\xc4\x97s ir 457 mm auk\xc5\xa1\xc4\x8dio magnio karkaso. Karkaso vir\xc5\xa1uje pritvirtintos 4 saul\xc4\x97s element\xc5\xb3 plok\xc5\xa1t\xc4\x97s su saul\xc4\x97s sl\xc4\x97gio sparnais, padidina\xc4\x8dios aparato matmenis iki 6,88 m. Karkaso vir\xc5\xa1uje \xc4\xafrengta 1168 mm skersmens didelio jautrumo parabolin\xc4\x97 antena. Bekrypt\xc4\x97 \xc5\xbeemo jautrumo 2235 mm auk\xc5\xa1\xc4\x8dio stiebo formos antena pritvirtinta vir\xc5\xa1 parabolin\xc4\x97s antenos. Taigi kosminio aparato auk\xc5\xa1tis yra 2,89 m. Kosminio aparato ap\xc4\x8dioje centre sumontuota televizijos kamera. A\xc5\xa1tuonkampio karkaso viduje sumontuota elektronin\xc4\x97 \xc4\xafranga, kabeliai, krypties nustatymo sistema bei pozicijos valdymo reguliatoriai. Beveik visa moksliniams eksperimentams reikalinga \xc4\xafranga sumontuota aparato i\xc5\xa1or\xc4\x97je: be televizijos kameros jame dar buvo magmetometras, dulki\xc5\xb3 detektorius, kosmini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 teleskopas, radiacijos detektorius, saul\xc4\x97s plazmos tyr\xc4\x97jas, jonizacijos kamera, Geigerio skaitiklis._NEWLINE_Kosminiam aparatui energija buvo tiekiama i\xc5\xa1 28224 saul\xc4\x97s baterijos element\xc5\xb3 (keturios 176x90 cm saul\xc4\x97s element\xc5\xb3 plok\xc5\xa1t\xc4\x97s), kurios sukurdavo 310W galios elektros energijos esant prie Marso. Taip pat naudotos 1200 vatvaland\xc5\xbei\xc5\xb3 pakraunamos sidabro-cinko baterijos, skirtos manevravimui bei atsarginei programai. Varymui naudojamas raketinis kursas hidrazinas 222 N kurso kontrol\xc4\x97s 4 men\xc4\x8di\xc5\xb3 variklyje, pritvirtintame prie a\xc5\xa1tuonkampio karkaso. Pad\xc4\x97t\xc4\xaf erdv\xc4\x97je vald\xc4\x97 12 \xc5\xa1alto azoto sraut\xc5\xb3, i\xc5\xa1d\xc4\x97styt\xc5\xb3 saul\xc4\x97s element\xc5\xb3 plok\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 galuose, bei trys giroskopai. Saul\xc4\x97s v\xc4\x97jo sparnai, kuri\xc5\xb3 kiekvieno plotas buvo 0,65 kvadratinio metro, pritvirtinti saul\xc4\x97s baterij\xc5\xb3 plok\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 galuose. Pozicija edv\xc4\x97je nustatoma 4 Saul\xc4\x97s sensori\xc5\xb3 bei \xc5\xbdem\xc4\x97s, Marso ir Canopus \xc5\xbeavig\xc5\xbed\xc4\x97s sensoriaus pagalba._NEWLINE_Telekominikacin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85 sudar\xc4\x97 dvigubas \xc5\xbeemo da\xc5\xbenio 7 W triod\xc5\xb3 10 W stiprinimo TWTA si\xc5\xb3stuvas ir vienas imtuvas, kuriais duomenys siun\xc4\x8diami \xc5\xbeemo ir didelio jautrumo antenomis 8 1/3 ir 33 1/3 bit\xc5\xb3 per sekund\xc4\x99 sparta. Duomenis taip pat buvo galima i\xc5\xa1\xc5\xa1augoti 5,24 milijono bit\xc5\xb3 magnetin\xc4\x97je juostoje ir persi\xc5\xb3sti v\xc4\x97liau.\n_START_SECTION_\nMisijos apra\xc5\xa1ymas\n_START_PARAGRAPH_\nPo paleidimo Agena D gaubtas, dengiantis Mariner 4, 1964 m. lapkri\xc4\x8dio 28 d. 14:27:23 UTC atsijung\xc4\x97 nuo Atlas D raketos ne\xc5\xa1\xc4\x97jos. Agena D pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 deg\xc4\x97 nuo 14:28:14 iki 14:30:38 perne\xc5\xa1dama kosmin\xc4\xaf aparat\xc4\x85 \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x97s orbit\xc4\x85, antr\xc4\x85 kart deg\xc4\x97 nuo 15:02:53 iki 15:04:28 perne\xc5\xa1dama \xc4\xaf kelion\xc4\x97s \xc4\xaf Mars\xc4\x85 orbit\xc4\x85. 