b"\n_START_ARTICLE_\nArpanet\n_START_PARAGRAPH_\nARPANET (santrumpa i\xc5\xa1 angl. Advanced Research Process Agency Network) buvo pirmasis kompiuterinis tinklas, naudoj\xc4\x99s duomen\xc5\xb3 paket\xc5\xb3 mar\xc5\xa1rutizacij\xc4\x85. Tinklas funkcionavo iki 1990\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio m\xc4\x97nesio. Jis buvo \xc5\xa1iuolaikinio interneto pirmtakas.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istor\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nJAV Gynybos departamente buvo sukurta ARPA agent\xc5\xabra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kaip viena reakcij\xc5\xb3 \xc4\xaf TSRS palydovo \xe2\x80\x9eSputnik\xe2\x80\x9c paleidim\xc4\x85 1957-aisiais. Jai buvo pavesta i\xc5\xa1tirti, kaip geriau panaudoti investicijas \xc4\xaf kompiuterius (CCR, Command and Control Research). 1962\xc2\xa0m. spalio m\xc4\x97n. \xc5\xa1iam tyrimui vadovauti i\xc5\xa1 BBN at\xc4\x97jo J. C. R. Licklider\xe2\x80\x99is (1915\xe2\x80\x931990). Nuo tada daugiau sutar\xc4\x8di\xc5\xb3 imta sudarin\xc4\x97ti ne su korporacijomis, o su \xe2\x80\x9egeriausiais akademiniais kompiuteri\xc5\xb3 centrais\xe2\x80\x9c. Tuo metu dominavo paketinis darbas, o Licklider\xe2\x80\x99is nor\xc4\x97jo pereiti prie interaktyvesnio kompiuteri\xc5\xb3 naudojimo. Atspindint t\xc4\x85 pasikeitim\xc4\x85, jo padalinys buvo pervardintas \xc4\xaf IPTO (Information Processing Techniques Office)._NEWLINE_Dar 1962\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio m\xc4\x97n. J. C. R. Licklider\xe2\x80\x99is i\xc5\xa1d\xc4\x97st\xc4\x97 \xe2\x80\x9eGalaktikos tinklo\xe2\x80\x9c (Galactic Network) id\xc4\x97jas. Jose buvo pamin\xc4\x97ta beveik viskas, kas \xc5\xa1iuo metu yra internete. Tos vizijos d\xc4\x97ka IPTO kompiuteriuose \xc4\xaf\xc5\xbevelg\xc4\x97 komunikacijos priemon\xc4\x99. Buvo pabr\xc4\x97\xc5\xbeiama, kad ARPA atsiriboja nuo kompiuteri\xc5\xb3 industrijos, kuri kompiuter\xc4\xaf vis dar tebelaik\xc4\x97 tik aritmetiniu skai\xc4\x8diuokliu._NEWLINE_Tinklo pagrindu tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti decentralizuotas tinklas, kuris sujungt\xc5\xb3 \xc4\xafvairius JAV universitetus, dirban\xc4\x8dius JAV Gynybos ministerijai. Ry\xc5\xa1iai tinkle tur\xc4\x97jo vykti telefono linijomis. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 Pentagonas projekt\xc4\x85 atmet\xc4\x97, ta\xc4\x8diau 1965\xc2\xa0m. darbai v\xc4\x97l prad\xc4\x97ti vykdyti. Tais metais telefono linija tiesiogiai buvo sujungti Berklio universiteto ir MIT kompiuteriai.\n_START_SECTION_\nTinklo diegimo istorija\n_START_PARAGRAPH_\n1966\xc2\xa0m. pabaigoje ARPA agent\xc5\xabra tinklo k\xc5\xabrimui pasitelk\xc4\x97 Larry Roberts'\xc4\x85, jau tur\xc4\x97jus\xc4\xaf tos srities patirties. Pradin\xc4\x97 id\xc4\x97ja buvo tiesiog sujungti visus kompiuterius telefono linijomis. Ta\xc4\x8diau 1967\xc2\xa0m. prad\xc5\xbeioje \xc4\xafvyko susirinkimas ir nema\xc5\xbeai daliai jo dalyvi\xc5\xb3 ta koncepcija nepatiko. Wesley Clark\xe2\x80\x99as pasi\xc5\xabl\xc4\x97 sujungim\xc5\xb3 valdymui panaudoti atskir\xc4\x85 ir paprastesn\xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf. Tas pasi\xc5\xablymas ir buvo pasirinktas projekto pagrindu. 