b'\n_START_ARTICLE_\nBrazilijos istorija\n_START_SECTION_\nKolonijinis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nIntensyviau kolonizuoti pakrant\xc4\x99 portugalai prad\xc4\x97jo XVI a. 4-ajame de\xc5\xa1imtmetyje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1531 m. pastatytas Rio de \xc5\xbdaneiro fortas, 1532\xe2\x80\x931536 m. pakrant\xc4\x97 suskirstyta \xc4\xaf kapitonijas, valdomas Portugalijos karaliaus skirt\xc5\xb3 kapiton\xc5\xb3, prad\xc4\x97ti ve\xc5\xbeti juodaod\xc5\xbeiai vergai i\xc5\xa1 Afrikos darbui naujose plantacijose. 1549 m. sukurta generalgubernatorija, \xc4\xafkurta sostin\xc4\x97 Bahija (dabar Salvadoras), atvyko pirmieji j\xc4\x97zuitai._NEWLINE_Ispanijai prisijungus Portugalij\xc4\x85, 1581\xe2\x80\x931640 m. priklaus\xc4\x97 Ispanijos karalystei, tuo metu kolonij\xc4\x85 puldin\xc4\x97jo pranc\xc5\xabzai ir olandai, laikinai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99 kai kurias teritorijas. Kolonizacija sustipr\xc4\x97jo, kai Portugalija ir Nyderlandai pasira\xc5\xa1\xc4\x97 Hagos taikos sutart\xc4\xaf, pagal kuri\xc4\x85 olandai atsisak\xc4\x97 pretenzij\xc5\xb3 \xc4\xaf Brazilijos teritorij\xc4\x85._NEWLINE_1630\xe2\x80\x931695 m. Pernambuco kapitonijoje gyvavo pab\xc4\x97gusi\xc5\xb3 verg\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97._NEWLINE_XVII\xe2\x80\x93XVIII a. sand\xc5\xabroje kolonijoje rasta aukso ir deimant\xc5\xb3, gele\xc5\xbeies r\xc5\xabdos, mangano, atgabenti pirmieji kavamed\xc5\xbeiai. Greitai Brazilija tapo turtingiausia Portugalijos kolonija. Iki XVIII a. II pus\xc4\x97s galiojo \xc4\xafvair\xc5\xabs prekybos suvar\xc5\xbeymai, draudimai, kas k\xc4\x97l\xc4\x97 didel\xc4\xaf gyventoj\xc5\xb3 nepasitenkinim\xc4\x85, tod\xc4\x97l 6\xe2\x80\x938 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais \xc4\xafvykdytos reformos, i\xc5\xa1varyti j\xc4\x97zuitai, sulygintos ind\xc4\x97n\xc5\xb3 ir laisv\xc5\xb3j\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 teis\xc4\x97s._NEWLINE_1763 m. paskelbta Brazilijos vicekaralyst\xc4\x97, Rio de \xc5\xbdaneiras tapo vicekaralyst\xc4\x97s sostine. 1808\xe2\x80\x931821 m., Napoleonui okupavus Portugalij\xc4\x85, Rio de \xc5\xbdaneiras tapo laikin\xc4\x85ja karalyst\xc4\x97s sostine._NEWLINE_Tuo laikotarpiu pagyv\xc4\x97jo prekyba su u\xc5\xbesienio \xc5\xa1alimis, steigtos manufakt\xc5\xabros, prad\xc4\x97ti leisti laikra\xc5\xa1\xc4\x8diai. 1815 m. paskelbta Brazilijos karalyst\xc4\x97, likusi susaistyta su Portugalija personaline unija.\n_START_SECTION_\nNepriklausomyb\xc4\x97 ir Imperija\n_START_PARAGRAPH_\nPo 1820 m. Portugalijos revoliucijos suaktyv\xc4\x97jo nepriklausomyb\xc4\x97s jud\xc4\x97jimas ir 1822\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 7 d. karaliaus s\xc5\xabnus, regentas Petras nutrauk\xc4\x97 ry\xc5\xa1ius su Portugalija, paskelbdamas nepriklausom\xc4\x85 imperij\xc4\x85. Portugalija Brazilijos nepriklausomyb\xc4\x99 pripa\xc5\xbeino 1825 m._NEWLINE_Pirmoji konstitucija priimta 1824 m. 1825\xe2\x80\x931828 metais Brazilija kariavo su Argentina, prarado dal\xc4\xaf 1817 m. okupuotos Ryt\xc5\xb3 provincijos (dabartinio Urugvajaus). Po karo ir kit\xc5\xb3 nes\xc4\x97kmi\xc5\xb3 1831 m. Petras I atsisak\xc4\x97 sosto ma\xc5\xbeame\xc4\x8dio s\xc5\xabnaus naudai, \xc5\xa1is 1840 m. kar\xc5\xabnavosi kaip Petras II ir vald\xc4\x97 iki 1889\xc2\xa0m. Tuo tarpu Brazilija palaipsniui tapo konstitucine monarchija._NEWLINE_Per 1864\xe2\x80\x931870 m. Paragvajaus karus Brazilija prisijung\xc4\x97 dal\xc4\xaf Paragvajaus. XIX a. II pus\xc4\x97je spar\xc4\x8diai augo kavos \xc5\xabkis. 1888 m. panaikinta vergov\xc4\x97, o 1889 m. monarchija nuversta.