b'\n_START_ARTICLE_\nGeno duplikacija\n_START_PARAGRAPH_\nGeno duplikacija (ar chromosomos duplikacijos paskem\xc4\x97 ar geno amplifikacijos r\xc5\xab\xc5\xa1is) yra DNR srities, koduojan\xc4\x8dios gen\xc4\x85 padvigub\xc4\x97jimas. Tai gali atsirasti kaip klaidos pasekm\xc4\x97 homologin\xc4\x97je rekombinacijoje, retrotranspozoninis \xc4\xafvykis ar net visos chromosomos duplikacija. Antra geno kopija \xc4\xafgalina organizm\xc4\x85 sukaupti daugiau mutacij\xc5\xb3. Geno duplikacija yra skirtingas procesas Geno delecijai. Duplikacijos gali atsirasti mejoz\xc4\x97s metu.\n_START_SECTION_\nGeno duplikacija - evoliucinis rei\xc5\xa1kinys\n_START_PARAGRAPH_\nManoma, kad genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos amplifikacija (daugkartinis genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos kiekio padid\xc4\x97jimas) yra vienas i\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 genomo evoliucijos veiksnys. Tai buvo konstatuota prie\xc5\xa1 daugiau nei 100 met\xc5\xb3. Susumu Ohno yra \xc5\xbeymiausias \xc5\xa1ios teorijos puosel\xc4\x97tojas, j\xc4\x85 i\xc5\xa1d\xc4\x97st\xc4\x99s savo knygoje Evolution by gene duplication (1970). Jis argumentavo, kad geno duplikacija yra svarbiausias evoliucij\xc4\x85 spartinantis faktorius, kylantis i\xc5\xa1 pirmtak\xc5\xb3 per paveldimum\xc4\x85. Gen\xc5\xb3 duplikacija n\xc4\x97ra nei da\xc5\xbena nei ne\xc4\xafprasta - manoma, kad mieli\xc5\xb3 genomas padvigub\xc4\x97jo prie\xc5\xa1 100 millijon\xc5\xb3 met\xc5\xb3. Augalai yra pagrindiniai duplikacij\xc5\xb3 tur\xc4\x97tojai. Pavyzd\xc5\xbeiui, kvie\xc4\x8diai yra heksaploidiniai poliploidai - tai rei\xc5\xa1kia, kad jo esminis genomas yra atkartotas net \xc5\xa1e\xc5\xa1is kartus._NEWLINE_Genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos kiekio pakitimai gali vesti ir prie patologij\xc5\xb3 fenotip\xc5\xb3, jei atkartojimas n\xc4\x97ra absoliu\xc4\x8diai tikslus (\xc5\xber. neurologinius sutrikimus - Retto sindromas ir Pelizaeus-Merzbacher liga.\n_START_SECTION_\nGeno duplikacija kaip jo amplifikacja\n_START_PARAGRAPH_\nMolekulin\xc4\x97s genetikos po\xc5\xbei\xc5\xabriu geno duplikacija ar amplifikacija (daugelio geno kopij\xc5\xb3 atsiradimas) t\xc4\x97ra vienas b\xc5\xabd\xc5\xb3 sustiprinti jo rai\xc5\xa1k\xc4\x85 l\xc4\x85stel\xc4\x97je - vir\xc5\xa1-ekspresij\xc4\x85. J\xc4\x85 galima sukelti dirbtiniu b\xc5\xabdu in vitro naudojant specifinius fermentus, ar jos gali kilti nat\xc5\xabraliu keliu. Evoliucijai yra svarbios duplikacijos lytin\xc4\x97se l\xc4\x85stel\xc4\x97se._NEWLINE_Beje, onkogen\xc5\xb3 duplikacija ar amplifikacija yra stebima daugelyje v\xc4\x97\xc5\xbeio atvej\xc5\xb3 - pvz., P70-S6 Kinaz\xc4\x97 1 ir kr\xc5\xabties v\xc4\x97\xc5\xbeys. Tokiu atveju geno duplikacija atsiranda tik v\xc4\x97\xc5\xbeio l\xc4\x85stel\xc4\x97se ir neperduodama palikuonims.\n_START_SECTION_\nGenomo duplikacij\xc5\xb3 aptikimas\n_START_PARAGRAPH_\nSukurtos technologijos leid\xc5\xbeia nustatyti \xc4\xafvairaus dyd\xc5\xbeio genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos kiekio poky\xc4\x8dius (netgi ypa\xc4\x8d ma\xc5\xbeas delecijas - mikrodelecijas arba ma\xc5\xbeas duplikacijas - mikroamplifikacijas) galima. Viena i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 - lyginamoji genomo hibridizacija (angl., array comparative genomic hybridization) (aCGH). Genomo hibridizacijos metodu galima nustatyti t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 genomo lokus\xc5\xb3 genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos kiekio pokyt\xc4\xaf (delecijas arba duplikacijas).'