b'\n_START_ARTICLE_\nAntinkstis\n_START_PARAGRAPH_\nAntinks\xc4\x8diai (lot. glandulae suprarenales) \xe2\x80\x93 tai porin\xc4\x97 endokrinin\xc4\x97 liauka, esanti vir\xc5\xa1 inkst\xc5\xb3. De\xc5\xa1inysis antinkstis yra prizm\xc4\x97s, o kairysis \xe2\x80\x93 pusm\xc4\x97nulio pavidalo. Kiekvienas j\xc5\xb3 sveria apie 5 g (vidutiniai matmenys: 5 \xc3\x97 3 \xc3\x97 1 cm). Gelsvai rausvi, mink\xc5\xa1tos konsistencijos antinks\xc4\x8diai yra sudaryti i\xc5\xa1 \xc5\xbeiev\xc4\x97s (cortex) ir \xc5\xa1erdies (medulla), kurios gamina skirtingus hormonus. \xc5\xbdievinis sluoksnis stangresnis, storesnis, gelsvas, o \xc5\xa1erdinis \xe2\x80\x93 mik\xc5\xa1tesnis, rausvo atspalvio, \xc5\xa1viesesnis, jo l\xc4\x85stel\xc4\x97s vadinamos chromafinin\xc4\x97mis (jas chromo druskos nuda\xc5\xbeo rudai). Antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 veikl\xc4\x85 reguliuoja galvos smegenyse esanti hipofiz\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nAntinks\xc4\x8di\xc5\xb3 anatomija\n_START_PARAGRAPH_\nAntinkstis yra porin\xc4\x97 liauka, i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi u\xc5\xbepilvapl\xc4\x97viniame tarpe, cavum retroperitonealae, vir\xc5\xa1 inkst\xc5\xb3 vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 gal\xc5\xb3, extremitas superior, XI ir XII kr\xc5\xabtin\xc4\x97s slanksteli\xc5\xb3 lygyje. Antinkst\xc4\xaf dengia glaud\xc5\xbeiai priaug\xc4\x99s Jungiamojo audinio dangalas (kapsul\xc4\x97). Nuo jo \xc4\xaf liauk\xc4\x85 eina jungiamojo audinio pertvaros. Antinkst\xc4\xaf dar supa prie\xc5\xa1inkstin\xc4\x97s fascijos duplikat\xc5\xabra. \xc5\xa0i fascijos klost\xc4\x97 yra u\xc5\xbepilvapl\xc4\x97vin\xc4\x97s fascijos lapas, ji i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 pusi\xc5\xb3 supa inkst\xc4\x85 (fascia prerenalis \xe2\x80\x93 priekinis lapas, fascia retrorenalis \xe2\x80\x93 u\xc5\xbepakalinis lapas) kartu su inksto skaiduline ir riebaline kapsul\xc4\x97mis._NEWLINE_Kiekviename antinkstyje yra i\xc5\xa1skiriamas priekinis pavir\xc5\xa1ius, facies anterior, u\xc5\xbepakalinis pavir\xc5\xa1ius, facies posterior, bei \xc4\xafdub\xc4\x99s inkstinis pavir\xc5\xa1ius, facies renalis, kuriuo liauka prisitvirtina prie atitinkamo inksto. Be to, skiriami vir\xc5\xa1utinis ir vidinis kra\xc5\xa1tai, margo superior et medialis. Priekiniame antinks\xc4\x8dio pavir\xc5\xa1iuje yra vartai, hilum, kuriuose yra kraujagysli\xc5\xb3 ir nerv\xc5\xb3. De\xc5\xa1iniajame antinkstyje vartai yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 ar\xc4\x8diau liaukos vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97s, o kairiajame - ar\xc4\x8diau pagrindo. Antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 arterijos \xc4\xaflenda \xc4\xaf liauk\xc4\x85 ne tik pro vartus, bet ir per priekin\xc4\xaf bei u\xc5\xbepakalin\xc4\xaf antinks\xc4\x8dio pavir\xc5\xa1ius._NEWLINE_De\xc5\xa1inysis antinkstis yra trikampio formos, i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s vir\xc5\xa1 de\xc5\xa1iniojo inksto vir\xc5\xa1utinio galo, \xc5\xa1alia apatin\xc4\x97s tu\xc5\xa1\xc4\x8diosios venos, vena cava inferior. I\xc5\xa1 priekio j\xc4\xaf dengia pasienin\xc4\x97 pilvapl\xc4\x97v\xc4\x97, vir\xc5\xa1uje jis siekia diafragm\xc4\x85, o \xc5\xa1one glaud\xc5\xbeiasi prie vidurinio u\xc5\xbepakalinio kepen\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iaus, kur sudaro antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc4\xafdub\xc4\x85, impressio suprarenalis. De\xc5\xa1inysis antinkstis, palyginus su kairiuoju, yra auk\xc5\xa1\xc4\x8diau._NEWLINE_Kairysis antinkstis yra pusm\xc4\x97nulio formos ir didesnis nei de\xc5\xa1inysis. Jis i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s ant vir\xc5\xa1utinio priekinio medialinio kairiojo inksto pavir\xc5\xa1iaus, savo apatiniu galu siekia inksto vartus, viduriniu kra\xc5\xa1tu \xe2\x80\x93 kasos uodeg\xc4\x85._NEWLINE_Antinks\xc4\x8diai sudaryti i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3: \xc5\xbeiev\xc4\x97s, cortex, ir \xc5\xa1erdies, medulla. \xc5\xa0ie sluoksniai skiriasi savo strukt\xc5\xabra bei funkcijomis.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0erdis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0erdis sudaro tik 10-20 proc. antinks\xc4\x8dio mas\xc4\x97s. Ji yra pilkai rausvo atspalvio, j\xc4\x85 sudaro \xc5\xa1vies\xc5\xabs (gaminantys adrenalin\xc4\x85, apie 80%) ir tams\xc5\xabs (gaminantys noradrenalin\xc4\x85) endokrinocitai (sekrecin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s). \xc5\xa0ios l\xc4\x85stel\xc4\x97s labai gerai da\xc5\xbeosi chromo drusk\xc5\xb3 da\xc5\xbeais, tod\xc4\x97l da\xc5\xbenai vadinamos chromafinin\xc4\x97mis l\xc4\x85stel\xc4\x97mis. \xc5\xa0erdis gamina kovos, \xe2\x80\x9eb\xc4\x97gimo\xe2\x80\x9c, streso hormonus \xe2\x80\x93 adrenalin\xc4\x85 ir noradrenalin\xc4\x85, kurie aktyvina organizm\xc4\x85, parengia j\xc4\xaf sud\xc4\x97tingai u\xc5\xbeduo\xc4\x8diai vykdyti, prisitaikyti prie netik\xc4\x97t\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3. \xc5\xa0erdyje yra vegetacin\xc4\x97s nerv\xc5\xb3 sistemos l\xc4\x85steli\xc5\xb3, mielinini\xc5\xb3 nervini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3. Toks glaudus antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 ir nerv\xc5\xb3 sistemos ry\xc5\xa1ys reikalingas tam, kad organizmas b\xc5\xabt\xc5\xb3 pasiruo\xc5\xa1\xc4\x99s atlikti netik\xc4\x97t\xc4\x85 veiksm\xc4\x85._NEWLINE_Patiriamas stresas gali b\xc5\xabti tiek psichologinis, tiek fizinis, ta\xc4\x8diau abiem atvejais organizmo reakcija yra pana\xc5\xa1i. Tuomet gaminama daugiau adrenalino, kuris aktyvina \xc5\xa1irdies darb\xc4\x85 (sustipr\xc4\x97ja susitraukimai, pada\xc5\xben\xc4\x97ja ritmas). Odos pavir\xc5\xa1iaus ir daugelio vidaus organ\xc5\xb3 kraujagysl\xc4\x97s susitraukia, tod\xc4\x97l did\xc4\x97ja kraujosp\xc5\xabdis, o \xc5\xbemogus i\xc5\xa1 i\xc5\xa1g\xc4\x85s\xc4\x8dio pab\xc4\x85la. Adrenalinas taip pat skatina kepen\xc5\xb3 ir raumen\xc5\xb3 glikogeno skaidym\xc4\x85 \xc4\xaf gliukoz\xc4\x99, tod\xc4\x97l jos kiekis kraujyje padid\xc4\x97ja, i\xc5\xa1skiriama daugiau energijos._NEWLINE_Pavojui pra\xc4\x97jus arba pasibaigus stresui, adrenalino gamyba suma\xc5\xbe\xc4\x97ja ir organizmo reakcijos v\xc4\x97l pasidaro normalios. Ta\xc4\x8diau jei stresas trunka ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85, \xc4\xaftampa neatsl\xc5\xabgsta, organizmo reakcijos lyg palaiko organizm\xc4\x85 nuolat parengt\xc4\x85 kovai, ir \xc5\xbemogus tolyd\xc5\xbeio esti sujaudintas, pervargsta, i\xc5\xa1senka, gali susirgti tam tikromis ligomis (pvz., hipertonija, opalige, stenokardija, cukriniu diabetu).