b'\n_START_ARTICLE_\nTarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97 ekonomija\n_START_PARAGRAPH_\nTarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97 ekonomija yra atskira disciplina, kurios pagrindinis tyrimo objektas yra politikos ir ekonomini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 s\xc4\x85veika atskirose valstyb\xc4\x97se ir tarp valstybi\xc5\xb3. Ekonominiais santykiais yra vadinamas preki\xc5\xb3 ir paslaug\xc5\xb3 pirkimas ir pardavimas per sienas, investicij\xc5\xb3 srautas visame pasaulyje, region\xc5\xb3 ir valstybi\xc5\xb3 gerov\xc4\x97, skurdas bei b\xc5\xabdai, kuriais ekonomin\xc4\x97 galia \xc4\xaftakoja politinius santykius tarp valstybi\xc5\xb3 (pradedant nuo valstybi\xc5\xb3 s\xc4\x85jung\xc5\xb3 iki karo).\n_START_SECTION_\nDisciplinos kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nTarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97s ekonomija kaip atskira disciplina atsirado kaip prie\xc5\xa1prie\xc5\xa1a tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 studijoms 1970-aisiais kaip atsakas \xc4\xaf 1973\xc2\xa0m. \xc4\xafvykusi\xc4\x85 pasaulio naftos kriz\xc4\x99 ir Bretton Woods sistemos gri\xc5\xabt\xc4\xaf JAV, parodydama pasaulio ekonomini\xc5\xb3 pamat\xc5\xb3 silpnum\xc4\x85. Mokslininkai, gilin\xc4\x99si \xc4\xaf tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x99 ekonomij\xc4\x85, kaip Susan Strange, pabr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 disciplinos glaud\xc5\xb3 ry\xc5\xa1\xc4\xaf su teise, politika ir diplomatijos istorija. Remdamasi istorijos sociologija ir ekonomikos istorija, tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97 ekonomija si\xc5\xabl\xc4\x97 sulieti ekonomin\xc4\x99 ir politin\xc4\x99 analizes \xc4\xaf vien\xc4\x85. Taip pat marksistini\xc5\xb3 ir liberali\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97s ekonomijos mokslininkai siek\xc4\x97 ma\xc5\xbeiau pasikliauti vakarieti\xc5\xa1kuoju po\xc5\xbei\xc5\xabriu \xc4\xaf socialinius mokslus, pabr\xc4\x97\xc5\xbeian\xc4\x8dius valstyb\xc4\x99 kaip smulkiausi\xc4\x85 analiz\xc4\x97s vienet\xc4\x85, ir ver\xc4\x8diau analizuoti tarptautin\xc4\x99 sistem\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPagrindin\xc4\x97s teorijos\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xae pateiktus klausimus trys skirtingos tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97s ekonomijos teorijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ekonominis liberalizmas, ekonominis nacionalizmas ir ekonominis strukt\xc5\xabralizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 taip pat bando atsakyti skirtingai. Liberalizmas ir nacionalizmas yra kapitalistin\xc4\x97s teorijos, kuri\xc5\xb3 pagrindin\xc4\x97 id\xc4\x97ja yra visuotin\xc4\x97s gerov\xc4\x97s k\xc5\xabrimas ir k\xc4\x85 jie \xc4\xafvardija kaip ekonomini\xc5\xb3 veikl\xc5\xb3 paskirt\xc4\xaf. Ta\xc4\x8diau jos skiriasi pagal tai, k\xc4\x85 mano esant b\xc5\xabtina d\xc4\x97l to daryti. Tuo tarpu ekonominio strukt\xc5\xabralizmo teorija yra dviej\xc5\xb3 variant\xc5\xb3: marksistin\xc4\x97 ir priklausomyb\xc4\x97s. Marksizmas, neb\xc5\xabdamas kapitalistine teorija teigia, jog visuotin\xc4\x97s gerov\xc4\x97s k\xc5\xabrimas yra blogis. Taip pat svarbu pabr\xc4\x97\xc5\xbeti, jog nors visos teorijos yra tik pasaulio ai\xc5\xa1kinimo modeliai, jos yra pagrindiniai analiz\xc4\x97s \xc4\xafrankiai. Tod\xc4\x97l visos \xc5\xa1ios teorijos \xc5\xa1iame straipsnyje bus aptartos paeiliui.