b'\n_START_ARTICLE_\nAt\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratija\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratija (kartais vadinama Tiesiogine demokratija) atsirado Senov\xc4\x97s Graikijos At\xc4\x97n\xc5\xb3 mieste-valstyb\xc4\x97je._NEWLINE_At\xc4\x97nai buvo viena pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 demokratij\xc5\xb3 ir tikriausiai svarbiausia Senov\xc4\x97s istorijoje. Kiti Graikijos miestai irgi buvo \xc4\xafsived\xc4\x99 demokratijas, da\xc5\xbenai, bet ne visada, sekdamos At\xc4\x97n\xc5\xb3 modeliu, bet n\xc4\x97 viena i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 nebuvo tokia galinga ir stabili (ir gerai dokumentuota) kaip At\xc4\x97nai. At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratija buvo intriguojantis eksperimentas, nes pilie\xc4\x8diai nerinkdavo atstov\xc5\xb3, o patys balsuodavo d\xc4\x97l \xc4\xafstatym\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimo. Gal\xc4\x97jo dalyvauti ne visi Atikos gyventojai, bet dalyvi\xc5\xb3 kiekis buvo nereg\xc4\x97tas._NEWLINE_Demokratijos \xc4\xafk\xc5\xabrimo nuopelnai priskiriami Solonui (594 m. pr. m. e.), Kleistenui (509 m. pr. m. e.), Efialtui At\xc4\x97nie\xc4\x8diui (462 m. pr. m. e.). Istorikai nesutaria kuris u\xc5\xbe kuri\xc4\x85 At\xc4\x97n\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 atsakingas ir kuris labiausiai atstovauja demokratijos jud\xc4\x97jimui. Da\xc5\xbeniausiai At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratijos laurai atitenka Kleistenui, nes Solono reformos neatsilaik\xc4\x97 prie\xc5\xa1 tiron\xc4\x85 Pesistrat\xc4\x85, o Efialtas beveik taikiai atgaivino Kleisteno reformas._NEWLINE_Did\xc5\xbeiausias ir ilgiausiai vald\xc4\x99s At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratijos lyderis buvo Periklis, po jo mirties demokratij\xc4\x85 dukart nuvert\xc4\x97 oligarch\xc5\xb3 revoliucijos art\xc4\x97jant Peloponeso karo pabaigai. Demokratija buvo \xc5\xa1iek tiek reformuota, kai j\xc4\x85 atk\xc5\xabr\xc4\x97 Eukleidas. Daugiau i\xc5\xa1lik\xc4\x99 duomen\xc5\xb3 apie modifikuot\xc4\x85 VI a. demokratij\xc4\x85 nei apie Periklio sistem\xc4\x85. At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratij\xc4\x85 nuvert\xc4\x97 Makedonija 322 m. pr. m. e. V\xc4\x97liau At\xc4\x97n\xc5\xb3 institucijos buvo atgaivintos, bet iki kokio laipsnio tai buvo demokratija diskutuojama.\n_START_SECTION_\nIstorin\xc4\x97s At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratijos s\xc4\x85lygos\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc5\xbekuriuo istorijos momentu Lydijoje buvo atrastas monet\xc5\xb3 kalimas. VII a. pr. m. e. piniginis \xc5\xabkis \xc4\xafsivie\xc5\xa1patauja. Tuo pa\xc4\x8diu irsta grupinis \xc5\xabkininkavimas, ypa\xc4\x8d \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkyje, giminin\xc4\x97 s\xc4\x85ranga, aristokrat\xc5\xb3 vie\xc5\xa1patavimas._NEWLINE_Aristokratai tradici\xc5\xa1kai tur\xc4\x97jo afiliacijos teis\xc4\x99, o tai tapo reik\xc5\xa1minga prasid\xc4\x97jus vidin\xc4\x97ms migracijoms, nes tik per \xc4\xafs\xc5\xabnijim\xc4\x85 migrantai gal\xc4\x97jo \xc4\xafsitraukti \xc4\xaf kitas, ne gimt\xc4\x85sias bendruomenes. Aristokrat\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85 