b'\n_START_ARTICLE_\nLenkijos kra\xc5\xa1totyros draugija\n_START_PARAGRAPH_\nLenkijos kra\xc5\xa1totyros draugija (lenk. Polskie Towarzystwo Krajoznawcze) \xe2\x80\x93 visuomenin\xc4\x97 masin\xc4\x97 draugija, besir\xc5\xabpinanti kra\xc5\xa1totyra Lenkijoje. Su pertraukomis veik\xc4\x97 1906\xe2\x80\x931950 m.; po to v\xc4\x97l atsik\xc5\xabr\xc4\x97 nuo 1993 m.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ios visuomenin\xc4\x97s organizacijos iniciatoriais buvo Aleksandras Janovskis, Kazimieras Kulviecas, Zigmantas Gliogeris ir kt. Draugija u\xc5\xberegistruota Var\xc5\xa1uvoje 1906 m. spalio 27 d., jos veikimo sritis tur\xc4\x97jo apimti tuometin\xc4\x97je Rusijos imperijos sud\xc4\x97tyje esan\xc4\x8dias lenk\xc5\xb3 gyvenam\xc4\x85sias \xc5\xbeemes. Tikslas \xe2\x80\x93 gimtin\xc4\x97s kult\xc5\xabros, etnografijos ir gamtos objekt\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimas, globa ir propagavimas. Pirmuoju vadovu i\xc5\xa1rinktas Z.Gliogeris, pavaduotoju K.Kulviecas._NEWLINE_Naujoji organizacija sulauk\xc4\x97 didelio visuomen\xc4\x97s d\xc4\x97mesio. \xc4\xae j\xc4\x85 \xc4\xafstojo nema\xc5\xbeai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 asmenybi\xc5\xb3, tame tarpe ir i\xc5\xa1 lietuvi\xc5\xa1k\xc5\xb3 Rusijos imperijos vietovi\xc5\xb3: Kauno gubernijos \xe2\x80\x93 Vincentas Kognovickis ir L.Nieseckis; Suvalk\xc5\xb3 gubernijos \xe2\x80\x93 Kazimieras Auf\xc5\xa1lagas i\xc5\xa1 Trempini\xc5\xb3, Vlodzimie\xc5\xbeas Bienkevi\xc4\x8dius i\xc5\xa1 Kvieti\xc5\xa1kio, Vincentas Svetlinskis i\xc5\xa1 Seirij\xc5\xb3; Vilniaus gubernijos \xe2\x80\x93 Florijonas Skar\xc5\xbeinskis i\xc5\xa1 Bendri\xc5\xb3 dvaro (\xc5\xa1alia Miroslavo) ir vilnie\xc4\x8diai Mykolas Bren\xc5\xa1teinas, Stanislovas Jarockis bei Vladislovas Zahorskis (1913 m. duomenys)._NEWLINE_Dar prie\xc5\xa1 Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 Lenkijos kra\xc5\xa1totyros draugija (toliau LKD) \xc4\x97m\xc4\x97si organizuoti kra\xc5\xa1totyros muziejus. Tarp vien\xc5\xb3 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 jie atsirado Kali\xc5\xa1e (1908 m.), Suvalkuose (1908 m.) ir kt. Neretai j\xc5\xb3 ekspozicijas sudar\xc4\x97 draugijos nari\xc5\xb3 surinkti eksponatai. Iki Antrojo pasaulinio karo Lenkijos Respublikoje \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 dvide\xc5\xa1imt toki\xc5\xb3 muziej\xc5\xb3. _NEWLINE_LKD r\xc5\xabpes\xc4\x8diu buvo i\xc5\xa1leisti kelioni\xc5\xb3 vadovai po \xc5\xa1al\xc4\xaf, atvirut\xc4\x97s ir kita informacin\xc4\x97 med\xc5\xbeiaga (pvz.: 1923 m. i\xc5\xa1spausdinta knygut\xc4\x97 keliautojams apie Vilni\xc5\xb3). 