b'\n_START_ARTICLE_\nWernher von Braun\n_START_SECTION_\nJaunyst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nVerneris fon Braunas gim\xc4\x97 Virzice, Poznan\xc4\x97s provincijoje, kuri tuomet buvo Vokietijos imperijos sud\xc4\x97tyje. Jo \xc5\xa1eima buvo kilusi i\xc5\xa1 kilming\xc5\xb3j\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s, tod\xc4\x97l jis paveld\xc4\x97jo Freihero titul\xc4\x85 (atitinkant\xc4\xaf Baron\xc4\x85). Jo t\xc4\x97vas, konservatori\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s tarnautojas Magnusas Freiheras fon Braunas (1878\xe2\x80\x931972), \xc4\x97jo Federalinio kabineto \xc5\xbdem\xc4\x97s \xc5\xabkio ministro pareigas tuometin\xc4\x97je Veimaro Respublikoje. Jo jaunesnysis brolis taip pat buvo vardu Magnusas Freiheras fon Braunas (1919\xe2\x80\x932003) bei pagal specialyb\xc4\x99 buvo in\xc5\xbeinierius. Verneris susidom\xc4\x97jo astronomija kai motina jam padovanojo teleskop\xc4\x85. Pasibaigus Pirmajam pasauliniam karui Virzicas buvo atiduotas Lenkijai, tod\xc4\x97l kaip ir daugelis kit\xc5\xb3 jo \xc5\xa1eima persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Vokietij\xc4\x85. Jie \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 Berlyne, kur 12-metis fon Braunas, \xc4\xafkv\xc4\x97ptas Makso Valierio ir Fritzo fon Opelio reaktyviniais automobiliais sumu\xc5\xa1t\xc5\xb3 grei\xc4\x8dio rekord\xc5\xb3, \xc5\xbemoni\xc5\xb3 pilnoje gatv\xc4\x97je susprogdino \xc5\xbeaislin\xc4\xaf vagon\xc4\x85 ir u\xc5\xbe tai buvo are\xc5\xa1tuotas._NEWLINE_Verneris fon Braunas buvo patyr\xc4\x99s m\xc4\x97g\xc4\x97jas muzikantas ir gal\xc4\x97jo i\xc5\xa1 atminties sugroti Bethoveno ar Bacho melodijas. Jis mok\xc4\x97jo groti violon\xc4\x8dele bei pianinu ir i\xc5\xa1 pat prad\xc5\xbei\xc5\xb3 nor\xc4\x97jo tapti kompozitoriumi. Muzikos mok\xc4\x97si pas \xc5\xbeinom\xc4\x85 kompozitori\xc5\xb3 Pauli\xc5\xb3 Hindemit\xc4\x85._NEWLINE_1925-\xc5\xb3j\xc5\xb3 prad\xc5\xbeioje fon Braunas prad\xc4\x97jo lankyti internatin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85 Etersburgo pilyje, netoli Veimaro, kur jam nekaip sek\xc4\x97si su fizika ir matematika. 1928 m. jis per\xc4\x97jo \xc4\xaf Hermano Litco internat\xc4\x85. Ten jis \xc4\xafsigijo raket\xc5\xb3 pionieriaus Hermano Oberto knygos \xe2\x80\x9eRaketa \xc4\xaf tarpplanetin\xc4\x99 erdv\xc4\x99\xe2\x80\x9c (vok. Die Rakete zu den Planetenr\xc3\xa4umen, 1929) kopij\xc4\x85. Jis visada \xc5\xbeav\xc4\x97josi kosmin\xc4\x97mis kelion\xc4\x97mis, tod\xc4\x97l nusprend\xc4\x97 rimtai studijuoti fizikos bei matematikos mokslus, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 tapti in\xc5\xbeinieriumi. 1930 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Berlyno technikos institut\xc4\x85, kur tapo Tarpplanetini\xc5\xb3 susisiekim\xc5\xb3 draugijos (vok. Verein f\xc3\xbcr Raumschiffahrt, VfR) nariu ir pagelb\xc4\x97davo testuoti skystuoju kuru varomus raketinius variklius. 1931\xe2\x80\x931932 m. jis taipogi studijavo Ciuricho Federaliniame politechnikos institute bei 1933\xe2\x80\x931934 \xe2\x80\x93 Berlyno universitete.