b'\n_START_ARTICLE_\nBisina\n_START_SECTION_\nAplinkos apsauga\n_START_PARAGRAPH_\nBisinos e\xc5\xbeeras yra vienas i\xc5\xa1 33 Ugandos svarbi\xc5\xb3 pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 plot\xc5\xb3 (Important Bird Area). IBA apima mar\xc5\xa1\xc4\x85 pietvakariniame e\xc5\xbeero gale, pradedant sekli\xc4\x85ja dalimi, kur dominuoja panir\xc4\x99 ir pusiau panir\xc4\x99 augalai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vandens lelijos (Nymphaea), Najas ir nertys (Ceratophyllum). E\xc5\xbeero pakra\xc5\xa1\xc4\x8dius dengia pl\xc5\xabduriuojan\xc4\x8dios \xc5\xbeol\xc4\x97s Vossia, pereinan\xc4\x8dios \xc4\xaf Hyparrhenia apaugusias pievas. Pelk\xc4\x97je gausiai auga ir rietmen\xc4\x97s (Echinochloa), pelki\xc5\xb3 pakra\xc5\xa1\xc4\x8diuose sudaran\xc4\x8dios tvirtus kilimus._NEWLINE_Teritorijoje gyvena tokie pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai, kaip Fokso aud\xc4\x97jas (Ploceus spekeoides), \xc5\xa1iaurinis rudagurklis aud\xc4\x97jas (Ploceus castanops), klumpiasnapis (Balaeniceps rex), r\xc4\x97ksmingoji giedan\xc4\x8dioji med\xc5\xa1ark\xc4\x97 (Laniarius mufumbiri), papirusin\xc4\x97 cistikola (Cisticola carruthersi), baltasparn\xc4\x97 raibakr\xc5\xabt\xc4\x97 devynbals\xc4\x97 (Bradypterus carpalis), m\xc4\x97lynpet\xc4\x97 spalvingoji nektarina (Nectarinia erythrocerca) ir papirusinis svilik\xc4\x97lis (Serinus koliensis)._NEWLINE_Nuo 2006\xc2\xa0m. e\xc5\xbeeras paskelbtas Ramsaro konvencijos saugoma tarptautin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s \xc5\xa1lapyne.'