\n_START_SECTION_\nEkonominis liberalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nEkonominis liberalizmas (da\xc5\xbenai dar vadinamas internacionalizmu arba globalizmu) vadovaujasi mintimi, kad politika ir ekonomika, bent jau idealiu atveju, egzistuoja kaip atskiros sritys. \xc5\xa0ios teorijos \xc5\xa1alininkai mano, kad d\xc4\x97l efektyvumo, augimo ir vartotoj\xc5\xb3 pasirinkimo rinka su politika netur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti susijusi. Liberaliosios ekonomikos teorija pasisako u\xc5\xbe laisv\xc4\x85j\xc4\x85 rink\xc4\x85 ir kuo ma\xc5\xbeesn\xc4\xaf valstyb\xc4\x97s ki\xc5\xa1im\xc4\x85si \xc4\xaf jos reikalus. Liberalusis po\xc5\xbei\xc5\xabris gina individ\xc5\xb3 laisv\xc4\x99 ir lygyb\xc4\x99. Liberalizmo form\xc5\xb3 amplitud\xc4\x97 labai plati\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuo atiduodan\xc4\x8di\xc5\xb3 pirmenyb\xc4\x99 lygyb\xc4\x97s id\xc4\x97jai ir linkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 prie socialdemokratin\xc4\x97s pakraipos bei pritarian\xc4\x8di\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s ki\xc5\xa1imuisi iki t\xc5\xb3, kurios itin pabr\xc4\x97\xc5\xbeia laisv\xc4\x97s svarb\xc4\x85 ir pasisako prie\xc5\xa1 valstyb\xc4\x97s ki\xc5\xa1im\xc4\x85si \xc4\xaf ekonomik\xc4\x85 (nors d\xc4\x97l to ir nuken\xc4\x8dia socialin\xc4\x97 lygyb\xc4\x97). Ta\xc4\x8diau visos liberalizmo formos atsisako u\xc5\xbe rink\xc4\x85 bei kain\xc5\xb3 mechanizm\xc4\x85, kaip u\xc5\xbe veiksmingiausias priemones ekonomikai tvarkyti. Trumpai ekonomin\xc4\xaf liberalizm\xc4\x85 galima apib\xc5\xabdinti kaip doktrin\xc4\x85 ir grup\xc4\x99 princip\xc5\xb3 rinkos ekonomikai veikti bei valdyti, norint pasiekti auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc4\x85 efektyvumo, ekonominio augimo ir asmens gerov\xc4\x97s lyg\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nEkonominis nacionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nEkonominis nacionalizmas ekonomikos ir politikos (valstyb\xc4\x97s) santykiuose teigia bei gina valstybin\xc4\x97s politikos svarb\xc4\x85. I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s tai yra valstyb\xc4\x97s vystymo doktrina, pagal kuri\xc4\x85 rinka turi b\xc5\xabti pajungta valstyb\xc4\x97s tikslams. \xc5\xa0ios ideologijos kertinis akmuo yra tvirtinimas, kad politiniai veiksniai turi, ar jau bent tur\xc4\x97t\xc5\xb3, lemti ekonominius santykius. Svarbiausia ekonominio nacionalizmo id\xc4\x97ja yra ta, kad ekonomin\xc4\x97 veikla tarnauja ir turi tarnauti valstyb\xc4\x97s sutvirtinimui ir jos interesams. Pirmenyb\xc4\x97 turi b\xc5\xabti atiduodama valstybei, nacionaliniam saugumui ir karinei galiai.\n_START_SECTION_\nEkonominis marksizmas\n_START_PARAGRAPH_\nEkonominis marksizmas, XIX am\xc5\xbeiaus viduryje atsirad\xc4\x99s kaip atsakas liberalizmui ir klasikinei ekonomikai, teigia, kad politik\xc4\x85 lemia ekonomika. Pasak marksist\xc5\xb3, politini\xc5\xb3 nesutarim\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastis yra klasi\xc5\xb3 kova d\xc4\x97l turto pasidalijimo. I\xc5\xa1 to daroma i\xc5\xa1vada, jog, panaikinus rink\xc4\x85 ir klasin\xc4\x99 visuomen\xc4\x99, liausis ir politin\xc4\x97s rietenos. Kritikuodami kapitalistus marksistai teigia, jog d\xc4\x97snis, kuris skatino kapitalizmo vystym\xc4\x85si, yra kapitalo koncentracijos (kaupimo) d\xc4\x97snis. Varomoji kapitalizmo j\xc4\x97ga yra pelno siekimas, kas nulemia individualaus kapitalisto poreik\xc4\xaf kapital\xc4\x85 kaupti ir investuoti. Konkurencija ver\xc4\x8dia kapitalistus didinti efektyvum\xc4\x85 ir kapitalo investicijas arba rizikuoti su\xc5\xbelugti. D\xc4\x97l to, vystantis kapitalizmui, ma\xc5\xbeumos rankose did\xc4\x97ja kapitalo kiekis, o dauguma vis labiau nuskursta. D\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties kapitalistin\xc4\x97 visuomen\xc4\x97 laikas nuo laiko subr\xc4\x99sta revoliucijai. Norint to i\xc5\xa1vengti, tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 politin\xc4\x97je ekonomijoje remtis marksistin\xc4\x97mis nuostatomis.'