b'\n_START_ARTICLE_\nEkonominis ciklas\n_START_PARAGRAPH_\nEkonominiai ciklai \xe2\x80\x93 vadinami reguliar\xc5\xabs ekonomikos svyravimai nuo piko iki kritimo.\n_START_SECTION_\nEkonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 faz\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nCikle i\xc5\xa1siskiria keturios ai\xc5\xa1kios faz\xc4\x97s: pikas, nuosmukis, dugnas ar \xc5\xbeemiausias ta\xc5\xa1kas ir pakilimas._NEWLINE_Vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 \xe2\x80\x93 ekonomikos aktyvumo vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 yra auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias ta\xc5\xa1kas ekonomikos pakilimo. \xc5\xa0iame ta\xc5\xa1ke bedarbyst\xc4\x97 prakti\xc5\xa1kai suma\xc5\xbe\xc4\x97ja iki minimumo ar visi\xc5\xa1kai prapuola, o ekonomika funkcionuoja maksimaliai, tai yra \xc5\xabkyje dirba prakti\xc5\xa1kai visi kapitalo ir darbo resursai. \xc4\xaeprastai, nors ir ne visada piko laikotarpiu sustipr\xc4\x97ja infliacinis spaudimas._NEWLINE_Nuosmukis \xe2\x80\x93 periodas, kai suma\xc5\xbe\xc4\x97ja gamyba. Galiausiai ma\xc5\xbe\xc4\x97jant gamybai pradeda augti bedarbyst\xc4\x97. Dalis ekonomist\xc5\xb3 teigia, kad nuosmukiu galima laikyti tik ekonominio aktyvumo nuosmukiu, kuris t\xc4\x99siasi ma\xc5\xbeiausiai \xc5\xa1e\xc5\xa1is m\xc4\x97nesius._NEWLINE_Kriz\xc4\x97 \xe2\x80\x93 ekonominiame cikle yra \xc5\xbeemiausias ta\xc5\xa1kas gamybos ir u\xc5\xbeimtumo. Dugno pasiekimas laikomas kritimo pabaiga, po kurio seks pakilimas. \xc5\xa0itas periodas n\xc4\x97ra ilgalaikis. Bet istorija \xc5\xbeino ir i\xc5\xa1imtin\xc4\xaf atvej\xc4\xaf. Did\xc5\xbeiosios depresijos laikais, kurie buvo XX a. 30 \xe2\x80\x93 aisiais metais dugnas truko beveik 10 met\xc5\xb3._NEWLINE_Pakilimas \xe2\x80\x93 po dugno pasiekimo visada ateina pakilimas, kurio metu auga gamyba ir ma\xc5\xbe\xc4\x97ja bedarbyst\xc4\x97. Dalis ekonomist\xc5\xb3 teigia, kad \xc5\xa1iuo periodu b\xc5\xabna neauk\xc5\xa1ti infliacijos tempai, kol ekonomika pasiekia pik\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1 tikro ne visada galima ai\xc5\xa1kiai pasteb\xc4\x97ti, kai baigiasi viena faz\xc4\x97 ir prasideda kita. Taip pat kiekvienas ciklas eina kitame \xc5\xabkinio i\xc5\xa1sivystymo lygyje ir vieno ciklo dugne \xc5\xbemon\xc4\x97s gali gyventi geriau negu kito ciklo pike. Tai ypa\xc4\x8d reikia atsi\xc5\xbevelgti lyginat \xc4\xafvairi\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 ciklus, o ypa\xc4\x8d ekonomik\xc5\xb3 augim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nEkonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 valstybinis reguliavimas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iais laikais valstyb\xc4\x97s seka