b'\n_START_ARTICLE_\nAntroji Lenkijos Respublika\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nLenkija nuo 1919 m. iki 1926 m. buvo parlamentin\xc4\x97 demokratija, prezidentas tur\xc4\x97jo ribotas galias. Rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x99 tur\xc4\x97jo 25 m. sulauk\xc4\x99 Lenkijos pilie\xc4\x8diai. 1918 m. lapkri\xc4\x8dio 28 d. dekretu mar\xc5\xa1alas Juzefas Pilsudskis suteik\xc4\x97 moterims teis\xc4\x99 balsuoti. _NEWLINE_Po 1926 m. karinio perversmo Lenkija tapo autoritarine valstybe, o faktinis vadovas J. Pilsudkis \xc4\xafgijo neribotas galias. 1928 m. Lenkijoje vyko paskutiniai demokratiniai rinkimai, kuriuos vis d\xc4\x97lto laim\xc4\x97jo propilsudskin\xc4\x97s j\xc4\x97gos. \xc5\xa0alies vadovui mirus 1935 m., \xc5\xa1alis i\xc5\xa1liko nedemokratin\xc4\x97, pablog\xc4\x97jo Lenkijoje gyvenan\xc4\x8di\xc5\xb3 tautini\xc5\xb3 ma\xc5\xbeum\xc5\xb3 (lietuvi\xc5\xb3 ir ypa\xc4\x8d \xc5\xbeyd\xc5\xb3) pad\xc4\x97tis.\n_START_SECTION_\nKariuomen\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nTarpukario Lenkijos kariuomen\xc4\x97 buvo santykinai didel\xc4\x97, j\xc4\x85 sudar\xc4\x97 apie 950 t\xc5\xabkst. kareivi\xc5\xb3: 37 p\xc4\x97stinink\xc5\xb3 divizijos, 11 kavalerijos brigad\xc5\xb3, 2 \xc5\xa1arvuotos brigados bei artilerija. Dar 700 t\xc5\xabkst. pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 buvo \xc4\xaftraukti \xc4\xaf kariuomen\xc4\x97s rezerv\xc4\x85. Antrojo pasaulinio karo prad\xc5\xbeioje Lenkij\xc4\x85 gyn\xc4\x97 beveik milijonas kari\xc5\xb3, tur\xc4\x97ta 1280 tank\xc5\xb3 ir 745 l\xc4\x97ktuv\xc5\xb3 ._NEWLINE_Kari\xc5\xb3 paruo\xc5\xa1imas buvo nuodugniai apgalvotas ir vykdomas, juos reng\xc4\x97 kompetentingi kareiviai, turintys ekspertines \xc5\xbeinias ir pasi\xc5\xbeymintys kilniais idealais. Vyresni ir jaunesni karininkai nuolat naujino savo \xc5\xbeinias tiek tuometines technines naujoves pristatan\xc4\x8diose paskaitose, tiek praktiniuose u\xc5\xbesi\xc4\x97mimuose. Lenkijos kariuomen\xc4\x97s \xc4\xafranga buvo senesn\xc4\x97 ir ma\xc5\xbeiau i\xc5\xa1vystyta nei naci\xc5\xb3 Vokietijos turima \xc4\xafranga, jos atnaujinim\xc4\x85 sul\xc4\x97tino pasitik\xc4\x97jimas Vakar\xc5\xb3 Europos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 karine pagalba ir biud\xc5\xbeetiniai sunkumai.\n_START_SECTION_\nAuk\xc5\xa1tasis mokslas\n_START_PARAGRAPH_\nPirmaisiais akademiniais metais po Lenkijos nepriklausomyb\xc4\x97s atk\xc5\xabrimo (1918-1919) jos teritorijoje veik\xc4\x97 7 universitetai. J\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius augo - buvo steigiamos tiek valstybin\xc4\x97s, tiek priva\xc4\x8dios auk\xc5\xa1tosios mokyklos, ir jau 1932-1933 metais j\xc5\xb3 buvo 24, o 1937-1938 - 32. Juose studijavo apie 49,3 t\xc5\xabkst. student\xc5\xb3, 28% sudar\xc4\x97 moterys - tai antroji pagal dyd\xc4\xaf studijuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 moter\xc5\xb3 dalis tuometin\xc4\x97je Europoje. Lenkijos studentai koncentruodavosi Var\xc5\xa1uvoje (42%), Lvove (19%), Krokuvoje (15,6%) ir Vilniuje (7,2%). Populiariausia studij\xc5\xb3 sritis - teis\xc4\x97. J\xc4\x85 pasirinkdavo daugiau nei 20% student\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nReligijos\n_START_PARAGRAPH_\nTarpukario Lenkijoje buvo daugelio religij\xc5\xb3 tauta. 1921 m., 16\xc2\xa0057\xc2\xa0229 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 (apie 62.5%) buvo katalikai, 3\xc2\xa0031\xc2\xa0057 (apie 11.8%) - unitai ir arm\xc4\x97n\xc5\xb3 katalikai, 2\xc2\xa0815\xc2\xa0817 (apie 10,95%) - sta\xc4\x8diatikiai, 2\xc2\xa0771\xc2\xa0949 (apie 10,8%.) - \xc5\xbeydai, o 940\xc2\xa0232 (apie 3,7%.) buvo protestantai (daugiausia liuteronai)._NEWLINE_1931 m. Lenkijoje buvo antroji pagal dyd\xc4\xaf \xc5\xbeyd\xc5\xb3 populiacija pasaulyje, sudaranti vien\xc4\x85 penktadal\xc4\xaf visos pasaulio diasporos (apie 3\xc2\xa0136\xc2\xa0000 gyventoj\xc5\xb3).'