\n_START_SECTION_\nKarjera Vokietijoje\n_START_PARAGRAPH_\nVokietijoje \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 at\xc4\x97jus Nacionalsocialistams, raketin\xc4\x97s technikos pl\xc4\x97tra greitai tapo darbotvark\xc4\x97s dalimi. 1930 m. \xc4\xafkurtas Karo ministerijos raket\xc5\xb3 skyrius, o raketinio ginklo k\xc5\xabrimas buvo patik\xc4\x97tas Armijos ginkluot\xc4\x97s inspekcijos (AWB) \xc5\xa1audmen\xc5\xb3 ir balistikos skyriaus vir\xc5\xa1ininkui Karlui Bekeriui ir Berlyno technikos instituto d\xc4\x97stytojui, artilerijos kapitonui Valteriui Dornbergeriui. Dornbergeris fon Braunui suorganizavo Artilerijos tyrim\xc5\xb3 departamento dotacij\xc4\x85 ir \xc5\xa1is prad\xc4\x97jo testuoti kietojo kuro raketas Kumersdorfo poligone. 1934 m. liepos 27 d. Berlyno universitete jam buvo suteiktas fizikos daktaro laipsnis (kosmin\xc4\x97s aviacijos in\xc5\xbeinerija). T\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 pab. jo komanda s\xc4\x97kmingai paleido dvi A-2 raketas, kurios pasiek\xc4\x97 2,2 ir 3,5 km auk\xc5\xa1t\xc4\xaf._NEWLINE_Tuo metu, Vokietijos mokslininkus labai domino amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 fiziko Roberto H. Godardo tyrimai. Verneris fon Braunas panaudojo Godardo planus i\xc5\xa1 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 \xc5\xbeurnal\xc5\xb3 Aggregat raket\xc5\xb3 serijos gamyboje. 1937\xe2\x80\x931945 m. jis dirbo Penemiund\xc4\x97s tyrim\xc5\xb3 centre Uznamo saloje, kur vadovavo ma\xc5\xbeo nuotolio raketos A-4, varomos skystuoju kuru, k\xc5\xabrimui. Nuo 1943 m. po\xc5\xbeemin\xc4\x97je Mittelverk gamykloje (Harco kalnuose) buvo prad\xc4\x97ta raketos serijin\xc4\x97 gamyba ir po pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 1944 m. vykdyt\xc5\xb3 misij\xc5\xb3 link Did\xc5\xbeiosios Britanijos, konkre\xc4\x8diau Londono, raketa pavadinta V2 (Vergeltungswaffe, liet. ker\xc5\xa1to ginklas) vardu. Daugiau kaip 1700 \xc5\xa1i\xc5\xb3 raket\xc5\xb3 pataik\xc4\x97 \xc4\xaf Antverpen\xc4\x85, to pasekoje \xc5\xbeuvo per 3700 \xc5\xbemoni\xc5\xb3. 1942 m. prototipas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 istorijoje vir\xc5\xa1ijo 80 km auk\xc5\xa1t\xc4\xaf, 1945 m. pasiektas 200 km auk\xc5\xa1tis. Tai buvo pirmasis \xc5\xbemonijos sukurtas aparatas \xc4\xafskrid\xc4\x99s \xc4\xaf kosmin\xc4\x99 erdv\xc4\x99._NEWLINE_1937 m. lapkrit\xc4\xaf (pagal kitus \xc5\xa1altinius: 1932 m. gruod\xc5\xbeio 1 d.) fon Braunas \xc4\xafstojo \xc4\xaf NSDAP, 1933 m. \xe2\x80\x93 SS ir 1940 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s m\xc4\x97n. tapo Waffen-SS karininku.\n_START_SECTION_\nBandymai su orlaiviais\n_START_PARAGRAPH_\n1936 m. fon Braunas taip pat tyr\xc4\x97 suskystintu deguonimi varom\xc5\xb3 raketini\xc5\xb3 varikli\xc5\xb3 pritaikym\xc4\x85 orlaiviams. Aviakonstruktorius Ernstas Heinkelis paskolino Heinkel He 72 ir He 112 l\xc4\x97ktuvus fon Brano bandymams. 