savo ekonomikos ciklus ir per mokes\xc4\x8dius ir valstybinius u\xc5\xbesakymus stengiasi su\xc5\xa1velninti ekonomikos svyravimus. Jei ekonomika spar\xc4\x8diau auga, did\xc4\x97ja mokes\xc4\x8diai ir ma\xc5\xbe\xc4\x97ja valstybiniai u\xc5\xbesakymai, jei ekonomika rodo stagnacijos po\xc5\xbeymius, ma\xc5\xbeinami mokes\xc4\x8diai ir didinamos valstybin\xc4\x97s i\xc5\xa1laidos. Valstyb\xc4\x97 tiesiog \xc4\xafvykdo pinig\xc5\xb3 emisij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nEkonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 trukm\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nNors laikoma, kad fazi\xc5\xb3 kaita priklauso nuo ekonominio aktyvumo, yra ir kiti faktoriai, darantys \xc4\xaftak\xc4\x85 ekonominiams ciklams. Svarbiausi i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 yra sezoniniai svyravimai ir ilgalaik\xc4\x97s tendencijos. Sezoniniai svyravimai vyksta \xc4\xafvairiuose met\xc5\xb3 laikuose, sakykim Velykos ar K\xc5\xab\xc4\x8dios, kai \xc5\xbeymiai paauga ekonominis aktyvumas ypa\xc4\x8d ma\xc5\xbemenin\xc4\x97je prekyboje. Kituose \xc5\xabkio \xc5\xa1akose, sakykim \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkyje, automobili\xc5\xb3 gamyboje ir statybose gamybos suaktyv\xc4\x97jimas pastebimas vasara. Analizuojant de\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3 ir \xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3 raidas galima objektyviau daryti i\xc5\xa1vadas apie ekonomik\xc5\xb3 augimo ar smukimo greit\xc4\xaf ir tendencijas.\n_START_SECTION_\nEkonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 svyravimo apskai\xc4\x8diavimas\n_START_PARAGRAPH_\nEkonominis ciklas da\xc5\xbenai asocijuojasi su gamybos apim\xc4\x8di\xc5\xb3 pasikeitimais, da\xc5\xbeniausiai matuojamas bendruoju vidaus produktu (toliau \xe2\x80\x93 BVP), yra pats patikimiausias ekonomikos b\xc5\xabsenos rodiklis. Svarbu pa\xc5\xbeym\xc4\x97ti, kad daugiau atsi\xc5\xbevelgiama ne \xc4\xaf pat\xc4\xaf BVP, o \xc4\xaf jo augimo tempus ekonominio ciklo pakilime. BVP kritimas apie 6 m\xc4\x97nesius laikomas kaip kriz\xc4\x97 ekonomikoje. O prie\xc5\xa1ingai, greitas BVP augimas laikomas ekonomikos bumu.\n_START_SECTION_\nEkonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 tendencijos\n_START_PARAGRAPH_\nKai kurios veikos sritys turi savyb\xc4\x99 aplenkti ekonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 pasikeitim\xc4\x85. Anks\xc4\x8diau tai buvo galima pasakyti apie vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 rink\xc4\x85. Iki 1980 \xe2\x80\x93 \xc5\xb3j\xc5\xb3 met\xc5\xb3 pikas vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 rinkoje aplenkdavo ekonomikos pakilim\xc4\x85 \xc5\xa1e\xc5\xa1iais m\xc4\x97nesiais. Nuo 