b'\n_START_ARTICLE_\nLuigi Dallapiccola\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nLuid\xc5\xbeis Dalapikola gim\xc4\x97 1904\xc2\xa0m. vasario 3 d. Pizine, tuometin\xc4\x97je Austrijos-Vengrijos imperijoje (dabar Pazinas, Kroatija). Jo t\xc4\x97vas dirbo mokykloje, kuri 1916 m. Pirmojo pasaulinio karo metu buvo u\xc5\xbedaryta ir \xc5\xa1eima internuota Grace \xc4\xaftarus itali\xc5\xa1ku nacionalizmu (kare Austrija-Vengrija ir Italija buvo prie\xc5\xa1inink\xc4\x97s). B\xc5\xabdamas vaiku Luid\xc5\xbeis pramoko groti pianinu ir Grace apsilank\xc4\x99s R. Vagnerio operoje \xe2\x80\x9eSkrajojantis olandas\xe2\x80\x9c pasirinko tapti kompozitoriumi. Po karo 1918 m. \xc5\xa1eima gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Pizin\xc4\x85, kuris po Austrijos-Vengrijos \xc5\xbelugimo atiteko Italijai. Luid\xc5\xbeis kas savait\xc4\x99 lank\xc4\x97si Trieste mokytis pianino ir harmonijos, pastarosios j\xc4\xaf instruktavo kompozitorius Antonijus Ilersbergas (Antonio Illersberg). Apsilankymo Bolonijoje metu L. Dalapikola susipa\xc5\xbeino su K. Debiusi muzikos atlikimu ir laikinai met\xc4\x97 ra\xc5\xa1yti kompozicijas, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 absorbuoti nauj\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85. A. Ilersbergo paveiktas jis taip pat \xc5\xbeav\xc4\x97josi ital\xc5\xb3 ankstyvaisiais kompozitoriais K. Monteverd\xc5\xbeiu ir K. D\xc5\xbeezualdu. 1922 m. jis persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Florencij\xc4\x85, kur priva\xc4\x8diai mok\xc4\x97si pianino pas Ernest\xc4\x85 Konsol\xc4\x85. 1923 m. L. Dalapikola \xc4\xafstojo \xc4\xaf Florencijos konservatorij\xc4\x85 mokytis kompozicijos ir harmonijos. 1924 m. jis pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 i\xc5\xa1girdo Antrosios Vienos mokyklos kompozitori\xc5\xb3 k\xc5\xabryb\xc4\x85 \xe2\x80\x93 A. \xc5\xa0ionbergo \xe2\x80\x9eM\xc4\x97nulio Pjero\xe2\x80\x9c. Gav\xc4\x99s pianino kurso baigimo diplom\xc4\x85 L. Dalapikola mok\xc4\x97 priva\xc4\x8diai pianino ir ved\xc4\x97 re\xc4\x8ditalius. Nuo 1930 m. pasirodydavo kartu su smuikininku Sandro Materassi. 1930 m. L. Dalapikola lank\xc4\x97si Vienoje ir Berlyne. Pastarajame i\xc5\xa1girdo G. Malerio pirm\xc4\x85j\xc4\x85 simfonij\xc4\x85 ir G. Malerio muzika jam tapo atradimu._NEWLINE_1930\xe2\x88\x9231 m. L. Dalapikola pavadavo E. Konsol\xc4\x85 mokydamas pianino Florencijos akademijoje ir nuo 1934 m. joje oficialiai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 pianino papildomo kurso profesoriaus post\xc4\x85, i\xc5\xa1 kurio pasitrauk\xc4\x97 tik 1967 m. Tuo pat metu jo akiratis prasipl\xc4\x97t\xc4\x97 susipa\xc5\xbeinus su F. Buzonio, A. Bergo ir A. V\xc4\x97berno muzika. Jaunyst\xc4\x97je L. Dalapikola \xc5\xbeav\xc4\x97josi fa\xc5\xa1istine B. Musolinio propaganda, ta\xc4\x8diau Italijos karai Abisinijoje ir \xc4\xafsitraukimas \xc4\xaf Ispanijos pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 jo pozicij\xc4\x85. Jam prad\xc4\x97jo gr\xc4\x97sti persekiojimai, kai B. Musolinis adaptavo A. Hitlerio rasistin\xc4\x99 ideologij\xc4\x85, nes kompozitoriaus \xc5\xbemona buvo \xc5\xbeyd\xc4\x97. L. Dalapikola kur\xc4\xaf laik\xc4\x97 slapst\xc4\x97si Antrojo pasaulinio karo metu, koncertavo \xc5\xa0veicarijoje ir Vengrijoje, 1942 m. Austrijoje susitiko su A. V\xc4\x97bernu. Po karo L. Dalapikolos gyvenimas tapo palyginus ramus. Jis daug keliavo, populiarino savo muzik\xc4\x85, skait\xc4\x97 lekcijas. 1951 m. apsilank\xc4\x97 Tanglevude JAV d\xc4\x97styti vasaros kursuose ir nuo to laiko da\xc5\xbenai lank\xc4\x97si JAV. Jo kompozitoriaus autoritetas augo ir 1968 m. su operos \xe2\x80\x9eUlisas\xe2\x80\x9c premjera jis buvo vienu \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 gyvenan\xc4\x8di\xc5\xb3 pasaulio kompozitori\xc5\xb3. Po \xc5\xa1io k\xc5\xabrinio L. Dalapikola retai ra\xc5\xa1\xc4\x97 muzik\xc4\x85 ir skyr\xc4\x97 pastangas savo lekcij\xc5\xb3 ir min\xc4\x8di\xc5\xb3 susumavimui rinkinyje Appunti, incontri, meditazioni. 1972 m. j\xc4\xaf i\xc5\xa1tiko sveikatos kriz\xc4\x97, po kurios jis sustabd\xc4\x97 aktyvi\xc4\x85 veikl\xc4\x85. L. Dalapikola mir\xc4\x97 1975 m. vasario 19 d. Florencijoje. Jo dvylikaton\xc4\x97 ir serialistin\xc4\x97 modernistin\xc4\x97 muzika pa\xc5\xbeym\xc4\x97tina lyri\xc5\xa1ku skambesiu, neatitr\xc5\xabkimu nuo melodijini\xc5\xb3 muzikos gij\xc5\xb3. L. Dalapikola laikomas pirmuoju reik\xc5\xa1mingu kompozitoriu Italijoje, prad\xc4\x97jusiu naudoti \xc5\xa1ias technikas. Tarp jo mokini\xc5\xb3 buvo Lu\xc4\x8dianas Berijas.'