stiprino ir teis\xc4\x97 teisti u\xc5\xbe nusikaltimus. Teis\xc4\x97s samprata buvo kitokia. Nusikaltimas prakti\xc5\xa1kai nesiskyr\xc4\x97 nuo nuod\xc4\x97m\xc4\x97s. \xc5\xbdmog\xc5\xbeudyst\xc4\x97s atveju spr\xc4\x99sta kaip pralietas kraujas u\xc5\xbeter\xc5\xa1\xc4\x97 \xc5\xbeem\xc4\x99. D\xc4\x97l to VII-VIII a. pr. m. e. masi\xc5\xa1kai vykdomi \xe2\x80\x9eapvalymo\xe2\x80\x9c aktai. Tai gal\xc4\x97jo daryti tik aristokratai. Aristokrat\xc5\xb3 rol\xc4\x97 prie\xc5\xa1taravo naujai \xc5\xabkinei situacijai. VIII a. pr. m. e. \xc4\xaftampa pasiek\xc4\x97 vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x99. Labiausiai nusiteik\xc4\x99 kovoti su aristokratais buvo pirkliai. Tai buvo naujas pirkli\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 amatinink\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pirat\xc5\xb3 sluoksnis. Kova prasid\xc4\x97jo d\xc4\x97l \xc4\xafstatym\xc5\xb3 kodifikacijos. U\xc5\xbera\xc5\xa1yti \xc4\xafstatymus gal\xc4\x97jo tik patys aristokratai._NEWLINE_Aristokratams buvo b\xc5\xabdingas asketi\xc5\xa1kas gyvenimo b\xc5\xabdas, ta\xc4\x8diau VII a. pad\xc4\x97tis kei\xc4\x8diasi. Prekeiviai savo gyvenimo b\xc5\xabdu u\xc5\xbekre\xc4\x8dia dal\xc4\xaf aristokrat\xc5\xb3. Nusigyven\xc4\x99 aristokratai VII a. vid. sudar\xc4\x97 pat\xc4\xaf revoliucingiausi\xc4\x85 visuomen\xc4\x97s sluoksn\xc4\xaf. Jie tampa tarpsluoksniu tarp aristokrat\xc5\xb3 ir prekeivi\xc5\xb3._NEWLINE_VII a. viduryje susidaro patin\xc4\x97 situacija. Nusigyven\xc4\x99 aristokratai pradeda vadovauti tironi\xc5\xa1kai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 demokrati\xc5\xa1kai revoliucijai. Tirono (tyrranos) s\xc4\x85voka tuo metu netur\xc4\x97jo blogos reputacijos. Tirono vald\xc5\xbeia r\xc4\x97m\xc4\x97si balanso principu, paveldima buvo tik retais atvejais. Svarbiausias tirono vaidmuo buvo teis\xc4\x97s kodifikavimas. Tironai palaikydavo gerus ry\xc5\xa1ius su Dionizo religija ir kultais, kurie buvo liaudi\xc5\xa1ki, steng\xc4\x97si u\xc5\xbedrausti aristokratin\xc4\x99 religij\xc4\x85._NEWLINE_Tironai atsirado visuose Graikijos miestuose su kai kuriomis i\xc5\xa1imtimis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Mitilena ir At\xc4\x97nais. Mitilenoje sukuriama renkama valdovo pareigyb\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 itakas Aisinetas (teis\xc4\x97jas, turintis valdovo \xc4\xafgaliojimus), kuris renkamas 10-iai met\xc5\xb3. At\xc4\x97nuose renkamas tironas (dialatas) yra Solonas. J\xc5\xb3 \xc4\xafgaliojimai buvo tironi\xc5\xa1ki, bet pareigyb\xc4\x97s renkamos ir ribotos laiku. Spartos ir Kretos vystymasis pasuko kita kryptimi. Kretos ir Spartos aristokratai patys sutinka u\xc5\xbera\xc5\xa1yti \xc4\xafstatymus, u\xc5\xbeb\xc4\x97gdami u\xc5\xbe aki\xc5\xb3 tironams. Sparta tur\xc4\x97jo 28 seni\xc5\xabn\xc5\xb3 taryb\xc4\x85 ir du karalius (Likurgo santvarka), be to eforat\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 steb\xc4\x97toj\xc5\xb3 taryb\xc4\x85. Taip balansuojant vald\xc5\xbei\xc4\x85 demokratijos Spartoje neatsirado.