b'\n_START_ARTICLE_\nDirbtinis palydovas\n_START_PARAGRAPH_\nDirbtinis palydovas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 objektas, \xc4\xafvestas \xc4\xaf dangaus k\xc5\xabno orbit\xc4\x85 \xc5\xbemogaus pastangomis. Tai da\xc5\xbeniausiai b\xc5\xabna ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 palydovas, skriejantis aplink \xc5\xbdem\xc4\x99. Yra paleista dirbtini\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3 ir prie kit\xc5\xb3 planet\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nDirbtini\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3 istorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmasis dirbtinis palydovas Sputnik 1 paleistas 1957\xc2\xa0m. spalio 4 d. Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje. Amerikie\xc4\x8diai savo ruo\xc5\xbetu atsak\xc4\x97 1958\xc2\xa0m. sausio 31 d. paleisdami Explorer 1. Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 kosmoso lenktynes tarp Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos ir JAV._NEWLINE_Did\xc5\xbeiausias \xc5\xa1iuo metu skraidantis dirbtinis \xc5\xbdem\xc4\x97s palydovas yra Tarptautin\xc4\x97 Kosmin\xc4\x97 Stotis.\n_START_SECTION_\nPalydov\xc5\xb3 grei\xc4\x8diai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdem\xc4\x97s palydov\xc5\xb3 grei\xc4\x8diai kinta atitinkamai nuo 7,9 km/s iki 11,2 km/s._NEWLINE_Tai yra pirmasis ir antrasis kosminiai grei\xc4\x8diai._NEWLINE_Palydovai, kurie skrieja i\xc5\xa1 vakar\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus 35 786\xc2\xa0km auk\xc5\xa1tyje vir\xc5\xa1 pusiaujo gali \xe2\x80\x9ekyboti\xe2\x80\x9c vienoje vietoje vir\xc5\xa1 vieno \xc5\xbdem\xc4\x97s pusiaujo ta\xc5\xa1ko, nes j\xc5\xb3 skriejimo kampiniai grei\xc4\x8diai sutampa su \xc5\xbdem\xc4\x97s sukimosi kampiniais grei\xc4\x8diais, kuomet apskriejimo periodas yra lygus parai. Tokie palydovai su tokia orbita yra vadinami geostacionariaisiais palydovais. Jie daugiausiai naudojami ry\xc5\xa1iams ir televizijai.\n_START_SECTION_\nDirbtini\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas\n_START_PARAGRAPH_\nDirbtin\xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x97s palydov\xc4\x85 (D\xc5\xbdP) i\xc5\xa1kelia ir suteikia jam greit\xc4\xaf daugiapakop\xc4\x97 raketa. Palydovo paleidimo vieta ir laikas, taip pat paleidimo grei\xc4\x8dio dydis bei kryptis lemia orbit\xc4\x85, kuria dirbtinis palydovas skrieja toliau paklusdamas dangaus mechanikos d\xc4\x97sniams. Tiktai kartais D\xc5\xbdP orbita gali b\xc5\xabti apskritimas, o \xc5\xa1iaip palydovai skrieja elips\xc4\x97mis, kuri\xc5\xb3 viename \xc5\xbeidinyje yra \xc5\xbdem\xc4\x97s centras. D\xc5\xbdP orbitos elementai (pana\xc5\xa1\xc5\xabs \xc4\xaf planet\xc5\xb3 orbit\xc5\xb3 elementus) yra tokie: orbitos plok\xc5\xa1tumos posvyris \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x97s (dangaus) pusiaujo plok\xc5\xa1tum\xc4\x85 i, kilimo mazgo (dangaus pusiaujo ta\xc5\xa1ko, kuriame palydovas pereina \xc4\xaf \xc5\xa1iaurin\xc4\x99 dangaus pus\xc4\x99) rektascensija \xce\xa9, perig\xc4\x97jaus nuotolis nuo kilimo mazgo w, orbitos didysis pusa\xc5\xa1is a, jos ekscentricitetas e ir palydovo per\xc4\x97jimo per perig\xc4\x97j\xc5\xb3 momentas \xcf\x84._NEWLINE_DP\xc5\xbd orbitos didysis pusa\xc5\xa1is priklauso nuo pradinio grei\xc4\x8dio dyd\xc5\xbeio, o ekscentricitetas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dar ir nuo jo krypties. Palydovas skriet\xc5\xb3 apskritimine orbita, jeigu jis b\xc5\xabt\xc5\xb3 paleistas tiksliai horizontalia kryptimi, o jo greitis tiksliai atitikt\xc5\xb3 apskai\xc4\x8diuot\xc4\x85 reik\xc5\xa1m\xc4\x99. Palydovo apskritimin\xc4\xaf greit\xc4\xaf galima rasti i\xc5\xa1 \xc5\xa1ios formul\xc4\x97s:_NEWLINE_\xc4\x8dia m\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbdem\xc4\x97s mas\xc4\x97 (DP\xc5\xbd mas\xc4\x97 m\xe2\x82\x9a << m); R\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbdem\xc4\x97s spindulys; h\xc2\xa0\xe2\x80\x93 palydovo paleidimo auk\xc5\xa1tis. \xc5\xa0i\xc4\x85 formul\xc4\x99, turint omenyje, kad laisvojo kritimo