b'\n_START_ARTICLE_\nJozef Tiso\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nJozefas Tiso mok\xc4\x97si Nitros teologin\xc4\x97je seminarijoje. Kaip gabus studentas buvo pasi\xc5\xb3stas mokytis \xc4\xaf Vienos universitet\xc4\x85, kur\xc4\xaf baig\xc4\x97 1910 m. I Pasaulinio karo prad\xc5\xbeioje tarnavo kapelionu Austrijos-Vengrijos kariuomen\xc4\x97je. 1915 m. tapo Nitros seminarijos rektoriumi, teologijos profesoriumi. 1921\xe2\x80\x931924 m. dirbo vyskupo sekretoriumi. 1924 m. tapo dekanu Banovc\xc4\x97je (B\xc3\xa1novce nad Bebravou), kur oficialiai tarnavo iki pat 1945 m.\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 karjera\n_START_PARAGRAPH_\n1918 m. susik\xc5\xabrus \xc4\x8cekoslovakijai tapo nariu Slovakijos Nacionalin\xc4\x97je partijoje (SLS), siekusioje autonomijos naujos valstyb\xc4\x97s sud\xc4\x97tyje. 1926 m. tapo \xc4\x8cekoslovakijos parlamento nariu, 1927\xe2\x80\x931929 m. buvo sveikatos apsaugos ir sporto ministru. 1939 m. spalio 1 d. tapo nacionalistin\xc4\x97s SLS partijos lyderiu. _NEWLINE_1938 m. Vokietijai okupavus Sudetus ir i\xc5\xa1 \xc5\xa1alies pasitraukus prezidentui Edvardui Bene\xc5\xa1ui, Slovakija paskelb\xc4\x97 autonomij\xc4\x85 \xc4\x8cekoslovakijos sud\xc4\x97tyje. 1938 m. spalio 7 d. Tiso tapo autonomijos ministru pirmininku. 1939 m. kovo 9 d. Prahos vyriausybei pavald\xc5\xbeios \xc4\x8cekoslovakijos karin\xc4\x97s paj\xc4\x97gos u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Slovakijos autonomij\xc4\x85 ir nu\xc5\xa1alino Tiso nuo pareig\xc5\xb3. Kovo 13 d. Tiso buvo priimtas Berlyne pas Adolf\xc4\x85 Hitler\xc4\xaf, kur buvo spaud\xc5\xbeiamas paskelbti Slovakijos nepriklausomyb\xc4\x99, kuri b\xc5\xabt\xc5\xb3 patronuojama Vokietijos. Ji buvo paskelbta 1939 m. kovo 14 d., o Tre\xc4\x8diasis Reichas kit\xc4\x85 dien\xc4\x85 okupavo \xc4\x8cekij\xc4\x85. Tiso tapo Slovakijos ministru pirmininku, nuo spalio 26 d. \xe2\x80\x93 prezidentu.\n_START_SECTION_\nNaci\xc5\xb3 \xc5\xa1alininkas\n_START_PARAGRAPH_\nJ. Tiso \xc4\xaftvirtino Slovakijos valstybingum\xc4\x85 kolaboravimo su naciais kaina. Jis steng\xc4\x97si vykdyti nuosaiki\xc4\x85 politik\xc4\x85, tod\xc4\x97l da\xc5\xbenai konfliktavo su provoki\xc5\xa1kos politikos \xc5\xa1alininko ministro pirmininko Vojtecho Tukos vyriausybe. Slovakija buvo  Vokietijos s\xc4\x85junginink\xc4\x97 okupuojant Lenkij\xc4\x85. Paties J. Tiso si\xc5\xablymu slovak\xc5\xb3 daliniai buvo pasi\xc5\xb3sti \xc4\xaf Ryt\xc5\xb3 front\xc4\x85 prie\xc5\xa1 TSRS, jis pats lank\xc4\x97si okupuotose TSRS teritorijose. Pats Tiso nesl\xc4\x97p\xc4\x97 ir savo antsemitini\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3: pasira\xc5\xa1\xc4\x97 \xc4\xafstatym\xc4\x85 d\xc4\x97l t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeyd\xc5\xb3 deportacijos i\xc5\xa1 Slovakijos.\n_START_SECTION_\nMirties bausm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n1945 m. baland\xc5\xbeio m\xc4\x97n. Tiso pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Bavarij\xc4\x85, bet bir\xc5\xbeelio 6 d. ten buvo suimtas amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 karini\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3 ir i\xc5\xa1duotas \xc4\x8cekoslovakijai. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausiojo teismo buvo nuteistas myriop u\xc5\xbe t\xc4\x97vyn\xc4\x97s ir Slovakijos nacionalinio sukilimo i\xc5\xa1davim\xc4\x85 bei bendradarbiavim\xc4\x85 su naciais. \xc4\x8cekoslovakijos prezidentas E. Bene\xc5\xa1as malon\xc4\x97s nesuteik\xc4\x97, nors Tiso ir buvo pakankamai populiarus tarp slovak\xc5\xb3. 1947 m. spalio 18 d. Bratislavoje sutan\xc4\x85 d\xc4\x97v\xc4\x97j\xc4\x99s monsinjoras Tiso buvo pakartas. Palaidotas slapta, baiminantis politini\xc5\xb3 neramum\xc5\xb3.'