b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0amkiras\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMinimas nuo senov\xc4\x97s, 652 m. u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 arabai. 1803 m. atiteko Rusijos imperijai. 1944 m. tapo miestu. XX a. vadinosi \xc5\xa0amchoru (rus. \xd0\xa8\xd0\xb0\xd0\xbc\xd1\x85\xd0\xbe\xd1\x80), nuo 1991 m. \xc5\xa0amkiras._NEWLINE_\xc5\xa0amkiro miestas savo vard\xc4\x85 gavo i\xc5\xa1 taip pavadintos tvirtov\xc4\x97s, kurios griuv\xc4\x97siai i\xc5\xa1liko 20 km \xc4\xaf rytus nuo miesto, \xc5\xa1alia Muchtariato kaimo. Pats miestas buvo \xc4\xafkurtas V\xe2\x80\x93VI a. Viduram\xc5\xbeiais jis buvo vadintas \xc5\xa0amkuru, jis buvo pastatytas Did\xc5\xbeiojo \xc5\xa0amkiro up\xc4\x97s, tekan\xc4\x8dios Ma\xc5\xbeojo Kaukazo pakra\xc5\xa1\xc4\x8diu, pakrant\xc4\x97je._NEWLINE_Miesto turtai visada viliojo u\xc5\xbesienio pirklius ir \xc4\xafsibrov\xc4\x97lius. Po eilinio u\xc5\xbepuolimo lik\xc4\x99 gyvi negaus\xc5\xabs gyventojai pab\xc4\x97go i\xc5\xa1 \xc5\xa0amkuro ir apsistojo 9\xe2\x80\x9310 km nuo ankstesn\xc4\x97s gyvenamosios vietos. \xc4\x8cia lik\xc4\x99 sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 tvirtovi\xc5\xb3 griuv\xc4\x97siai: \xc5\xa0amchorgalos (XVII a.) ir Keroglugalos (XVII a.). Pastarasis pavadinimas suteiktas nacionalinio didvyrio \xe2\x80\x93 ker\xc5\xa1ytojo Keroglu, vadovavusio sukil\xc4\x97liams prie\xc5\xa1 feodalus, eng\xc4\x97jus ir u\xc5\xbesienio u\xc5\xbekariautojus \xe2\x80\x93 garbei (dabartinis pavadinimas \xe2\x80\x93 Rov\xc5\xa1anas).\n_START_SECTION_\nPaminklai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0amkire yra Gabalos kompleksas, pastatytas 1975 m., me\xc4\x8det\xc4\x97 Dujerli kaime, pastatyta 1975 m., Geleb\xc4\x97s kompleksas, pastatytas \xc4\x8cinarly gyvenviet\xc4\x97je 1980 m., sausio 20-ajai skirti paminklai \xc5\xa0amkire, Sarvano rajone ir Nachir\xc4\x8dilaro gyvenviet\xc4\x97je, pastatyti 1990 m., A\xc5\xa1ig Guseyn \xc5\xa0amkirli paminklas, pastatytas mieste 1991 m., Aliagos \xc5\xa0ichlinski biustas, 1992 m. pastatyta me\xc4\x8det\xc4\x97 Ke\xc4\x8dilio kaime, Koroglu memorialas, pastatytas Muchtarijos kaime 1993 m., Azerbaid\xc5\xbeano nacionalinio didvyrio Zauro Sarijevo biustas. Heidaro Alijevo centras \xe2\x80\x93 \xc4\x8dia \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 galerija, trimatis kino teatras, biblioteka, baras, vertimo biuras ir apsaugos \xc4\xafstaiga. Teritorijoje \xc4\xafrengti 7 modern\xc5\xabs fontanai ir 10 tilt\xc5\xb3, sukurtas 742 metr\xc5\xb3 ilgio vandens kanalas.'