b'\n_START_ARTICLE_\nDvasia\n_START_SECTION_\nDvasia filosofijoje\n_START_PARAGRAPH_\nKaip filosofin\xc4\x97 kategorija dvasia tapatinama su s\xc4\x85mone, auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia psichin\xc4\x97s veikos forma, b\xc5\xabdingai ne vien \xc5\xbemogui. \xc5\xa0iuo po\xc5\xbei\xc5\xabriu dvasia naudojama pla\xc4\x8diausia prasme ir prilygsta idealybei, kuri prie\xc5\xa1inama materialybei._NEWLINE_Siauresne prasme dvasia yra subjektyvioji ar objektyvioji kurianti j\xc4\x97ga. Pagal tai filosofijoje skiriamas subjektyvusis ir objektyvusis idealizmas. Pirmajame i\xc5\xa1skiriama subjektyvi dvasia, kaip subjektas, asmenyb\xc4\x97 ar individas, o antrajame \xe2\x80\x93 objektyvi dvasia, kaip s\xc4\x85mon\xc4\x97 egzistuojanti atskirai nuo \xc5\xbemogaus, arba s\xc4\x85mon\xc4\x97 kaip savaranki\xc5\xa1ka j\xc4\x97ga (Dievas).\n_START_SECTION_\nDvasia mitologijoje\n_START_PARAGRAPH_\nMitologijoje gausu dvasini\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 neap\xc4\x8diuopiam\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 b\xc5\xabtybi\xc5\xb3, kurios turi pa\xc4\x8dias fantasti\xc5\xa1kiausias paskirtis.\n_START_SECTION_\nDvasia religijoje\n_START_PARAGRAPH_\nDvasia religijoje tapatinama su Dievu, antgamtine esybe, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 galima tik tik\xc4\x97ti. Da\xc5\xbenai suprantama kaip am\xc5\xbeinas, nekintantis s\xc4\x85moningumas, nors kai kuriose religijose i\xc5\xa1keliamas dvasios laikinumas ir nesubstancionalumas (pvz., budizme).'