1980 \xe2\x80\x93 \xc5\xb3j\xc5\xb3 galo nusistov\xc4\x97j\xc4\x99s ry\xc5\xa1ys tarp vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 rinkos ir ekonomikos tapo daug ma\xc5\xbeiau ry\xc5\xa1kus, nes vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 rinka tapo ma\xc5\xbeiau svyruojanti. Ma\xc5\xbea to, 1990 \xe2\x80\x93 aisiais, aktyvumas vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 rinkoje buvo atvirk\xc5\xa1\xc4\x8dias ekonomikos tendencijoms. Sekan\xc4\x8diais metais vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 rink\xc5\xb3 rodikliai dar daugiau skyr\xc4\x97si nuo \xc5\xa1alies ekonominio aktyvumo, ataskaitos apie ekonomikos augim\xc4\x85 buvo sutinkamos skepti\xc5\xa1kai. Tai buvo ai\xc5\xa1kinama tuo, kad geros naujienos apie ekonomik\xc4\x85 prana\xc5\xa1auj\xc4\x85 apie didesn\xc4\x99 infliacij\xc4\x85._NEWLINE_Kitu faktorium, tolygiai einan\xc4\x8diu su ekonomikos aktyvumu yra \xc5\xa1varios investicijos \xc4\xaf ekonomik\xc4\x85. Iki 1960 \xe2\x80\x93 t\xc5\xb3j\xc5\xb3 investicij\xc5\xb3 augimas buvo s\xc4\x85lyginai tolygus ekonominiam ciklui. Bet nuo 1960 \xe2\x80\x93 t\xc5\xb3j\xc5\xb3 vidurio investicij\xc5\xb3 dydis prad\xc4\x97jo ma\xc5\xbeiau svyruoti palyginus su ekonominio ciklo svyravimu. 1964\xe2\x80\x931969 met\xc5\xb3 periodu \xc5\xa1varios investicijos sudar\xc4\x97 4,3\xc2\xa0% nuo BVP. Toliau investicijos dar labiau ma\xc5\xbe\xc4\x97jo ir 1985\xe2\x80\x931989 nukrito iki 2,6\xc2\xa0%, o ekonominio nuosmukio metu 1990\xe2\x80\x931991 metais iki 1,4\xc2\xa0%. Kai kurie ekonomistai tvirtina, kad palaipsnis investicij\xc5\xb3 ma\xc5\xbe\xc4\x97jimas nesuk\xc4\x97l\xc4\x97 bendro ekonomikos nuosmukio, nes padid\xc4\x97jo asmeninis vartojimas, d\xc4\x97ka paimtu kredit\xc5\xb3 ir padid\xc4\x97jusi\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s i\xc5\xa1laid\xc5\xb3 (did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dalimi d\xc4\x97l biud\xc5\xbeeto deficito nuo 1960 \xe2\x80\x93 t\xc5\xb3j\xc5\xb3 iki 1990 \xe2\x80\x93 t\xc5\xb3j\xc5\xb3 galo), kuris daugiau negu padeng\xc4\x97 suma\xc5\xbe\xc4\x97jusias investicijas. Kiti ekonomistai skaito, kad nedideli svyravimai suma\xc5\xbe\xc4\x97jusiame ekonomikos augime nuo 1960 \xe2\x80\x93 \xc5\xb3j\xc5\xb3 prana\xc5\xa1auja \xc5\xabkio smukimo tendencij\xc4\x85. I\xc5\xa1 tikro, nuo 1960 \xe2\x80\x93 \xc5\xb3j\xc5\xb3 ekonomikos augimo tempai JAV pastoviai ma\xc5\xbe\xc4\x97jo. Ekonomika1960 \xe2\x80\x93 aisiais augo 3,8\xc2\xa0%, 1970 \xe2\x80\x93 aisiais \xe2\x80\x93 2,8\xc2\xa0%, 1980 \xe2\x80\x93 aisiais \xe2\x80\x93 2,5\xc2\xa0% ir pirmoje pus\xc4\x97je 1990 \xe2\x80\x93 \xc5\xb3j\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 1,8\xc2\xa0%. Tai galima paai\xc5\xa1kinti \xc2\xabspekuliacin\xc4\x97mis\xc2\xbb investicijomis (investuojama jau \xc4\xaf esamas \xc4\xafmones) d\xc4\x97ka \xc2\xabreali\xc5\xb3\xc2\xbb kapitalo investicij\xc5\xb3 (stakli\xc5\xb3 pirkimas, nauj\xc5\xb3 gamykl\xc5\xb3 statyba).