b'\n_START_ARTICLE_\nPi\n_START_SECTION_\nSavyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPi yra iracionalusis skai\xc4\x8dius, tai yra negali b\xc5\xabti u\xc5\xbera\xc5\xa1ytas kaip dviej\xc5\xb3 sveik\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 santykis. Tai 1761 metais \xc4\xafrod\xc4\x97 Johanas Heinrichas Lambertas (Johann Heinrich Lambert). 1882 metais \xc4\xafrodyta, kad skai\xc4\x8dius yra transcendentinis, tai yra neegzistuoja toks daugianaris su racionaliais koeficientais, kurio \xc5\xa1aknis b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xcf\x80._NEWLINE_Tuo pa\xc4\x8diu ne\xc4\xafmanoma i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti \xcf\x80 reik\xc5\xa1m\xc4\x97s naudojant baigtin\xc4\xaf kiek\xc4\xaf sveik\xc5\xb3 ir racionali\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 bei j\xc5\xb3 \xc5\xa1akn\xc5\xb3. Tai rei\xc5\xa1kia, kad ne\xc4\xafmanoma naudojant liniuot\xc4\x99 ir skriestuv\xc4\x85 nupie\xc5\xa1ti kvadrato, kurio plotas b\xc5\xabt\xc5\xb3 lygus duoto apskritimo plotui.\n_START_SECTION_\nAtviri klausimai\n_START_PARAGRAPH_\nSvarbiausias su \xcf\x80 susij\xc4\x99s neatsakytas klausimas \xe2\x80\x93 ar tai normalusis skai\xc4\x8dius, t. y. ar egzistuoja kokia nors nusp\xc4\x97jama skaitmen\xc5\xb3 seka ar kiekvienas tolesnis skaitmuo visai \xe2\x80\x9eatsitiktinis\xe2\x80\x9c. Tai galiot\xc5\xb3 ne tik de\xc5\xa1imtainei sistemai. Dabartin\xc4\x97s \xc5\xbeinios yra pakankamai ma\xc5\xbeos \xe2\x80\x93 net ne\xc5\xbeinoma, kuris i\xc5\xa1 skaitmen\xc5\xb3 pasitaiko be galo da\xc5\xbenai._NEWLINE_Taip pat ne\xc5\xbeinoma, ar \xcf\x80 ir e yra algebri\xc5\xa1kai nepriklausomos konstantos, t. y. ar egzistuoja polinominis ry\xc5\xa1ys tarp \xcf\x80 ir e su racionaliaisiais koeficientais.\n_START_SECTION_\n\xcf\x80 prigimtis\n_START_PARAGRAPH_\nNe Euklido geometrijoje trikampio kamp\xc5\xb3 suma gali b\xc5\xabti didesn\xc4\x97 ar ma\xc5\xbeesn\xc4\x97 u\xc5\xbe \xcf\x80 radian\xc5\xb3, taip pat apskritimo ilgio ir spindulio santykis gali b\xc5\xabti nelygus \xcf\x80. Ta\xc4\x8diau tai nekei\xc4\x8dia \xcf\x80 apibr\xc4\x97\xc5\xbeimo, tik formules, kuriose naudojama \xcf\x80. Taigi, \xcf\x80 reik\xc5\xa1mei neturi \xc4\xaftakos visatos forma, ji n\xc4\x97ra fizikin\xc4\x97, bet matematin\xc4\x97 konstanta, apibr\xc4\x97\xc5\xbeta nepriklausomai nuo bet koki\xc5\xb3 fizikini\xc5\xb3 matavim\xc5\xb3. Ji naudojama ir fizikoje tik tod\xc4\x97l, kad yra patogi daugumoje modeli\xc5\xb3.'