b'\n_START_ARTICLE_\nVokietijos Naujoji Gvin\xc4\x97ja\n_START_SECTION_\n\xc4\xaek\xc5\xabrimas\n_START_PARAGRAPH_\nNaujosios Gvin\xc4\x97jos vakarin\xc4\x97 pus\xc4\x97 XIX a. jau buvo kolonizuota oland\xc5\xb3, o 1883\xc2\xa0m. Australija aneksavo pietrytin\xc4\x99 salos dal\xc4\xaf. Tai paskatino vokie\xc4\x8dius taip pat \xc4\xafsitvirtinti Okeanijoje, u\xc5\xbegrobiant likusi\xc4\x85 salos dal\xc4\xaf. Tai buvo padaryta 1884\xc2\xa0m., \xc4\xafk\xc5\xabrus Naujosios Gvin\xc4\x97jos kompanij\xc4\x85, kuri Vokietijos vardu i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 v\xc4\x97liav\xc4\x85 ir paskelb\xc4\x97 dal\xc4\xaf Naujosios Gvin\xc4\x97jos, Bismarko salyn\xc4\x85 ir Saliamono salas Vokietijos imperijos kolonija._NEWLINE_Tuo metu Okeanijoje susid\xc5\xabr\xc4\x97 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 interesai su Ispanija d\xc4\x97l Mikronezijos sal\xc5\xb3. \xc4\xaesiki\xc5\xa1us popie\xc5\xbeiui, Karolin\xc5\xb3 salos atiteko Ispanijai, o 1885\xc2\xa0m. Vokietija paskelb\xc4\x97 Mar\xc5\xa1alo salas savo protektoratu, \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 \xc4\x8dia pirmuosius prekybinius miestus ir prad\xc4\x97jo kopros prekyb\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nEkspansija\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbeiausia ekspansija \xc4\xafvyko 1899\xc2\xa0m., kuomet Vokietija Naujosios Gvin\xc4\x97jos teritorijas oficialiai pavert\xc4\x97 protektoratu. Tais pa\xc4\x8diais metais, po ilg\xc5\xb3 gin\xc4\x8d\xc5\xb3 su Ispanija d\xc4\x97l Mikronezijos, Vokietija nusipirko i\xc5\xa1 Ispanijos daug sal\xc5\xb3, anks\xc4\x8diau priklausiusi\xc5\xb3 Ispanijos Ryt\xc5\xb3 Indijoms._NEWLINE_\xc5\xa0ios naujai \xc4\xafgytos salos buvo administruojamos kaip Naujosios Gvin\xc4\x97jos protektorato dalis, vadinamieji Vokietijos Ramiojo vandenyno protektoratai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdlugimas\n_START_PARAGRAPH_\n1914\xc2\xa0m. prasid\xc4\x97jus Pirmajam pasauliniam karui, beveik be pasiprie\xc5\xa1inimo kolonijos teritorijas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Australija (Melanezij\xc4\x85) ir Japonija (Mikronezij\xc4\x85)._NEWLINE_1919\xc2\xa0m. Versalio sutartimi kolonijin\xc4\x97 valda buvo likviduota galutinai, paver\xc4\x8diant j\xc4\x85 Taut\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos mandatine teritorija. Pietin\xc4\x99 teritorijos dal\xc4\xaf administruoti gavo Australija (kaip Naujosios Gvin\xc4\x97jos teritorij\xc4\x85), o \xc5\xa1iaurin\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Japonijos imperija (kaip Piet\xc5\xb3 Ramiojo vandenyno mandat\xc4\x85).'