b"\n_START_ARTICLE_\nAlofonas\n_START_PARAGRAPH_\nAlofonas (gr. \xce\xac\xce\xbb\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82 'kitas' ir gr. \xcf\x86\xcf\x89\xce\xbd\xce\xae 'garsas')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 fonemos tarimo b\xc5\xabdas, jos variantas, nulemtas tam tikros fonetin\xc4\x97s aplinkos. Visuma vis\xc5\xb3 \xc4\xafmanom\xc5\xb3 pozicij\xc5\xb3, kuriose pasitaiko vienos fonemos alofonai, vadinama fonemos distribucija. Kalbos vartotojai gerai atpa\xc5\xbe\xc4\xafsta fonemas, t. y. reik\xc5\xa1m\xc4\x99 skirian\xc4\x8dius kalbos vienetus, bet ne visada geba atskirti tos pa\xc4\x8dios fonemos alofonus. Kalb\xc4\x97tojai fonemas paprastai suvokia kaip pagrindinius alofonus._NEWLINE_Pagrindinis alofonas\xc2\xa0\xe2\x80\x94 alofonas, kurio ypatyb\xc4\x97s ma\xc5\xbeiausiai priklauso nuo pad\xc4\x97ties ir fonetin\xc4\x97s (kit\xc5\xb3 gars\xc5\xb3) aplinkos._NEWLINE_Pagrindiniai alofonai da\xc5\xbeniausiai tariami stipriojoje garso pad\xc4\x97tyje. Stiprioji pad\xc4\x97tis yra tokia, kurioje \xc4\xafmanomas did\xc5\xbeiausias to tipo fonem\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius. Lietuvi\xc5\xb3 kalboje stipriosiomis pad\xc4\x97timis laikomos tos, kuriose nepatiriamas balsi\xc5\xb3 prie\xc5\xa1ak\xc4\x97jimas, u\xc5\xbepakal\xc4\x97jimas, priebalsi\xc5\xb3 mink\xc5\xa1t\xc4\x97jimas ir kt._NEWLINE_Sakykime, \xc5\xbeod\xc5\xbeiuose kalasi, keliasi abu i\xc5\xa1ry\xc5\xa1kinti balsiai yra fonemos [a] alofonai, tik \xc5\xbeodyje keliasi fonema [a] po mink\xc5\xa1tojo priebalsio suprie\xc5\xa1ak\xc4\x97jusi."