1937 m. bir\xc5\xbeelio m\xc4\x97n. vienas i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 l\xc4\x97ktuv\xc5\xb3 buvo i\xc5\xa1bandytas Neuhanderbergo aerodrome. Skryd\xc5\xbeio metu l\xc4\x97ktuvo st\xc5\xabmoklinis variklis, apr\xc5\xabpinamas raketiniu kuru, u\xc5\xbegeso ir nepaisant to, kad l\xc4\x97ktuvas nusileido su pakelta va\xc5\xbeiuokle ir tai, kad jo fiuzelia\xc5\xbeas u\xc5\xbesiliepsnojo, buvo \xc4\xafrodyta, kad l\xc4\x97ktuvas gali skristi su gale \xc4\xafmontuota traukos sistema._NEWLINE_Tuo pa\xc4\x8diu metu in\xc5\xbeinierius Helmutas Valteris eksperimentavo su lengvais vandenilio peroksidu bei kalcio permanganatu varomais raketiniais varikliais, kurie, pasirodo, puikiai tiko orlaiviams. Fon Brauno varikliai u\xc5\xbesikurdavo tiesioginio degimo b\xc5\xabdu ir sukeldavo liepsnas, tuo tarpu Valterio varikliai naudodavo chemin\xc4\x97s reakcijos b\xc5\xabdu i\xc5\xa1gautus kar\xc5\xa1tus garus, tiek vieni tiek kiti geb\xc4\x97jo sukurti trauk\xc4\x85 ir i\xc5\xa1vystyti didel\xc4\xaf greit\xc4\xaf. Visgi v\xc4\x97liau He 112 l\xc4\x97ktuvuose buvo panaudoti Valterio raketiniai varikliai, kadangi jie buvo patikimesni, lengviau u\xc5\xbekuriami ir saugesni.\n_START_SECTION_\nKarjera JAV\n_START_PARAGRAPH_\nAntrajam pasauliniam karui einant \xc4\xaf pabaig\xc4\x85 fon Braunas, jo brolis Magnusas ir keletas kit\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 pasidav\xc4\x97 amerikie\xc4\x8diams. 1945 m. bir\xc5\xbeelio 20 d. JAV valstyb\xc4\x97s sekretorius patvirtino fon Brauno ir jo specialist\xc5\xb3 perk\xc4\x97lim\xc4\x85 \xc4\xaf Amerik\xc4\x85, ta\xc4\x8diau apie tai vie\xc5\xa1ai prane\xc5\xa1ta tik 1945-\xc5\xb3j\xc5\xb3 spalio 1 d. Jie buvo nugabenti \xc4\xaf Fort Bliso karin\xc4\x99 baz\xc4\x99, \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo El Paso miesto, Teksaso valstijoje, kur mok\xc4\x97 kari\xc5\xa1kius, pramon\xc4\x97s ir universitet\xc5\xb3 bendruomenes raket\xc5\xb3 konstrukcijos bei j\xc5\xb3 valdymo. Taipogi kaip Hermio projekto dalyviai, jie pad\xc4\x97jo atnaujinti, surinkti ir paleisti kelet\xc4\x85 i\xc5\xa1 Vokietijos atgabent\xc5\xb3 V-2 raket\xc5\xb3 link White Sands kosmodromo, esan\xc4\x8dio Naujojoje Meksikoje, bei toliau studijavo tolimesn\xc4\xaf raket\xc5\xb3 pritaikymo potencial\xc4\x85 kariniams bei moksliniams tikslams. Jiems buvo draud\xc5\xbeiama palikti baz\xc4\x99 be karin\xc4\x97s palydos._NEWLINE_1947 m. ved\xc4\x97 Marij\xc4\x85 fon Kistorp, su kuria susi\xc5\xbeiedavo dar prie\xc5\xa1 kar\xc4\x85, ir susilauk\xc4\x97 3 vaik\xc5\xb3. 1950 m. prasid\xc4\x97jus Kor\xc4\x97jos karui, fon Braunas su komanda buvo perkelti \xc4\xaf Hantsvil\xc4\xaf (Alabama), kuris per ateinan\xc4\x8dius 20 met\xc5\xb3 tapo jo namais. 1955 m. rugs\xc4\x97jo 11 d. fon Braunas \xc4\xafgijo JAV pilietyb\xc4\x99. 