15:07:19 Mariner 4 atsiskyr\xc4\x97 nuo Agena D ir prad\xc4\x97jo kelion\xc4\x97s opreacijas. Saul\xc4\x97s element\xc5\xb3 plok\xc5\xa1t\xc4\x97s i\xc5\xa1siskleid\xc4\x97 15:15:00, energijos gavyba prasid\xc4\x97jo po 16 minu\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_Po 7,5 m\xc4\x97nesio skryd\xc5\xbeio, 1964 gruod\xc5\xbeio 5 d. atlikus vien\xc4\x85 kurso manevr\xc4\x85, kosminis aparatas praskriejo Mars\xc4\x85 1965 m. liepos 14 ir liepos 15 dienomis. Planetos tyrimo re\xc5\xbeimas buvo \xc4\xafjungtas 1965 m. liepos 14 d. 15:41:49 UTC. Kameros duomenis prad\xc4\x97ta gauti liepos 15 d. 00:18:36 UTC. I\xc5\xa1 viso \xc4\xafra\xc5\xa1yta 21 nuotrauka ir 21 eilut\xc4\x97 22-osios nuotraukos. Nuotraukose matomas nutr\xc5\xabkstantis Marso vaizdas pradedant 40\xc2\xb0\xc5\xa0 170\xc2\xb0R, \xc5\xbeemyn iki 35\xc2\xb0P 200\xc2\xb0R ir po to iki 50\xc2\xb0P 255\xc2\xb0R, i\xc5\xa1 viso apie 1\xc2\xa0% Marso pavir\xc5\xa1iaus. Mariner 4 labiausiai prie Marso pavir\xc5\xa1iaus priart\xc4\x97jo 1965 m. liepos 15 d. 01:00:57 UTC ir buvo 9846 km nuo jo. Visos padarytos nuotraukos buvo i\xc5\xa1saugotos magnetin\xc4\x97je juostoje. 02:19:01 Mariner 4 \xe2\x80\x9eu\xc5\xbelindo\xe2\x80\x9c u\xc5\xbe Marso taip, jog jis nebebuvo tiesiogiai matomas i\xc5\xa1 \xc5\xbdem\xc4\x97s, ir radiosignalai nutr\xc5\xabko. 03:13:04 kosminis aparatas v\xc4\x97l tapo matomas ir radijo ry\xc5\xa1ys atstatytas. Nuotrauk\xc5\xb3 perdavimas \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 prasid\xc4\x97jo pra\xc4\x97jus 8,5 valandos po signalo atstatymo ir t\xc4\x99s\xc4\x97si iki rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 3 d. Visos nuotraukos buvo siun\xc4\x8diamos 2 kartus, baiminantis duomen\xc5\xb3 sugadinimo ir praradimo._NEWLINE_Kosminis aparatas \xc4\xafvykd\xc4\x97 vis\xc4\x85 suplanuot\xc4\x85 veikl\xc4\x85 s\xc4\x97kmingai ir i\xc5\xa1siunt\xc4\x97 visus naudingus duomenis iki 1965 m. spalio 1 d. 22:05:07 UTC, kai atstumas nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s siek\xc4\x97 309,2 mln. km, o d\xc4\x97l antenos orientacijos prad\xc4\x97jo tr\xc5\xabkin\xc4\x97ti ry\xc5\xa1ys. Duomen\xc5\xb3 perdavimas s\xc4\x97kmingai atstatytas tik 1967 m. pabaigoje. Kosmini\xc5\xb3 dulki\xc5\xb3 detektorius 17 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 per 15 minu\xc4\x8di\xc5\xb3 rugs\xc4\x97jo 15 d. Tai buvo menamas mikrometeoroid\xc5\xb3 lietus, d\xc4\x97l kurio laikinai pasikeit\xc4\x97 Mariner 4 pad\xc4\x97tis erdv\xc4\x97je ir galb\xc5\xabt \xc5\xa1iek tiek buvo apgadintas terminis skydas. Gruod\xc5\xbeio 7 d. pasibaig\xc4\x97 duj\xc5\xb3 atsargos pad\xc4\x97ties valdymo sistemoje, o gruod\xc5\xbeio 10 ir 11 dienomis u\xc5\xberegistruoti i\xc5\xa1 viso 83 mikrometeoroidai, kurie sutrikd\xc4\x97 kosminio aparato pad\xc4\x97t\xc4\xaf ir sumenkino signalo stiprum\xc4\x85. 1967 m. gruod\xc5\xbeio 21 d. susisiekimas su Mariner 4 buvo pasibaig\xc4\x97.'