\n_START_SECTION_\nAt\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratija\n_START_PARAGRAPH_\nKlasikinis polis, kuriame matome demokratijos vystym\xc4\x85si yra At\xc4\x97nai. VII a. pr. m. e. \xc4\xafvykdomos pirmosios reformos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Drakonto \xc4\xafstatymai. Kilono bandymas \xc4\xafvykdyti tironi\xc5\xa1k\xc4\x85 perversm\xc4\x85 nepavyksta. 594 m. pr. m. e. At\xc4\x97n\xc5\xb3 aristokratai i\xc5\xa1renka Solon\xc4\x85 dialaku 10-\xc4\x8diai met\xc5\xb3. Solonas per \xc5\xa1\xc4\xaf laikotarp\xc4\xaf \xc4\xaftvirtino demokratijos pagrindus._NEWLINE_561 m. pr. m. e. Persistratas \xc4\xafvykdo s\xc4\x97kming\xc4\x85 perversm\xc4\x85, pasitelk\xc4\x99s Spartos kariuomen\xc4\x99. Paskutin\xc4\x97 At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratijos pakopa siejama su Kleistenio vardu. Jis likviduoja bet kokius aristokratijos reliktus. Kleistenis suardo At\xc4\x97n\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x99, jos galimybes grupuotis pagal interesus. Jo santvarkoje grupini\xc5\xb3 interes\xc5\xb3 b\xc5\xabti netur\xc4\x97jo, buvo sukurtos tritijos, kurios b\xc5\xabdavo sumai\xc5\xa1omos, kad negalima b\xc5\xabt\xc5\xb3 balsuoti geografiniu principu. Paliekama tik bul\xc4\x97, likviduojami areopagai.\n_START_SECTION_\nAt\xc4\x97n\xc5\xb3 politin\xc4\x97s institucijos\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc4\x97n\xc5\xb3 politines institucijas galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1skirstyti \xc4\xaf 3 dalis pagal vald\xc5\xbeios pob\xc5\xabd\xc4\xaf: tautos susirinkimas, taryba ir renkami pareig\xc5\xabnai-archontai ir strategai._NEWLINE_Susirinkimas priimin\xc4\x97jo politinius sprendimus, o taryba u\xc5\xbesiim\xc4\x97 politikos \xc4\xafgyvendinimu ir administraciniais reikalais. Tautos susirinkimas b\xc5\xabdavo \xc5\xa1aukiamas kart\xc4\x85 per m\xc4\x97nes\xc4\xaf, v\xc4\x97liau ma\xc5\xbedaug 4 sykius, per metus b\xc5\xabdavo apie 50 susirinkim\xc5\xb3. Susirinkimas b\xc5\xabdavo su\xc5\xa1aukiamas Tarybos sprendimu._NEWLINE_Reik\xc5\xa1mingiausios archont\xc5\xb3 ir areopago institucijos nuo ma\xc5\xbedaug V a. \xc4\x97m\xc4\x97 prarasti reali\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85, kuri koncentravosi taryboje. Archontai buvo pasidalij\xc4\x99 pareigybes ir fakti\xc5\xa1kai vadovavo valstybei. Nors j\xc5\xb3 fakti\xc5\xa1ka galia buvo labai ma\xc5\xbea i\xc5\xa1 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 jie susilaukdavo ypatingos pagarbos, matyt d\xc4\x97l sakralini\xc5\xb3, simbolini\xc5\xb3 \xc5\xa1i\xc5\xb3 pareig\xc5\xb3 pob\xc5\xabd\xc5\xbeio._NEWLINE_Archontai tur\xc4\x97jo savus pavadinimus. Tai eponimas, basil\xc4\x97jas, polemarchas ir 6 tesmotetai. Eponimas savo laiku simbolizavo auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc4\x85 valstybin\xc4\x99 gali\xc4\x85, jo vardu b\xc5\xabdavo pavadinami metai. At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratijos laikais eponimui liko tik kai kurios teismin\xc4\x97s funkcijos. Aristokratijos metu basil\xc4\x97jas buvo vyriausias atstovas nuo tautos dievams. S\xc4\x85lyginai \xc5\xa1nekant, vyriausiojo \xc5\xbeynio pareigos basil\xc4\x97jui i\xc5\xa1liko ir demokratijos laikais. Archontas polemarchas buvo nominalus kariuomen\xc4\x97s vadas. Ta\xc4\x8diau demokratijos laiku jokios realios \xc4\xaftakos kariuomenei netur\xc4\x97jo, o tik vykd\xc4\x97 kai kurias religines su karo dievais susijusias