b"\n_START_ARTICLE_\n\xc4\xaesivaizduojamos bendruomen\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaesivaizduojamos bendruomen\xc4\x97s \xe2\x80\x93 JAV mokslininko Benedikto Andersono (Benedict Richard O'Gorman Anderson, g. 1936 rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 26 d.) sukurta koncepcija, ai\xc5\xa1kinanti nacionalizmo kilm\xc4\x99. Pagal j\xc4\x85 tautos traktuojamos kaip \xc5\xbemoni\xc5\xb3 \xc4\xafsivaizduojamos bendruomen\xc4\x97s._NEWLINE__NEWLINE_Savo koncepcij\xc4\x85 jis i\xc5\xa1d\xc4\x97sto 1991 m. i\xc5\xa1leistoje knygoje Anderson, Benedict. Imagined Communities: Reflections on the Origin and Spread of Nationalism. Revised Edition ed. London and New York: Verso, 1991. ISBN 0-86091-329-5.\n_START_SECTION_\nTeorijos esm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nTauta, pasak B. Andersono, yra \xc4\xafsivaizduojama, nes jos realiai negalima ap\xc4\x8diuopti, o tik \xc4\xafsivaizduoti ir tapatintis su \xc4\xafsivaizduojamu tautos \xc4\xafvaizd\xc5\xbeiu. \xe2\x80\x9eI\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 visos bendruomen\xc4\x97s, didesn\xc4\x97s u\xc5\xbe pirmyk\xc5\xa1\xc4\x8dius kaimus, kur gyventojai vos ne kasdien susiduria akis \xc4\xaf ak\xc4\xaf <\xe2\x80\xa6>, yra \xc4\xafsivaizduojamos\xe2\x80\x9d, - teigia jis._NEWLINE_\xc4\xaesivaizduojama bendruomen\xc4\x97 leid\xc5\xbeia save pajusti kaip ka\xc5\xbek\xc4\x85 didesnio u\xc5\xbe tiesiogiai supan\xc4\x8di\xc4\x85 bendruomen\xc4\x99. B. Andersono teigimu, susiformuoti \xc4\xafsivaizduojamoms bendruomen\xc4\x97ms galimyb\xc4\x97s sudar\xc4\x97 komunikacijos technologijos. Kolektyvin\xc4\xaf \xc4\xafsivaizdavim\xc4\x85 ir per tai atsirandant\xc4\xaf bendrum\xc4\x85 autorius motyvuoja t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3, \xc5\xbeurnal\xc5\xb3, laikra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 skaitymui. Technologija \xc4\xafvardijama kaip kult\xc5\xabrin\xc4\x97s nacionalizmo \xc5\xa1aknys \xe2\x80\x93 tai technologinio determinizmo pavyzdys._NEWLINE_Spaud\xc4\x85 B. Andersonas vertina kaip versl\xc4\x85: su knygomis, anot jo, prasideda ir masin\xc4\x97 gamyba. Jis sako, kad pirmiausia prekiautojai ie\xc5\xa1kojo toki\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3, kurios gal\xc4\x97jo dominti kuo daugiau j\xc5\xb3 am\xc5\xbeinink\xc5\xb3. U\xc5\xbepild\xc5\xbeius pirm\xc4\x85j\xc4\x85 - lotyni\xc5\xa1kai kalban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 rink\xc4\x85, atsigr\xc4\x99\xc5\xbeiama \xc4\xaf vietini\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 rinkas. Taip kapitalizmas kelia nacionalini\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 bang\xc4\x85. Andersonas pabr\xc4\x97\xc5\xbeia, kad spausdintin\xc4\x97 kalbos atsiradimas dav\xc4\x97 akstin\xc4\x85 formuotis nacionalin\xc4\x97ms tautoms.\n_START_SECTION_\nB. Andersono id\xc4\x97j\xc5\xb3 kontekstas\n_START_PARAGRAPH_\nB. Andersonas priklauso modernistinei nacionalizmo mokyklai (kartu su Ernest'u Gellner'iu, Eric'u Hobsbawm'u ir kt.), nes jis tautas ir nacionalizm\xc4\x85 laiko \xc5\xa1iuolaikiniu produktu, susiformavisiu ekonominiams ir politiniams tikslams pasiekti. Modernistin\xc4\x97 nacionalizmo ai\xc5\xa1kinimo mokykla oponuoja ankstesn\xc4\x97ms teorijoms, teigian\xc4\x8dioms, kad tautos egzistavo nuo ankstyviausi\xc5\xb3 \xc5\xbemonijos gyvavimo laik\xc5\xb3._NEWLINE_B. Andersonas, i\xc5\xa1skirdamas utopinius nacionalizmo bruo\xc5\xbeus (tauta yra \xc4\xafsivaizduojama, ribota ir suvereni), skiriasi nuo kit\xc5\xb3 modernistin\xc4\x97s mokyklos teoretik\xc5\xb3 tuo, kad, prie\xc5\xa1ingai, pavyzd\xc5\xbeiui, Gellner'iui and Hobsbawm'ui, globalizacijos s\xc4\x85lygomis neprognozuoja nacionalizmo i\xc5\xa1nykimo, o suteikia nauj\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3 nacionalizmo ai\xc5\xa1kinimui._NEWLINE_Tauta, pasak B. Andersono, yra \xc4\xafsivaizduojama, nes jos realiai negalima ap\xc4\x8diuopti, o tik \xc4\xafsivaizduoti ir tapatintis su \xc4\xafsivaizduojamu tautos \xc4\xafvaizd\xc5\xbeiu. Ribota nacija tod\xc4\x97l, kad n\xc4\x97 viena nacija netapatina sav\xc4\x99s su visa \xc5\xbemonija. Suvereni nacija yra per laisv\xc4\x97s suvokim\xc4\x85 \xe2\x80\x93 laisv\xc4\x97s matas ir simbolis yra suvereni valstyb\xc4\x97."