b'\n_START_ARTICLE_\nPr\xc5\xabsijos piliakalniai\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc5\xabsijos piliakalniai \xe2\x80\x93 piliakalniai (vok. Wallburg) senov\xc4\x97s pr\xc5\xabs\xc5\xb3 gyventoje teritorijoje, tai \xe2\x80\x93 dabartin\xc4\x97s Lietuvos Respublikos Klaip\xc4\x97dos kra\xc5\xa1tas, Rusijos Federacijos Kaliningrado sritis bei Lenkijos Respublikos Pamario vaivadija, Varmijos Moz\xc5\xabr\xc5\xb3 vaivadija ir Palenk\xc4\x97s vaivadijos vakarin\xc4\x97 dalis.\n_START_SECTION_\nTyrimai\n_START_PARAGRAPH_\nVieni pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos archeologijos paminklus tyr\xc4\x97 J. Guise, Augustas Henigas, Otas Ti\xc5\xa1leris, Georgas Bujakas, Johanas Heidekas, H. Beningkas, kai kurie dvarininkai savo \xc5\xbeem\xc4\x97se. Ta\xc4\x8diau daugum\xc4\x85 j\xc5\xb3 domino kapinynai ir pilkapynai. 1880-1921 m. Pr\xc5\xabsijos piliakalnius tyr\xc4\x97 Karaliau\xc4\x8diaus universiteto profesorius ir ilgalaikis rektorius Adalbertas Becenbergeris, kuris organizavo Pr\xc5\xabsijos ir Ma\xc5\xbeosios Lietuvos archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimus, su kitais dalyvavo daugiau kaip 120 archeologini\xc5\xb3 ekspedicij\xc5\xb3. Daugiausia, daugiau, kaip 20 archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 i\xc5\xa1tyr\xc4\x97 Sembos pusiasalyje, daugiau kaip 30 \xe2\x80\x93 Klaip\xc4\x97dos, \xc5\xa0ilut\xc4\x97s ir Til\xc5\xbe\xc4\x97s apskrityse. Paskelb\xc4\x97 tyrim\xc5\xb3 ataskait\xc5\xb3, kurios neprarado svarbos, nes dauguma archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 sunaikinta. Tyrim\xc5\xb3 duomenis derino su etnografijos, tautosakos ir kalbotyros duomenimis._NEWLINE_XX a. pirmoje pus\xc4\x97je Pr\xc5\xabsijos archeologijos paminklus tyr\xc4\x97 Karlas \xc5\xa0tadis, Frydrichas Peiseris, Karlas Engelis, Vilhelmas Gert\xc4\x97. Po Antrojo pasaulinio karo \xc5\xbevalgomuosius archeologinius tyrimus Kaliningrado srityje vykd\xc4\x97 Frida Gurevi\xc4\x8d, V. Timofejevas, Vladimiras Kulakovas, Lietuvos archeologai.\n_START_SECTION_\nLokalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc5\xabsijos piliakalni\xc5\xb3 vietas nustat\xc4\x97  vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 pedagogas, archeologas, Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos archeologijos paminkl\xc5\xb3 inspektorius Emilis Holakas, kuris kartu su A. Becenbergeriu, o nuo 1890 m. vykdydamas savaranki\xc5\xa1kus archeologinius kasin\xc4\x97jimus, i\xc5\xa1tyr\xc4\x97 apie 60 archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 Sembos pusiasalyje ir Pr\xc5\xabsijos pietin\xc4\x97je dalyje. Jis sudar\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos proistor\xc4\x97s ap\xc5\xbevalgin\xc4\xaf \xc5\xbeem\xc4\x97lap\xc4\xaf su komentarais (Erl\xc3\xa4uterung zur vorgeschichtlichen \xc3\x9cbersichtskarte von Ostpreussen 1908 m.) Jame pateikta archeologin\xc4\x97 ap\xc5\xbevalga, i\xc5\xa1sam\xc5\xabs archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ai su paai\xc5\xa1kinimais. Med\xc5\xbeiaga sugrupuota pagal akmens, bronzos, gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeius. \xc5\xa0is veikalas laikomas pirmuoju Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos archeologijos vadov\xc4\x97liu._NEWLINE_Nema\xc5\xbeai med\xc5\xbeiagos apie Pr\xc5\xabsijos fortifikacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 pateik\xc4\x97 Adolfas Beticheris, kuris Karaliau\xc4\x8diuje 1891-1898 m. i\xc5\xa1leido 8 tom\xc5\xb3 veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eRytpr\xc5\xabsi\xc5\xb3 provincijos statybos ir meno paminklai\xe2\x80\x9c, jo t. 1-7 gausiai iliustruoti. 1899 Vilhelmas \xc5\xa0imelpfenigis pareng\xc4\x97 9 tom\xc4\x85 - \xe2\x80\x9eVard\xc5\xb3 ir vietovard\xc5\xbei\xc5\xb3 rodykl\xc4\x97\xe2\x80\x9c. Leidinys turi didele i\xc5\xa1liekam\xc4\x85j\xc4\x85 vert\xc4\x99 - beveik visi jame apra\xc5\xa1yti Pr\xc5\xabsijos bei Ma\xc5\xbeosios Lietuvos architekt\xc5\xabros ir meno paminklai per karus ir sovietme\xc4\x8diu sunaikinti.'