b'\n_START_ARTICLE_\nHermetinis rinkinys\n_START_PARAGRAPH_\nHermetinis rinkinys (lot. Corpus Hermeticum)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 hermetizmo tradicijos tekst\xc5\xb3 korpusas, priskiriamas mitiniam mokytojui Hermiui Trismegistui. Siaur\xc4\x85ja prasme tai Marsilijo Fi\xc4\x8dino i\xc5\xa1leistas tekst\xc5\xb3 rinkinys, pla\xc4\x8di\xc4\x85ja\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visi hermetizmo tradicijai priskirtini tekstai. Tekstuose, i\xc5\xa1d\xc4\x97stytuose kaip pamokymai, aptariami dievi\xc5\xa1kumo, kosmoso, gamtos, proto pa\xc5\xbeinimo principai, pateikiama alchemini\xc5\xb3, astrologini\xc5\xb3 \xc5\xbeini\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nCorpus Hermeticum samprata atsirado XV\xe2\x80\x93XVI a. kai buvo inkunabulais i\xc5\xa1leisti Marsilijo Fi\xc4\x8dino parengti hermetini\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 vertimai i\xc5\xa1 graik\xc5\xb3 \xc4\xaf lotyn\xc5\xb3 kalb\xc4\x85. 1471\xc2\xa0m. Fi\xc4\x8dinas i\xc5\xa1leido 13 traktat\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf, j\xc4\xaf pavadin\xc4\x99s De potestate et sapientia Dei (\xe2\x80\x9eApie Dievo galyb\xc4\x99 ir i\xc5\xa1mint\xc4\xaf\xe2\x80\x9c). Jis leidim\xc4\x85 pareng\xc4\x99s pagal XI a. Bizantijos vienuolio, enciklopedininko Michaelio Pselo rankra\xc5\xa1\xc4\x8dius, kuriuos \xc4\xaf Italij\xc4\x85 i\xc5\xa1 Makedonijos atgabeno vienuolis Leonardas. Nors Hermetiniu rinkiniu vis\xc5\xb3 pirma vadinamas Fi\xc4\x8dino parengtas leidimas, ta\xc4\x8diau pana\xc5\xa1iu metu hermetini\xc5\xb3 rankra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 vertimus i\xc5\xa1leido italas Lodovikas Lazarelis (jo vertimai sudaro paskutiniuosius korpuso traktatus). Corpus Hermeticum savo laiku susilauk\xc4\x97 did\xc5\xbeiulio populiarumo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuo 1471\xc2\xa0m. Fi\xc4\x8dino leidimo iki XVI a. pab. leidimas pakartotas 16 kart\xc5\xb3, 1548\xc2\xa0m. Florencijoje i\xc5\xa1leistas itali\xc5\xa1kas vertimas. Hermetini\xc5\xb3 rinkini\xc5\xb3 atsiradimas Italijoje paskatino alchemijos suklest\xc4\x97jim\xc4\x85, nauj\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3 genez\xc4\x99 (\xc5\xa1iais tekstais pla\xc4\x8diai r\xc4\x97m\xc4\x97si D\xc5\xbeordanas Brunas, D\xc5\xbeovanis Piko dela Mirandola, Tomas Braunas ir kt.).\n_START_SECTION_\nKilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nRenesanso laikais Hermetinis rinkinys buvo manomas esant \xc5\xbeinija i\xc5\xa1 Senov\xc4\x97s Egipto, paskleista i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 gyvavusio mokytojo Hermio Trismegisto. Buvo manoma, kad \xc5\xa1i \xc5\xbeinija v\xc4\x97liau l\xc4\x97musi graik\xc5\xb3 filosofijos suklest\xc4\x97jim\xc4\x85. Marsilijus Fi\xc4\x8dinas pateik\xc4\x97 toki\xc4\x85 hermetini\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 perdavos grandin\xc4\x99: Zoroastras\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Merkurijus Trismegistas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Orf\xc4\x97jas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Aglaotemas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pitagoras\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Platonas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Filolajas. Dabar \xc5\xa1is tekst\xc5\xb3 rinkinys paprastai datuojamas apie II a. m. e., nors tekstuose i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 atspindima daug id\xc4\x97j\xc5\xb3, b\xc5\xabding\xc5\xb3 senov\xc4\x97s Egipto i\xc5\xa1minties literat\xc5\xabrai. V\xc4\x97lyvojo Egipto demotiniuose papirusuose rasta pana\xc5\xa1i\xc5\xb3 dialog\xc5\xb3 tarp Toto (kuris graik\xc5\xb3 tapatintas su Hermiu) ir mokinio. Anot egiptologo Flinderso Pitrio, kai kurie hermetiniai tekstai gali siekti VI a. pr. m. e. Dalis hermetini\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 aptikta IV a. gnostik\xc5\xb3 Nag Hamad\xc5\xbeio bibliotekoje, taip pat kituose pana\xc5\xa1aus laikme\xc4\x8dio tekstuose sir\xc5\xb3, kopt\xc5\xb3, arab\xc5\xb3 kalbomis.\n_START_SECTION_\nTurinys\n_START_PARAGRAPH_\nHermetinio rinkinio tekstams b\xc5\xabdingas religinis sinkretizmas, neoplatoni\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3, jud\xc4\x97j\xc5\xb3 misticizmo, antikini\xc5\xb3 misterini\xc5\xb3 tradicij\xc5\xb3 (orfizmo, pitagorizmo), gnosticizmo atspind\xc5\xbeiai. Pagrindiniai tekst\xc5\xb3 veik\xc4\x97jai yra dievi\xc5\xa1kasis mokytojas Hermis Trismegistas, jo vyriausiasis mokinys Asklepijas, dvasinis Hermio s\xc5\xabnus Totas, karalius Amonas, Hermio ir Dievo T\xc4\x97vo intelektas Poimandras, gerasis demonas, genijus Agatodemonas. Tekstuose aptariamos tokios sampratos kaip gnozis (\xc5\xbeinija), noetinis intelektas (nusas), dievas, pasaulis, \xc5\xbemogus, g\xc4\x97ris ir blogis, k\xc5\xabnas ir dvasia, demiurgas ir materija, eonas ir emanacijos, pasaulio sferos, metempsichoz\xc4\x97 ir \xe2\x80\x9e\xc5\xa1viesos k\xc5\xabnas\xe2\x80\x9c, apokalips\xc4\x97 ir kt.'