b"\n_START_ARTICLE_\nKampfringenas\n_START_PARAGRAPH_\nKampfringenas (vok. Kampf 'kova, kautyn\xc4\x97s' + Ringen 'imtyn\xc4\x97s') - kovos be ginklo sistema, viduram\xc5\xbeiais ir Renesanso laikais egzistavusi \xc5\xa0ventojoje Romos imperijoje. Sistema ap\xc4\x97m\xc4\x97 \xc4\xafvairius veiksmus be ginklo - pradedant nuo metim\xc5\xb3 ir imtyni\xc5\xb3 parteryje iki sm\xc5\xabgi\xc5\xb3, s\xc4\x85nari\xc5\xb3 lau\xc5\xbeimo ir kit\xc5\xb3 skausming\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3. Pagal \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x99 klasifikacij\xc4\x85 kampfringenas priskiriamas mi\xc5\xa1riems kovos menams. Artimas senosioms kautyni\xc5\xb3 durklais sistemoms, kai kurios i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 galb\xc5\xabt buvo kampfringeno dalis._NEWLINE_Vienu i\xc5\xa1 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 kampfringeno sistemintoj\xc5\xb3 Renesanso prad\xc5\xbeioje buvo dabartin\xc4\x97je Austrijoje dirb\xc4\x99s meistras Otas Judas (Ott Jud), gars\xc4\x97j\xc4\x99s XV a. prad\xc5\xbeioje. Minima, kad jis i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 kautyn\xc4\x97ms skirt\xc4\x85 imtyni\xc5\xb3 sistem\xc4\x85, kuri ap\xc4\x97m\xc4\x97 s\xc4\x85nari\xc5\xb3 lau\xc5\xbeym\xc4\x85, rank\xc5\xb3 u\xc5\xbelau\xc5\xbeim\xc4\x85 ir metimus, kurie turi rimtai su\xc5\xbealoti prie\xc5\xa1inink\xc4\x85._NEWLINE_V\xc4\x97lesni meistrai, pvz., Fiore dei Liberi (~1410 m.), Fabian von Auerswald (~1462 m.), Pietro Monte (~1480 m.) ir Hans Wurm (~1500 m.) t\xc4\x99s\xc4\x97 \xc5\xa1i\xc4\x85 tradicij\xc4\x85 savo para\xc5\xa1ytuose vadovuose, kur detaliai apra\xc5\xa1\xc4\x97 tiek fechtavim\xc4\x85 kalavijais, tiek kampfringen\xc4\x85. Daug kit\xc5\xb3 meistr\xc5\xb3 min\xc4\x97jo imtyni\xc5\xb3 svarb\xc4\x85 ir efektyvum\xc4\x85 kirstyn\xc4\x97se, bet nedetalizavo, koki\xc4\x85 sistem\xc4\x85 jie naudojo._NEWLINE_Daugelyje vadov\xc5\xb3 fechtavimas ir imtyn\xc4\x97s sujungti \xc4\xaf specializuot\xc4\x85 kovos meno at\xc5\xa1ak\xc4\x85, vadint\xc4\x85 ringen am schwert ('imtyn\xc4\x97s su kalaviju') ir skirt\xc4\x85 naudoti ginkluotose kautyn\xc4\x97se. Ji ap\xc4\x97m\xc4\x97 priart\xc4\x97jimo, nuginklavimo, prie\xc5\xa1ininko ginklo sukaustymo, sm\xc5\xabgi\xc5\xb3 kalavijo buo\xc5\xbeele, s\xc4\x85nari\xc5\xb3 u\xc5\xbelau\xc5\xbeimo naudojant ginkl\xc4\x85 technikas. Da\xc5\xbeniausiai \xc5\xa1ios technikos buvo skirtos naudoti kovos lauke prie\xc5\xa1 \xc5\xa1arvuotus prie\xc5\xa1ininkus, tad da\xc5\xbenai jos buvo skirtos veikti \xc4\xaf s\xc4\x85narius bei silpnas \xc5\xa1arv\xc5\xb3 vietas._NEWLINE_Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ginkluotos kovos meistras Johanas Pa\xc5\xa1a (Johan Georg Pascha) savo 1657 m. veikale apie kautynes rapyra bei be ginklo parod\xc4\x97 labai plat\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 be ginklo spektr\xc4\x85. Jo pateikta sistema kai kuriems primena kin\xc5\xb3 Wing Chun Kung fu, nes naudoja daug staigi\xc5\xb3 sm\xc5\xabgi\xc5\xb3 i\xc5\xa1 arti. Pa\xc5\xa1os apra\xc5\xa1yta sistema paprastai laikoma atskiru kampfringeno variantu, kuris kartais angli\xc5\xa1kai vadinamas Pascha's ringen ('Pa\xc5\xa1os grumtyn\xc4\x97s')._NEWLINE_Kampfringenas i\xc5\xa1nyko apie XVIII a., kai fechtavimas daugeliu ginkl\xc5\xb3 pasidar\xc4\x97 ma\xc5\xbeai svarbus kautyn\xc4\x97se ir savigynoje ir specializavosi garb\xc4\x97s dvikovoms. Jose sm\xc5\xabgiai rankomis ir imtys buvo laikomi negarbingais, tod\xc4\x97l nustota j\xc5\xb3 mokytis. \xc4\x96m\xc4\x97 formuotis naujos sportini\xc5\xb3 imtyni\xc5\xb3 sistemos, kurios buvo prakti\xc5\xa1kai nesusijusios su kampfringenu._NEWLINE_Dabar kampfringen\xc4\x85 bando atgaivinti kaip istorin\xc4\xaf kovos men\xc4\x85."