b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdmogaus ir kompiuterio s\xc4\x85veika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdmogaus ir kompiuterio s\xc4\x85veika, \xc5\xbdKS (angl. Human Computer Interaction, HCI)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mokslo tyrim\xc5\xb3 kryptis, u\xc5\xbesiimanti interaktyvi\xc5\xb3 program\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, skirt\xc5\xb3 \xc5\xbemogui naudoti, projektavimu, \xc4\xafvertinimu ir realizavimu bei \xc5\xa1iuos procesus supan\xc4\x8di\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 tyrimu.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1takos\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdmogaus ir kompiuterio s\xc4\x85veikos tyrimai kaip mokslas atsirado daugelio moksl\xc5\xb3 sand\xc5\xabroje. Joje susipina \xc5\xbeinios i\xc5\xa1 informatikos (\xc5\xbemogui skirt\xc5\xb3 interaktyvi\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 projektavimas, k\xc5\xabrimas ir vertinimas), psichologijos (pa\xc5\xbeinimo procesai, elgsenos empirin\xc4\x97 analiz\xc4\x97), sociologijos (technologij\xc5\xb3, darbo ir organizacijos santykis) ir antropologijos, fiziologijos, kompiuterin\xc4\x97s grafikos, ergonomikos ir \xc5\xbemogi\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3 (angl. human factors) mokslo, dail\xc4\x97s, kalbotyros ir kt. sri\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_\xc5\xbdKS pagrindai buvo apra\xc5\xa1yti XX am\xc5\xbeiaus 7-ajame de\xc5\xa1imtmetyje J. C. R. Licklider \xe2\x80\x9e\xc5\xbdmogaus ir kompiuterio simbioz\xc4\x97\xe2\x80\x9c (angl. Man-Computer Symbiosis, 1960), kompiuterin\xc4\x97s pel\xc4\x97s i\xc5\xa1rad\xc4\x97jo D. Engelbart \xe2\x80\x9e\xc5\xbdmogaus intelekto did\xc4\x97jimas\xe2\x80\x9c (angl. Augmenting Human Intellect: A Conceptual Framework, 1962) bei I. Sutherland daktaro disertacijoje (1963). \xc5\xa0i disertacija i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s buvo kompiuterin\xc4\x97s grafikos, kaip atskiros disciplinos, prad\xc5\xbeia.'