b'\n_START_ARTICLE_\nPistoja\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPistoja (lotyni\xc5\xa1kai galb\xc5\xabt Pistorium ar Pistoriae) buvo gal\xc5\xb3, lig\xc5\xabr\xc5\xb3 ir etrusk\xc5\xb3 gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3 centru, kol tapo Romos kolonija VI a. pr. m. e. \xc5\xa1alia svarbaus Via Cassia kelio. Netoli buvo nu\xc5\xbeudytas demagogas Katilina ir jo s\xc4\x85mokslininkai. V. a. miestas buvo vyskupyst\xc4\x97s centras, o valdant lombardams - karaliaus miestu su keleta privilegij\xc5\xb3. Pistojos klest\xc4\x97jimas prasid\xc4\x97jo 1177 m., kai ji pasiskelb\xc4\x97 nepriklausomu miestu, pastat\xc4\x97 sienas, daug religini\xc5\xb3 ir administracini\xc5\xb3 pastat\xc5\xb3._NEWLINE_1254 m. Pistojos gibelinus (\xc5\xa0ventosios Romos imperatoriaus \xc5\xa1alininkus) nuvert\xc4\x97 Florencijos gvelfai (popie\xc5\xbeiaus \xc5\xa1alininkai), kurie skilo \xc4\xaf Baltuosius ir Juoduosius. Florencija vald\xc4\x97 Pistoj\xc4\x85 vis\xc4\x85 XIV a. i\xc5\xa1skyrus trump\xc4\x85 laikotarp\xc4\xaf, kai Castruccio Castracani j\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Lukai, oficialiai aneksuota Florencijos ji buvo 1530 m._NEWLINE_1786 m. Pistojoje vyko svarbus jansenist\xc5\xb3 susirinkimas._NEWLINE_Dant\xc4\x97 mini Pistoj\xc4\x85 Dievi\xc5\xa1kojoje komedijoje kaip Vanio Fu\xc4\x8di, kur\xc4\xaf sutiko Pragare gyva\xc4\x8di\xc5\xb3 raizgalyn\xc4\x97je keikiant\xc4\xaf Diev\xc4\x85, gimtin\xc4\x97. Mikeland\xc5\xbeelas pistojie\xc4\x8dius vadino Dangaus prie\xc5\xa1ais._NEWLINE_Manoma, kad nuo Pistojos kilo pistolet\xc5\xb3, kurie \xc4\x8dia buvo gaminami nuo XVI a., pavadinimas. Dabar miestas \xc5\xbeinomas ir d\xc4\x97l aplink esan\xc4\x8di\xc5\xb3 daigyn\xc5\xb3. Be to ji \xc5\xbeinoma d\xc4\x97l g\xc4\x97li\xc5\xb3 turg\xc5\xb3.'