b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Bartol\n_START_PARAGRAPH_\nVladimiras Bartolas (slov\xc4\x97n. Vladimir Bartol, 1903 m. vasario 24 d. Trieste \xe2\x80\x93 1967 m. rugs\xc4\x97jo 12 Liubliana Slov\xc4\x97nija) \xe2\x80\x93 slov\xc4\x97n\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytojas, labiausiai \xc5\xbeinomas d\xc4\x97l romano \xe2\x80\x9eAlamutas\xe2\x80\x9c, kuris buvo i\xc5\xa1leistas 1938 metais. Romanas i\xc5\xa1verstas \xc4\xaf daugel\xc4\xaf u\xc5\xbesienio kalb\xc5\xb3 ir skaitomas visame pasaulyje.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 gerbiamo darbinko Gregoro Bartolo ir Maricos Bartol \xe2\x80\x93 Nadli\xc5\xa1ek \xc5\xa1eimoje, kurioje jau buvo tre\xc4\x8diasis vaikas. B\xc5\xabsimojo ra\xc5\xa1ytojo motina dirbo mokytoja, ta\xc4\x8diau kartu buvo ir ra\xc5\xa1ytoja. T\xc4\x97vai jam suteik\xc4\x97 i\xc5\xa1skirtinai puik\xc5\xb3 i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85, motina j\xc4\xaf suspa\xc5\xbeindino su tapyba, o t\xc4\x97vas j\xc4\xaf mok\xc4\x97 biologijos. Bartolas autobiografijoje save apib\xc5\xabdino kaip labai jautr\xc5\xb3 vaik\xc4\x85, apdovanot\xc4\x85 lakia fantazija ir d\xc4\x97l to i\xc5\xa1siskiriant\xc4\xaf i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3. J\xc4\xaf jaudino ir \xc5\xbeav\xc4\x97jo daugelis dalyk\xc5\xb3, bet labiausiai m\xc4\x97go filosofij\xc4\x85, psichologij\xc4\x85, men\xc4\x85 ir be abejo literat\xc5\xabr\xc4\x85 bei teatr\xc4\x85. Taip pat kaip mokslininkas dom\xc4\x97josi drugeliais. Mokykl\xc4\x85 lank\xc4\x97 Trieste, o j\xc4\x85 baig\xc4\x97 Liublianoje. Po vidurin\xc4\x97s baigimo \xc4\xafstojo \xc4\xaf biologijos ir filosofijos studijas. Ypatingai j\xc4\xaf \xc5\xbeav\xc4\x97jo Zigmundo Freudo darbai. Studijas baig\xc4\x97 1925 metais ir v\xc4\x97liau 1926 \xe2\x80\x92 1927 metais studijavo garsiajame Sorbonos uiversitete Pary\xc5\xbeiuje. 1928 metais atliko karo prievol\xc4\x99 Petrovaradine Serbijoje. Nuo 1933 iki 1934 met\xc5\xb3 gyveno Beograde, kur dirbo laikra\xc5\xa1\xc4\x8dio redaktoriumi. V\xc4\x97liau sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Liublian\xc4\x85 ir \xc4\x8dia iki 1941 met\xc5\xb3 gyveno kaip laisvas menininkas. Po Antrojo pasaulinio karo dirbo SNG sekretoriumi Liublianoje, po to sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Triest\xc4\x85, kur dirbo kult\xc5\xabros darbuotoju. 1956 metais v\xc4\x97l sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Liublian\xc4\x85 ir prisid\xc4\x97jo prie organizacijos SAZU veiklos. \xc5\xa0ioje organizacijoje dirbo ik savo mirties 1967 met\xc5\xb3 rugs\xc4\x97jo 12 dienos.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabryba\n_START_PARAGRAPH_\nJo darbuose jau\xc4\x8diama Frydricho Ny\xc4\x8d\xc4\x97s, ekspresionizmo ir psichoanaliz\xc4\x97s \xc4\xaftaka. D\xc4\x97l to jo literat\xc5\xabrin\xc4\x97je veikloje i\xc5\xa1skiriame k\xc5\xabrinius, kuriems b\xc5\xabdingos psichologin\xc4\x97s ir filosofin\xc4\x97s id\xc4\x97jos, da\xc5\xbenai i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiamos galingumo siekiu, prie\xc5\xa1prie\xc5\xa1a tarp tiesos ir apgaul\xc4\x97s. Jis savo k\xc5\xabriniuose kalba apie manipuliaci\xc4\x85 \xc5\xbemon\xc4\x97mis, kosmopolitini\xc5\xb3 ir intelektualini\xc5\xb3 princip\xc5\xb3 suvokimo b\xc5\xabtinyb\xc4\x99. Jo skelbiamos id\xc4\x97jos ir temos nesusilauk\xc4\x97 labai didelio populiarumo ir atgarsio d\xc4\x97l to, jog ra\xc5\xa1\xc4\x97 socialinio realizmo laikotarpiu. Jis tapo vertinamas tik XX am\xc5\xbeiaus 8 de\xc5\xa1imtmetyje. Paskutiniu metu Bartolas yra labai vertinamas d\xc4\x97l romano \xe2\x80\x9eAlamutas\xe2\x80\x9c. Jame apra\xc5\xa1oma situacija labai artima susidariusiai dabartinei situacijai Artimuosiuose Rytuose.'