b'\n_START_ARTICLE_\nGermanija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGermanijos apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas formavosi paskutiniaisiais am\xc5\xbeiais prie\xc5\xa1 m\xc5\xabs\xc5\xb3 er\xc4\x85, kuomet taip buvo priprasta vadinti teritorijas Europos \xc5\xbeemyne, nevaldomas Romos imperijos. Tod\xc4\x97l pietin\xc4\x97s ir vakarin\xc4\x97s Germanijos ribos buvo gana ai\xc5\xa1kiai apibr\xc4\x97\xc5\xbetos ir nekintan\xc4\x8dios. Vakarin\xc4\x97 riba sutapo su Reino upe, kur Germanija ribojosi su Galija, o pietin\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Dunojumi, kur Germanija ribojosi su Alp\xc4\x97mis (Noriku) ir Panonija._NEWLINE_Rytin\xc4\x97 Germanijos riba nebuvo nustatyta, bet german\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3 teritorijos t\xc4\x99s\xc4\x97si iki Vyslos, kur ribojosi su balt\xc5\xb3 ir slav\xc5\xb3 gentimis (Skitija). Pietry\xc4\x8diuose Germanija ribojosi su Dakija. \xc5\xa0iaur\xc4\x97je Germanijos apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas ap\xc4\x97m\xc4\x97 ir pietin\xc4\x99 Skandinavij\xc4\x85._NEWLINE_Pietin\xc4\x97 Germanijos dalis buvo kalnuotesn\xc4\x97, o \xc5\xa1iaurinei b\xc5\xabdingos lygumos. Visos did\xc5\xbeiosios germanijos up\xc4\x97s tek\xc4\x97jo \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 ir priklaus\xc4\x97 Baltijos j\xc5\xabros ir \xc5\xa0iaur\xc4\x97s j\xc5\xabros baseinams. Tai buvo Oderis (Viadua), Mainas (Moenus), Elb\xc4\x97 (Albis), V\xc4\x97zeris (Visurgis) ir kt.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istorin\xc4\x97 Germanija\n_START_PARAGRAPH_\nIki m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros prad\xc5\xbeios Germanija buvo etni\xc5\xa1kai mi\xc5\xa1ri. Nuo II t\xc5\xabkst. pr. m. e. j\xc4\x85 buvo apgyvendin\xc4\x99 indoeuropie\xc4\x8diai (Urn\xc5\xb3 lauk\xc5\xb3 kult\xc5\xabra), ir regione formavosi bent 4 skirtingos indoeuropie\xc4\x8di\xc5\xb3 grup\xc4\x97s: baltai, slavai, germanai ir keltai. Balt\xc5\xb3 ir slav\xc5\xb3 prot\xc4\x97viai (siejami su Lu\xc5\xbeit\xc4\x97n\xc5\xb3 kult\xc5\xabra) I t\xc5\xabkst. pr. m. e. buvo apgyvendin\xc4\x99 didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf rytin\xc4\x97s Germanijos (iki pat Oderio up\xc4\x97s)._NEWLINE_Germanijos pietin\xc4\x97je, kalnuotoje dalyje formavosi kelt\xc5\xb3 gentys, kuri\xc5\xb3 plitimo prad\xc5\xbeia siejama su Hal\xc5\xa1tato kult\xc5\xabra (800\xe2\x80\x93450\xc2\xa0m. pr. m. e.). V\xc4\x97lyvesniuoju, La Teno laikotarpiu (nuo V a. pr. m. e.) keltai i\xc5\xa1 pietin\xc4\x97s Germanijos plito po vis\xc4\x85 Europ\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Galij\xc4\x85 (galai), Britanij\xc4\x85, Hibernij\xc4\x85, Ispanij\xc4\x85, Panonij\xc4\x85, Dakij\xc4\x85, pasiek\xc4\x97 ir Ilyrij\xc4\x85, Trakij\xc4\x85, netgi Azij\xc4\x85. Svarbiausios kelt\xc5\xb3 gentys likusios Germanijos teritorijoje buvo bojai, volkai ir sekvanai._NEWLINE_Germanijos \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je lygum\xc5\xb3 dalyje ir pietin\xc4\x97je Skandinavijoje formavosi german\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3 prot\xc4\x97viai, kuri\xc5\xb3 pirmoji \xc5\xbeinoma archeologin\xc4\x97 kult\xc5\xabra siejama su \xc5\xa0iaur\xc4\x97s gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiumi. VIII\xe2\x80\x93III a. pr. m. e. (Jastorfo