1950\xe2\x80\x931956 m. jis vadovavo Redstone raketos k\xc5\xabrime Redstone Arsenal baz\xc4\x97je. \xc5\xa0i raketa buvo panaudota pirmuosiuose Jungtini\xc5\xb3 Valstij\xc5\xb3 vykdytuose branduoliniuose bandymuose. Kaip balistin\xc4\x97s raket\xc5\xb3 agent\xc5\xabros (ABMA) direktorius vadovavo raketos Jupiter-C k\xc5\xabrime, kuri 1958 m. i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 Explorer 1 \xc4\xaf kosmos\xc4\x85. Tai buvo pirmasis \xc5\xbeingsnis Amerikos kosmoso programoje. Nepaisant jo pastang\xc5\xb3, JAV vyriausyb\xc4\x97 nerod\xc4\x97 did\xc5\xbeiulio susi\xc5\xbeav\xc4\x97jimo jo darbais, tod\xc4\x97l savo id\xc4\x97jas jis nusprend\xc4\x97 skleisti per spaud\xc4\x85 (laikra\xc5\xa1\xc4\x8diai, knygos, \xc5\xbeurnalai), v\xc4\x97liau pasirod\xc4\x97 ir film\xc5\xb3 kosmoso tyrin\xc4\x97jim\xc5\xb3 tematika._NEWLINE_Galiausiai JAV vald\xc5\xbeiai susivokus, jog Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85junga smarkiai pirmavo Kosmin\xc4\x97se lenktyn\xc4\x97se, fon Braunas buvo nusamdytas sukurti raketos ne\xc5\xa1\xc4\x97jos prototip\xc4\x85, ka\xc5\xbek\xc4\x85 pana\xc5\xa1aus \xc4\xaf 1954 m. jo pasi\xc5\xablyt\xc4\x85, ta\xc4\x8diau atmest\xc4\x85 variant\xc4\x85. 1958 m. buvo \xc4\xafsteigta NASA. 1960 m. NASA \xc4\xafsteig\xc4\x97 Mar\xc5\xa1alo kosmini\xc5\xb3 skryd\xc5\xbei\xc5\xb3 centr\xc4\x85, kurio valdybos pirmininku tapo fon Braunas ir juo i\xc5\xa1liko iki 1970 m. Mar\xc5\xa1alo centro tikslas buvo suprojektuoti raket\xc4\x85, geban\xc4\x8di\xc4\x85 transportuoti didel\xc4\x97s mas\xc4\x97s krovinius. Taip buvo prad\xc4\x97ta Apollo programa. 1967 m. lapkri\xc4\x8dio 9 d. pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc4\xaf or\xc4\x85 paleista raketa Saturnas-5, o jau 1968 m. gruod\xc5\xbeio 21 d. \xc5\xa1i raketa i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 Apollo 8 erdv\xc4\x97laiv\xc4\xaf, kuris apskriejo M\xc4\x97nul\xc4\xaf. Jo svajon\xc4\x97 \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1laipinti \xc5\xbemog\xc5\xb3 M\xc4\x97nulyje \xe2\x80\x93 1969 m. liepos 16 d. tapo realybe, kai \xc4\xaf kosmin\xc4\x99 erdv\xc4\x99 buvo paleista Saturnas V raketa, gabenanti Apollo 11 \xc4\xafgul\xc4\x85. Programos gyvavimo laikotarpiu, Saturnas V raketos link M\xc4\x97nulio nugabeno \xc5\xa1e\xc5\xa1ias astronaut\xc5\xb3 komandas._NEWLINE_1966\xe2\x80\x931967 m. vasar\xc4\x85 jis dalyvavo mokslin\xc4\x97je ekspedicijoje Antarktidoje, kur testavo \xc4\xafrang\xc4\x85, kuri ateityje gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti panaudota gyvyb\xc4\x97s paie\xc5\xa1koms Marse ir kitose planetose. Pra\xc4\x97jus keliems m\xc4\x97nesiams po pirmojo i\xc5\xa1silaipinimo M\xc4\x97nulyje, jis vie\xc5\xa1ai i\xc5\xa1rei\xc5\xa1k\xc4\x97 savo optimizm\xc4\x85, tik\xc4\x97damasis, kad Saturnas raket\xc5\xb3 programa ir toliau bus tobulinama, siekiant 9-ajame de\xc5\xa1imtmetyje nusi\xc5\xb3sti misijas \xc4\xaf Mars\xc4\x85. D\xc4\x97l tarpusavio nesutarim\xc5\xb3 1972 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 26 d. fon Braunas paliko NASA._NEWLINE_Palik\xc4\x99s NASA, 1972 m. tapo kosmin\xc4\x97s aviacijos bendrov\xc4\x97s \xe2\x80\x9eFairchild Industries\xe2\x80\x9c in\xc5\xbeinerijos ir pl\xc4\x97tros viceprezidentu. 1975 m. apdovanotas Nacionaliniu medaliu mokslo srityje (angl. National Medal of Science). Mir\xc4\x97 1977 m. bir\xc5\xbeelio 16 d. nuo kasos v\xc4\x97\xc5\xbeio Aleksandrijoje (Vird\xc5\xbeinija), b\xc5\xabdamas 65 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus.'