b'\n_START_ARTICLE_\nDegeneracinio meno paroda\n_START_PARAGRAPH_\nDegeneracinio meno paroda, kitaip, \xe2\x80\x9eI\xc5\xa1sigimusio meno\xe2\x80\x9c (vok. Entartete Kunst) paroda \xe2\x80\x93 kilnojamoji paroda, kuri pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc4\xafvyko 1937 m. Miunchene. Suorganizuota Vokietij\xc4\x85 valdan\xc4\x8dios nacionalsocialist\xc5\xb3 partijos iniciatyva._NEWLINE_Degeneraciniu ar i\xc5\xa1sigimusiu menu nacistin\xc4\x97je Vokietijoje (1933\xe2\x88\x921945) buvo pavadinta dailinink\xc5\xb3 modernist\xc5\xb3 k\xc5\xabryba, kuri neatitiko nacistin\xc4\x97s ideologijos. 1937 m. vadovaujant A. Hitlerio m\xc4\x97gstamam dailininkui Adolf Ziegler \xc5\xa1imtai k\xc5\xabrini\xc5\xb3 buvo konfiskuoti ir pa\xc5\xa1alinti i\xc5\xa1 vie\xc5\xa1\xc5\xb3j\xc5\xb3 Vokietijos muziej\xc5\xb3 ir galerij\xc5\xb3. Apie 650 k\xc5\xabrini\xc5\xb3, daugiausiai vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 meninink\xc5\xb3, buvo eksponuoti 1937 m. Miuncheno \xe2\x80\x9eDegeneracinio meno\xe2\x80\x9c parodoje. Jos laikas sutapo su \xe2\x80\x9eDid\xc5\xbeiojo Vokietijos meno\xe2\x80\x9c paroda Miunchene, kurioje nacistai pateik\xc4\x97 savo estetin\xc4\xaf supratim\xc4\x85 apie men\xc4\x85, daugiausiai klasicizmo ir neoklasicizmo k\xc5\xabrinius. Abi parodos buvo beveik toje pa\xc4\x8dioje gatv\xc4\x97je. V\xc4\x97liau \xe2\x80\x9eDegeneracinio meno\xe2\x80\x9c paroda tapo kilnojam\xc4\x85ja ir per trejus metus buvo parodyta dar 12 Vokietijos ir Austrijos miest\xc5\xb3._NEWLINE_Tarp parodos meninink\xc5\xb3, kurie buvo pristatyti \xe2\x80\x9edegeneracinio meno\xe2\x80\x9c k\xc5\xabr\xc4\x97jais, buvo: Max Beckmann, George Grosz, Erich Heckel, Ernst Ludwig Kirchner, Max Pechstein, Paul Klee, Oskar Kokoschka, Ewald Matar\xc3\xa9, Ernst Barlach, Max Ernst, Karel Niestrath, Emil Nolde, Vasilijus Kandinskis, Lyonel Feininger, Christian Rohlf, Karl Schmidt-Rottluff, Lasar Segall, bei lietuvis Pranas Dom\xc5\xa1aitis ir kt. Nacistai skelb\xc4\x97, kad \xe2\x80\x9edegeneracin\xc4\xaf men\xc4\x85\xe2\x80\x9c es\xc4\x85 kuria \xc5\xbeydai ir bol\xc5\xa1evikai, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 112 autori\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eDegeneracinio meno\xe2\x80\x9c parodoje buvo tik 6 \xc5\xbeydai. Daugiausiai nacist\xc5\xb3 d\xc4\x97mesio sulauk\xc4\x97 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ekspresionist\xc5\xb3 grup\xc4\x97s \xe2\x80\x9eTiltas\xe2\x80\x9c nariai._NEWLINE_Parodos ekspozicija buvo suskirstyta \xc4\xaf teminius kambarius: meno, kuriuo \xc4\xaf\xc5\xbeeid\xc5\xbeiama Vokietijos moter\xc5\xb3 garb\xc4\x97; meno, kur\xc4\xaf suk\xc5\xabr\xc4\x97 \xc5\xbeydai ir komunistai; meno, kuriuo \xc4\xaf\xc5\xbeeid\xc5\xbeiami Vokietijos kariai; \xc5\xa1ventvagi\xc5\xa1ko meno. Vienas kambarys su abstrakcionistiniais paveikslais buvo pavadintas \xe2\x80\x9epami\xc5\xa1imo kambariu\xe2\x80\x9c. Parodos buklete buvo ra\xc5\xa1oma: \xe2\x80\x9eI\xc5\xa1 \xc5\xa1io siaubo kambari\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3 ir pie\xc5\xa1ini\xc5\xb3 ne\xc4\xafmanoma nusakyti, kas d\xc4\x97josi sergan\xc4\x8diame prote t\xc5\xb3, kurie laik\xc4\x97 teptuk\xc4\x85 ir pie\xc5\xa1tuk\xc4\x85\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x9eDegeneracinio meno\xe2\x80\x9c paroda Miunchene sutrauk\xc4\x97 apie 1 mln. lankytoj\xc5\xb3, apie 3 kart daugiau nei \xe2\x80\x9eDid\xc5\xbeiojo Vokietijos meno\xe2\x80\x9c.'