kult\xc5\xabros laikais) jie apgyvendino did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s Germanijos, asimiliuodami arba i\xc5\xa1stumdami vietos gentis (slav\xc5\xb3 ir balt\xc5\xb3 prot\xc4\x97vius). Nedideli \xc5\xa1i\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3 liku\xc4\x8diai (pvz. Pomeranijos baltai) i\xc5\xa1silaik\xc4\x97 iki Viduram\xc5\xbei\xc5\xb3. III\xe2\x80\x93I a. pr. m. e. germanai plito tolyn. Pietuose, kalnuotoje Germanijoje, jie susid\xc5\xabr\xc4\x97 su keltais, kuriuos asimiliavo. Tokiu b\xc5\xabdu jie i\xc5\xa1plito visoje Germanijoje ir j\xc5\xb3 gyvenamos ribos susisiek\xc4\x97 su Romos imperijos sienomis. Svarbiausios \xc5\xa1i\xc5\xb3 german\xc5\xb3 archeologin\xc4\x97s kult\xc5\xabros yra \xc5\xa0iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 blokas, P\xc5\xa1evorsko kult\xc5\xabra, Oksyvo kult\xc5\xabra, Nameli\xc5\xb3 urn\xc5\xb3 kult\xc5\xabra ir kt._NEWLINE_Germanai taip pat migravo \xc4\xaf kitus regionus. \xc5\xa0iaur\xc4\x97s germanai (kimbrai ir teutonai) dar II a. pr. m. e. nusiaub\xc4\x97 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Italij\xc4\x85 ir pietin\xc4\x99 Galij\xc4\x85. Dalis j\xc5\xb3 kirto Reino up\xc4\x99 ir apsigyveno Galijoje. \xc5\xa0ios gentys (pvz. tungriai) tapo \xc5\xbeinomos kaip prie\xc5\xa1rein\xc4\x97s germanai (germani cisrhenan). \xc5\xa0i Galijos dalis buvo pavadinta Ma\xc5\xbe\xc4\x85ja Germanija. I a. pr. m. e. \xc5\xa1iuos germanus nukariavo Romos imperija ir prijung\xc4\x97 prie Belgijos Galijos. V\xc4\x97liau \xc4\x8dia suformuotos atskiros provincijos: \xc5\xbdemutin\xc4\x97 Germanija ir Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97 Germanija._NEWLINE_Kita dalis german\xc5\xb3 (gutonai) migravo \xc4\xaf rytus, kur i\xc5\xa1st\xc5\xabm\xc4\x97 sarmatus ir tapo \xc5\xbeinomi kaip gotai.\n_START_SECTION_\nGermanija I\xe2\x80\x93IV a.\n_START_PARAGRAPH_\nRomos imperatorius Augustas (63\xc2\xa0m. pr. m. e.\xe2\x80\x9314\xc2\xa0m.) siek\xc4\x97 nukariauti Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 Germanij\xc4\x85. Iki 6\xc2\xa0m. jo karved\xc5\xbeiai Germanikas ir Tiberijus nukariavo german\xc5\xb3 gentis iki pat Elb\xc4\x97s up\xc4\x97s. Rom\xc4\x97nai net \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Did\xc5\xbeiosios Germanijos provincij\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau patyr\xc4\x99 pralaim\xc4\x97jim\xc4\x85 Teutoburgo mi\xc5\xa1ke (9\xc2\xa0m.), jie buvo priversti atsitraukti, o 16\xc2\xa0m. atsisakyti savo ambicij\xc5\xb3 regione. Taip galutinai nustatytos Romos imperijos ribos su Germanija palei Reino ir Dunojaus upes. Tiesa, per I ir II a. rom\xc4\x97nai l\xc4\x97tai \xc4\xafved\xc4\x97 kontrol\xc4\x99 pietvakariniame Germanijos kampe (Dunojaus ir Reino auk\xc5\xa1tupyje), taip prapl\xc4\x97sdami savo Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97s Germanijos ir Retijos provincijas. Kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 apgintos kontroliuojamos sritys, \xc5\xa1ioje vietoje \xc4\xafkurtos Germanijos limos (limes germanicus). Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 teritorijoje i\xc5\xa1dygo miestai Akvil\xc4\x97ja, Lopodunumas ir kt._NEWLINE_Nepriklausomoje likusioje Germanijoje toliau konsolidavosi german\xc5\xb3 gentys. Germanai periodi\xc5\xa1kai puldin\xc4\x97jo Romos imperij\xc4\x85. Karai suintensyv\xc4\x97jo II a. pabaigoje, kuomet kilo Markoman\xc5\xb3 karai (166\xe2\x80\x93180 m.), o III a. germanai puldin\xc4\x97jo imperij\xc4\x85 III am\xc5\xbeiaus kriz\xc4\x97s metu. Manoma, kad, nors ir gyvendami viename regione, kalb\xc4\x97dami viena german\xc5\xb3 prokalbe, jie netur\xc4\x97jo bendros tapatyb\xc4\x97s. Vietoj to, jie tur\xc4\x97jo ai\xc5\xa1k\xc5\xb3 \xc4\xafvardijim\xc4\x85, skirt\xc4\x85 ne german\xc5\xb3 (kelt\xc5\xb3 ir rom\xc4\x97n\xc5\xb3) gentims \xc4\xafvardinti (sp\xc4\x97jamas terminas yra *walhaz, i\xc5\xa1 kurio kilo etnonimai Velsas, valai, Kornvalis, valonai, valakai ir kt.).\n_START_SECTION_\nGermanija V\xe2\x80\x93IX a.\n_START_PARAGRAPH_\nIV a. II pus\xc4\x97je kil\xc4\x99s Got\xc5\xb3 karas laikomas pirmuoju svarbiu karu, kuriuo prasideda masin\xc4\x97s german\xc5\xb3 migracijos. J\xc5\xb3 metu vyko german\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimai i\xc5\xa1 Germanijos \xc4\xaf aplinkinius regionus: vandalai, frankai, burgundai nusiaub\xc4\x97 Galij\xc4\x85, \xc5\xa1iauriniai germanai apgyvendino Brit\xc5\xb3 salas. \xc5\xa0i\xc5\xb3 kraustym\xc5\xb3si metu german\xc5\xb3 gyvenamos teritorijos \xc5\xa1iek tiek i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97. Galutinai germanizuota ne tik Ma\xc5\xbeoji Germanija ir Britanija, bet ir Retija, Norikas (dab. \xc5\xa0veicarija ir Austrija)._NEWLINE_Vietoj to, pati i\xc5\xa1tu\xc5\xa1t\xc4\x97jusi Germanijos teritorija patyr\xc4\x97 slav\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3 migracijas i\xc5\xa1 ryt\xc5\xb3. VI-VII a. vakar\xc5\xb3 slavai (Polab\xc4\x97s slavai, silez\xc4\x97nai, pamar\xc4\x97nai, bohemai, moravai, polianai ir kt.) apgyvendino vis\xc4\x85 Germanijos teritorij\xc4\x85 \xc4\xaf rytus nuo Elb\xc4\x97s. \xc5\xa0i Germanijos dalis XX a. istoriografijoje vadinama slav\xc5\xb3 Germanija (Germania Slavica). Dalinai slavizuota, jos dalis \xc4\xaf vakarus nuo Oderio v\xc4\x97l buvo germanizuota XII-XIV a._NEWLINE_Likusioje Germanijos dalyje vietin\xc4\x97s german\xc5\xb3 gentys VI-VIII a. suk\xc5\xabr\xc4\x97 savo gentines valstyb\xc4\x97les. Tarp j\xc5\xb3 buvo Bavar\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97, Aleman\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97, Saksonija, Tiuringija, Fryzija ir kt. VIII-IX a.jos visos \xc4\xafjungtos \xc4\xaf Frank\xc5\xb3 imperij\xc4\x85. \xc5\xa0i\xc4\x85 padalinus 843 m., visa vakar\xc5\xb3 Germanija atiteko Ryt\xc5\xb3 Frank\xc5\xb3 karalystei.\n_START_SECTION_\nPalikimas\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 Germanijos pavadinimo daugelyje Vakar\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 yra kil\xc4\x99s dabartinis Vokietijos pavadinimas: angl. Germany, hebr. \xd7\x92\xd7\xa8\xd7\x9e\xd7\xa0\xd7\x99\xd7\x94, it. Germania, alb. Gjermania, bulg. \xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f, malt. \xc4\xa0ermanja, gr. \xce\x93\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbc\xce\xb1\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1, maked. \xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x98\xd0\xb0, rumun. Germania, rus. \xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f, arm. \xd4\xb3\xd5\xa5\xd6\x80\xd5\xb4\xd5\xa1\xd5\xb6\xd5\xab\xd5\xa1, gruz. \xe1\x83\x92\xe1\x83\x94\xe1\x83\xa0\xe1\x83\x9b\xe1\x83\x90\xe1\x83\x9c\xe1\x83\x98\xe1\x83\x90.'