b'\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Maria Crespi\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeiuzep\xc4\x97 Marija Krespis gim\xc4\x97 1665 m. kovo 14 d. Bolonijoje. Buvo jauniausias i\xc5\xa1 mal\xc5\xabnininko Girolamo Crespi vaik\xc5\xb3. Jo vaikyst\xc4\x97 buvo gana pasiturinti ir jis beveik vis\xc4\x85 savo gyvenim\xc4\x85 praleido motinos namuose, kurie buvo jos kraitis. Apie 12 m. b\xc5\xabdamas D\xc5\xbeiuzep\xc4\x97 i\xc5\xa1moko pie\xc5\xa1ti i\xc5\xa1 menkai \xc5\xbeinomo dailininko Angelo Michele Toni (1640\xe2\x80\x931708). Po to mok\xc4\x97si pas Domenico Maria Canuti ir dar v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 pas Carlo Cignani. B\xc5\xabdamas apie 22 m. am\xc5\xbeiaus mok\xc4\x97si vaizdavimo i\xc5\xa1 nat\xc5\xabros Palazzo Ghislieri \xc4\xafsik\xc5\xabrusioje meno mokykloje Bolonijoje. Kopijavo Kara\xc4\x8di\xc5\xb3 freskas ir Guercino altorinius paveikslus. Bolonijoje Krespis buvo pramintas lo Spagnuolo (ispanu) d\xc4\x97l pom\xc4\x97gio rengtis puo\xc5\xa1niais, tuo metu ispani\xc5\xa1kai madai priskiriamais, drabu\xc5\xbeiais._NEWLINE_1686 m. Krespis \xc4\xafsteig\xc4\x97 nuosav\xc4\x85 studij\xc4\x85 kartu su vyresniu dailininku Gian Antonio Burrini, kuris j\xc4\xaf supa\xc5\xbeindino su Bolonijos dail\xc4\x97s u\xc5\xbesakov\xc5\xb3 ratu. Vienas j\xc5\xb3, pirklys Giovanni Ricci, r\xc4\x97m\xc4\x97 Kresp\xc4\xaf, sudar\xc4\x97 paveiksl\xc5\xb3 pirkimo sutart\xc4\xaf. 1688-90 m. Krespis keliavo po Emilij\xc4\x85 ir Mark\xc4\x99, mok\xc4\x97si i\xc5\xa1 Antonio da Correggio ir Federico Barocci darb\xc5\xb3. V\xc4\x97liau buvo paveiktas venecijie\xc4\x8di\xc5\xb3 dailinink\xc5\xb3 Ticiano ir Paolo Veronez\xc4\x97s. 1690 m. Krespis buvo priimtas \xc4\xaf Bolonijos dailinink\xc5\xb3 gildij\xc4\x85 ir gavo pirm\xc4\x85 reik\xc5\xa1ming\xc4\x85 u\xc5\xbesakym\xc4\x85 altoriniam paveikslui \xe2\x80\x9e\xc5\xa0v. Antano kankinimai\xe2\x80\x9c. 1691 m. jis nutrauk\xc4\x97 ry\xc5\xa1ius su Palazzo Ghislieri dail\xc4\x97s akademija po to, kai nupie\xc5\xa1\xc4\x97 \xc4\xafstaigos direktoriaus karikat\xc5\xabr\xc4\x85. 1694 m. Krespis, kartu su kitais dailininkais, buvo pakviestas princo Eugenijaus Savojie\xc4\x8dio dekoruoti jo naujai pastatytus \xc5\xbdiemos r\xc5\xabmus Vienoje._NEWLINE_1690-\xc5\xb3j\xc5\xb3 pabaigoje Krespis nutap\xc4\x97 vieninteles i\xc5\xa1likusias savo freskas Palazzo Pepoli Bolonijoje antikin\xc4\x97mis alegorin\xc4\x97mis temomis. \xc4\xae savo temas jis \xc4\xaftrauk\xc4\x97 alegorines scenas pastoraliniuose peiza\xc5\xbeuose, \xc4\xaftakotas Francesco Albani. Apie 1700 m. Krespis atidar\xc4\x97 nuosav\xc4\x85 dail\xc4\x97s mokykl\xc4\x85 Bolonijoje. 