b'\n_START_ARTICLE_\nEvoliucija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nViena i\xc5\xa1 pirm\xc5\xb3 biologin\xc4\x97s evoliucijos teorij\xc5\xb3 buvo pasi\xc5\xablyta Jean-Baptiste Lamarck\xe2\x80\x99o XIX a. prad\xc5\xbeioje. Lamarkas, XIX a. pr. sudar\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf filogenetin\xc4\xaf gyvyb\xc4\x97s med\xc4\xaf. Pagal Lamark\xc4\x85, pagrindinis evoliucini\xc5\xb3 kitim\xc5\xb3 mechanizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai organizm\xc5\xb3 vidinis siekis tobul\xc4\x97ti ir organ\xc5\xb3 lavinimas ar nelavinimas. Gav\xc4\x99 didesnius kr\xc5\xabvius organai stipr\xc4\x97ja ir vystosi, ma\xc5\xbeiau apkrauti\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ilgainiui nunyksta. Pagrindin\xc4\x97 \xc5\xa1ios teorijos klaida buvo teiginys, kad individai savo gyvenimo metu \xc4\xafgautas savybes gali perduoti palikuonims._NEWLINE_1859\xc2\xa0m. i\xc5\xa1leidus Charles Darwin veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eR\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 kilm\xc4\x97\xe2\x80\x9c evoliucijos teorija, besiremianti nat\xc5\xabraliaja atranka, \xc4\xafgavo tvirt\xc4\x85 viet\xc4\x85 biologijos moksle. Pagal \xc4\x8c. Darvin\xc4\x85 pagrindinis evoliucijos variklis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nat\xc5\xabrali atranka._NEWLINE_XX a. ketvirtajame de\xc5\xa1imtmetyje mokslininkai Darvino nat\xc5\xabrali\xc4\x85j\xc4\x85 atrank\xc4\x85 sujung\xc4\x97 su Gregor Mendel pasi\xc5\xablyta paveldimumo teorija ir suk\xc5\xabr\xc4\x97 moderni\xc4\x85j\xc4\x85 evoliucijos teorij\xc4\x85. Modernioji evoliucijos sintez\xc4\x97 biologijos moksle pilnai pakeit\xc4\x97 ankstesnes r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 atsiradimo teorijas, \xc4\xafskaitant kreacionizm\xc4\x85 ir lamarkizm\xc4\x85._NEWLINE_Kimura, neutraliosios evoliucijos autorius, teigia, kad svarbiausias veiksnys yra atsitiktiniai \xc4\xafvykiai populiacijose.\n_START_SECTION_\nOrganizm\xc5\xb3 kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nJei grup\xc4\x97 organizm\xc5\xb3 turi bendr\xc4\x85 prot\xc4\x97v\xc4\xaf, sakoma, kad jie yra bendros kilm\xc4\x97s. Biologijoje visuotin\xc4\x97s bendrosios kilm\xc4\x97s teorija teigia, kad visi \xc5\xbdem\xc4\x97s organizmai yra kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 bendro prot\xc4\x97vio arba gen\xc5\xb3 \xc5\xa1altinio (gene pool)._NEWLINE_Bendros kilm\xc4\x97s \xc4\xafrodymai yra bendros vis\xc5\xb3 gyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 savyb\xc4\x97s (bruo\xc5\xbeai). Darvino laikais, bendr\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 (bruo\xc5\xbe\xc5\xb3) \xc4\xafrodymas buvo tik akivaizd\xc5\xbeiai matomi morfologiniai pana\xc5\xa1umai, pvz., tai, kad visi pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai, net ir tie, kurie neskraido, turi sparnus. \xc5\xa0iais laikais evoliucijos teorij\xc4\x85 patvirtina DNR genetikos mokslas. Pvz., visi gyvieji organizmai kaip genetin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 naudoja nukleino r\xc5\xabg\xc5\xa1tis, taip pat naudoja tas pa\xc4\x8dias 20 aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 baltymams sudaryti. Visi organizmai naudoja t\xc4\x85 pat\xc4\xaf genetin\xc4\xaf kod\xc4\x85 (i\xc5\xa1skyrus ypa\xc4\x8d retas ir nedideles i\xc5\xa1imtis) nukleino r\xc5\xabg\xc5\xa1tims paversti baltymais. \xc5\xa0i\xc5\xb3 bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 universalumas yra svarbi prielaida teigti, kad \xc5\xa1ie organizamai yra bendros kilm\xc4\x97s._NEWLINE_Be to, abiogenez\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gyvyb\xc4\x97s atsiradimas i\xc5\xa1 negyvos materijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 niekada nebuvo stebimas, o tai rodyt\xc5\xb3, kad gyvyb\xc4\x97s atsiradimas i\xc5\xa1 negyvos materijos yra ypatingai retas rei\xc5\xa1kinys ir gali vykti tik specifin\xc4\x97mis aplinkyb\xc4\x97mis, kurios ma\xc5\xbeai tik\xc4\x97tinos \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97je \xc5\xbdem\xc4\x97je. 1953\xc2\xa0m. vykdytas Miller-Urey eksperimentas leid\xc5\xbeia daryti prielaid\xc4\x85, kad senovin\xc4\x97je \xc5\xbdem\xc4\x97je gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti susidariusios s\xc4\x85lygos, tinkamos abiogenezei._NEWLINE_Kadangi evoliucinis procesas yra labai l\xc4\x97tas, dabartin\xc4\x97 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x97 ir gyvyb\xc4\x97s form\xc5\xb3 sud\xc4\x97tingumas reikalauja, kad \xc5\xbdem\xc4\x97 b\xc5\xabt\xc5\xb3 labai sena (milijardai met\xc5\xb3). Tai atitinka geologijos duomenis, pagal kuriuos \xc5\xbdem\xc4\x97s am\xc5\xbeius yra apie 4,6 milijardus met\xc5\xb3._NEWLINE_Informacija apie ankstyv\xc4\x85j\xc4\x85 gyvyb\xc4\x97s raid\xc4\x85 gaunama i\xc5\xa1 geologijos ir planet\xc5\xb3 mokslo. \xc5\xa0ie mokslai pateikia informacij\xc4\x85 apie ankstyv\xc4\x85j\xc4\x85 \xc5\xbdem\xc4\x97s istorij\xc4\x85 ir gyvyb\xc4\x97s s\xc4\x85lygotus pasikeitimus. Didel\xc4\x97 dalis informacijos apie ankstyv\xc4\x85j\xc4\x85 \xc5\xbdem\xc4\x97s istorij\xc4\x85 laikui b\xc4\x97gant buvo sunaikinta vykstant geologiniams procesams.\n_START_SECTION_\nEvoliucijos mechanizmai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdinomi du esminiai evoliuciniai procesai: nauj\xc5\xb3 gen\xc5\xb3 atsiradimas bei esam\xc5\xb3 gen\xc5\xb3 perkombinavimas.\n_START_SECTION_\nMutacijos\n_START_PARAGRAPH_\nMutacijomis vadinami atsitiktiniai paveldimi pasikeitimai genome. Jos gali atsirasti tiesiog d\xc4\x97l \xe2\x80\x9ekopijavimo klaid\xc5\xb3\xe2\x80\x9c l\xc4\x85stelei dalijantis, d\xc4\x97l radiacijos, kai kuri\xc5\xb3 chemikal\xc5\xb3 ar virus\xc5\xb3._NEWLINE_Nat\xc5\xabralios atrankos neveikiamos mutacijos vadinamos neutraliomis._NEWLINE_Mutacijos yra vienintelis b\xc5\xabdas atsirasti naujiems genams.'