b'\n_START_ARTICLE_\nLibijos ekonomika\n_START_SECTION_\nLibijos \xc5\xabkis\n_START_PARAGRAPH_\nIki XX a. vidurio Libija buvo ekonomi\xc5\xa1kai silpna agrarin\xc4\x97 valstyb\xc4\x97. 1956\xc2\xa0m. atradus naftos ir gamtini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 telkini\xc5\xb3 Libijos ekonomika tapo priklausoma nuo naftos ir gamtini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 gavybos ir eksporto. 2000\xc2\xa0m. BVP sudar\xc4\x97 14,75 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3 (pagal perkamosios galios paritet\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 39,04 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3), BVP dalis 1 gyventojui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 2746 JAV doleri\xc5\xb3 (pagal perkamosios galios paritet\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 7273 JAV doleri\xc5\xb3). U\xc5\xbesienio skola 4,3 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3 (2005\xc2\xa0m.).\n_START_SECTION_\nPramon\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPramon\xc4\x97s svarbiausia \xc5\xa1aka\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nauding\xc5\xb3j\xc5\xb3 i\xc5\xa1kasen\xc5\xb3 gavyba (sukuria 57,7\xc2\xa0% Libijos BVP, sudaro apie 93\xc2\xa0% Libijos eksporto). Naftos i\xc5\xa1tekliai 36 mlrd. bareli\xc5\xb3, gamtini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 657 mlrd. m\xc2\xb3. 2003\xc2\xa0m. i\xc5\xa1gauta 543 mln. bareli\xc5\xb3 naftos, 12 mlrd. m\xc2\xb3 gamtini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausi naftos telkiniai yra Sirto \xc4\xaflankos pakrant\xc4\x97je (Zaltano, Sariro, Samaho, Daf al Vaho, Nasiro), Libijos vakaruose (Gadamisas) ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose (Tripolio apylink\xc4\x97se). Did\xc5\xbeiausias gamtini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 telkinys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Chateiba (i\xc5\xa1tekliai 339 mlrd. m\xc2\xb3; Sirto \xc4\xaflankos pakrant\xc4\x97). Libijoje dar kasama gele\xc5\xbeies r\xc5\xabda, druska, klintys, molis, siera, gipsas._NEWLINE_2000\xc2\xa0m. pagaminta 20 mlrd. kWh elektros energijos, daugiausia j\xc4\x85 gamina \xc5\xa1ilumin\xc4\x97s elektrin\xc4\x97s._NEWLINE_Nafta perdirbama az Zavijoje, Misratoje, Ras al Unufe, Tobruke; 2003\xc2\xa0m. pagaminta 112,9 mln. naftos produkt\xc5\xb3. Misratoje perdirbama gele\xc5\xbeies r\xc5\xabda. Yra chemijos, statybini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 (cementas), tekstil\xc4\x97s, odos, keramikos, popieriaus, maisto pramon\xc4\x97s \xc4\xafmoni\xc5\xb3._NEWLINE_Tradiciniai amatai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daugiausia kilim\xc5\xb3 audimas, odos, aukso dirbiniai.\n_START_SECTION_\nBioprodukcinis \xc5\xabkis\n_START_PARAGRAPH_\nDirbama \xc5\xbeem\xc4\x97 u\xc5\xbeima\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1\xc2\xa0% Libijos teritorijos, apie 500 000 ha dr\xc4\x97kinama. Daugiausia \xc5\xbeem\xc4\x97 dirbama al D\xc5\xbeifaros \xc5\xbeemumoje ir oaz\xc4\x97se. Pievos ir ganyklos u\xc5\xbeima 8\xc2\xa0% Libijos teritorijos. Daugiausia auginami kvie\xc4\x8diai, mie\xc5\xbeiai, datuliniai finikai, alyvmed\xc5\xbeiai, citrinmed\xc5\xbeiai, pomidorai, bulv\xc4\x97s, arachiai._NEWLINE_Veisiamos avys, o\xc5\xbekos, kupranugariai, galvijai, naminiai pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai. I\xc5\xa1pl\xc4\x97tota \xc5\xbevejyba; 2002\xc2\xa0m. sugauta 34 000 t \xc5\xbeuv\xc5\xb3, daugiausia tun\xc5\xb3 ir