b'\n_START_ARTICLE_\nErdv\xc4\x97\n_START_SECTION_\nErdv\xc4\x97 fizikoje\n_START_PARAGRAPH_\nErdv\xc4\x97 yra viena i\xc5\xa1 fundamentali\xc5\xb3 fizikos s\xc4\x85vok\xc5\xb3, rei\xc5\xa1kianti, kad ji negali b\xc5\xabti apibr\xc4\x97\xc5\xbeta per kitas s\xc4\x85vokas, kadangi fundamentalesni\xc5\xb3 n\xc4\x97ra. Pana\xc5\xa1iai kaip kitos fundamentaliosios s\xc4\x85vokos (laikas ir mas\xc4\x97), erdv\xc4\x97 yra apibr\xc4\x97\xc5\xbeta per matavim\xc4\x85. \xc5\xa0iuo metu standartinis atstumo intervalas, pavadintas standartiniu metru ar tiesiog metru, yra apibr\xc4\x97\xc5\xbetas atstumu, kur\xc4\xaf \xc5\xa1viesa nukeliauja vakuume per laiko interval\xc4\x85, lyg\xc5\xb3 1/299792458 sekund\xc4\x97s. \xc5\xa0is apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas kartu su dabartiniu laiko apibr\xc4\x97\xc5\xbeimu m\xc5\xabs\xc5\xb3 erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf paver\xc4\x8dia Minkovskio erdve ir patvirtina, kad specialioji reliatyvumo teorija visi\xc5\xa1kai atitinka apibr\xc4\x97\xc5\xbeim\xc4\x85._NEWLINE_Prie\xc5\xa1 Ein\xc5\xa1teino darbus reliatyvistin\xc4\x97je fizikoje laikas ir erdv\xc4\x97 buvo traktuojami kaip nepriklausomi matmenys. Ein\xc5\xa1teino atradimai parod\xc4\x97, kad d\xc4\x97l jud\xc4\x97jimo reliatyvumo m\xc5\xabs\xc5\xb3 erdv\xc4\x97 ir laikas gali b\xc5\xabti matemati\xc5\xa1kai sujungti \xc4\xaf vien\xc4\x85 simetri\xc5\xa1k\xc4\x85 objekt\xc4\x85 \xe2\x80\x93 erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf. (Atstumai erdv\xc4\x97je ar laike atskirai n\xc4\x97ra invarianti\xc5\xa1ki Lorenco transformacij\xc5\xb3 at\xc5\xbevilgiu, bet atstumai Minkovskio erdv\xc4\x97laikyje tokie yra)._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau laikas ir erdv\xc4\x97 neturi b\xc5\xabti traktuojami kaip Minkovskio erdv\xc4\x97laikio matmen\xc5\xb3 ekvivalentai. Kiekvienas gali laisvai jud\xc4\x97ti erdv\xc4\x97je, bet ne laike. Tokiu b\xc5\xabdu, su laiku ir erdve elgiamasi vienaip specialiojoje reliatyvumo teorijoje, kur laikas traktuojamas kaip menamoji koordinat\xc4\x97, ir kitaip bendrojoje reliatyvumo teorijoje, kur skirtingi \xc5\xbeenklai yra priskiriami laikui ir erdviniams komponentams erdv\xc4\x97laikio metrikoje.\n_START_SECTION_\nErdv\xc4\x97 matematikoje\n_START_PARAGRAPH_\nErdv\xc4\x97 matematikoje yra aib\xc4\x97 X kartu su joje fiksuota transformacij\xc5\xb3 grupe. Erdv\xc4\x97s X geometrija tuo atveju apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama kaip visuma savybi\xc5\xb3, kurios nekinta atliekant tas transformacijas. Taip, pavyzd\xc5\xbeiui, Euklido plok\xc5\xa1tuma yra reali\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 aib\xc4\x97 , kurios transformacij\xc5\xb3 grup\xc4\x97 yra vis\xc5\xb3 galim\xc5\xb3 post\xc5\xabmi\xc5\xb3 ir pasukim\xc5\xb3 aib\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nErdv\xc4\x97 astronomijoje\n_START_PARAGRAPH_\nErdv\xc4\x97 siejasi su palyginti tu\xc5\xa1\xc4\x8diomis Visatos dalimis \xe2\x80\x93 kosmine erdve. Bet koki\xc4\x85 srit\xc4\xaf u\xc5\xbe bet kokio dangaus k\xc5\xabno atmosferos galima laikyti \xe2\x80\x9eerdve\xe2\x80\x9c. Nors erdv\xc4\x97 yra tikrai erdvi, ji yra ne visada tu\xc5\xa1\xc4\x8dia, ir gali b\xc5\xabti u\xc5\xbepildyta materijos._NEWLINE_Priimta, kad kosmin\xc4\x99 erdv\xc4\x99 ir \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosfer\xc4\x85 skiria Karmano linija (riba 100 km auk\xc5\xa1tyje vir\xc5\xa1 \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus).\n_START_SECTION_\nErdvinis matavimas\n_START_PARAGRAPH_\nFizin\xc4\x97s erdv\xc4\x97s matavimas jau nuo seno buvo svarbus. Geometrija, matematikos \xc5\xa1aka, kuri matuoja erdvinius ry\xc5\xa1ius, buvo i\xc5\xa1populiarinta senov\xc4\x97s graik\xc5\xb3, nors ir kitos ankstyvosios visuomen\xc4\x97s buvo i\xc5\xa1vys\xc4\x8diusios matavimo sistemas. SI yra dabar bendriausia erdv\xc4\x97s matavimo vienet\xc5\xb3 sistema, beveik visuotinai naudojama ir moksle, ir praktikoje._NEWLINE_Geografija yra mokslo \xc5\xa1aka, apra\xc5\xa1anti \xc5\xbdem\xc4\x99, panaudojanti erdvin\xc4\xaf princip\xc4\x85 nusakant \xc4\xafvairi\xc5\xb3 \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus dali\xc5\xb3 pad\xc4\x97tis ir kryptis. Kartografija yra \xc5\xbeem\xc4\x97lapi\xc5\xb3 sudarymas, \xc4\xafgalinantis tikslesn\xc4\x99 navigacij\xc4\x85, vizualizacij\xc4\x85 ir orientavim\xc4\x85si. Geostatistika taiko statistinius metodus erdviniams duomenims ir leid\xc5\xbeia prognozuoti b\xc5\xabsimus \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus rei\xc5\xa1kinius. Astronomija yra mokslas, susij\xc4\x99s su kosmoso objekt\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimu, matavimu ir paai\xc5\xa1kinimu.'