\n_START_SECTION_\nRespublika\n_START_PARAGRAPH_\nPaskelbta respublika, 1891 m. priimta konstitucija JAV pavyzd\xc5\xbeiu. Kurtos naujos \xc4\xafmon\xc4\x97s, pl\xc4\x97t\xc4\x97si tekstil\xc4\x97s, maisto, statybos pramon\xc4\x97, tiesti gele\xc5\xbeinkeliai._NEWLINE_Pirmojo pasaulinio karo metu Brazilija nuo 1917 m. dalyvavo Antant\xc4\x97s pus\xc4\x97je. Po karo smuko ekonomika, did\xc4\x97jo nepasitenkinimas oligarch\xc5\xb3 vald\xc5\xbeia. Po 1930 m. rinkim\xc5\xb3, kuriuose suklastojus rezultatus nugal\xc4\x97jo konservatoriai, \xc4\xafvyko kari\xc5\xa1ki\xc5\xb3 remiamas sukilimas. Prezidentu tap\xc4\x99s liberalas G. Vargasas prad\xc4\x97jo socialines ir ekonomines reformas, 1934 m. priimta nauja konstitucija. Po 1932\xe2\x80\x931935 m. sukilim\xc5\xb3, organizuot\xc5\xb3 oligarch\xc5\xb3 ir komunist\xc5\xb3, G. Vargasas \xc4\xafvykd\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s perversm\xc4\x85, paleido Kongres\xc4\x85. Buvo centralizuota vald\xc5\xbeia, nacionalizuotos kelios svarbios bendrov\xc4\x97s, nuslopintas 1938 m. fa\xc5\xa1istini\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3 mai\xc5\xa1tas._NEWLINE_Antrojo pasaulinio karo metu \xc5\xa1alis laviravo tarp prie\xc5\xa1i\xc5\xa1k\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3 ir tik 1942 m. rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf paskelb\xc4\x97 kar\xc4\x85 Vokietijai ir Italijai, o 1945 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Japonijai. Brazilija vienintel\xc4\x97 i\xc5\xa1 Lotyn\xc5\xb3 Amerikos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 pasiunt\xc4\x97 karius \xc4\xaf karo veiksm\xc5\xb3 zon\xc4\x85 (50 000 kari\xc5\xb3 \xc4\xaf Italij\xc4\x85)._NEWLINE_Po karo sustipr\xc4\x97jus demokratiniams bruzd\xc4\x97jimams, 1945 m. G. Vargaso vyriausyb\xc4\x97 legalizavo politines partijas, paleisti politiniai kaliniai. Tais pa\xc4\x8diais metais su JAV pagalba kari\xc5\xa1kiai \xc4\xafvykd\xc4\x97 perversm\xc4\x85 ir G. Vargasas nuverstas._NEWLINE_1946 m. prezidento rinkimus laim\xc4\x97jo E. G. Dutra, o 1951 m., pasinaudodamas tautini\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 nepasitenkinimu, prezidentu v\xc4\x97l i\xc5\xa1rinktas G. Vargasas. 1954 m. G. Vargasas nusi\xc5\xbeud\xc4\x97._NEWLINE_Nuo 1956 m. valdant prezidentams J. Kubitschekui de Oliveirai, paspart\xc4\x97jo automobili\xc5\xb3, naftos perdirbimo, elektros energijos, cemento pramon\xc4\x97s pl\xc4\x97tra. Prad\xc4\x97ta statyti nauja sostin\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Brazilija. Kit\xc5\xb3 prezident\xc5\xb3 (J. Quadrosas, J, Goulartas) vykdyta \xc5\xabkio pl\xc4\x97tros politika didino visuomen\xc4\x97s sluoksni\xc5\xb3 diferenciacij\xc4\x85, 1963 m. kilo visuotinis streikas, suaktyv\xc4\x97jo opozicija._NEWLINE_1964 m. kari\xc5\xa1ki\xc5\xb3 perversmo metu nuverstas J. Goulartas, prezidentaujantys generolai panaikino socialines ir ekonomines lengvatas, prad\xc4\x97jo labiau kontroliuoti profs\xc4\x85jungas, persekiojo opozicij\xc4\x85. Legaliomis liko tik dvi naujos partijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Nacionalin\xc4\x97 atnaujinimo s\xc4\x85junga (ARENA) ir Brazilijos demokratinis jud\xc4\x97jimas (MDB). Paleistas kongresas, pritraukiamos u\xc5\xbesienio investicijos, labai paspart\xc4\x97jo \xc5\xabkio pl\xc4\x97tra, s\xc4\x97kmingai vykdyta Amazon\xc4\x97s \xc4\xafsisavinimo programa._NEWLINE_Did\xc4\x97jant visuomen\xc4\x97s diferenciacijai, stipr\xc4\x97jo kairios j\xc4\x97gos. Po 1973 m. pasaulin\xc4\x97s naftos kriz\xc4\x97s karinis valdymas prad\xc4\x97tas liberalizuoti, prad\xc4\x97tos politin\xc4\x97s reformos. 1979 m. panaikinta dvipartin\xc4\x97 sistema, cenz\xc5\xabra. Tais pa\xc4\x8diais metais kitai naftos krizei suk\xc4\x97lus \xc5\xabkio kriz\xc4\x99, vald\xc5\xbeia perduota civiliams._NEWLINE_1988 m. priimta nauja konstitucija.'