b'\n_START_ARTICLE_\nPieter Lastman\n_START_PARAGRAPH_\nPiteris Lastmanas (ol. Pieter Lastman, 1583 m., Amsterdamas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1633 m. baland\xc5\xbeio 4 d., ten pat)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVII a. pr. Nyderland\xc5\xb3 istorini\xc5\xb3 ir mitologini\xc5\xb3 scen\xc5\xb3 tapytojas ir pie\xc5\xa1\xc4\x97jas, Rembranto mokytojas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nPiteris Lastmanas gim\xc4\x97 1583 m. Amsterdame meninink\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Jo t\xc4\x97vas Pieter Segersz. buvo auksakalys, vyresnis brolis Seeger Pietersz. tapo auksakaliu, o jaunesnis Claes Lastman \xe2\x88\x92 graveriu ir tapytoju. Piteris Lastmanas i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 mok\xc4\x97si pas manieristin\xc4\xaf tapytoj\xc4\x85 Gerrit Pietersz. 1602 m. Lastmanas keliavo \xc4\xaf Rom\xc4\x85, pabuvojo Venecijoje. Italijoje i\xc5\xa1buvo iki 1607 m. kovo. Po to vis\xc4\x85 gyvenim\xc4\x85 praleido Amsterdame. 1619 m. jo mokiniu tapo Jan Lievens ir 1624 m. 6 m\xc4\x97nesius jis mok\xc4\x97 Rembrant\xc4\x85. Po kelion\xc4\x97s \xc4\xaf Italij\xc4\x85 Piteris Lastmanas i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 nuosav\xc4\x85 tapybos stili\xc5\xb3, kuris buvo auk\xc5\xa1tai vertinamas am\xc5\xbeinink\xc5\xb3 ir imituojamas kit\xc5\xb3 dailinink\xc5\xb3. Lastmanas sugeb\xc4\x97jo dideli\xc5\xb3 itali\xc5\xa1k\xc5\xb3 fresk\xc5\xb3 temas s\xc4\x97kmingai perkelti \xc4\xaf ma\xc5\xbe\xc5\xb3 matmen\xc5\xb3 olandi\xc5\xa1kus paveikslus. Jam \xc4\xaftakos padar\xc4\x97 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 tapytojas Adam Elsheimer, kuris gyveno Italijoje. _NEWLINE_Piteris Lastmanas daugiausiai k\xc5\xabr\xc4\x97 daugiafig\xc5\xabrinius istorini\xc5\xb3 ir mitologini\xc5\xb3 tem\xc5\xb3 paveikslus. \xc5\xa0ie paveikslai daugiausiai vaizdavo labai menkai \xc5\xbeinomus istorinius siu\xc5\xbeetus. Iki 1610 m. jo k\xc5\xabryboje \xc5\xbeenkli\xc4\x85 viet\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 peiza\xc5\xbeo tapyba, v\xc4\x97liau jis daugiau koncentravosi \xc4\xaf fig\xc5\xabrin\xc4\xaf vaizdavim\xc4\x85. Lastmano v\xc4\x97lesnis stilius buvo paveiktas Rafaelio fresk\xc5\xb3 Vatikano stancose ir jo gobelen\xc5\xb3 Siksto koply\xc4\x8dioje. 1619 m. Lastmanas buvo kviestas identifikuoti Karavad\xc5\xbeo paveiksl\xc4\x85. Karavad\xc5\xbeo \xe2\x80\x9eRo\xc5\xbean\xc4\x8diaus Madona\xe2\x80\x9c buvo tuo metu Amsterdame ir Karavad\xc5\xbeas \xc5\xbeenkliai paveik\xc4\x97 Lastmano stili\xc5\xb3. 1628 m. dailininkas sudar\xc4\x97 testament\xc4\x85, kas rodo, kad jis tuo metu nebuvo geros sveikatos. Jis beveik nustojo tapyti. Piteris Lastmanas mir\xc4\x97 1633 m. baland\xc5\xbeio 4 d. Amsterdame.'