b'\n_START_ARTICLE_\nPenangas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPenango \xc5\xbeemynin\xc4\x97je dalyje rastos 5-6 t\xc5\xabkst. met\xc5\xb3 senumo \xc5\xbemogaus palaikai su kriauklel\xc4\x97mis, keramika ir med\xc5\xbeiokl\xc4\x97s \xc4\xafrankiais. Tai rodo, kad neolito laikais po Penang\xc4\x85 klajojo melanezie\xc4\x8diai._NEWLINE_Cherok Tok Kun megalitas, rastas 1845\xc2\xa0m., turi \xc4\xafra\xc5\xa1us pali kalba. Tai rodo, kad hinduistin\xc4\x97-budistin\xc4\x97 Bujango sl\xc4\x97nio civilizacija, paplitusi i\xc5\xa1 Kedaho, VI a. vald\xc4\x97 Penang\xc4\x85. Po to Penangas priklaus\xc4\x97 Kedaho sultonatui iki XVIII a.'