b'\n_START_ARTICLE_\nJupiteris (planeta)\n_START_SECTION_\nSandara ir atmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nStebint Jupiterio palydov\xc5\xb3 orbitas, buvo lengvai nustatyta jo mas\xc4\x97, o pagal tai apskai\xc4\x8diuotas ir tankis. Paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, jog Jupiterio tankis yra vos 1,33 g/cm\xc2\xb3, taigi 4 kartus ma\xc5\xbeesnis nei \xc5\xbdem\xc4\x97s. Tai rodo, kad didel\xc4\x99 Jupiterio dal\xc4\xaf sudaro lengvos med\xc5\xbeiagos. Planet\xc4\x85 gaubia tanki atmosfera, susidedanti i\xc5\xa1 molekulinio vandenilio (87\xc2\xa0%), helio (13\xc2\xa0%), metano, amoniako, anglies monoksido, ciano, fosfino, erano, acetileno ir vandens gar\xc5\xb3 priemai\xc5\xa1\xc5\xb3. Atmosferoje yra keli debes\xc5\xb3 sluoksniai, sudaryti i\xc5\xa1 amoniako, amonio hidrosulfido ir led\xc5\xb3 kristal\xc5\xb3. Debesyse matoma 10 por\xc5\xb3 pakaitomis einan\xc4\x8di\xc5\xb3 rud\xc5\xb3 ir balt\xc5\xb3 lygiagre\xc4\x8diai pusiaujui juost\xc5\xb3. Debes\xc5\xb3 temperat\xc5\xabra yra 135 K (-137\xc2\xa0\xc2\xb0C). Atmosferos duj\xc5\xb3 mas\xc4\x97s juda tiek vertikaliai, tiek horizontaliai. Baltose juostose jos kyla auk\xc5\xa1tyn, o rudose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 leid\xc5\xbeiasi \xc5\xbeemyn. Baltose juostose v\xc4\x97jas pu\xc4\x8dia i\xc5\xa1 vakar\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus, o rudose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prie\xc5\xa1ingai. V\xc4\x97jo greitis siekia iki 180 m/s. Balt\xc5\xb3 ir rud\xc5\xb3 juost\xc5\xb3 lietimosi vietose susidaro s\xc5\xabkuriai, kuri\xc5\xb3 did\xc5\xbeiausias yra ovalo formos, 25 000\xc2\xa0km ilgio ir 14 000\xc2\xa0km plo\xc4\x8dio. Jis vadinamas Raudon\xc4\x85ja D\xc4\x97me. Rud\xc4\x85, gelton\xc4\x85 ir raudon\xc4\x85 atspalvius debesims suteikia sieros ir fosforo junginiai. Atmosfera kartu su visa planeta sukasi dideliu grei\xc4\x8diu apie a\xc5\xa1\xc4\xaf, apsisukdama vien\xc4\x85 kart\xc4\x85 ma\xc5\xbedaug per 10 valand\xc5\xb3._NEWLINE_Jupiteris neturi kieto pavir\xc5\xa1iaus. Ma\xc5\xbedaug 1000\xc2\xa0km gylyje atmosfera pereina \xc4\xaf molekulinio vandenilio vandenyn\xc4\x85, kuris yra apie 17 000\xc2\xa0km gylio. Po juo yra ma\xc5\xbedaug 44 000\xc2\xa0km storio kieto vandenilio sluoksnis, o centre\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 10 000\xc2\xa0km spindulio branduolys, sudarytas i\xc5\xa1 silikat\xc5\xb3, susimai\xc5\xa1iusi\xc5\xb3 su vandens, amoniako ir metano ledais. Jupiterio centre temperat\xc5\xabra tur\xc4\x97t\xc5\xb3 siekti apie 25 000 K.\n_START_SECTION_\nMagnetinis laukas\n_START_PARAGRAPH_\nJupiterio magnetinis laukas apie 20 kart\xc5\xb3 stipresnis negu \xc5\xbdem\xc4\x97s. D\xc4\x97l to j\xc4\xaf supa pla\xc4\x8dios radiacijos juostos, sudarytos i\xc5\xa1 didel\xc4\x97s energijos proton\xc5\xb3 ir elektron\xc5\xb3, \xe2\x80\x9epagrobt\xc5\xb3\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1 Saul\xc4\x97s v\xc4\x97jo. Atmosferoje susidaro polin\xc4\x97s pa\xc5\xa1vaist\xc4\x97s ir \xc5\xbeaibai.\n_START_SECTION_\nDid\xc5\xbeioji Raudonoji D\xc4\x97m\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nJupiteryje da\xc5\xbenai matomos d\xc4\x97m\xc4\x97s, bet dauguma j\xc5\xb3 greitai i\xc5\xa1nyksta. I\xc5\xa1imtis yra Did\xc5\xbeioji raudonoji d\xc4\x97m\xc4\x97, kuri stebima daugiau kaip 300 met\xc5\xb3; kartais ji trumpam i\xc5\xa1nyksta, bet visada v\xc4\x97l atsiranda. D\xc4\x97m\xc4\x97 ypa\xc4\x8d ry\xc5\xa1ki buvo 1878\xc2\xa0m.; tai buvo elipsinis 48 000\xc2\xa0km ilgio ir 11 000\xc2\xa0km plo\xc4\x8dio plytos raudonumo darinys, kurios pavir\xc5\xa1iaus plotas buvo didesnis negu \xc5\xbdem\xc4\x97s plotas. Ji v\xc4\x97l i\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97jo nuo 1960\xc2\xa0m. vidurio. Ilgai manyta, kad Raudonoji Did\xc5\xbeioji D\xc4\x97m\xc4\x97 gali b\xc5\xabti savoti\xc5\xa1ka sala, pl\xc5\xabduriuojanti i\xc5\xa1oriniuose Jupiterio atmosferos sluoksniuose. Jos laikin\xc4\x85 i\xc5\xa1nykim\xc4\x85 galima paai\xc5\xa1kinti auk\xc5\xa1\xc4\x8dio pasikeitimu, kai nugrimzdusi\xc4\x85 d\xc4\x97m\xc4\x99 dengia debesys. Pagal kit\xc4\x85 hipotez\xc4\x99, d\xc4\x97m\xc4\x97 yra Teiloro stulpas, t. y. vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 besisukan\xc4\x8di\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 stulpo, kuris atsiranda d\xc4\x97l sutrikusios atmosferos cirkuliacijos, apeinant stamb\xc5\xb3 Jupiterio pavir\xc5\xa1iaus i\xc5\xa1kilum\xc4\x85. JAV kosmin\xc4\x97s stotys Pioneer 10, Pioneer 11, Voyager 1 ir Voyager 2 \xc4\xafrod\xc4\x97, kad Raudonoji d\xc4\x97m\xc4\x97 yra ne kas kita, kaip mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kas atmosferos s\xc5\xabkurys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 anticiklonas._NEWLINE_2016 m. Jupiter\xc4\xaf pasiek\xc4\x97 NASA kosminis zondas Juno, kurio viena u\xc5\xbeduo\xc4\x8di\xc5\xb3 yra tirti ir Raudon\xc4\x85j\xc4\x85 D\xc4\x97m\xc4\x99. 2017 m. liepos 11 d. zondas praskriejo 8 000 km auk\xc5\xa1tyje vir\xc5\xa1 \xc5\xa1ios vietos ir padar\xc4\x97 iki \xc5\xa1iol geriausias nuotraukas.'