b'\n_START_ARTICLE_\nSocialist\xc5\xb3 Internacionalas\n_START_PARAGRAPH_\nSocialist\xc5\xb3 Internacionalas (SI, angl. Socialist International:) yra tarptautin\xc4\x97 socialin\xc4\x97s demokratijos ir demokratinio socializmo partij\xc5\xb3 organizacija._NEWLINE_\xc4\xaekurtas 1951\xc2\xa0m. Frankfurto prie Maino suva\xc5\xbeiavime, kur\xc4\xaf su\xc5\xa1auk\xc4\x97 1947\xe2\x80\x931951\xc2\xa0m. veik\xc4\x99s tarptautini\xc5\xb3 socialistini\xc5\xb3 konferencij\xc5\xb3 komitetas (COMISKO). Jungia 161 socialist\xc5\xb3, socialdemokrat\xc5\xb3 ir leiborist\xc5\xb3 politin\xc4\x99 partij\xc4\x85 i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 kontinent\xc5\xb3, 3 broli\xc5\xa1kas organizacijas ir 10 asocijuot\xc5\xb3 tarptautini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3. Kai kurios j\xc5\xb3 turi konsultacin\xc4\xaf status\xc4\x85, kai kurios yra steb\xc4\x97tojai. 56 partijos \xc5\xa1iuo metu yra valdan\xc4\x8diosios.\n_START_SECTION_\nOrganizacin\xc4\x97 strukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nAuk\xc5\xa1\xc4\x8diausias organas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kongresas, \xc5\xa1aukiamas kas 3\xc2\xa0m., kuriame dalyvauja vis\xc5\xb3 partij\xc5\xb3 ir organizacij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 SI nari\xc5\xb3 atstovai ir SI vadovyb\xc4\x97. Kongresas skelbia SI veiklos principus, priima ir kei\xc4\x8dia statut\xc4\x85, ne ma\xc5\xbeiau, kaip 2/3 bals\xc5\xb3 dauguma priima naujus narius, kiekviename Kongrese atsiskaito SI prezidentas, Generalinis sekretorius, ir partij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nari\xc5\xb3 delegacijos. Kongreso rezoliucijos turi rekomendacin\xc4\xaf pob\xc5\xabd\xc4\xaf. Oficiali\xc5\xb3 dokument\xc5\xb3 status\xc4\x85 turi prane\xc5\xa1imai, parengti speciali\xc5\xb3 komitet\xc5\xb3 ar misij\xc5\xb3. Nuo 1997\xc2\xa0m. pagrindinis SI darbas vyksta teritoriniuose ir probleminiuose komitetuose ir komisijose._NEWLINE_Tarp Kongres\xc5\xb3 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias SI organas yra Taryba (iki 1986\xc2\xa0m. Biuras), kuri\xc4\x85 sudaro po 2 kiekvienos partijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nar\xc4\x97s delegatus, taip pat SIW, YUSY ir Socialistinis \xc5\xa1vietimo internacionalas atstovai. Kiekviena \xc5\xa1alis, nepriklausomai nuo partij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nari\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus ir kiekviena tarptautin\xc4\x97 organizacija turi po vien\xc4\x85 bals\xc4\x85. Taryba priima politinius sprendimus ir rekomendacijas Kongresui d\xc4\x97l nauj\xc5\xb3 nari\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimo ar pa\xc5\xa1alinimo, d\xc4\x97l statuto patais\xc5\xb3, rekomenduoja asmenis \xc4\xaf auk\xc5\xa1\xc4\x8diausius SI postus, \xc5\xa1aukia specialias ir regionines konferencijas, sudaro tyrim\xc5\xb3 grupes ir komitetus. Taryba \xc5\xa1aukiama 2 kartus per metus. Tarp Tarybos pos\xc4\x97d\xc5\xbei\xc5\xb3 vykdom\xc4\x85j\xc4\xaf darb\xc4\x85 atlieka Prezidiumas, kur\xc4\xaf sudaro SI prezidentas, viceprezidentai, Generalinis sekretorius ir SI Garb\xc4\x97s pirmininkai._NEWLINE_SI prezident\xc4\x85 renka Kongresas neribotam laikui. SI prezidentas turi teis\xc4\x99 politinius sprendimus (parei\xc5\xa1kimus aktualiais tarptautiniais klausimais valstybi\xc5\xb3 vadovams ar tarptautin\xc4\x97ms organizacijoms) priimti dviese su Generaliniu sekretoriumi arba su vienu ar keliais viceprezidentais. Prezidentas kart\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 du per metus \xc5\xa1aukia Prezidium\xc4\x85._NEWLINE_Viceprezident\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius neribotas, svyruoja nuo 2 iki 25, be to viceprezidentais yra SIW, YUSY, Lotyn\xc5\xb3 Amerikos ir Karib\xc5\xb3 baseino Komiteto bei Europos S\xc4\x85jungos socialistini\xc5\xb3 partij\xc5\xb3 konfederacijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Europos