b'\n_START_ARTICLE_\nChloroplastas\n_START_PARAGRAPH_\nChloroplastas \xe2\x80\x93 augalin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s \xc5\xbeali\xc4\x85 pigment\xc4\x85 chlorofil\xc4\x85 turinti plastid\xc4\x97, atliekanti fotosintez\xc4\x97s funkcij\xc4\x85. Skersmuo apie 4-6, ilgis \xe2\x80\x93 1-5 mikrometrai. Chloroplastai yra auk\xc5\xa1tesni\xc5\xb3j\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 lapuose, prie stiebo pavir\xc5\xa1iaus ir jaunuose vaisiuose. Dumbli\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97se b\xc5\xabna vienas arba keli skirtingos formos chloroplastai. Auk\xc5\xa1tesni\xc5\xb3j\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97se b\xc5\xabna apie 10-200 l\xc4\x99\xc5\xa1io formos chloroplast\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nChloroplasto sandara\n_START_PARAGRAPH_\nApvalkal\xc4\x97lis sudarytas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 membran\xc5\xb3, kurios gaubia bespalv\xc4\x99 strom\xc4\x85. Stromoje i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios fotosintetin\xc4\x97s membranos \xe2\x80\x93 tilakoidai, kurie kaip monetos sud\xc4\x97tos viena ant kitos sudarydamos granas su chlorofilu. Viename chloroplaste gali b\xc5\xabti \xc5\xa1imtai gran\xc5\xb3._NEWLINE_I\xc5\xa1orin\xc4\x97 membrana yra laidi \xc4\xafvairiems jonams ir elektrocheminio gradiento nesukuria. Veikianti \xc5\xa1viesin\xc4\x97s fotosintez\xc4\x97s stadijos sistema sukuria didel\xc4\xaf H\xe2\x81\xba gradient\xc4\x85 skersai tilakoid\xc5\xb3 membran\xc5\xb3 (H\xe2\x81\xba perteklius vidinin\xc4\x97je (angl. lumen) tilakoido pus\xc4\x97je. \xc5\xa0\xc4\xaf gradient\xc4\x85 tilakoido membranoje esanti H\xe2\x81\xba-ATFaz\xc4\x97 naudoja makroenerginiam junginiui ATF pagaminti. ATF reikalingas stromoje vykstan\xc4\x8diai tamsinei fotosintez\xc4\x97s stadijai. Chloroplasto membran\xc5\xb3 sistema schemati\xc5\xa1kai paprastai vaizduojama taip:_NEWLINE_Tilakoid\xc5\xb3 membranose yra apie 50 proc. baltym\xc5\xb3, taip pat lipid\xc5\xb3 (daugiau yra fosfolipid\xc5\xb3). Stromoje yra DNR, iRNR, tRNT, ribosom\xc5\xb3, ferment\xc5\xb3 ir riebal\xc5\xb3 la\xc5\xa1eli\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nChloroplastas turi savo atskirai replikuojam\xc4\x85 DNR ir savo baltym\xc5\xb3 sintez\xc4\x97s sistem\xc4\x85, nors daugelis chloroplastui reikaling\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 sintetinama j\xc4\xaf gaubian\xc4\x8dioje l\xc4\x85stel\xc4\x97s dalyje pagal branduolyje esan\xc4\x8dius genus. Manoma, jog chloroplastus turinti l\xc4\x85stel\xc4\x97 yra toli pa\xc5\xbeengusi fotosintetinan\xc4\x8dios bakterijos (tapusios chloroplastu) ir didesn\xc4\x97s j\xc4\x85 \xe2\x80\x9epararijusios\xe2\x80\x9c l\xc4\x85stel\xc4\x97s (likusi l\xc4\x85stel\xc4\x97s dalis) simbioz\xc4\x97s forma._NEWLINE_Mokslin\xc4\x97 diskusija apie chloroplast\xc5\xb3 kilm\xc4\x99\n_START_SECTION_\nImporto sistema\n_START_PARAGRAPH_\nBranduolyje koduojami ir u\xc5\xbe chloroplasto rib\xc5\xb3 sintetinami baltymai turi specifin\xc4\x99 lyderin\xc4\x99 sek\xc4\x85, kuri\xc4\x85 l\xc4\x85stel\xc4\x97s transporto sistemos atpa\xc5\xbe\xc4\xafsta, nukreipdamos baltym\xc4\x85 \xc4\xaf chloroplast\xc4\x85._NEWLINE_Klasikinis objektas chloroplast\xc5\xb3 importo sistemai tirti yra \xc5\xbeirnis (Pisum sativum L), kurio chloroplastus palyginti lengva i\xc5\xa1skirti.'