b'\n_START_ARTICLE_\nDauginimasis\n_START_PARAGRAPH_\nDauginimasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 procesas, kurio metu organizmai produkuoja naujus savo r\xc5\xab\xc5\xa1ies organizmus. Dauginimasis yra esminis visos \xc5\xbeinomos gyvyb\xc4\x97s bruo\xc5\xbeas. Kiekvienas egzistuojantis organizmas yra dauginimosi pasekm\xc4\x97. Dauginimosi b\xc5\xabdai skirstomi \xc4\xaf dvi dideles grupes\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nelytin\xc4\xaf ir lytin\xc4\xaf dauginim\xc4\x85si._NEWLINE_Nelytinio dauginimosi atveju individas gali daugintis be kito tos r\xc5\xab\xc5\xa1ies organizmo \xc4\xafsiki\xc5\xa1imo. Tuo tarpu lyti\xc5\xa1kai dauginantis turi dalyvauti du prie\xc5\xa1ing\xc5\xb3 ly\xc4\x8di\xc5\xb3 organizmai.\n_START_SECTION_\nNelytinis dauginimasis\n_START_PARAGRAPH_\nNelytinio dauginimosi metu panaudojamas tik vieno organizmo genotipas, tod\xc4\x97l palikuonys b\xc5\xabna geneti\xc5\xa1kai identi\xc5\xa1ki motininiam organizmui arba labai pana\xc5\xa1\xc5\xabs. Bakterijos ir kai kurie kiti vienal\xc4\x85s\xc4\x8diai organizmai dauginasi j\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97ms skylant pusiau. Duobagyviai gali daugintis pumpuravimo b\xc5\xabdu, nors gali ir lyti\xc5\xa1kai. Dauguma augal\xc5\xb3 taip pat gali daugintis tiek lyti\xc5\xa1kai, tiek nelyti\xc5\xa1kai. Kitas nelytinio dauginimosi b\xc5\xabdas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 partenogenez\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 organizmo vystymasis i\xc5\xa1 neapvaisint\xc5\xb3 kiau\xc5\xa1ial\xc4\x85s\xc4\x8di\xc5\xb3. Taip gali daugintis \xc5\xbeemesnieji augalai, \xc4\xafvair\xc5\xabs bestuburiai (dafnijos, amarai, kai kurie pl\xc4\x97viasparniai) ir net kai kurie stuburiniai (ropliai, \xc5\xbeuvys, re\xc4\x8diau pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai ir rykliai)\n_START_SECTION_\nLytinis dauginimasis\n_START_PARAGRAPH_\nDauginantis lyti\xc5\xa1kai genetin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 palikuonims perduoda du organizmai, taigi palikuonys turi abiej\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 gen\xc5\xb3 derin\xc4\xaf. Abu t\xc4\x97vai palikuoniui perduoda po pus\xc4\x99 savo gen\xc5\xb3 gamindami haploidines gametas mejoz\xc4\x97s b\xc5\xabdu._NEWLINE_Daugeliui organizm\xc5\xb3 b\xc5\xabdingos skirtingos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vyri\xc5\xa1kos ir moteri\xc5\xa1kos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gametos. Toks dauginimasis vadinamas anizogaminiu. Moteri\xc5\xa1ka gameta b\xc5\xabna didesn\xc4\x97, nejudri ir vadinama kiau\xc5\xa1in\xc4\x97liu, o vyri\xc5\xa1kos gametos b\xc5\xabna smulkesn\xc4\x97s, da\xc5\xbeniausiai judrios ir vadinamos spermatozoidais._NEWLINE_Dalies organizm\xc5\xb3 visos gametos pana\xc5\xa1aus dyd\xc5\xbeio, formos ir judrumo. Tokios gametos vadinamos izogametomis, o organizmai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 izogaminiais. Taip dauginasi kai kurie dumbliai._NEWLINE_Kai kurie organizmai, pavyzd\xc5\xbeiui, blakstienotieji pirmuonys, gamina daugiau nei dviej\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 gametas.\n_START_SECTION_\nAlogamija\n_START_PARAGRAPH_\nLytinio dauginimosi forma, kai vieno organizmo kiau\xc5\xa1in\xc4\x97lius apvaisina kito organizmo sperma. Tai \xc4\xafprastinis \xc5\xbeinduoli\xc5\xb3 dauginimasis.\n_START_SECTION_\nAutogamija\n_START_PARAGRAPH_\nSavivaisa. Kai kurie hermafroditiniai organizmai gali patys save apvaisinti.'