b'\n_START_ARTICLE_\nKaukol\xc4\x97s pamatas\n_START_PARAGRAPH_\nKaukol\xc4\x97s pamatas (lot. Basis cranii; pamatin\xc4\x97 kaukol\xc4\x97s dalis) - kaukol\xc4\x97s (sudaran\xc4\x8dios galvos griau\xc4\x8dius, a\xc5\xa1inio skeleto vir\xc5\xa1utin\xc4\x99 dal\xc4\xaf) pamatas. \xc4\xae sud\xc4\x97tingo, gruobl\xc4\x97to reljefo kaukol\xc4\x97s pamat\xc4\x85 \xc4\xafeina pakau\xc5\xa1kaulio \xc5\xbevyno sprando plok\xc5\xa1tuma (planum nuchale), \xc5\xa1onin\xc4\x97s ir pamatin\xc4\x97 \xc5\xa1io kaulo dalys (partes laterales et pars basilaris ossis occipitalis), uolin\xc4\x97s smilkinkaulio dalys (partes petrosae ossis temporalis), plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabnas, sparnai ir sparnin\xc4\x97s ataugos (corpus, alae majores et minores, processus pterygoidei ossis sphenoidalis), akytkaulio akytoji plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 (lamina cribrosa ossis ethmoidalis) ir kaktikaulio akiduobin\xc4\x97s dalys (partes orbitales ossis frontalis)._NEWLINE_Pamatas skiriamas \xc4\xaf i\xc5\xa1orin\xc4\xaf (basis cranii externa) ir vidin\xc4\xaf (basis cranii interna).\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1orinis kaukol\xc4\x97s pamatas\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1orinis kaukol\xc4\x97s pamatas (basis cranii externa) ap\xc5\xbevelgiamas i\xc5\xa1 apa\xc4\x8dios (norma inferior, s. basalis). Sud\xc4\x97ting\xc4\x85 jo reljef\xc4\x85 lemia tai, kad jis glaud\xc5\xbeiai siejasi su veidine kaukol\xc4\x97s dalimi bei jungiasi su stuburu ir kad prie jo i\xc5\xa1kilim\xc5\xb3 tvirtinasi galingi sprando bei kaklo raumenys, o angas perveria gausyb\xc4\x97 kraujagysli\xc5\xb3 ir nerv\xc5\xb3._NEWLINE_I\xc5\xa1orinis kaukol\xc4\x97s pamatas skirstomas \xc4\xaf priekin\xc4\xaf, vidurin\xc4\xaf ir u\xc5\xbepakalin\xc4\xaf sektorius, bet priekin\xc4\xaf sektori\xc5\xb3 i\xc5\xa1tisai dengia veido kaulai. Tad patogiau pamat\xc4\x85 ap\xc5\xbevelgti did\xc5\xbeiosios angos (foramen magnum), at\xc5\xbevilgiu. Ji dominuoja, per j\xc4\x85 galvos smegenys jungiasi su nugaros smegenimis._NEWLINE_Atgal nuo did\xc5\xbeiosios angos, link i\xc5\xa1orinio pakau\xc5\xa1kaulio ky\xc5\xa1ulio (protuberantia occipitalis externa) driekiasi i\xc5\xa1orin\xc4\x97 pakau\xc5\xa1kaulio skiauter\xc4\x97 (crista occipitalis externa), kurios vidur\xc4\xaf skersai kerta apatin\xc4\x97 sprando linija (linea nuchalis inferior), o nuo gumburo \xc4\xaf \xc5\xa1onus nut\xc4\xafsta vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 sprando linija (linea nuchalis superior)._NEWLINE_\xc4\xae \xc5\xa1onus nuo did\xc5\xbeiosios angos i\xc5\xa1kyla pakau\xc5\xa1kaulio krumpliai (condyli occipitales), skersai perverti polie\xc5\xbeuvinio nervo kanalo (canalis nervi hypoglossi). U\xc5\xbe krumpli\xc5\xb3 randame krumplines duobes (fossae condylares), kurios viena ar abi gali prakiurti ir tapti kanalu (canalis condylaris). Krumpli\xc5\xb3 \xc5\xa1onuose \xc5\xbeioj\xc4\x97ja didel\xc4\x97s jungo angos (foramina jugularia). Nuo kiekvienos j\xc5\xb3 atgal ir \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ky\xc5\xa1o po ylin\xc4\x99 ataug\xc4\x85 (processus styloideus), greta kurios yra ylin\xc4\x97 spenio anga (foramen stylomastoideum). Dar \xc5\xa1iek tiek \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ir atgal yra du \xc4\xafdubimai ir vienas i\xc5\xa1kilimas: pakau\xc5\xa1in\xc4\x97s arterijos vaga (sulcus arteriae occipitalis), spenin\xc4\x97 \xc4\xaflanka (incisura mastoidea) ir spenin\xc4\x97 atauga (processus mastoideus). Ataugoje kartais galime rasti spenin\xc4\x99 ang\xc4\x85 (foramen mastoideum)._NEWLINE_Did\xc5\xbeiosios angos priekyje, pamatin\xc4\x97je pakau\xc5\xa1kaulio dalyje (pars basilaris