\n_START_SECTION_\nEkonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 \xc4\xaftaka \xc4\xafvairioms \xc5\xabkio \xc5\xa1akoms\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xaakio \xc5\xa1akas, kurios gamina trumpalaikio naudojimo prekes ekonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 svyravimai veikia ma\xc5\xbeiau. Kartais net suaktyvina kai kuri\xc5\xb3 siaur\xc5\xb3 sfer\xc5\xb3 veikl\xc4\x85, kaip lombard\xc5\xb3, jurist\xc5\xb3 ir bankrot\xc5\xb3 specialist\xc5\xb3. Daugiau pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeiamos \xc4\xafmon\xc4\x97s gaminan\xc4\x8dios ilgesnio vartojimo prekes. \xc5\xa0ios \xc4\xafmon\xc4\x97s ne tik daugiausiai nuken\xc4\x8dia nuo ekonomini\xc5\xb3 cikl\xc5\xb3 nuosmuki\xc5\xb3, bet ir daugiausiai i\xc5\xa1lo\xc5\xa1i\xc4\x85 pakilime ir pike. Svarbiausios prie\xc5\xbeastys \xe2\x80\x93 dvi: pirkini\xc5\xb3 atid\xc4\x97jimas ir rinkos monopolizacija. Sunkesni\xc5\xb3 periodu kapitaliniai \xc4\xafd\xc4\x97jimai gali b\xc5\xabti atid\xc4\x97ti, o ilgesniu periodu \xc4\xafranga taisoma, modernizuojama o ne perkama nauja. Ekonominio nuosmukio laikais investicijos \xc4\xaf gamybos \xc4\xafrankius \xc5\xbeymiai suma\xc5\xbe\xc4\x97ja. T\xc4\x85 pat\xc4\xaf galima pasakyti ir apie ilgesnio naudojimo prekes. Skirtingai, negu maisto produkt\xc5\xb3 ar drabu\xc5\xbei\xc5\xb3, automobil\xc4\xaf ar buitin\xc4\x99 technik\xc4\x85 galima nusipirkti v\xc4\x97liau. O u\xc5\xbesit\xc4\x99sus ekonominei krizei tiesiog ir n\xc4\x97ra pinig\xc5\xb3 pirkti brangesnes prekes, kartais \xc5\xbemon\xc4\x97s pinig\xc5\xb3 trukum\xc4\x85 sprend\xc5\xbei\xc4\x85 naudodamiesi santaupomis ar kreditais. Ekonominio nuosmukio laikais \xc5\xbemon\xc4\x97s daugiau taiso, o ne kei\xc4\x8dia ilgo naudojimo prekes. Nors ir maisto produkt\xc5\xb3 ar drabu\xc5\xbei\xc5\xb3 pardavimai ma\xc5\xbe\xc4\x97ja, jie ma\xc5\xbe\xc4\x97ja ma\xc5\xbeiau negu preki\xc5\xb3 ilgesnio naudojimo._NEWLINE_Monopolistai, gaminantis ilgalaikio naudojimo prekes ekonominio nuosmukio laikais kainas stengiasi i\xc5\xa1laikyti stabilias, ma\xc5\xbeinant gamyb\xc4\x85 suma\xc5\xbe\xc4\x97jus paklausai. Tokiu atveju ekonomikos nuosmukis daugiau \xc4\xaftakos turi gamybos apimtims ir u\xc5\xbeimtumui, o ne kainoms. Kitokia situacija susidaro \xc5\xa1akose, i\xc5\xa1leid\xc5\xbeian\xc4\x8dias prekes trumpalaikio naudojimo. Suma\xc5\xbe\xc4\x97jus vartojimui ma\xc5\xbeinamos kainos, nes \xc4\x8dia prakti\xc5\xa1kai neb\xc5\xabna monopolis\xc4\x8di\xc5\xb3.'