b'\n_START_ARTICLE_\nFuerteventura\n_START_PARAGRAPH_\nFuerteventura (isp. Fuerteventura) \xe2\x80\x93 Kanar\xc5\xb3 salyno, priklausan\xc4\x8dio Ispanijai, sala Atlanto vandenyne. Did\xc5\xbeiausias salos ilgis 100 km, plotis \xe2\x80\x93 31 km. Jos plotas 1660 km\xc2\xb2 (antra pagal dyd\xc4\xaf Kanar\xc5\xb3 salyno sala, po Tenerif\xc4\x97s).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji gyventojai \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 sal\xc4\x85 atvyko i\xc5\xa1 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Afrikos. \xc5\xbdod\xc5\xbeiai Majorero arba Maho, kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 \xc5\xbeod\xc5\xbeio mahos, kuris rei\xc5\xa1kia avalyn\xc4\x99 i\xc5\xa1 o\xc5\xbekos odos, kuri\xc4\x85 av\xc4\x97jo \xc4\x8diabuviai, dar ir dabar vartojami \xc4\xafvardyti Fuerteventuros salos gyventojus._NEWLINE_Jie gyveno olose, urvuose, po\xc5\xbeeminiuose b\xc5\xabstuose. Kasin\xc4\x97jant keli i\xc5\xa1 b\xc5\xabst\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 buvo atrasti. Juose buvo rasta senovini\xc5\xb3 darbo \xc4\xafranki\xc5\xb3, puod\xc5\xb3. Antikos laikais sala buvo vadinta Planaria. Sala pavadinta b\xc5\xabtent \xc5\xa1itaip, nes ji plok\xc5\xa1\xc4\x8dia, o \xc5\xbeodis "Planaria" tai ir rei\xc5\xa1k\xc4\x97._NEWLINE_XI a. pr. m. e. \xc4\xaf sal\xc4\x85 atvyko kolonistai finikie\xc4\x8diai. 850 m. pr. m. e. sal\xc4\x85, pavadin\xc4\x99s Insulae Fortunatae, k\xc5\xabrinyje \xe2\x80\x9eOdis\xc4\x97jas\xe2\x80\x9c pamin\xc4\x97jo Homeras._NEWLINE_Ma\xc5\xbedaug 1340-aisiais \xc4\xaf sal\xc4\x85 atvyko ispan\xc5\xb3, portugal\xc5\xb3 ekspedicijos._NEWLINE_1405-aisiais sal\xc4\x85 u\xc5\xbekariavo pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 karvedys Jean de Bethencourt ir jos sostin\xc4\x99 pavadino savo vardu \xe2\x80\x93 Betancuria. 1835-aisiais sostine tapo Puerto del Rosario. Manoma, kad dabartinis salos pavadinimas kilo i\xc5\xa1 karved\xc5\xbeio pasakyt\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eQue forte aventure\xe2\x80\x9c, rei\xc5\xa1kian\xc4\x8di\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eKoks didelis nuotykis\xe2\x80\x9c. Kita salos vardo kilm\xc4\x97s teorija sako, kad pavadinimas tiesiog rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9eStiprus v\xc4\x97jas\xe2\x80\x9c._NEWLINE_1912-aisiais Kanar\xc5\xb3 salos i\xc5\xa1kovojo savivald\xc4\x85 nuo Ispanijos. 1927 m. Fuerteventura tapo Gran Kanarijos regionu. 1940 m. saloje jau veik\xc4\x97 oro uostas. Jis vis dar matyti vakarin\xc4\x97je Puerto del Rosarijo miesto dalyje, pakeliui \xc4\xaf Tindajos miest\xc4\x85. 1960 m. saloje \xc4\x97m\xc4\x97 vystytis turizmas, mat tuo metu \xc4\x8dia buvo pastatytas dabartinis oro uostas El Matoralio mieste, atsirado vie\xc5\xa1bu\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_Salos vietos vald\xc5\xbeia (cabildo insular) yra \xc4\xafsik\xc5\xabrusi Puerto del Rosarijo mieste. 2003 m. saloje gyveno beveik 75 t\xc5\xabkst. \xc5\xbemoni\xc5\xb3._NEWLINE_Fuerteventura yra prie Afrikos krant\xc5\xb3, tod\xc4\x97l afrikie\xc4\x8diai rizikuoja gyvyb\xc4\x97mis ir valtimis \xc4\xaf j\xc4\x85 plaukia i\xc5\xa1 Maroko, siekdami patekti \xc4\xaf Europos S\xc4\x85jung\xc4\x85._NEWLINE_Fuerteventuros sala yra padalinta \xc4\xaf \xc5\xa1e\xc5\xa1ias savivaldybes \xe2\x80\x93 Antigva, Betankurija, La Oliva, Pachara, Puerto del Rosarijas, Tuinech\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nFuerteventura \xe2\x80\x93 seniausia Kanar\xc5\xb3 salyno sala, susiformavusi prie\xc5\xa1 ma\xc5\xbedaug 20 milijon\xc5\xb3 met\xc5\xb3 po ugnikalnio i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias salos ta\xc5\xa1kas \xe2\x80\x93 Chandijos kalnas (807 m) pietvakarin\xc4\x97je salos dalyje. Siauriausia salos vieta siekia 5 km. Sal\xc4\x85 sudaro dvi dalys \xe2\x80\x93 \xc5\xa1iaur\xc4\x97je Maxorata ir pietvakariuose Chandijos pusasalis. Nors \xc5\xa1i sala ir seniausia i\xc5\xa1 Kanar\xc5\xb3 salyno sal\xc5\xb3, gyventojai \xc4\xaf j\xc4\x85 atsikraust\xc4\x97 v\xc4\x97liausiai.\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nSala yra toje pa\xc4\x8dioje geografin\xc4\x97je platumoje kaip ir Florida (JAV) bei Meksikas (Meksika), tod\xc4\x97l temperat\xc5\xabra \xc4\x8dia retai nukrenta \xc5\xbeemiau 18 \xc2\xb0C arba pakyla auk\xc5\xa1\xc4\x8diau 24 \xc2\xb0C._NEWLINE_\xc5\xbdiem\xc4\x85 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia temperat\xc5\xabra b\xc5\xabna 21 \xc2\xb0C, \xc5\xbeemiausia 15 \xc2\xb0C. Vasar\xc4\x85 temperat\xc5\xabra auk\xc5\xa1\xc4\x8diausiai pakyla iki 27 \xc2\xb0C, \xc5\xbeemiausiai nukrenta iki 20 \xc2\xb0C. Per metus krituli\xc5\xb3 i\xc5\xa1kenta apie 150 mm, daugiausiai j\xc5\xb3 pasitaiko \xc5\xbeiem\xc4\x85. Saloje pastebimas rei\xc5\xa1kinys vadinamas \xe2\x80\x9eCalima fenomenu\xe2\x80\x9c. Sm\xc4\x97lio audros, siau\xc4\x8dia pietvakari\xc5\xb3 kryptimi nuo Leve\xc4\x8d\xc4\x97s Ispanijoje iki Sacharos dykumos. Tuomet oro temperat\xc5\xabra pakyla de\xc5\xa1im\xc4\x8dia laipsni\xc5\xb3, oras b\xc5\xabna dr\xc4\x97gnas, v\xc4\x97jas ne\xc5\xa1a sm\xc4\x97l\xc4\xaf, kartais sk\xc4\x97rius, tod\xc4\x97l pablob\xc4\x97ja matomumas.'