1967\xc2\xa0m. spalio m\xc4\x97nes\xc4\xaf Larry Roberts\xe2\x80\x99as projekt\xc4\x85 pristat\xc4\x97 simpoziume. Jo metu Roger\xe2\x80\x99is Scantlebury su projekto vadovu aptar\xc4\x97 Donaldo Davies\xe2\x80\x99o id\xc4\x97jas apie komutavim\xc4\x85 paket\xc5\xb3 pagalba. Ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 t\xc4\x85 ry\xc5\xa1io u\xc5\xbetikrinimo princip\xc4\x85 ne visi vienodai suprato ir d\xc4\x97l jo kilo ka\xc5\xbekiek gin\xc4\x8d\xc5\xb3._NEWLINE_Galutinis planas buvo parengtas ir aprobuotas 1968\xc2\xa0m. vasar\xc4\x85. Buvo paskelbtas konkursas ir pasirinkta BBN, su kuria sutartis pasira\xc5\xa1yta 1969\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 7 d. BBN laik\xc4\x97si plano ir tinkl\xc4\x85 k\xc5\xabr\xc4\x97 panaudodama nedidelius kompiuterius, vadinamus IMP (Interface Message Processors), kurie tarpusavyje buvo sujungti skirtin\xc4\x97mis linijomis. J\xc5\xb3 pradinis pralaidumas buvo 50 kbps. Patys kompiuteriai prie IMP buvo jungiami per nuosekli\xc4\x85 s\xc4\x85saj\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1 7 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 sudaryta BBN komanda dirbo spar\xc4\x8diai ir vis\xc4\x85 sistem\xc4\x85, apiman\xc4\x8di\xc4\x85 tiek aparat\xc5\xabrin\xc4\x99 dal\xc4\xaf, tiek paket\xc5\xb3 valdymo programin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85, \xc4\xafdieg\xc4\x97 per 9 m\xc4\x97nesius. Pirmoji jungtis atidaryta 1969\xc2\xa0m. spalio 29 d.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 buvo sujungti Los Angeles Kalifornijos universitete ir Stanfordo tyrim\xc5\xb3 institute (SRI) \xc4\xafrengti IMP.\n_START_SECTION_\nTinklo vystymasis\n_START_PARAGRAPH_\nARPANET spar\xc4\x8diai pl\xc4\x97t\xc4\x97si; j\xc4\xaf prad\xc4\x97jo naudoti \xc4\xafvairi\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 mokslininkai. 1973\xc2\xa0m. prie jo prisijung\xc4\x97 Did\xc5\xbeiosios Britanijos ir Norvegijos mokslin\xc4\x97s organizacijos,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tad tinklas tapo tarptautiniu. 1974\xc2\xa0m. Stanforde \xc4\xafsteigiamas \xe2\x80\x9eTelenet\xe2\x80\x9c tinklas, komercin\xc4\x97 ARPANET versija._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau 1984\xc2\xa0m. susik\xc5\xabr\xc4\x97 stiprus rimtas var\xc5\xbeovas, nes JAV Nacionalinis mokslo fondas susik\xc5\xabr\xc4\x97 savo tarpuniversitetin\xc4\xaf tinkl\xc4\x85 NSFNET, kurio greitaveika buvo gerokai didesn\xc4\x97 (56 kbps). Tais pa\xc4\x8diais 1984\xc2\xa0m. JAV karin\xc4\x97 ARPANET tinklo dalis atsiskyr\xc4\x97 \xc4\xaf atskir\xc4\x85 MILNET tinkl\xc4\x85. 1990\xc2\xa0m., neatlaik\xc4\x99s konkurencijos, ARPANET liov\xc4\x97si veik\xc4\x99s."