b'\n_START_ARTICLE_\nCheminis elementas\n_START_PARAGRAPH_\nCheminis elementas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai cheminiais metodais nesuskaidoma med\xc5\xbeiaga. Gamtoje randami 94 elementai, 24 element\xc5\xb3 yra gaunama dirbtiniu b\xc5\xabdu. I\xc5\xa1 viso j\xc5\xb3 yra 118. Cheminis elementas yra tok\xc4\xaf pat\xc4\xaf branduolio kr\xc5\xabv\xc4\xaf turin\xc4\x8di\xc5\xb3 atom\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is. Ma\xc5\xbeiausia elemento dalel\xc4\x97 yra atomas, sudarytas i\xc5\xa1 elektron\xc5\xb3, skriejan\xc4\x8di\xc5\xb3 aplink branduol\xc4\xaf, sudaryt\xc4\x85 i\xc5\xa1 proton\xc5\xb3 ir neutron\xc5\xb3._NEWLINE_Vienas elementas gali sudaryti kelias vienines med\xc5\xbeiagas (alotropines modifikacijas). Deguonis sudaro paprast\xc4\x85 molekulin\xc4\xaf deguon\xc4\xaf ir ozon\xc4\x85, anglis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grafit\xc4\x85, deimant\xc4\x85 ir kelet\xc4\x85 dirbtini\xc5\xb3 alotropini\xc5\xb3 modifikacij\xc5\xb3 (pvz., anglies nanovamzdeliai)._NEWLINE_Elemento atominis skai\xc4\x8dius yra lygus proton\xc5\xb3, esan\xc4\x8di\xc5\xb3 atomo branduolyje, skai\xc4\x8diui. Pavyzd\xc5\xbeiui, anglies, kurios atominis skai\xc4\x8dius 6, branduolyje yra 6 protonai. Visi vieno to paties elemento atomai turi tok\xc4\xaf pat\xc4\xaf branduolio proton\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3, taigi ir t\xc4\x85 pat\xc4\xaf atomin\xc4\xaf numer\xc4\xaf. To paties cheminio elemento atomai gali skirtis neutron\xc5\xb3 skai\xc4\x8diumi, tuomet jie vadinami elemento izotopais._NEWLINE_Elemento atomin\xc4\x97 mas\xc4\x97, matuojama atominiais mas\xc4\x97s vienetais (amv), yra apytiksliai lygi proton\xc5\xb3 ir neutron\xc5\xb3, esan\xc4\x8di\xc5\xb3 atomo branduolyje, sumai._NEWLINE_Elementai suskirstyti tam tikra tvarka ir sudaryta periodin\xc4\x97 element\xc5\xb3 lentel\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nChemini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 skirstymas\n_START_PARAGRAPH_\nElementai skirstomi \xc4\xaf\xc2\xa0:_NEWLINE_1.Metalus. Tai yra blizgan\xc4\x8dios kietos med\xc5\xbeiagos, praleid\xc5\xbeian\xc4\x8dios elektros srov\xc4\x99. Dauguma metal\xc5\xb3 lydosi tik esant auk\xc5\xa1toms temperat\xc5\xabroms. Metalai yra kal\xc5\xabs, tod\xc4\x97l jiems gali b\xc5\xabti suteikta \xc4\xafvairi forma. Taip pat daugelis j\xc5\xb3 yra plasti\xc5\xa1ki\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tempiami jie netr\xc5\xabksta. Gele\xc5\xbeis, cinkas, varis, uranas yra metalai._NEWLINE_2. Nemetalus. Jie, i\xc5\xa1skyrus anglies atmain\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grafit\xc4\x85, nepraleid\xc5\xbeia elektros srov\xc4\x97s. Kieti nemetalai, tokie kaip siera ar fosforas, yra trap\xc5\xabs (nuo sm\xc5\xabgio jie subyra \xc4\xaf smulkesnius gabal\xc4\x97lius). Dauguma nemetal\xc5\xb3 lydosi daug \xc5\xbeemesn\xc4\x97se temperat\xc5\xabrose nei metalai; daugelis j\xc5\xb3 kambario temperat\xc5\xabroje yra dujos. Chloras, vandenilis ir deguonis yra nemetalai._NEWLINE_Gamtoje galima rasti 92 elementus. Visi, i\xc5\xa1skyrus hel\xc4\xaf ir neon\xc4\x85, gali jungtis su kitais elementais, sudarydami junginius. Chemini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3 pagalba junginius galima suskaidyti \xc4\xaf juos sudaran\xc4\x8dius elementus.