b'\n_START_ARTICLE_\nTyrimo maskavimas\n_START_PARAGRAPH_\nTyrimo maskavimas (angl. study blinding arba study masking) \xe2\x80\x93 tai sud\xc4\x97tin\xc4\x97 epidemiologinio tyrimo (ypa\xc4\x8d aktualu klinikiniams tyrimams) dalis, kuriuo siekiama, kad tyrimo dalyviai (tiriamieji, patys tyr\xc4\x97jai arba ir statistikai) ne\xc5\xbeinot\xc5\xb3, kurie tiriamieji priklauso poveikio grupei, o kurie \xe2\x80\x93 kontrol\xc4\x97s (arba kitokio poveikio grupei). Tyrimus, kuriuose taikomas maskavimas, yra \xc4\xafprasta vadinti \xe2\x80\x9eaklais\xe2\x80\x9c. Apskritai, maskavimu siekiama suma\xc5\xbeinti tyr\xc4\x97jo paklaidos tikimyb\xc4\x99 (\xc5\xbeinodamas, kuriai grupei priklauso tiriamasis, tyr\xc4\x97jas gali skirtingai matuoti jo rodiklius). Be to, jei tiriamasis ne\xc5\xbeino, kuriai grupei priklauso, tyrimo analiz\xc4\x97je galima i\xc5\xa1skirti placebo poveik\xc4\xaf. Jeigu maskavimas taikomas tik tiriamiesiems, tyrimas vadinamas tiesiog aklu (arba viengubai aklu, angl. single blind), jeigu taikomas ir tyr\xc4\x97jams \xe2\x80\x93 dvigubai aklu (angl. double blind). Tyrimo maskavimas turi tendencij\xc4\x85 labai padidinti tyrimo validum\xc4\x85, kadangi suteikia galimyb\xc4\x99 i\xc5\xa1vengti kai kuri\xc5\xb3 sistemini\xc5\xb3 paklaid\xc5\xb3. Savo ruo\xc5\xbetu, jo nebuvimas kartais sukelia problem\xc5\xb3 interpretuojant ir vertinant tyrimo rezultatus._NEWLINE_Tyrimo maskavim\xc4\x85 reikia numatyti i\xc5\xa1 anksto, dar svarstant tyrimo model\xc4\xaf.'