1910 m. \xc4\xafsteigtas \xc5\xbeurnalas \xe2\x80\x9eZiemia\xe2\x80\x9c, kuriame buvo skelbiama nari\xc5\xb3 surinkta kra\xc5\xa1totyrin\xc4\x97 med\xc5\xbeiaga, spausdinama informacija apie pana\xc5\xa1i\xc4\x85 veikl\xc4\x85 u\xc5\xbesienyje. \xc5\xa0io leidinio puslapiuose straipsnius publikavo tokie \xc5\xbeym\xc5\xabs autoriai kaip Stanislovas Thuguttas, Liudvikas K\xc5\xa1ivickis, Vladislovas Zahorskis ir kt.  _NEWLINE_Bene aktualiausias keliauninkams r\xc5\xabpestis \xe2\x80\x93 nakvyn\xc4\x97 ir maitinimas. Draugijos iniciatyva buvo steigiamos turist\xc5\xb3 prieglaudos, kuriuose i\xc5\xa1vyk\xc5\xb3 dalyviai gal\xc4\x97davo trumpam apsistoti. Pirmoji tokia prieglauda \xc4\xafkurta \xc5\xa0vento Kry\xc5\xbeiaus kalnuose \xc5\xa0v.Kotrynos (lenk. \xc5\x9awi\xc4\x99ta Katarzyna) vietov\xc4\x97je.  _NEWLINE_Organizacija masin\xc4\xaf pob\xc5\xabt\xc4\xaf \xc4\xafgavo tarpukaryje, daugelyje \xc5\xa1alies miest\xc5\xb3 tada \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 LKD skyriai. 1928 m. toks padalinys buvo \xc4\xafsteigtas Vilniuje, buvusiuose Bernardini\xc5\xb3 vienuolyno patalpose. Tais pa\xc4\x8diais metais Draugija finansavo \xc5\xbeinomo fotografo Henriko Poddenbskio k\xc5\xabrybin\xc4\x99 kelion\xc4\x99 po Vilniaus kra\xc5\xa1t\xc4\x85, i\xc5\xa1liko jo padaryt\xc5\xb3 13x18 dyd\xc5\xbeio nuotrauk\xc5\xb3 ant stiklo plok\xc5\xa1teli\xc5\xb3 archyvas. Be to, LKD organizuodavo ir kra\xc5\xa1totyrini\xc5\xb3 fotonuotrauk\xc5\xb3 parodas. Vienoje i\xc5\xa1 toki\xc5\xb3 parod\xc5\xb3 Kelcuose 1936 m. apdovanojimus u\xc5\xbe Vilnijos fotografijas peln\xc4\x97 M.K\xc5\xa1i\xc5\xa1tofikas ir J.Farbotko (abu i\xc5\xa1 Vilniaus). _NEWLINE_\xc4\xaevesta tradicija \xc5\xbeymiausiems kra\xc5\xa1totyrininkams suteikti LKD garb\xc4\x97s nario vard\xc4\x85. Jais tapo \xc5\xbeinomi mokslininkai, tarp j\xc5\xb3 Aleksandras Valerianas Jablonovskis (1909 m.), Tadeu\xc5\xa1as Korzonas (1912 m.), Vandalinas \xc5\xa0ukevi\xc4\x8dius (1914 m.), Kazimieras Kulviecas (1927 m.). Pastarasis bei botanikas Boleslovas Leonas Hryneveckis buvo \xc5\xbeinomi ir kaip Palangos apylinki\xc5\xb3 floros tyrin\xc4\x97tojai.  _NEWLINE_Antrasis pasaulinis karas sukliud\xc4\x97 Draugijos veikl\xc4\x85 \xe2\x80\x93 kaip ir Prmojo pasaulinio karo metu ji v\xc4\x97l nutr\xc5\xabko. LKD v\xc4\x97l atsik\xc5\xabr\xc4\x97 tik 1945 m. Tuo metu Lenkijos Liaudies Respublikoje \xc4\x97m\xc4\x97 vyrauti tendencija atsiriboti nuo prie\xc5\xa1kario tradicij\xc5\xb3, tod\xc4\x97l 1950 m. gruod\xc5\xbeio 17 d. Lenkijos Tatr\xc5\xb3 draugijos ir LKD pagrindu buvo \xc4\xafsteigta nauja organizacija \xe2\x80\x93 Lenkijos turizmo ir kra\xc5\xa1totyros draugija, kuri savo veikl\xc4\x85 vykdo ir m\xc5\xabs\xc5\xb3 dienomis._NEWLINE_Dalis pastarosios organizacijos nari\xc5\xb3, nepatenkint\xc5\xb3 skiriamu d\xc4\x97mesiu jaunimui, 1993 m. atk\xc5\xabr\xc4\x97 Lenkijos kra\xc5\xa1totyros draugij\xc4\x85. Ji kuruoja moksleivi\xc5\xb3 i\xc5\xa1vyk\xc5\xb3 organizavim\xc4\x85 \xc5\xa1alyje.'