b'\n_START_ARTICLE_\nUniversalijos\n_START_PARAGRAPH_\nUniversalijos (lot. universalis) \xe2\x80\x93 bendrosios s\xc4\x85vokos. Login\xc4\x97 ir filosofin\xc4\x97 universalij\xc5\xb3 ai\xc5\xa1kinimo problematika i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 jau antikoje._NEWLINE_Logikoje universalijos ai\xc5\xa1kinamos kalbin\xc4\x97s i\xc5\xa1rai\xc5\xa1kos at\xc5\xbevilgiu. Tiriant sintaksinius kalbos ry\xc5\xa1ius, nustatoma universalij\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra, j\xc5\xb3 funkcijos loginiame procese formalizuojamos. \xc5\xa0i problematika, kuri\xc4\x85 i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 dar Aristotelis, aktuali ir \xc5\xa1iuolaikinei kalbos analizei._NEWLINE_Filosofijoje universalij\xc5\xb3 samprata siejasi su ontologinio s\xc4\x85vok\xc5\xb3 prigimties ai\xc5\xa1kinimo tradicija. Klausimas, ar bendrosios s\xc4\x85vokos turi atitikmen\xc5\xb3 tikrov\xc4\x97je, buvo keliamas jau antikoje, nors jis jau tada suk\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 nuomoni\xc5\xb3. Svarstant \xc5\xa1\xc4\xaf klausim\xc4\x85, tiesiogin\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 tur\xc4\x97jo Platono prielaida apie id\xc4\x97j\xc5\xb3, kaip abstrak\xc4\x8di\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3, reali\xc4\x85 b\xc5\xabt\xc4\xaf. Bendr\xc5\xb3j\xc5\xb3 s\xc4\x85vok\xc5\xb3 atitikmen\xc5\xb3 tikrov\xc4\x97je klausimas tapo pagrindinis viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 filosofijoje. Labiausiai i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 3 jo ai\xc5\xa1kinimo kryptys: realizmas, nominalizmas ir konseptualizmas. Nauj\xc5\xb3j\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 s\xc4\x85vokos prigimties teorijose (R. Dekarto, G. V. Leibnico, T. Hobso) jos rei\xc5\xa1k\xc4\x97si modifikuota forma._NEWLINE_Filosofin\xc4\x97se matematikos, pirmiausia aibi\xc5\xb3 teorijos, s\xc4\x85vok\xc5\xb3, taip pat lingvistini\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3 prigimties interpretacijose universalij\xc5\xb3 problema ir jos sprendimo tradicin\xc4\x97s kryptys paplitusios ir \xc5\xa1iais laikais.'