1702 m. Krespis nutap\xc4\x97 altorin\xc4\xaf paveiksl\xc4\x85 \xe2\x80\x9e\xc5\xa0v. Margaritos Kortoniet\xc4\x97s ekstaz\xc4\x97\xe2\x80\x9c Kortonos St. Maria Nuova ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai, kuris susilauk\xc4\x97 didelio d\xc4\x97mesio. \xc5\xa0\xc4\xaf paveiksl\xc4\x85 u\xc5\xbesak\xc4\x97 Toskanos princas Ferdinando de\xe2\x80\x99 Medici tam, kad pakeisti jo paties pasisavint\xc4\x85 Giovanni Lanfranco paveiksl\xc4\x85. 1703 m. Krespiui gim\xc4\x97 s\xc5\xabnus, ta\xc4\x8diau jo motin\xc4\x85 Gioanna Cuppini Krespis ved\xc4\x97 tik 1707 m. 1706 m. Krespis nutap\xc4\x97 ambicing\xc4\x85, apie 100 fig\xc5\xabr\xc5\xb3 darb\xc4\x85 \xe2\x80\x9eNekalt\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc5\xbeudyn\xc4\x97s\xe2\x80\x9c, vaizduojant\xc4\xaf biblijin\xc4\x99 istorij\xc4\x85 apie Erodo suorganizuot\xc4\x85 k\xc5\xabdiki\xc5\xb3 i\xc5\xa1\xc5\xbeudym\xc4\x85 Betliejuje. Paveikslas buvo skirtas dovanoti pincui Ferdinando de\xe2\x80\x99 Medici, ta\xc4\x8diau u\xc5\xbesakovas Carlo Silva dels\xc4\x97 tai padaryti ir Krespis pats asmeni\xc5\xa1kai nugabeno paveiksl\xc4\x85 princui, kuris v\xc4\x97liau u\xc5\xbesakin\xc4\x97jo Krespiui darbus i\xc5\xa1 Florencijos. 1709 m. Krespis persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Florencij\xc4\x85 su \xc5\xa1eima, kur gyveno apie 8 m\xc4\x97nesius princo viloje Pratoline._NEWLINE_Florencijoje Krespis susidom\xc4\x97jo \xc5\xbeanrin\xc4\x97mis scenomis. Jo dailei tapo b\xc5\xabdingas realisti\xc5\xa1kumas. Krespis beveik visi\xc5\xa1kai nusikrat\xc4\x97 Bolonijos akademistin\xc4\x97s mokyklos formalaus vaizdavimo taisykli\xc5\xb3. 1710 m. jis tapo pirmosios Bolonijoje tais metais \xc4\xafsteigtos meno akademijos nariu ir vienu pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 direktori\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau jau 1711 m. paliko j\xc4\x85 d\xc4\x97l konflikt\xc5\xb3 su administracija. Apie 1712 m. Krespis suk\xc5\xabr\xc4\x97 savo \xc5\xbeymiausi\xc4\x85 tapybos cikl\xc4\x85 Septyni\xc5\xb3 sakrament\xc5\xb3 tema (dabar visi 7 paveikslai yra Sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 meistr\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3 galerijoje Dresdene). 1710-15 laikotarpyje Krespis i\xc5\xa1band\xc4\x97 sugeb\xc4\x97jimus grafikos srityje \xe2\x88\x92 paruo\xc5\xa1\xc4\x97 20 gravi\xc5\xabr\xc5\xb3. Po \xc5\xbemonos mirties 1722 m. Krespis gyveno atsiskyr\xc4\x99s, u\xc5\xbedar\xc4\x97 savo mokykl\xc4\x85. Tap\xc4\x97 religinius ir \xc5\xbeanrinius paveikslus. D\xc5\xbeiuzep\xc4\x97 Marija Krespis mir\xc4\x97 1747 m. liepos 16 d., palaidotas \xc5\xa0v. Marijos Magdalenos bendruomen\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje Bolonijoje. Prie\xc5\xa1 mirt\xc4\xaf jau buvo apak\xc4\x99s, sp\xc4\x97jama, nuo patirto \xc5\xa1irdies sm\xc5\xabgio. Krespis nepaliko ry\xc5\xa1kios dail\xc4\x97s mokyklos Bolonijoje, jo \xc4\xaftak\xc4\x85 patyr\xc4\x97 venecijie\xc4\x8diai Giovanni Battista Piazzetta ir Pietro Longhi, kurie buvo jo mokiniais.'