b'\n_START_ARTICLE_\nFrancis Harry Compton Crick\n_START_PARAGRAPH_\nFransis Haris Komptonas Krikas (angl. Francis Harry Compton Crick, 1916 m. bir\xc5\xbeelio 8 d. Northamptonas \xe2\x80\x93 2004 m. liepos 28 d. San Diegas, Kalifornija) \xe2\x80\x93 angl\xc5\xb3 biochemikas ir genetikas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1937 m. baig\xc4\x97 Londono universiteto koled\xc5\xbe\xc4\x85. 1937-1939 m. ir 1947-1977 m. dirbo Kembrid\xc5\xbeo universitete, nuo 1962 m. Biologijos laboratorijos ved\xc4\x97jas. Nuo 1959 m. profesorius._NEWLINE_Dar tebeb\xc5\xabdamas doktorantu, su D\xc5\xbeeimsu Watsonu teori\xc5\xa1kai nustat\xc4\x97 deoksiribonukleor\xc5\xabg\xc5\xa1ties (DNR) strukt\xc5\xabr\xc4\x85 (dvigub\xc4\x85 spiral\xc4\x99) ir atskleid\xc4\x97, kaip DNR molekul\xc4\x97s kopijuojamos l\xc4\x85stel\xc4\x97s dalijimosi metu. I\xc5\xa1tyr\xc4\x97 nukleor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 molekulin\xc4\x99 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 ir j\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 organizmo po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 ir savybi\xc5\xb3 paveld\xc4\x97jimui, tyr\xc4\x97 genetin\xc4\xaf kod\xc4\x85, i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kino kodono reik\xc5\xa1m\xc4\x99 ir prad\xc4\x97jo vartoti \xc5\xa1\xc4\xaf termin\xc4\x85. 1977 m. i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf JAV, San Diego Salko institute (Kalifornijos valstija) tyr\xc4\x97 regos ir sapnavimo neurobiologinius mechanizmus._NEWLINE_Londono karali\xc5\xa1kosios draugijos narys.\n_START_SECTION_\nPripa\xc5\xbeinimas\n_START_PARAGRAPH_\n1962 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premija su D\xc5\xbeeimsu Vatsonu ir Morisu Vilkinsu._NEWLINE_\xe2\x80\x9eTimes\xe2\x80\x9c \xc5\xbeurnalas Watson ir Crick mokslin\xc4\xaf ind\xc4\x97l\xc4\xaf pripa\xc5\xbeino ne tik vienu i\xc5\xa1 de\xc5\xa1imties reik\xc5\xa1mingiausi\xc5\xb3j\xc5\xb3 XX a, bet ir vienu reik\xc5\xa1mingiausi\xc5\xb3 antrojo t\xc5\xabkstantme\xc5\xbeio atradim\xc5\xb3, \xc5\xa1alia Niutono, Darvino, Ein\xc5\xa1teino, ir kt.'