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiev\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiev\xc4\x97 yra i\xc5\xa1orinis storesnis antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 sluoksnis, kuris esti geltonai rudos spalvos. \xc5\xbdiev\xc4\x97 yra padalinta dar \xc4\xaf tris sritis (zonas): kamuolin\xc4\x99 srit\xc4\xaf, zona glomerulosa, pluo\xc5\xa1tin\xc4\x99 srit\xc4\xaf, zona fasciculata, ir tinklin\xc4\x99 srit\xc4\xaf, zona reticularis. Kiekviena sritis i\xc5\xa1siskiria savo strukt\xc5\xabra ir atlieka tam tikras funkcijas.\n_START_SECTION_\nKamuolin\xc4\x97 sritis, zona glomerulosa\n_START_PARAGRAPH_\nTai i\xc5\xa1orinis \xc5\xbeiev\xc4\x97s sluoksnis, esantis i\xc5\xa1kart po skaiduline antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 kapsule. Jis sudaro apie 20 proc. \xc5\xbeiev\xc4\x97s. L\xc4\x85stel\xc4\x97s \xc5\xa1iame sluoksnyje sudaro ovalias grupes, atskirtas plon\xc5\xb3 jungiamojo audinio vij\xc5\xb3, einan\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1 kapsul\xc4\x97s. \xc5\xa0i sritis yra pagrindin\xc4\x97 aldosterono, kuris yra svarbus kraujo spaudimo reguliacijai, gamybos vieta.\n_START_SECTION_\nPluo\xc5\xa1tin\xc4\x97 sritis, zona fasciculata\n_START_PARAGRAPH_\nTai yra vidurinis ir did\xc5\xbeiausias sluoksnis, sudarantis beveik 80% \xc5\xbeiev\xc4\x97s t\xc5\xabrio. \xc5\xa0ios srities l\xc4\x85stel\xc4\x97s i\xc5\xa1sid\xc4\x97sto stulpeliais, radialiai orientuotais \xc4\xaf antinks\xc4\x8dio \xc5\xa1erd\xc4\xaf. L\xc4\x85stel\xc4\x97se yra gausus kiekis riebal\xc5\xb3 la\xc5\xa1eli\xc5\xb3, mitochondrij\xc5\xb3 ir sud\xc4\x97tingas lygusis endoplazminis tinklas. Pluo\xc5\xa1tin\xc4\x97s srities l\xc4\x85stel\xc4\x97s yra atsakingos u\xc5\xbe gliukokortikoid\xc5\xb3 (kortizolio, kortikosterono, hidrokortizono) gamyb\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTinklin\xc4\x97 sritis, zona reticularis\n_START_PARAGRAPH_\nTai yra giliausiai esantis \xc5\xbeiev\xc4\x97s sluoksnis, sudarantis apie 5 proc. \xc5\xbeiev\xc4\x97s ir esantis tiesiai vir\xc5\xa1 \xc5\xa1erdies. Ma\xc5\xbeos \xc5\xa1ios srities l\xc4\x85stel\xc4\x97s, atskirtos kapiliar\xc5\xb3 ir jungiamojo audinio, sudaro \xc4\xaf tinkl\xc4\x85 pana\xc5\xa1i\xc4\x85 strukt\xc5\xabr\xc4\x85. Kartais tinklin\xc4\x97 zona vadinama \xe2\x80\x9eantr\xc4\x85ja lytine liauka\xe2\x80\x9c, kadangi esant lytini\xc5\xb3 liauk\xc5\xb3 nepakankamumui, perima j\xc5\xb3 endokrinin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85, yra svarbi pereinamaisiais lytinio gyvenimo laikotarpiais. \xc5\xa0iame sluoksnyje gaminami lytiniai hormonai androgenai ir estrogenai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiev\xc4\x97je gaminami hormonai\n_START_PARAGRAPH_\nAntinks\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97je (skirtinguose jos sluoksniuose) yra gaminami keli\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 pagrindiniai hormonai: aldosteronas, kortizolis, androgenai bei estrogenai.