socialist\xc5\xb3 partijos vadovai._NEWLINE_Nuolat SI politinei veiklai vadovauja Vykdomasis komitetas, kur\xc4\xaf sudaro Prezidentas, Generalinis sekretorius, 6 partij\xc5\xb3 atstovai, SMI prezident\xc4\x97, TJSS Generalinis sekretorius ir komitet\xc5\xb3 pirmininkai._NEWLINE_SI sekretoriatui vadovauja, darbo grupi\xc5\xb3 darb\xc4\x85 ir misijas organizuoja Generalinis sekretorius, kurio b\xc5\xabstin\xc4\x97 yra Londone. Jis taip pat organizuoja SI \xc5\xbeurnalo \xe2\x80\x9eSocialist afaires\xe2\x80\x9c ir spaudos ap\xc5\xbevalgos \xe2\x80\x9eSocialist news\xe2\x80\x9c leidim\xc4\x85._NEWLINE_SI Garb\xc4\x97s pirmininkais SI kongresuose renkami buv\xc4\x99 \xc5\xbeym\xc5\xabs partij\xc5\xb3, SI nari\xc5\xb3 veik\xc4\x97jai. J\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius n\xc4\x97ra ribojamas.\n_START_SECTION_\nPrograminiai dokumentai\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis SI programinis dokumentas yra Frankfurto deklaracija \xe2\x80\x9eDemokratinio socializmo tikslai ir u\xc5\xbedaviniai\xe2\x80\x9c, kurioje i\xc5\xa1d\xc4\x97styta kapitalizmo, leid\xc5\xbeian\xc4\x8dio visuomen\xc4\x97s turtais naudotis privilegijuotiems sluoksniams, ir komunistinio socializmo kritika. Alternatyva kapitalizmui ir komunizmui yra demokratinis socializmas, pagr\xc4\xafstas politin\xc4\x97s, ekonomin\xc4\x97s ir socialin\xc4\x97s demokratijos, demokratini\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 ir politini\xc5\xb3 laisvi\xc5\xb3 principais. Ekonomikos pagrindas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nacionalin\xc4\x97s, municipalin\xc4\x97s ir kooperatin\xc4\x97s \xc4\xafmon\xc4\x97s. Pagrindinis tikslas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbemogaus i\xc5\xa1vadavimas i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 i\xc5\xa1naudojimo form\xc5\xb3, s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 visapusi\xc5\xa1kam asmenyb\xc4\x97s vystymuisi sudarymas. Socializmas yra tarptautinis jud\xc4\x97jimas, kuriam neb\xc5\xabdinga grie\xc5\xbeta vienov\xc4\x97. Ar socialistai savo doktrin\xc4\x85 grind\xc5\xbeia marksizmu, ar kitais visuomen\xc4\x97s analiz\xc4\x97s metodais, ar juos \xc4\xafkvepia religijos ir humanizmo principai, visi jie siekia vieno tikslo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visuomen\xc4\x97s, kurioje vyraus socialinis teisingumas, geresnis gyvenimas, laisv\xc4\x97 ir taika visame pasaulyje._NEWLINE_1962\xc2\xa0m. Osle SI Generalin\xc4\x97 taryba pri\xc4\x97m\xc4\x97 programin\xc4\x99 deklaracij\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePasaulis \xc5\xa1iandien: socialistin\xc4\x97 perspektyva\xe2\x80\x9c, kurioje \xc4\xafvertinta ekonomi\xc5\xa1kai i\xc5\xa1sivys\xc4\x8diusi\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 patirtis, mokslin\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 technin\xc4\x97s revoliucijos pasiekimai. Pabr\xc4\x97\xc5\xbeta, kad dauguma kapitalizmo negerovi\xc5\xb3 pa\xc5\xa1alinta, ypa\xc4\x8d tose \xc5\xa1alyse, kuriose demokratinio socializmo partijos tur\xc4\x97jo galimyb\xc4\x99 tai efektyviai veikti. I\xc5\xa1keltas tikslas stiprinti valstyb\xc4\x97s ir visuomenini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 kontrol\xc4\x99 ekonomikai, pl\xc4\x97toti planavim\xc4\x85 ir vartotoj\xc5\xb3 apsaug\xc4\x85. Kritikuota sovietinio socialistinio lagerio vidaus politika. Laikantis \xc5\xa1ios programos buvo su\xc5\xa1aukti 1978\xc2\xa0m. Helsinkio ir 1985\xc2\xa0m. Vienos forumai, apriboj\xc4\x99 ginklavimosi var\xc5\xbeybas. \xc5\xa0iose konferencijose dalyvavo ne tik SI nariai, bet ir JAV bei TSRS, Jungtin\xc4\x97s Tautos, Neprisijungimo jud\xc4\x97jimas._NEWLINE_1978\xe2\x80\x931983\xc2\xa0m. F. Gonsaleso vadovaujama grup\xc4\x97 reng\xc4\x97 nauj\xc4\x85 programin\xc4\xaf dokument\xc4\x85, kurios projektas buvo paskelbtas Albufeiros kongrese. Ta\xc4\x8diau Limos kongrese buvo priimtas tik tarpinis programinis