b"\n_START_ARTICLE_\nPriebalsi\xc5\xb3 laipsniavimas\n_START_PARAGRAPH_\nPriebalsi\xc5\xb3 laipsniavimas \xe2\x80\x93 priebalsi\xc5\xb3 kaitos r\xc5\xab\xc5\xa1is, kai priebalsiai kisdami \xc4\xafgyja \xc4\xafvairius \xe2\x80\x9elaipsnius\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0is laipsniavimas b\xc5\xabdingas Uralo kalboms, pavyzd\xc5\xbeiui, suomi\xc5\xb3, est\xc5\xb3, \xc5\xa1iaur\xc4\x97s sami\xc5\xb3 ir samodinei nganasan\xc5\xb3. Vod\xc5\xb3 kalba tarp fin\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskiria dideliu laipsniavimo \xc5\xa1ablon\xc5\xb3 rinkiniu. Kai kuriose \xc5\xa1iose kalbose priebalsi\xc5\xb3 laipsniavimas n\xc4\x97ra (arba neb\xc4\x97ra) grynai fonologinis, nors jis gali b\xc5\xabti numanomas i\xc5\xa1 fin\xc5\xb3 prokalb\xc4\x97s rekonstrukcijos. Kalbant apie priebalsi\xc5\xb3 laipsniavimo pad\xc4\x97t\xc4\xaf \xc5\xbeodyje, jis yra lenicijos r\xc5\xab\xc5\xa1is, kuriai b\xc5\xabdingi tiek kiekybiniai (pvz., /k\xcb\x90/ \xe2\x80\x93 /k/), tiek kokybiniai (pvz., /k/ \xe2\x80\x93 /v/) poky\xc4\x8diai._NEWLINE_Kokio tipo priebalsiai ir priebalsi\xc5\xb3 junginiai gali patirti laipsniavim\xc4\x85, \xc4\xafvairiose kalbose skiriasi, pavyzd\xc5\xbeiui: \xc5\xa1iaur\xc4\x97s sami\xc5\xb3 kalboje yra trys skirtingi laipsniai (taip pat priebalsiai gali b\xc5\xabti trejopo ilgumo), sonantai /l m n r/ gali tur\xc4\x97ti keturis kiekybinius laipsnius. Vis d\xc4\x97lto dauguma fin\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 pasi\xc5\xbeymi tik dviem laipsniais ir juos patirti gali tik sprogstamieji priebalsiai._NEWLINE_Kalbose taip pat gali b\xc5\xabti taikomi apribojimai skoliniuose; pavyzd\xc5\xbeiui, skoliniai ir kai kurie asmenvard\xc5\xbeiai suomi\xc5\xb3 kalboje gali patirti kiekybin\xc4\xaf laipsniavim\xc4\x85, bet ne kokybin\xc4\xaf, tod\xc4\x97l auto nepavirsta *audon 'automobilio' ir i\xc5\xa1lieka auton._NEWLINE_Be to, priebalsi\xc5\xb3 laipsniavimu neseniai prad\xc4\x97tas vadinti su min\xc4\x97tuoju nesusij\xc4\x99s modelis, galioj\xc4\x99s german\xc5\xb3 prokalb\xc4\x97je, german\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 pramot\xc4\x97je."