b'\n_START_ARTICLE_\nKirmgrau\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nKirmgrau\xc5\xbea (hipertunelis)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 hipotetin\xc4\x97 erdv\xc4\x97laikio savyb\xc4\x97, tam tikras trumpesnio kelio \xe2\x80\x9etunelis\xe2\x80\x9c per erdv\xc4\x99 ir laik\xc4\x85._NEWLINE_Termin\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 panaudojo JAV fizikas D\xc5\xbeonas Vyleris (John Wheeler) 1957-aisiais._NEWLINE_Kirmgrau\xc5\xbeos yra labai populiari koncepcija mokslin\xc4\x97je fantastikoje, padedanti paai\xc5\xa1kinti, kaip kosminiai laivai gali keliauti tarp \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 apeidami \xc5\xa1viesos grei\xc4\x8dio barjer\xc4\x85._NEWLINE_Fizikoje kirmgrau\xc5\xbea yra hipotetin\xc4\x97 erdv\xc4\x97laikio savyb\xc4\x97, kuri bendru atveju yra kelio sutrumpinimas per erdv\xc4\x99 ir laik\xc4\x85. Kirmgrau\xc5\xbea paprastai turi dvi angas (toliau \xc4\xafvyki\xc5\xb3 horizontas), kurios yra sujungtos su vienu tuneliu. Jeigu ja galima keliauti abiem kryptim, tuomet dalel\xc4\x97s gali \xe2\x80\x9ekeliauti\xe2\x80\x9c nuo vieno \xc4\xafvykio horizonto iki kito, pereidamos \xc5\xa1\xc4\xaf tunel\xc4\xaf. Iki \xc5\xa1iol n\xc4\x97ra joki\xc5\xb3 \xc4\xafrodym\xc5\xb3, paremt\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimais, kad kirmgrau\xc5\xbea i\xc5\xa1 tikro egzistuot\xc5\xb3, nors bendroji reliatyvumo teorija leid\xc5\xbeia erdv\xc4\x97laikiui j\xc4\x85 sukurti._NEWLINE_\xc5\xbdod\xc4\xaf \xe2\x80\x9ekirmgrau\xc5\xbea\xe2\x80\x9c (angl. wormhole) 1957 metais pasi\xc5\xabl\xc4\x97 amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 fizikas teoretikas D\xc5\xbeonas Vyleris, bet pati tokio tunelio id\xc4\x97ja buvo i\xc5\xa1rasta dar vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 matematiko Hermano Veilo 1921 metais. Mokslininkas susiejo \xc5\xa1i\xc4\x85 nauj\xc4\x85 s\xc4\x85vok\xc4\x85 su jo studijuota mase naudojant elektromagnetinio lauko energij\xc4\x85._NEWLINE_Pavadinimas \xe2\x80\x9ekirmgrau\xc5\xbea\xe2\x80\x9c kyla i\xc5\xa1 \xc5\xa1io rei\xc5\xa1kinio paai\xc5\xa1kinimo. \xe2\x80\x9e\xc4\xaesivaizduokime kirmin\xc4\x85 ant obuolio, kuris gali nukeliauti nuo vienos jo pus\xc4\x97s iki kitos dvejopai: keliauti obuolio pavir\xc5\xa1iumi iki kitos jo pus\xc4\x97s, arba kirminas gali sutrumpinti savo keli\xc4\x85 grau\xc5\xbedamasis per obuolio centr\xc4\x85. Tokia pati analogija susijusi su keliautoju, kuris \xe2\x80\x9ekirst\xc5\xb3 keli\xc4\x85\xe2\x80\x9c kitoje Visatos pus\xc4\x97je naudodamasis hipertuneliu\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nKirmgrau\xc5\xbe\xc5\xb3 tipai\n_START_PARAGRAPH_\nVidin\xc4\x97s Visatos kirmgrau\xc5\xbeos sujungia vien\xc4\x85 Visatos viet\xc4\x85 su kita, kuri taip pat yra toje pa\xc4\x8dioje Visatoje (tuo pa\xc4\x8diu laiku, bet neb\xc5\xabtinai). Hipertunelis teori\xc5\xa1kai gal\xc4\x97t\xc5\xb3 sujungti nutolusias vietas Visatoje sukuriant trumpesn\xc4\xaf keli\xc4\x85 per erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf. Tai leist\xc5\xb3 keliauti tarp \xc5\xa1i\xc5\xb3 viet\xc5\xb3 grei\xc4\x8diau nei \xc5\xa1viesa, keliaujanti per \xc4\xafprast\xc4\x85 erdv\xc4\x99. Vidin\xc4\x97s Visatos hipertuneliai jungia vien\xc4\x85 Visat\xc4\x85 su kita.  \xc5\xa0i teorija sp\xc4\x97ja, kad tokie hipertuneliai gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti panaudoti kelion\xc4\x97ms i\xc5\xa1 vienos paralelin\xc4\x97s Visatos \xc4\xaf kit\xc4\x85. Hipertunelis, kuris jungia (da\xc5\xbeniausiai) u\xc5\xbedaras Visatas, da\xc5\xbenai vadinamas \xc5\xa0varc\xc5\xa1ildo kirmgrau\xc5\xbea. Kitas hipertuneli\xc5\xb3 panaudojimas gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti laiko kelion\xc4\x97s. \xc5\xa0iuo konkre\xc4\x8diu atveju, kelio sutrump\xc4\x97jimas b\xc5\xabt\xc5\xb3 nuo vieno erdv\xc4\x97s ir laiko ta\xc5\xa1ko iki kito. Styg\xc5\xb3 teorijoje hipertunelis \xc4\xafsivaizduojamas kaip jungiantis dvi D-branas, kur \xc4\xafvyki\xc5\xb3 horizontai sujungti su branomis, kurios taip pat yra susijungusios per erdv\xc4\x99, veikiam\xc4\x85 stipraus magnetinio lauko. Galiausiai, hipertuneliai tik\xc4\x97tinai gali b\xc5\xabti dalis erdv\xc4\x97laikio turbulencij\xc5\xb3._NEWLINE_Egzistuoja dviej\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 kirmgrau\xc5\xbeos: Lorenco ir Euklido. Pastarosios studijuojamos daleli\xc5\xb3 fizikoje, o Lorenco hipertuneliai bendrojoje reliatyvumo teorijoje ir gravitacijos srityje. Keliaujami hipertuneliai priklauso specialiai Lorenco hipertuneli\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1iai, kuri leid\xc5\xbeia \xc5\xbemogui keliauti nuo vienos hipertunelio pus\xc4\x97s iki kitos. Sergejus Krasnikovas pasi\xc5\xabl\xc4\x97 erdv\xc4\x97laikio kirtimo s\xc4\x85vok\xc4\x85. \xc5\xa0i s\xc4\x85voka tapo bendresne keliaujamiems hipertuneliams ir varomosios j\xc4\x97gos sistemoms, kaip, pavyzd\xc5\xbeiui, Alkubero variklis (angl. Alcubierre drive) ir Krosnikovo tunelis, kurie nurodo hipergreitas tarp\xc5\xbevaig\xc5\xbedines keliones.'