b'\n_START_ARTICLE_\nSteven Chu\n_START_PARAGRAPH_\nStivenas \xc4\x8cu (angl. Steven Chu, g. 1948\xc2\xa0m. vasario 28 d. Sent Luisas, Mis\xc5\xabris)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 JAV fizikas, Nobelio fizikos premijos laureatas, dabartinis energetikos sekretorius.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1970\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 Ro\xc4\x8desterio universitet\xc4\x85 (Niujorko valstija). 1976\xe2\x80\x931978\xc2\xa0m. dirbo Kalifornijos universitete Berklyje. 1978\xc2\xa0m. \xe2\x80\x9eBelo laboratorijos\xe2\x80\x9c (Bell Laboratories) Muray Hilyje (Niu D\xc5\xbeersis) bendradarbis, 1983\xc2\xa0m. tapo \xe2\x80\x9eAT & T Bell Laboratories\xe2\x80\x9c Holmdelyje Kvantin\xc4\x97s elektronikos tyrim\xc5\xb3 skyriaus vadovu, nuo 1987\xc2\xa0m. d\xc4\x97sto Stanfordo universitete, nuo 1990\xc2\xa0m. profesorius._NEWLINE_1985\xc2\xa0m. su bendradarbiais panaudojo susikertan\xc4\x8dius lazerio spindulius taikinio atomams l\xc4\x97tinti. J\xc5\xb3 greitis buvo suma\xc5\xbeintas nuo 4000 km/h iki 1 km/h, o j\xc5\xb3 temperat\xc5\xabra tapo beveik lygi absoliu\xc4\x8diam nuliui. Suk\xc5\xabr\xc4\x97 atom\xc5\xb3 gaudykl\xc4\x99, kurioje galima tirti vadinamuosius u\xc5\xbe\xc5\xa1aldytus atomus. \xc5\xa0i metodika pad\xc4\x97jo mokslininkams patobulinti atominius laikrod\xc5\xbeius, naudojamus kosmin\xc4\x97je navigacijoje, sukurti atominius interferometrus, kuriais galima labai tiksliai i\xc5\xa1matuoti gravitacijos j\xc4\x97g\xc4\x85._NEWLINE_1997\xc2\xa0m. Nobelio fizikos premija su Klodu Cohen-Tanud\xc5\xbei ir Viljamu Filipsu u\xc5\xbe atom\xc5\xb3 \xc5\xa1aldymo ir kaupimo, pasitelkiant lazerio \xc5\xa1vies\xc4\x85, metod\xc5\xb3 vystym\xc4\x85._NEWLINE_2008\xc2\xa0m. gruod\xc5\xbeio 15 d. Barack Obama paskyr\xc4\x97 S. Chu JAV energetikos sekretoriumi.'