b'\n_START_ARTICLE_\nDeterminizmas\n_START_PARAGRAPH_\nDeterminizmas \xe2\x80\x93 filosofin\xc4\x97 nuostata, teigianti, kad kiekvienas \xc4\xafvykis pasaulyje, \xc4\xafskaitant \xc5\xbemoni\xc5\xb3 mintis, pasirinkimus ir veiksmus, yra i\xc5\xa1 anksto nulemtas kit\xc5\xb3 susijusi\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nR\xc5\xab\xc5\xa1ys\n_START_PARAGRAPH_\nPasak sunkaus determinizmo, viskas, kas nutinka, privalo nutikti, taigi visi \xc4\xafvykiai yra priversti nutikti, tod\xc4\x97l laisva valia neegzistuoja. Lengvas determinizmas teigia, kad laisva valia ir determinizmas yra sutaikomi. Lengvieji deterministai taip pat mano, kad viskas, kas nutinka, nutikti privalo. Vienas i\xc5\xa1 toki\xc5\xb3 nutikim\xc5\xb3 yra norai. Tai rei\xc5\xa1kia, kad mes negalime nor\xc4\x97ti kit\xc5\xb3 dalyk\xc5\xb3 negu norime. Bet u\xc5\xbe tai mes galime daryti tai, k\xc4\x85 norime, o tai, anot lengvojo determinizmo, ir yra laisva valia. _NEWLINE_Prie\xc5\xbeasties determinizmas yra id\xc4\x97ja, kad kiekvienas \xc4\xafvykis yra nulemtas prie\xc5\xa1 tai \xc4\xafvykusi\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 ir aplinkybi\xc5\xb3 kartu su gamtos d\xc4\x97sniais. Tai rei\xc5\xa1kia, kad neegzistuoja jokie atsitiktinumai, atsitiktinumo \xc4\xafsp\xc5\xabdis gali susidaryti tik d\xc4\x97l \xc5\xbeini\xc5\xb3 apie \xc4\xafvyk\xc4\xaf nul\xc4\x97musias prie\xc5\xbeastis tr\xc5\xabkumo._NEWLINE_Loginis determinizmas teigia, kad visi teiginiai apie praeit\xc4\xaf, dabart\xc4\xaf ir ateit\xc4\xaf yra arba tiesa, arba melas. \xc5\xa0iame kontekste laisvos valios problema yra tokia: kaip pasirinkimai gali b\xc5\xabti laisvi, kai tavo ateities veiksmai jau dabar yra determinuoti kaip tiesa arba melas?_NEWLINE_Biologinis determinizmas yra id\xc4\x97ja, kad visas m\xc5\xabs\xc5\xb3 elgesys, nuomon\xc4\x97s ir tro\xc5\xa1kimai yra u\xc5\xbefiksuoti m\xc5\xabs\xc5\xb3 genetiniame kode. Pavyzd\xc5\xbeiui, kai kurie mokslininkai mano, kad priklausomyb\xc4\x97s problema yra i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s genetin\xc4\x97._NEWLINE_Taip pat egzistuoja teologinis determinizmas. Jei Dievas i\xc5\xa1 anksto \xc5\xbeino visk\xc4\x85, kas bus ir k\xc4\x85 mes darysime, kaip mes galime laisva valia daryti sprendimus?_NEWLINE_Kai kurie deterministai mano, kad determinizmas nusako tik materiali\xc5\xb3 daikt\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc4\x85, bet nelie\xc4\x8dia s\xc4\x85moning\xc5\xb3 b\xc5\xabtybi\xc5\xb3 prot\xc5\xb3 ir siel\xc5\xb3. Taip manantys deterministai taip pat turi u\xc5\xbesiimti dualistin\xc4\x99 pozicij\xc4\x85 s\xc4\x85mon\xc4\x97s filosofijoje - tik\xc4\x97ti, kad protas nepriklauso materialiam pasauliui, o yra kito tipo materija. Tiesa, galima manyti, kad sielos taip pat veikia pagal deterministinius d\xc4\x97snius.\n_START_SECTION_\nDeterminizmas ir fizika\n_START_PARAGRAPH_\nVienas gramas urano izotopo U-238 (da\xc5\xbenai pasitaikanti radioaktyvi med\xc5\xbeiaga) turi apie 2.5 x 10\xc2\xb2\xc2\xb9 atom\xc5\xb3. Pasak vis\xc5\xb3 mokslui \xc5\xbeinom\xc5\xb3 test\xc5\xb3, visi \xc5\xa1ie atomai yra identi\xc5\xa1ki. Ma\xc5\xbedaug 12600 kart\xc5\xb3 per sekund\xc4\x99 vienas i\xc5\xa1 atom\xc5\xb3 tame grame skyla, atiduodamas alpha dalel\xc4\x99. Skilimas nepriklauso nuo jokio i\xc5\xa1orinio poveikio ir iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 jokia fizikos teorija negali nusp\xc4\x97ti, kada bet kuris i\xc5\xa1 atom\xc5\xb3 skils. Kai kuri\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 determinizmas reikalaut\xc5\xb3, kad kiekviename urano atome b\xc5\xabt\xc5\xb3 koks nors vidinis laikrodis, kuris nustatyt\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3 skilimo laik\xc4\x85, bet kol kas nieko pana\xc5\xa1aus n\xc4\x97ra rasta. Radiacija gali sukelti v\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\xaf. Tai \xc4\xafvyksta, kai konkreti alpha dalel\xc4\x97 sukelia tam tikrus cheminius procesus l\xc4\x85stel\xc4\x97je, kurie sukelia mutacij\xc4\x85. Tokiu atveju konkretus skilimo, kuris sukelia mirtin\xc4\x85 mutacij\xc4\x85, konkretus laikas yra svarbus. Jei tokie tik tikimyb\xc4\x97mis nusp\xc4\x97jami \xc4\xafvykiai gali tur\xc4\x97ti \xc4\xaftakos makro pasaulio \xc4\xafvykiams (pvz., d\xc4\x97l radiacijos sukelto v\xc4\x97\xc5\xbeio mir\xc5\xa1ta \xc5\xbemogus, kuris b\xc5\xabt\xc5\xb3 buv\xc4\x99s istori\xc5\xa1kai svarbus), tai galima manyti, kad istorijos eiga n\xc4\x97ra determinuota nuo laiko prad\xc5\xbeios._NEWLINE_Pana\xc5\xa1i\xc5\xb3 prie\xc5\xa1taravim\xc5\xb3 determinizmui i\xc5\xa1kelia ir kvantin\xc4\x97 mechanika, kurioje veikia Heizenbergo neapibr\xc4\x97\xc5\xbetumo principas.'