\n_START_SECTION_\nSimboliai ir pavadinimai\n_START_PARAGRAPH_\nElement\xc5\xb3 \xc5\xbeym\xc4\x97jimui chemikai naudoja i\xc5\xa1 vienos ar dviej\xc5\xb3 raid\xc5\xbei\xc5\xb3 sudarytus simbolius. Pirmoji raid\xc4\x97 visada yra did\xc5\xbeioji, o antroji\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visuomet ma\xc5\xbeoji. Pavyzd\xc5\xbeiui, vandenilio ir cinko simboliai yra H ir Zn. Elementai atrasti prie\xc5\xa1 1800\xc2\xa0\xe2\x80\x93 uosius turi lotyni\xc5\xa1kus pavadinimus. Rom\xc4\x97nai \xc5\xa1vin\xc4\x85 vadino pliumbum. Kadangi \xc5\xa1vinui lengva suteikti norim\xc4\x85 form\xc4\x85, rom\xc4\x97nai j\xc4\xaf naudojo vandentiekio vamzd\xc5\xbeiams gaminti. Lotyni\xc5\xa1kas pavadinimas \xc5\xbeymimas simboliu Pb, kuris kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 plumber, plumbing (lotyni\xc5\xa1kai vandentiekininkas, vandentiekis). V\xc4\x97liau atrast\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 pavadinimai paprastai turi gal\xc5\xabn\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 is. Pavyzd\xc5\xbeiui, plutonis buvo atrastas ir pavadintas 1940\xc2\xa0m._NEWLINE_Ankstyvieji atradimai: metalai_NEWLINE_Keletas element\xc5\xb3 randami \xc5\xbdem\xc4\x97s plutoje kaip grynosios med\xc5\xbeiagos. Auksas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 elementas aptinkamas uolienose \xc5\xbevyneli\xc5\xb3 ar gryno metalo luit\xc5\xb3 pavidalu. Taip yra tod\xc4\x97l, kad jis sunkiai jungiasi su kitais elementais. Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 auksas buvo i\xc5\xa1skirtas ir panaudotas prie\xc5\xa1 5500 met\xc5\xb3._NEWLINE_Kai kuri\xc5\xb3 uolien\xc5\xb3 sud\xc4\x97tyje yra metal\xc5\xb3 susijungusi\xc5\xb3 su deguonimi. Pavyzd\xc5\xbeiui, gele\xc5\xbeies r\xc5\xabda yra gele\xc5\xbeies ir deguonies junginys. Prie\xc5\xa1 3500 met\xc5\xb3, kaitindami gele\xc5\xbeies r\xc5\xabd\xc4\x85 su med\xc5\xbeio anglimis, \xc5\xbemon\xc4\x97s gavo gryn\xc4\x85 gele\xc5\xbe\xc4\xaf. Varis, \xc5\xa1vinas ir cinkas buvo gauti pana\xc5\xa1iais b\xc5\xabdais._NEWLINE_Ankstyvieji atradimai: nemetalai_NEWLINE_Anglis ir siera yra vieninteliai nemetalai, kurie gamtoje randami kaip grynos med\xc5\xbeiagos. Gamtin\xc4\x97 anglis yra deimantas ir grafitas; i\xc5\xa1tisus am\xc5\xbeius med\xc5\xbeio anglys (negryna anglis) buvo gaunama deginant medien\xc4\x85. Ji buvo naudojama gele\xc5\xbeies gamybai. Siera randama \xc5\xa1alia kai kuri\xc5\xb3 ugnikalni\xc5\xb3 krateri\xc5\xb3 kiet\xc5\xb3 gelton\xc5\xb3 luit\xc5\xb3 ar milteli\xc5\xb3 pavidalu. Nuo 1200\xc2\xa0m. ji naudojama parako ir antiseptik\xc5\xb3 gamybai._NEWLINE_V\xc4\x97lesni atradimai_NEWLINE_Elemento s\xc4\x85vok\xc4\x85 padar\xc4\x99s centrine, 1783\xc2\xa0m. Lavuazje pad\xc4\x97jo \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s chemijos pagrindus. Tuo metu buvo \xc5\xbeinomi tik 26 gryni elementai. Tobul\xc4\x97jant prietaisams ir metodams chemikai greitai atrado nauj\xc5\xb3 element\xc5\xb3. Iki 1900\xc2\xa0m. buvo atrasti, i\xc5\xa1gryninti ir pavadinti visi gamtoje randami elementai.\n_START_SECTION_\nDirbtiniai elementai\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindiniai visat\xc4\x85 sudarantys elementai yra vandenilis (90\xc2\xa0%) ir helis (9\xc2\xa0%). \xc5\xbdvaig\xc5\xbed\xc4\x97se, pavyzd\xc5\xbeiui, Saul\xc4\x97je, did\xc5\xbeiuliai sl\xc4\x97giai ir auk\xc5\xa1tos temperat\xc5\xabros sukelia branduolines reakcijas, kuri\xc5\xb3 metu vandenilis virsta heliu. Tolimesni\xc5\xb3 branduolini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3 metu i\xc5\xa1 helio ir vandenilio susidaro sunkesni elementai. \xc5\xbdem\xc4\x97 susidar\xc4\x97 i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 element\xc5\xb3, jiems atsiskyrus nuo Saul\xc4\x97s. Mokslininkai branduolini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3 d\xc4\x97ka i\xc5\xa1 gamtoje randam\xc5\xb3 element\xc5\xb3 gamina sunkiuosius dirbtinius elementus. \xc5\xa0ie dirbtiniai elementai yra tokie nestabil\xc5\xabs, kad suskyla per kelias minutes ar net sekundes.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0altiniai\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc5\xbeoji mokslo enciklopedija, Vilnius\xc2\xa0: UAB \xe2\x80\x9eAkt\xc4\x97ja\xe2\x80\x9c, 2004.'