b"\n_START_ARTICLE_\nFobija\n_START_PARAGRAPH_\nFobija (i\xc5\xa1 graik\xc5\xb3 k. \xcf\x86\xcf\x8c\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x82 'baim\xc4\x97') \xe2\x80\x93 stipri, nepaliaujama ir nepagr\xc4\xafsta daikt\xc5\xb3, veiksm\xc5\xb3, \xc5\xbemoni\xc5\xb3 ar situacij\xc5\xb3 patologin\xc4\x97 baim\xc4\x97. Pagrindinis \xc5\xa1io liguisto nerimo simptomas yra perd\xc4\x97tos pastangos i\xc5\xa1vengti bijomo dalyko. Da\xc5\xbeniausiai suprantama, kad baim\xc4\x97 yra nepagr\xc4\xafsta, jog tas objektas, veikla ar situacija nekelia realaus pavojaus._NEWLINE_Fobija diagnozuojama, kai baim\xc4\x97 yra nevaldoma arba trukdo kasdieniniam gyvenimui. Somatinis i\xc5\xa1tyrimas ir laboratoriniai tyrimai paprastai padeda i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinti fobij\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastis. Pacientams, kuriems yra fobij\xc5\xb3, psichologinis ir somatinis nerimas b\xc5\xabna \xc5\xabminis, pasirei\xc5\xa1kiantis nenustygimu vietoje, diar\xc4\x97ja, \xc5\xa1irdies plakimu, hiperhidroze, tremoru, sinkope, tachikardija, sutrikusia \xc5\xa1lapimo organ\xc5\xb3 sistemos veikla ir kt.\n_START_SECTION_\nSpecifin\xc4\x97s fobijos\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifin\xc4\x97 fobija - tai baim\xc4\x97 \xc4\xafvairiausiems dirgikliams, pavyzd\xc5\xbeiui: vorams, gyvat\xc4\x97ms, gyv\xc5\xabnams, auk\xc5\xa1\xc4\x8diui, audroms, ligoms, su\xc5\xbeeidimams, buvimui vienam, mir\xc4\x8diai, u\xc5\xbesikr\xc4\x97sti ir kt. \xc5\xa0io tipo fobijos kartais gali atsirasti apsinuodijus psichostimuliatoriais ar haliucinogenais ir, retai, sergant organin\xc4\x97mis ligomis, tokiomis kaip smegen\xc5\xb3 navikai ar cerebrovaskulin\xc4\x97 liga.  _NEWLINE_Pacientai da\xc5\xbenai m\xc4\x97gina su\xc5\xa1velninti specifines fobijas bei nerim\xc4\x85 alkoholiu ir neretai d\xc4\x97l to tampa priklausomi nuo jo.\n_START_SECTION_\nSocialin\xc4\x97s fobijos\n_START_PARAGRAPH_\nSocialin\xc4\x97 fobija apib\xc5\xabdinama kaip intensyvi, nera\xc2\xadcionali ir nuolatin\xc4\x97 baim\xc4\x97 b\xc5\xabti atid\xc5\xbeiai stebi\xc2\xadmam arba neigiamai kit\xc5\xb3 \xc4\xafvertintam. Situacija, kurios bijoma, pacientui sukelia staig\xc5\xb3 nerim\xc4\x85, svyruojant\xc4\xaf nuo difuzin\xc4\x97s baim\xc4\x97s iki pa\xc2\xadnikos. \xc5\xa0is sutrikimas \xc4\xafvertinamas pagal diagnostikos kriterijus, simp\xc2\xadtom\xc5\xb3 \xc5\xabmum\xc4\x85, disfunkcij\xc4\x85 ar bej\xc4\x97gi\xc5\xa1kum\xc4\x85. Socialin\xc4\x97 fobija gali b\xc5\xabti generalizuota, kai pacien\xc2\xadtas bijo daug ar daugumos socialini\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc5\xb3, gali b\xc5\xabti apribota iki vienos ar keli\xc5\xb3 situaci\xc2\xadj\xc5\xb3, toki\xc5\xb3, kaip vie\xc5\xa1as kalb\xc4\x97jimas ar veikla._NEWLINE_Socialin\xc4\x97s fobijos b\xc5\xabdingos 11% vyr\xc5\xb3 ir 15% moter\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nAgorafobija\n_START_PARAGRAPH_\nPacientai, kuriems yra agorafobija, bijo b\xc5\xabti vie\xc5\xa1ose vietose ar patekti \xc4\xaf situacijas, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 b\xc5\xabt\xc5\xb3 sunku pab\xc4\x97gti, i\xc5\xa1eiti ar nesulaukti reikiamos pagalbos atsiradus simptomams. Agorafobai baiminasi, nerimauja ar gal\xc4\x97s pab\xc4\x97gti, i\xc5\xa1eiti i\xc5\xa1 j\xc4\xaf bauginan\xc4\x8dios situacijos. Tai baim\xc4\x97 pajusti \xc5\xabmin\xc4\xaf nerim\xc4\x85 bent keliose vietose, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 gali b\xc5\xabti sunku i\xc5\xa1eiti. Da\xc5\xbeniausiai ken\xc4\x8diantys nuo agorafobijos bijo atvir\xc5\xb3 viet\xc5\xb3, i\xc5\xa1eiti i\xc5\xa1 nam\xc5\xb3, b\xc5\xabti ten, kur daug \xc5\xbemoni\xc5\xb3. Du tre\xc4\x8ddalius pacient\xc5\xb3, kuriems yra panikos atak\xc5\xb3 ar panikos sutrikimas, vargina ir agorafobija. Asmenis, kuriems yra agorafobija, tur\xc4\x97t\xc5\xb3 konsultuoti psichiatras.\n_START_SECTION_\nNeurobiologija\n_START_PARAGRAPH_\nFobijos susiformavimui \xc4\xaftakos turi limbin\xc4\x97 sistema- tai sistema, kuri kuri atsako u\xc5\xbe emocijas, atmint\xc4\xaf. Tik\xc4\x97tina jog migdolinis k\xc5\xabnas taip pat dalyvauja fobij\xc5\xb3 procese nes atlieka vaidmen\xc4\xaf atminties ir baim\xc4\x97s procesuose. Migdolinis k\xc5\xabnas yra migdolo formos mas\xc4\x97 branduoli\xc5\xb3, kurie apdoroja \xc4\xafvykius, susijusius su baime, taip pat susijusisu su nerimo sutrikimais ir socialin\xc4\x97mis fobijomis.Be to migdolinis k\xc5\xabnas taip pat skatina hormon\xc5\xb3 sekrecij\xc4\x85, kurie turi \xc4\xaftakos baimei ir agresijai."