kulto apeigas. Tesmotet\xc5\xb3 sferai priklaus\xc4\x97 pirmininkavimas tam tikrose bylose._NEWLINE_Taryba buvo sudaroma i\xc5\xa1 400, o v\xc4\x97liau i\xc5\xa1 500 nari\xc5\xb3, i\xc5\xa1renkam\xc5\xb3 burtais vienodai nuo kiekvienos fil\xc4\x97s, t. y. po 50 i\xc5\xa1 kiekvienos. Taryba (arba bul\xc4\x97) buvo turb\xc5\xabt artimiausiais \xc5\xa1iuolaikinei vyriausybei At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratin\xc4\x97s sistemos organas. Tie, kuriems buvo pavedamas pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti tam tikr\xc4\x85 projekt\xc4\x85, atlikdavo pana\xc5\xa1ias \xc4\xaf ministro funkcijas._NEWLINE_Kad darbas b\xc5\xabt\xc5\xb3 efektyvesnis nuolat dirbdavo tik 1/10 tarybos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kiekvienos fil\xc4\x97s atstovai pos\xc4\x97d\xc5\xbeiaudavo 1/10 met\xc5\xb3 (dar buvo \xc4\xafjungiama po vien\xc4\x85 atstov\xc4\x85 i\xc5\xa1 kiekvienos fil\xc4\x97s). Kadangi taryba nuolat dirbdavo (1/3 pasilikdavo ir naktimis), tai u\xc5\xbe laik\xc4\x85 praleist\xc4\x85 valstybin\xc4\x97se pareigose pilie\xc4\x8diai gaudavo nedidel\xc4\xaf atlyginim\xc4\x85. Tas de\xc5\xa1imtadalis tarybos nari\xc5\xb3 vadinosi pritan\xc4\x97jais, o j\xc5\xb3 tarybos dalis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pritanija. Pritan\xc5\xb3 rankose fakti\xc5\xa1kai buvo vykdomoji vald\xc5\xbeia. Taryba taip pat ruo\xc5\xa1davo prakti\xc5\xa1kai visus nutarimus susirinkimui tvirtinti, o kadangi susirinkimai vykdavo gana da\xc5\xbenai, tai buvo nesunku visus sprendimus priimtus taryboje patvirtinti susirinkime._NEWLINE_Kariuomen\xc4\x97s reikalais u\xc5\xbesiimdavo renkami 10 strateg\xc5\xb3. J\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97 buvo didesn\xc4\x97 d\xc4\x97l to, kad strategai gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti perrenkami neribot\xc4\x85 kadencij\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3, kariuomen\xc4\x97je veik\xc4\x97 tiesioginio paklusnumo (subordinacijos) principas. Ta\xc4\x8diau ir strateg\xc5\xb3 veikla visi\xc5\xa1kai priklaus\xc4\x97 nuo tautos susirinkimo. Kiekvienam karo \xc5\xbeygiui ar operacijai susirinkimas paskirdavo vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 strateg\xc5\xb3, po to jis d\xc4\x97l \xc5\xbeygio tur\xc4\x97jo susirinkimui atsiskaityti. Po nepavykusio \xc5\xbeygio susirinkimas gal\xc4\x97jo strateg\xc4\x85 bausti, kartais net mirtimi. Nors i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 strateg\xc5\xb3 kolegija tur\xc4\x97jo universali\xc4\x85 bendr\xc4\x85 veiklos srit\xc4\xaf, bet d\xc4\x97l praktin\xc4\x97s b\xc5\xabtinyb\xc4\x97s ji vis labiau skaid\xc4\x97si, diferencijavosi pagal veikl\xc4\x85. Ir archontu, ir strategu gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti i\xc5\xa1rinktas kiekvienas pilietis._NEWLINE_Tiek sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimas tiek sprendim\xc5\xb3 \xc4\xafgyvendinimas buvo kiekvieno pilie\xc4\x8dio pareiga, o ne tik j\xc5\xb3 i\xc5\xa1rinkt\xc5\xb3j\xc5\xb3 ar j\xc5\xb3 lyderi\xc5\xb3. Nors ne visi At\xc4\x97n\xc5\xb3 gyventojai tur\xc4\x97jo tokias politines teises, ta\xc4\x8diau jokia kita demokratija \xc5\xbemonijos istorijoje netur\xc4\x97jo tokio didelio dalyvavimo laipsnio.'