b'\n_START_ARTICLE_\n1958 m. Pranc\xc5\xabzijos Konstitucija\n_START_SECTION_\nPri\xc4\x97mimo aplinkyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPranc\xc5\xabzija \xc5\xa1e\xc5\xa1tame de\xc5\xa1imtmetyje sunkiai sugeb\xc4\x97jo i\xc5\xa1laikyti savo kolonijines valdas. Po pralaim\xc4\x97jim\xc5\xb3 Indokinijoje, 1958 m. kilo mai\xc5\xa1tas ir Al\xc5\xbeyre, kuris buvo laikomas pa\xc4\x8dios metropolijos dalimi. Situacija dar\xc4\x97si \xc4\xaftempta. Parlamentas nusprend\xc4\x97 pasitelkti generol\xc4\x85 \xc5\xa0. De Gol\xc4\xaf, pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jus\xc4\xaf Antrojo pasaulinio karo pasiprie\xc5\xa1inimo jud\xc4\x97jimo lyder\xc4\xaf. Konstitucija, kaip ir buvo skelbiama, priimta specialiai de Goliui.\n_START_SECTION_\nEsmin\xc4\x97s nuostatos\n_START_PARAGRAPH_\nValstybin\xc4\x97 santvarka \xe2\x80\x93 Respublika. Parlamentui atsakinga Vyriausyb\xc4\x97, jam suteikta ribota \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidybos kompetencija. Didel\xc4\x97s prezidento galios. Pagal Konstitucij\xc4\x85 veikia Konstitucin\xc4\x97 Taryba \xe2\x80\x93 konstitucingumo kontrol\xc4\x97s (konstitucin\xc4\x97s justicijos) \xc4\xafstaiga.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamoji vald\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nDvej\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 parlamentas \xe2\x80\x93 Nacionalinis susirinkimas ir Senatas. Parlamentui skiriamas \xc5\xa1alutinis vaidmuo: jam nustatyta palyginti neplati kompetencija leisti \xc4\xafstatymus mokes\xc4\x8di\xc5\xb3, pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 ir laisvi\xc5\xb3, valstyb\xc4\x97s aparato strukt\xc5\xabros ir organizacijos, civilin\xc4\x97s, baud\xc5\xbeiamosios ir darbo teis\xc4\x97s klausimais. Kiti dalykai reguliuojami vyriausyb\xc4\x97s dekretais. Be to, parlamentas gali jai deleguoti teis\xc4\x99 leisti aktus ir savo kompetencijos klausimais (deleguotoji \xc4\xafstatymleidyst\xc4\x97). \xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamosios vald\xc5\xbeios rinkim\xc5\xb3 tvarka: Nacionalinis susirinkimas renkamas visuotiniais (nuo 1974 m. sulaukus 18 m.) tiesioginiais rinkimais dviej\xc5\xb3 tur\xc5\xb3 sistema 5 metams. Senatas renkamas netiesioginiais rinkik\xc5\xb3 kolegij\xc5\xb3 departamentuose rinkimais devyneriems metams, kas treji metai atnaujinant vienu tre\xc4\x8ddaliu.\n_START_SECTION_\nVykdomoji vald\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nPrezidentas, kuriam pavesta pasira\xc5\xa1yti ir skelbti \xc4\xafstatymus, reikalauti juos per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti, perduoti Konstitucinei tarybai. Kai kuriais atvejais prezidentas, apeidamas parlament\xc4\x85, gali \xc4\xafstatymus paduoti svarstyti tiesiai tautai referendumu. Jis skiria vyriausyb\xc4\x97s vadov\xc4\x85, \xc5\xa1io teikimu \xe2\x80\x93 ministrus, vadovauja vyriausyb\xc4\x97s pos\xc4\x97d\xc5\xbeiams. Prezidentas skiria \xc4\xafvairius pareig\xc5\xabnus, gali paleisti \xc5\xbeemuosius parlamento r\xc5\xabmus, prisiimti nepaprastuosius \xc4\xafgaliojimus. Jis reprezentuoja valstyb\xc4\x99. Svarbiausiems prezidento aktams nereikia ministr\xc5\xb3 kontrasignacijos. Vyriausyb\xc4\x97 atskaitinga parlamentui, nors kitais po\xc5\xbeymiais respublika prezidentin\xc4\x97. \xc4\xaestatym\xc5\xb3 vykdomosios vald\xc5\xbeios rinkimas: prezidentas renkamas specialios rinkik\xc5\xb3 kolegijos, kurioje dalyvauja savivaldybi\xc5\xb3 atstovai ir nedidel\xc4\x97 dalis parlamento r\xc5\xabm\xc5\xb3 atstov\xc5\xb3. Nuo 1962 m. prezidentas renkamas visuotiniais tiesioginiais rinkimais.\n_START_SECTION_\nKonstitucin\xc4\x97 taryba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaestatym\xc5\xb3 konstitucingumo kontrol\xc4\x97s institucija, kuriai pavesta vykdomosios vald\xc5\xbeios ar parlamento reikalavimu per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti priimtus \xc4\xafstatymus, bet tik iki juos skelbiant ir tik siekiant i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinti, ar jie neper\xc5\xbeengia kompetencijos rib\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPakeitimai ir galiojimas\n_START_PARAGRAPH_\nPriimta referendumu 1958 m. rugs\xc4\x97jo 28 d., \xc4\xafsigaliojo 1958 m. spalio 4 d. Pataisos: 1962 m. \xe2\x80\x93 taisytos nuostatos d\xc4\x97l prezidento rinkim\xc5\xb3; 1992 m. \xe2\x80\x93 Konstitucija derinama su Mastrichto sutartimi; 1993 m. \xe2\x80\x93 sugrie\xc5\xbetintos nuostatos d\xc4\x97l imigracijos; 1996 m. \xe2\x80\x93 Konstitucija derinama su Amsterdamo sutartimi; 2000 m. \xe2\x80\x93 Konstitucija derinama su Nicos sutartimi, taip pat sutrumpinta prezidento kadencija nuo septyneri\xc5\xb3 iki penkeri\xc5\xb3 met\xc5\xb3.'