b'\n_START_ARTICLE_\nRomualdas Apanavi\xc4\x8dius\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1970\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 Lietuvos konservatorijos (dabar - LMTA) P. Tamo\xc5\xa1ai\xc4\x8dio birbyn\xc4\x97s klas\xc4\x99, 1980\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 Kijevo konservatorijos asistent\xc5\xabr\xc4\x85-sta\xc5\xbeuot\xc4\x99. 1981\xc2\xa0m. Humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 Menotyros krypties kandidato (nostrifikuota daktaro) disertacija. 1994\xc2\xa0m. habilituotas humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 Etnologijos krypties daktaras._NEWLINE_Nuo 1970\xc2\xa0m. Lietuvos konservatorijos, 1985\xe2\x80\x931989\xc2\xa0m. Lietuvos muzikos akademijos Liaudies instrument\xc5\xb3 katedros docentas, 1989\xe2\x80\x931995\xc2\xa0m. Lietuvos muzikos akademijos Etnomuzikologijos katedros docentas. Nuo 1992\xc2\xa0m. ir Vytauto Did\xc5\xbeiojo universiteto d\xc4\x97stytojas, nuo 1997\xc2\xa0m. universiteto Etnologijos ir folkloristikos katedros ved\xc4\x97jas, nuo 1998\xc2\xa0m. ir Humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakulteto dekanas, nuo 1997\xc2\xa0m. ir Klaip\xc4\x97dos universiteto d\xc4\x97stytojas, nuo 1995\xc2\xa0m. profesorius._NEWLINE_Koncertavo u\xc5\xbesienyje. \xc4\xaek\xc5\xabr\xc4\x97 Liaudies instrument\xc5\xb3 kvartet\xc4\x85 (veik\xc4\x97 1974\xe2\x80\x931981\xc2\xa0m., Lietuvos radijo ir televizijos liaudies muzikos orkestr\xc4\x85 (veik\xc4\x97 1977\xe2\x80\x931983\xc2\xa0m.) ir jiems vadovavo. 1992\xc2\xa0m. Vilniuje \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Etnomuzikos institut\xc4\x85, iki 2000\xc2\xa0m. jo direktorius._NEWLINE_1989\xe2\x80\x931992\xc2\xa0m. Lietuvos socialdemokrat\xc5\xb3 partijos narys. 1986\xe2\x80\x931992\xc2\xa0m. Vilniaus selekcinink\xc5\xb3 m\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3 susivienijimo narys._NEWLINE_Ved\xc4\x99s. \xc5\xbdmona muzikolog\xc4\x97, \xc5\xbeurnalist\xc4\x97 Virginija Kligyt\xc4\x97. Dukra Kristina Sulikien\xc4\x97 (g. 1980 m.), teisinink\xc4\x97, \xc5\xa1achmatinink\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nTiria lietuvi\xc5\xb3, balt\xc5\xb3, \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Europos ir kit\xc5\xb3 pasaulio etnini\xc5\xb3 grupi\xc5\xb3 muzik\xc4\x85, muzikos instrumentus. Visuotin\xc4\x97s lietuvi\xc5\xb3 enciklopedijos straipsni\xc5\xb3 apie liaudies muzik\xc4\x85 autorius. Paskelb\xc4\x97 per 70 mokslo straipsni\xc5\xb3 Lietuvos, Latvijos, Lenkijos, Rusijos, Suomijos, Vokietijos, JAV mokslo spaudoje. Yra 6 Lietuvos ir 2 u\xc5\xbesienio mokslo leidini\xc5\xb3 redkolegijos narys.'