b'\n_START_ARTICLE_\nMinimalus darbo u\xc5\xbemokestis\n_START_PARAGRAPH_\nMinimalus darbo u\xc5\xbemokestis (minimali m\xc4\x97nesin\xc4\x97 alga, MMA)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 minimali alga (atlyginimas u\xc5\xbe darb\xc4\x85), nustatytas valstyb\xc4\x97s ir (arba) darbdavi\xc5\xb3 bei profs\xc4\x85jung\xc5\xb3 susitarimu, u\xc5\xbe kur\xc4\xaf legaliai leid\xc5\xbeiama samdyti darbuotoj\xc4\x85. Minimalus u\xc5\xbemokestis paprastai skai\xc4\x8diuojamas darbo valandai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1894 m. Naujoji Zelandija pirmoji valstyb\xc4\x97 \xc4\xafteisina minimal\xc5\xb3 darbo u\xc5\xbemokest\xc4\xaf. MMA Australijoje \xc4\xafvestas 1896 m.; Did\xc5\xbeiojoje Britanijoje \xe2\x80\x93 1909 m.; JAV \xe2\x80\x93 1938\xc2\xa0m. I\xc5\xa1 viso apie 100 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 pasaulyje turi MAA, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 22 priklauso Europos s\xc4\x85jungai. \xc5\xa0vedija, Suomija, Danija, Austrija bei Italija yra nenusta\xc4\x8diusios MMA, bet j\xc5\xb3 darbuotoj\xc5\xb3 profs\xc4\x85jungos vis vien derasi d\xc4\x97l minimalaus u\xc5\xbemokes\xc4\x8dio konkre\xc4\x8diuose ekonomikos sektoriuose._NEWLINE_1961\xc2\xa0m. buvo pasira\xc5\xa1yta Europos socialin\xc4\x97 chartija, kuri nustat\xc4\x97, kad minimali m\xc4\x97nesin\xc4\x97 alga turi sudaryti 68\xc2\xa0% nuo vidutin\xc4\x97s algos. 1996 m. \xc5\xa1is reikalavimas buvo suma\xc5\xbeintas iki 60\xc2\xa0%. \xc4\xaesigaliojo 1999 m. Lietuva ratifikavo Europos socialin\xc4\x99 chartij\xc4\x85 2001\xc2\xa0m. 2016 m. liepos 1 d. Lietuvoje minimalaus ir vidutinio atlyginimo santykis siek\xc4\x97 50\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nMMA ir nedarbas\n_START_PARAGRAPH_\nNeoklasikin\xc4\x97 ekonomika tardama, kad darbo j\xc4\x97ga yra tiesiog \xc5\xbealiava, teigia, kad dirbtinai padidinus jos kain\xc4\x85, jos pasi\xc5\xabla padid\xc4\x97ja, ta\xc4\x8diau paklausa suma\xc5\xbe\xc4\x97ja, ir taip turime prek\xc4\x97s pertekli\xc5\xb3 rinkoje._NEWLINE_Darbo rinkoje toks perteklius virsta papildomu nedarbu, kuris b\xc5\xabna didesnis, jei nustatytas minimalus atlyginimas, nei tada, kai jis nereguliuojamas. Taigi, padidinus minimali\xc4\x85 alg\xc4\x85 padedama darbuotojams, kuri\xc5\xb3 algos padid\xc4\x97ja, ta\xc4\x8diau nuken\xc4\x8dia nepasamdyti (arba netenka darbo), nes silpni verslai ma\xc5\xbeina u\xc5\xbeimtum\xc4\x85._NEWLINE_Nagrin\xc4\x97jant reali\xc4\x85 situacij\xc4\x85, kai yra \xc4\xafvairaus laipsnio socialin\xc4\x97s i\xc5\xa1mokos, kalbant apie realiai galim\xc4\x85 monopolijos darbo rinkoje situacij\xc4\x85, kai pirk\xc4\x97jas (\xc5\xa1iuo atveju darbdavys) turi tiek gali\xc5\xb3 rinkoje, kad gali nustatyti darbo u\xc5\xbemokes\xc4\x8dio lyg\xc4\xaf, situacija tampa kitokia. Turint omenyje asimetrin\xc4\x99 informacij\xc4\x85, mobilumo stygi\xc5\xb3 ar tai, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s protauja, tai galima ir tokia situacija, kai minimalaus atlygio padidinimas padidina u\xc5\xbeimtum\xc4\x85._NEWLINE_Minimalaus darbo u\xc5\xbemokes\xc4\x8dio \xc5\xa1alininkai teigia, jog jis suma\xc5\xbeina i\xc5\xa1naudojim\xc4\x85 ir u\xc5\xbetikrina, jog kiekvienas gal\xc4\x97s legaliai u\xc5\xbesidirbti pragyvenimui. Minimalios algos padariniai, pasak \xc5\xa1alinink\xc5\xb3, yra pakil\xc4\x99s neturtingiausi\xc5\xb3 gyvenimo lygis, visuminio vartojimo prieaugis, pakil\xc4\x99s darbo na\xc5\xa1umas (nes tik\xc4\x97tina, jei daugiau moki, daugiau ir reikalauji), suma\xc5\xbe\xc4\x97jusi valstyb\xc4\x97s socialini\xc5\xb3 i\xc5\xa1mok\xc5\xb3 na\xc5\xa1ta, didesnis noras dirbti, o ne naudotis socialin\xc4\x97mis i\xc5\xa1mokomis, galimai susitrauk\xc4\x99s ekonomikos \xc5\xa1e\xc5\xa1\xc4\x97lis, padid\xc4\x97j\xc4\x99s darbuotoj\xc5\xb3 noras mokytis ar auk\xc5\xa1tesnis technologinis \xc5\xa1alies gamybos lygis (kadangi brangesn\xc4\x97 darbo j\xc4\x97ga ver\xc4\x8dia ie\xc5\xa1koti naujesni\xc5\xb3 technologini\xc5\xb3 jos pakaital\xc5\xb3)._NEWLINE_Oponentai prie\xc5\xa1ingai mini politin\xc4\xaf-ekonomin\xc4\xaf protekcionizm\xc4\x85, kuris i\xc5\xa1 darbo rinkos pa\xc5\xa1alina silpnesnius (ar smulkius) konkurentus ir silpnina \xc4\xafmoni\xc5\xb3 galias ma\xc5\xbeinti atlyginimus ekonomikai smunkant, didina nedarb\xc4\x85, didina s\xc4\x85naud\xc5\xb3 infliacij\xc4\x85, gali i\xc5\xa1 darbo rinkos pa\xc5\xa1alinti i\xc5\xa1tisas gyventoj\xc5\xb3 grupes ar ma\xc5\xbeina neturting\xc5\xb3j\xc5\xb3 nor\xc4\x85 mokytis._NEWLINE_Tiek \xc5\xa1alinink\xc5\xb3, tiek oponent\xc5\xb3 teiginiai gali b\xc5\xabti ir yra patvirtinti rimtais empiriniais tyrimais._NEWLINE_Kod\xc4\x97l darbo u\xc5\xbemokes\xc4\x8diui ne visada galioja rinkos d\xc4\x97sniai, iki galo n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ku. Jozefas Stiglicas teigia, jog nukrypimus nuo rinkos d\xc4\x97sni\xc5\xb3 sukelia tai, jog tiek darbo ie\xc5\xa1kantys \xc5\xbemon\xc4\x97s, tiek ir darbdaviai yra nepakankamai gerai informuoti apie \xc4\xafvairiose darbo vietose u\xc5\xbedirbamus atlyginimus bei esamas laisvas darbo vietas.'