b'\n_START_ARTICLE_\nDid\xc5\xbeiojo sprogimo chronologija\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbeiojo sprogimo chronologija pateikia Did\xc5\xbeiojo sprogimo teorijos \xc4\xafvyki\xc5\xb3 eig\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1 \xc5\xa1iandienini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 galima daryti prielaid\xc4\x85, jog Visata susiformavo prie\xc5\xa1 13,73\xc2\xb10,12 milijardo met\xc5\xb3. Jos plotis siekia ma\xc5\xbeiausiai 93 milijardus \xc5\xa1viesme\xc4\x8di\xc5\xb3 arba 880\xc3\x9710\xc2\xb2\xe2\x81\xb4 metr\xc5\xb3. Ankstyvoji visata, kuri \xc5\xa1iuo metu teb\xc4\x97ra ma\xc5\xbeai suprasta, buvo akimirka, kuomet ji buvo toki kar\xc5\xa1ta, kad dalel\xc4\x97 tur\xc4\x97jo energijas, auk\xc5\xa1tesnes u\xc5\xbe \xc5\xa1iuo metu pasiekiamas daleli\xc5\xb3 greitintuvuose. Dauguma \xc5\xa1ios epochos ypatybi\xc5\xb3 ir detali\xc5\xb3 paremta moksliniais sp\xc4\x97jimais._NEWLINE_Po ankstyvosios visatos periodo evoliucija t\xc4\x99s\xc4\x97si pagal \xc5\xbeinom\xc4\x85 auk\xc5\xa1tos energijos fizik\xc4\x85. Tai laikas, kuomet susiformavo pirmieji elektronai, protonai ir neutronai, o po j\xc5\xb3 branduoliai ir galiausiai atomai. Sulig neutralaus vandenilio susiformavimu buvo i\xc5\xa1spinduliuotas kosmin\xc4\x97 mikrobanginis fonas._NEWLINE_V\xc4\x97liau materija \xc4\x97m\xc4\x97 jungtis \xc4\xaf pirm\xc4\x85sias \xc5\xbevaig\xc5\xbedes, o i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 \xc4\x97m\xc4\x97 formuotis kvazarai, galaktikos, galaktik\xc5\xb3 spie\xc4\x8diai ir superspie\xc4\x8diai._NEWLINE_O apie visatos pabaig\xc4\x85 yra kelios teorijos.\n_START_SECTION_\nLabai ankstyva visata\n_START_PARAGRAPH_\nId\xc4\x97jos apie labai ankstyv\xc4\x85 visat\xc4\x85 (\xc5\xber. kosmogonija) laikomos spekuliatyviomis, kadangi \xc5\xa1iuo metu jokie greitinimo eksperimentai nepasiekia energij\xc5\xb3, pakankam\xc5\xb3 pa\xc5\xbevelgti \xc4\xaf \xc5\xa1\xc4\xaf period\xc4\x85. Visos si\xc5\xablomos teorijos i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s skiriasi viena nuo kitos, pvz., Hartlio-Hokingo b\xc5\xabsena, styg\xc5\xb3 teorijos peiza\xc5\xbeas (angl. String theory landscape), kosminis i\xc5\xa1sip\xc5\xabtimas (angl. cosmic inflation) ar ekpirotin\xc4\x97 visata (angl. ekpyrotic universe).\n_START_SECTION_\nPa\xc5\xa1ildymas\n_START_PARAGRAPH_\nPa\xc5\xa1ildymo metu, eksponentinis pl\xc4\x97timas, atsirad\xc4\x99s per i\xc5\xa1sip\xc5\xabtim\xc4\x85, liaujasi ir infliaton\xc5\xb3 (angl. inflaton) lauko potencin\xc4\x97 energija skyla \xc4\xaf kar\xc5\xa1t\xc4\x85, reliatyvistin\xc4\x99 daleli\xc5\xb3 plazm\xc4\x85. Jei didysis suvienijimas yra m\xc5\xabs\xc5\xb3 visatos po\xc5\xbeymis, tuomet kosminis i\xc5\xa1sip\xc5\xabtimas tur\xc4\x97jo prasid\xc4\x97ti per arba po did\xc5\xbeiojo suvienijimo simetrijos nutraukimo, kitu atveju magnetiniai monopoliai b\xc5\xabt\xc5\xb3 sutinkami matomoje visatoje. Taip pat \xc5\xa1iame periode visatoje vyrauja spinduliavimas, formuojasi kvarkai, elektronai ir neutronai.\n_START_SECTION_\nAnkstyva visata\n_START_PARAGRAPH_\nKai baigiasi kosminis i\xc5\xa1sip\xc5\xabtimas, visata u\xc5\xbesipildo kvark\xc5\xb3-gliuon\xc5\xb3 plazma. Nuo \xc5\xa1io momento ankstyvos visatos fizika \xc5\xbeymiai geriau suprasta ir ma\xc5\xbeiau teorin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nGrupi\xc5\xb3, spie\xc4\x8di\xc5\xb3 ir superspie\xc4\x8di\xc5\xb3 formavimasis\n_START_PARAGRAPH_\nGravitacija traukia galaktikas viena prie kitos ir formuojasi grup\xc4\x97s, spie\xc4\x8diai ir superspie\xc4\x8diai.'