dokumentas (Limos mandatas), kur\xc4\xaf pareng\xc4\x97 ekspert\xc5\xb3 grup\xc4\x97, vadovaujama amerikie\xc4\x8dio M. Haringtono. Parengti galutin\xc4\xaf dokument\xc4\x85 buvo pavesta V. Branto vadovaujamai grupei._NEWLINE_1989\xc2\xa0m. Stokholme priimta \xe2\x80\x9eSocialist\xc5\xb3 internacionalo princip\xc5\xb3 deklaracija\xe2\x80\x9c, kurioje i\xc5\xa1ry\xc5\xa1kinti Laisv\xc4\x97s, Teisingumo ir Solidarumo principai, pliuralistinio demokratinio socializmo vertyb\xc4\x97s, pabr\xc4\x97\xc5\xbeiama vis\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 \xc4\xaftraukimo, sprend\xc5\xbeiant globalines problemas, svarba. Demokratinio socializmo tikslai ir u\xc5\xbedaviniai negali b\xc5\xabti pasiekti vienoje atskiroje \xc5\xa1alyje, b\xc5\xabtinas puolimas visu frontu, proces\xc5\xb3, vykstan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1iuolaikiniame pasaulyje, internacionalizavimas. Demokratija yra svarbiausia t\xc5\xb3 nekontroliuojam\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3, kurios kei\xc4\x8dia planet\xc4\x85, nesir\xc5\xabpindamos jos ateitimi, liaudies kontrol\xc4\x97s ir humanizavimo priemon\xc4\x97. Ji turi \xc4\xafsivyrauti visose visuomen\xc4\x97s gyvenimo sferose: ekonomikoje, politikoje, socialiniuose santykiuose, kult\xc5\xabroje ir T. t. Negali b\xc5\xabti vieningo ar fiksuoto ekonomin\xc4\x97s demokratijos modelio, tod\xc4\x97l skirtingose \xc5\xa1alyse yra galimyb\xc4\x97s dr\xc4\x85siai eksperimentuoti. Nepakanka vien valstybin\xc4\x97s, formalios teisin\xc4\x97s kontrol\xc4\x97s, b\xc5\xabtinas platus pa\xc4\x8di\xc5\xb3 dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3, j\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus. Pripa\xc5\xbeinta, kad nacionalizacija n\xc4\x97ra socialini\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 panac\xc4\x97ja, ta\xc4\x8diau negalima absoliutizuoti ir ekonomikos augimo, nes jis gali pakenkti socialinei ir ekonominei sferoms._NEWLINE_1999\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 8\xc2\xa0\xe2\x80\x93 10 d. Pary\xc5\xbeiuje vykusiame Socialist\xc5\xb3 Internacionalo XXI kongrese, paai\xc5\xa1k\xc4\x97jus, kad pasaulin\xc4\x97 visuomen\xc4\x97 pereina \xc4\xaf nauj\xc4\x85 vystymosi stadij\xc4\x85, pa\xc5\xbeenklint\xc4\x85 biotechnologij\xc5\xb3 ir informatikos pl\xc4\x97tra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 informacijos ir \xc5\xbeini\xc5\xb3 visuomen\xc4\x99, buvo priimta Pary\xc5\xbeiaus deklaracija.\n_START_SECTION_\nNuolatiniai organai\n_START_PARAGRAPH_\nKiti nuolatiniai SI organai yra Nusiginklavimo taryba, Lotyn\xc5\xb3 Amerikos ir Karib\xc5\xb3 baseino komitetas, Artim\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3 komitetas, Afrikos, Azijos ir Ramiojo vandenyno komitetas, Centrin\xc4\x97s ir Ryt\xc5\xb3 Europos komitetas, Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros baseino komitetas, Ekonomin\xc4\x97s politikos komitetas, Socialin\xc4\x97s darnos ir Ekologijos komitetas, Taikos, demokratijos ir \xc5\xbemogaus teisi\xc5\xb3 komitetas, Vietin\xc4\x97s savivaldos komitetas._NEWLINE_2004\xc2\xa0m. Madride \xc4\xafsteigti Ekonomikos, socialin\xc4\x97s santarv\xc4\x97s ir aplinkosaugos komitetas (pirmininkas Kristupas Ciopelis, SPD), Afrikos (pirmininkas Ousmanas Tanoras Diengas, PS), Azijos ir Ramiojo vandenyno komitetas (pirminink\xc4\x97s Takako Doi, SDPJ ir Helena Klark, NZLP), Migracijos komitetas (priminink\xc4\x97 Amalija Garsija, PRD), Taikos, demokratijos ir \xc5\xbemogaus teisi\xc5\xb3 komitetas (Pjeras Fasinas, DSI), CIS ir Kaukazo komitetas (Laslas Kova\xc4\x8das, MSzP), Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros komitetas (Trinidadas Chimenesas, PSOE), Vidurio Ryt\xc5\xb3 komitetas (Torbjornas Jaglandas, DNA), Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Europos komitetas (Adrianas Nastas\xc4\x97, PSDR ir Georgas Papandreu, PASOK), Vietin\xc4\x97s savivaldos komitetas (Elijas di Rupas, PSB).'