sardini\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nTurizmas\n_START_PARAGRAPH_\n2002\xc2\xa0m. Libij\xc4\x85 aplank\xc4\x97 apie 858 000 u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3. Daugiausia turist\xc5\xb3 atvyksta i\xc5\xa1 Egipto (41,3\xc2\xa0% vis\xc5\xb3 u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3), Tuniso (38,4\xc2\xa0%), Al\xc5\xbeyro (8,2\xc2\xa0%), Maroko. Pajamos i\xc5\xa1 turizmo 1999\xc2\xa0m. sudar\xc4\x97 28 mln. JAV doleri\xc5\xb3. Turist\xc5\xb3 labiausiai lankoma Tripolis, senov\xc4\x97s rom\xc4\x97n\xc5\xb3 miestai Sabrata, Leptis Magna, Kir\xc4\x97n\xc4\x97, istorin\xc4\x97s oaz\xc4\x97s, Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros papl\xc5\xabdimiai.\n_START_SECTION_\nTransportas\n_START_PARAGRAPH_\n1999\xc2\xa0m. automobili\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 buvo 83 200\xc2\xa0km, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 47 590\xc2\xa0km su kieta danga. Svarbiausias kelias (1822 km) eina Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros pakrante nuo Tuniso iki Egipto sienos, per Tripol\xc4\xaf ir Bengaz\xc4\xaf. Yra Tripolio ir Beninos (Bengazis) tarptautiniai oro uostai._NEWLINE_Svarbiausi J\xc5\xabr\xc5\xb3 uostai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Tripolis, Bengazis, Marsa al Buraika, Misrata, as Sidras, naftos uostai ir terminalai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Zueitina, Ras Lanufas, Marsa Hariga, Marsa al Buraika, as Sidaras, \xc5\xbevejybos uostas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 al Humsas. 2003\xc2\xa0m. buvo \xc4\xafregistruoti 138\xc2\xa0m. laivai. Prekybinio laivyno tona\xc5\xbeas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 156 700 bruto ton\xc5\xb3._NEWLINE_Naftotieki\xc5\xb3 7252\xc2\xa0km, dujotieki\xc5\xb3 3611\xc2\xa0km (2004\xc2\xa0m.). Svarbiausi naftotiekiai eina i\xc5\xa1 Zaltano telkinio \xc4\xaf Marsa Bregos uost\xc4\x85 ir i\xc5\xa1 Sariro telkinio \xc4\xaf Marsa Harigos uost\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nBankai\n_START_PARAGRAPH_\n2007\xc2\xa0m. Libijos bank\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 sudar\xc4\x97 Libijos centrinis bankas, \xc4\xafkurtas 1955\xc2\xa0m. vietoj Libijos valiut\xc5\xb3 komiteto. Kaip Libijos nacionalinis bankas 1963\xc2\xa0m. tapo Libijos banku, nuo 1977\xc2\xa0m. dab. pavadinimas, b\xc5\xabstin\xc4\x97 Tripolyje. Yra 6 valstyb\xc4\x97s komerciniai ir 18 nedideli\xc5\xb3 priva\xc4\x8di\xc5\xb3 bank\xc5\xb3._NEWLINE_Bengazio vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 bir\xc5\xbea \xc4\xafkurta 2006\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nPinigai\n_START_PARAGRAPH_\nLibijos piniginis vienetas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Libijos dinaras, lygus 1000 dirham\xc5\xb3, \xc4\xafvestas 1971\xc2\xa0m. vietoj Libijos svaro, buvo lygus 100 piastr\xc5\xb3 arba 1000 miljem\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbesienio prekyba\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbesienio prekybos balansas teigiamas. 1998\xc2\xa0m. eksportuota preki\xc5\xb3 u\xc5\xbe 6,1 mlrd., importuota u\xc5\xbe 5,7 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3. 93\xc2\xa0% viso eksporto sudaro nafta ir naftos produktai; dar i\xc5\xa1ve\xc5\xbeami chemijos pramon\xc4\x97s produktai. Importuojamos daugiausia ma\xc5\xa1inos, \xc4\xafvair\xc5\xabs pramon\xc4\x97s \xc4\xafrenginiai, transporto priemon\xc4\x97s, maisto, chemijos pramon\xc4\x97s produktai._NEWLINE_Lietuva 2005\xc2\xa0m. \xc4\xaf Libij\xc4\x85 eksportavo preki\xc5\xb3 u\xc5\xbe 0,1 mln. lit\xc5\xb3.'