\n_START_SECTION_\nAldosteronas\n_START_PARAGRAPH_\nAldosteronas - kamuolin\xc4\x97je srityje i\xc5\xa1 cholesterolio gaminamas steroidinis hormonas, aktyviausias mineralkortikoidas \xc5\xbemogaus organizme. Aldosteronu pavadintas tod\xc4\x97l, kad prie 13 anglies atomo vietoj metilgrup\xc4\x97s, kaip kit\xc5\xb3 kortikosteroid\xc5\xb3, turi aldehido grup\xc4\x99._NEWLINE_\xc5\xa0is hormonas reguliuoja kraujo spaudim\xc4\x85 veikdamas Na+, K+ jon\xc5\xb3 ir vandens apykait\xc4\x85. Jis stimuliuoja Na+ jon\xc5\xb3 (o kartu ir vandens bei Cl\xe2\x80\x93 jon\xc5\xb3, kurie juda d\xc4\x97l susidariusio koncentracijos gradiento) reabsorbcij\xc4\x85 inkst\xc5\xb3 tolimuosiuose ir surenkamuosiuose kanal\xc4\x97liuose, didindamas j\xc5\xb3 sieneli\xc5\xb3 pralaidum\xc4\x85, bei lemia K+ sekrecij\xc4\x85 inkstuose ir kituose epiteliniuose audiniuose: prakaito liaukose, vir\xc5\xa1kinamojo kanalo (\xc5\xbearnyno) gleivin\xc4\x97je, seili\xc5\xb3 liaukose._NEWLINE_Aldosterono antinks\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97s kamuolin\xc4\x97s srities l\xc4\x85stel\xc4\x97s nekaupia, tod\xc4\x97l jo sekrecijos aktyvumas yra tapatus sintez\xc4\x97s aktyvumui. \xc5\xa0io hormono sekrecija yra netiesiogiai susijusi su natrio koncentracija kraujo plazmoje (per renino-angiotenzino sistem\xc4\x85). Specializuotos inkst\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 (jukstaglomerulini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3) grup\xc4\x97s sugeba reaguoti \xc4\xaf kraujo sl\xc4\x97gio ir natrio jon\xc5\xb3 koncentracijos kraujyje pasikeitimus. Jei kurio nors i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3 lygis nukrenta, l\xc4\x85stel\xc4\x97s i\xc5\xa1skiria ferment\xc4\x85, vadinam\xc4\x85 reninu. Reninas reaguoja su kraujo baltymu angiotenzinogenu ir susidaro peptidas, kuris yra vadinamas angiotenzinu I. Kitas fermentas (ACE) plau\xc4\x8diuose katalizuoja reakcij\xc4\x85, kuri paver\xc4\x8dia angiotenzin\xc4\x85 I \xc4\xaf kit\xc4\x85 form\xc4\x85, vadinam\xc4\x85 angiotenzinu II, kuris patenka \xc4\xaf kraujotak\xc4\x85. Kai angiotenzinas II pasiekia antinks\xc4\x8dius, jis stimuliuoja aldosterono i\xc5\xa1siskyrim\xc4\x85. ACTH (hipofiz\xc4\x97s i\xc5\xa1skiriamas hormonas) yra reikalingas tam, kad vykt\xc5\xb3 \xc5\xa1is atsakas.\n_START_SECTION_\nAndrogenai ir estrogenai\n_START_PARAGRAPH_\nAntinks\xc4\x8di\xc5\xb3 androgenai ir estrogenai gali papildyti \xc5\xa1i\xc5\xb3 hormon\xc5\xb3 tiekim\xc4\x85 i\xc5\xa1 lytini\xc5\xb3 liauk\xc5\xb3 ir stimuliuoti ankstyv\xc4\x85 lytini\xc5\xb3 organ\xc5\xb3 brendim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0erdyje gaminami hormonai\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindiniai \xc5\xa1erdyje gaminami hormonai yra adrenalinas (epinefrinas) ir noradrenalinas (norepinefrinas).\n_START_SECTION_\nAdrenalinas ir noradrenalinas\n_START_PARAGRAPH_\nAdrenalinas ir noradrenalinas - \xc5\xa1erdyje gaminami ir streso metu i\xc5\xa1skiriami katecholaminai, arb\xc4\x85, glikogeno skilim\xc4\x85 ir gliukoz\xc4\x97s koncentracijos did\xc4\x97jim\xc4\x85 kraujyje. Prapl\xc4\x97sdami bronchus, jie greitina organizmo apr\xc5\xabpinim\xc4\x85 deguonimi. Dirgina nerv\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 ir regos organus, slopina vir\xc5\xa1kinimo aktyvum\xc4\x85.'