b'\n_START_ARTICLE_\nSaturnas\n_START_SECTION_\nSud\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nSaturnas priklauso did\xc5\xbeiosioms duj\xc5\xb3 planetoms. Jo atmosfera (kaip ir Jupiterio) susideda daugiausia i\xc5\xa1 vandenilio ir helio, ta\xc4\x8diau kitokiu santykiu. Jeigu Jupiterio atmosferoje \xc5\xa1ie elementai yra pana\xc5\xa1iu santykiu, kaip ir Saul\xc4\x97je, tai Saturne helio dalis yra \xc5\xbeymiai ma\xc5\xbeesn\xc4\x97. V\xc4\x97jo grei\xc4\x8diai Saturno atmosferoje siekia iki 500 m/s.\n_START_SECTION_\nFizin\xc4\x97s charakteristikos\n_START_PARAGRAPH_\nPlanetos mas\xc4\x97 95 kartus vir\xc5\xa1ija \xc5\xbdem\xc4\x97s mas\xc4\x99. Aplink a\xc5\xa1\xc4\xaf Saturnas apsisuka per 10,25 val. Saturno \xc5\xbeiedas susidar\xc4\x99s i\xc5\xa1 ledo gabaliuk\xc5\xb3. \xc5\xa0iauriniame poliuje steb\xc4\x97ta \xc5\xa1e\xc5\xa1iakamp\xc4\x97 debes\xc5\xb3 sistema._NEWLINE_Saturnas yra antroji pagal dyd\xc4\xaf Saul\xc4\x97s sistemos planeta. Jo pusiaujinis skersmuo 120 000\xc2\xa0km, a\xc5\xa1igalinis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 12000\xc2\xa0km trumpesnis. Planeta smarkiai suplota pirmiausia d\xc4\x97l nedidelio vidutinio tankio, kuris ma\xc5\xbeesnis negu vandens, ir antra, d\xc4\x97l spartaus sukimosi apie a\xc5\xa1\xc4\xaf. Saturne daugiausia yra vandenilio. Jame \xc5\xa1iek tiek daugiau metano ir ma\xc5\xbeiau amoniako negu Jupiteryje. Nors Saturno mas\xc4\x97 95 kartus didesn\xc4\x97 negu \xc5\xbdem\xc4\x97s, laisvojo kritimo pagreitis ties pavir\xc5\xa1iumi beveik toks pat kaip \xc5\xbdem\xc4\x97je.'