pagreitis ties \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iumi , galima para\xc5\xa1yti kitaip:_NEWLINE_._NEWLINE_Apskritiminis greitis, palydovo paleidimo ta\xc5\xa1kui art\xc4\x97jant prie \xc5\xbdem\xc4\x97s, did\xc4\x97ja. Prie pat \xc5\xbdem\xc4\x97s (h=0) v = 7,91 km/s. \xc5\xa0is greitis vadinamas pirmuoju kosminiu grei\xc4\x8diu \xc5\xbdem\xc4\x97s at\xc5\xbevilgiu. Tai yra ma\xc5\xbeiausias greitis, kai k\xc5\xabnas jau gali tapti \xc5\xbdem\xc4\x97s palydovu, skriejan\xc4\x8diu prie pat jos pavir\xc5\xa1iaus. I\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 D\xc5\xbdP gali egzistuoti tik labai retoje atmosferoje (h>150 km)._NEWLINE_Kai palydovas leid\xc5\xbeiamas horizontalia kryptimi ir jo pradinis greitis ma\xc5\xbeesnis u\xc5\xbe pirm\xc4\x85j\xc4\xaf kosmin\xc4\xaf greit\xc4\xaf, paleidimo ta\xc5\xa1kas tampa palydovo orbitos apog\xc4\x97jumi, o kai didesnis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 perig\xc4\x97jumi._NEWLINE_D\xc5\xbdP apskriejimo aplink \xc5\xbdem\xc4\x99 period\xc4\x85 nusako tre\xc4\x8diasis apibendrintasis Keplerio d\xc4\x97snis:_NEWLINE_Palydovas, skriejantis vidutini\xc5\xa1kai 300\xc2\xa0km auk\xc5\xa1tyje, \xc5\xbdem\xc4\x99 aplekia per 1,5 val. Kitas \xc4\xafdomus pavyzdys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 palydovas, skriejantis i\xc5\xa1 vakar\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus \xc5\xbdem\xc4\x97s pusiaujo plok\xc5\xa1tumoje apskritimine 35810\xc2\xa0km auk\xc5\xa1\xc4\x8dio orbita. Tok\xc4\xaf DP\xc5\xbd steb\xc4\x97tojas mato tarsi pakibus\xc4\xaf vienoje vietoje, nes jo skriejimo kampinis greitis yra lygus \xc5\xbdem\xc4\x97s sukimosi kampiniam grei\xc4\x8diui (apskriejimo periodas lygus \xc5\xbevaig\xc5\xbedinei parai). Palydovai su \xc5\xa1itokia orbita vadinami stacionariaisiais._NEWLINE_\xc4\x8cia buvo apra\xc5\xa1ytas supaprastintas D\xc5\xbdP jud\xc4\x97jimas, atitinkantis dviej\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 u\xc5\xbedavin\xc4\xaf. I\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 palydovo jud\xc4\x97jimas gerokai sud\xc4\x97tingesnis, veikiamas trikdym\xc5\xb3. \xc5\xbdemas D\xc5\xbdP orbitas labiausiai trikdo \xc5\xbdem\xc4\x97s paplok\xc5\xa1tumas (nesimetri\xc5\xa1kas traukos laukas) ir atmosferos pasiprie\xc5\xa1inimas, o auk\xc5\xa1tas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 M\xc4\x97nulio ir Saul\xc4\x97s trauka. D\xc4\x97l \xc5\xbdem\xc4\x97s nesferi\xc5\xa1kumo palydovo orbita sukasi savo plok\xc5\xa1tumoje, o pati \xc5\xa1i plok\xc5\xa1tuma sukasi apie \xc5\xbdem\xc4\x97s a\xc5\xa1\xc4\xaf. D\xc4\x97l oro pasiprie\xc5\xa1inimo D\xc5\xbdP orbita \xc5\xbeem\xc4\x97ja ir apval\xc4\x97ja. Nepaisant stabdymo, art\xc4\x97jant prie \xc5\xbdem\xc4\x97s, palydovo greitis did\xc4\x97ja, nes ma\xc5\xbe\xc4\x97ja jo potencin\xc4\x97 energija. Pagaliau palydovas \xc4\xaflekia \xc4\xaf tankesnius atmosferos sluoksnius ir d\xc4\x97l trinties u\xc5\xbesidega.\n_START_SECTION_\nLietuvos dirbtiniai palydovai\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji Lietuvos dirbtiniai palydovai \xe2\x80\x9eLituanicaSAT-1\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eLitSat-1\xe2\x80\x9c paleisti  2014\xc2\xa0m. sausio 9 d. Tre\xc4\x8diasis palydovas \xe2\x80\x9eLituanicaSAT-2\xe2\x80\x9c paleistas 2017 m. bir\xc5\xbeelio 23 d. i\xc5\xa1 Indijos erdv\xc4\x97s tyrim\xc5\xb3 organizacijai (angl. ISRO) priklausan\xc4\x8dio Satish Dhawan kosmodromo (SDSC), ne\xc5\xa1an\xc4\x8di\xc4\x85ja raketa \xe2\x80\x9ePSLV\xe2\x80\x9c (Polar Satellite Launch Vehicle), kartu su dar kitais 7 \xe2\x80\x9eQB50\xe2\x80\x9c projekte dalyvaujan\xc4\x8diais palydovais ir kitais ne projekto palydovais (vienas i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 - pirmasis Latvijos D\xc5\xbdP \xe2\x80\x9eVenta-1\xe2\x80\x9c). Paleistas palydovas skrieja poline \xc5\xbdem\xc4\x97s orbita, kurios plok\xc5\xa1tumos posvyris 97,1\xc2\xb0 ir kurioje kiekvieno apsisukimo aplink \xc5\xbdem\xc4\x99 metu, palydovas praskrieja arti \xc5\xbdem\xc4\x97s a\xc5\xa1igali\xc5\xb3.'