ossis occipitalis) yra nery\xc5\xa1kus ryklinis gumbur\xc4\x97lis (tuberculum pharyngeum). Pamatin\xc4\x99 pakau\xc5\xa1kaulio dal\xc4\xaf nuo smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies (pars petrosa ossis temporalis), skiria uolinis pakau\xc5\xa1kaulio ply\xc5\xa1ys (fissura petrooccipitalis). Apatiniame uolin\xc4\x97 dalies pavir\xc5\xa1iuje \xc5\xbeioj\xc4\x97ja miego arterijos kanalo i\xc5\xa1orin\xc4\x97 atvara (apertura externa canalis carotici). Nuo jos \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ir \xc5\xa1iek tiek \xc4\xaf priek\xc4\xaf, skruostinio lanko (arcus zygomaticus), pamate, yra apatinio \xc5\xbeandikaulio duob\xc4\x97 (fossa mandibularis). Smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 i\xc5\xa1 u\xc5\xbepakalio u\xc5\xbetveria netaisyklingos formos pl\xc4\x97\xc5\xa1tin\xc4\x99 ang\xc4\x85 (foramen lacerum). I\xc5\xa1 \xc5\xa1ono ir i\xc5\xa1 priekio ang\xc4\x85 riboja plei\xc5\xa1takaulio dariniai. Tarp plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno ir smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies lieka plei\xc5\xa1tinis uolos ply\xc5\xa1ys (fissura sphenopetrosa). Nuo jos \xc4\xaf priek\xc4\xaf ir \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85, plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno pamate, yra ovalioji anga (foramen ovale), ir dyglin\xc4\x97 anga (foramen spinosum). Kitus i\xc5\xa1orinio kaukol\xc4\x97s pamato elementus - plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabn\xc4\x85 (corpus ossis sphenoidalis), akyt\xc4\x85j\xc4\x85 akytkaulio plok\xc5\xa1tel\xc4\x99 (lamina cribrosa ossis ethmoidalis), ir akiduobin\xc4\x99 kaktikaulio dal\xc4\xaf (pars orbitalis ossis frontalis), - u\xc5\xbedengia veido kaulai.\n_START_SECTION_\nVidinis kaukol\xc4\x97s pamatas\n_START_PARAGRAPH_\nVidinis kaukol\xc4\x97s pamatas (basis cranii interna) atsikreip\xc4\x99s \xc4\xaf kaukol\xc4\x97s ertm\xc4\x99 ir matomas nupjovus skliaut\xc4\x85. I\xc5\xa1 vidaus ribos tarp kaukol\xc4\x97s skliauto ir pamato n\xc4\x97ra, tik jos u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 atkarp\xc4\x85 \xc5\xbeymi skersinio an\xc4\x8dio vaga (sulcus sinus transversi). Vidinio kaukol\xc4\x97s pamato reljefas susij\xc4\x99s su galvos smegen\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iaus nelygumais ir per pamat\xc4\x85 einan\xc4\x8diomis kraujagysl\xc4\x97mis bei nervais. Labai ry\xc5\xa1kios \xc5\xbeym\xc4\x97s skiria tris jos dalis - priekin\xc4\x99, vidurin\xc4\x99 ir u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 duobes (fossa cranii anterior, fossa cranii media et fossa cranii posterior). Priekin\xc4\x99 duob\xc4\x99 nuo vidurin\xc4\x97s atriboja plei\xc5\xa1takauli\xc5\xb3 ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 (alae minores ossis sphenoidalis), a\xc5\xa1tr\xc5\xabs u\xc5\xbepakaliniai kra\xc5\xa1tai, o vidurin\xc4\x99 nuo u\xc5\xbepakalin\xc4\x97s - smilkinkauli\xc5\xb3 uolin\xc4\x97s dalies vir\xc5\xa1utiniai kra\xc5\xa1tai (margines superiores partis petrosae ossium temporalium), ir plei\xc5\xa1takaulio turki\xc5\xa1ko balno nugara (dorsum sellae)._NEWLINE_Priekin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s (fossa cranii anterior), dugno vidurys \xc4\xafdub\xc4\x99s. Tai akytkaulio akytoji plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 (lamina cribrosa ossis ethmoidalis), o joje ky\xc5\xa1o gaid\xc5\xbeio skiauter\xc4\x97 (crista galli), kurios sparneliai (alae cristae galli), prasisk\xc4\x97sdami u\xc5\xbetveria i\xc5\xa1 u\xc5\xbepakalio akl\xc4\x85j\xc4\x85 ang\xc4\x85 (foramen caecum). I\xc5\xa1 kair\xc4\x97s ir de\xc5\xa1in\xc4\x97s did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 duob\xc4\x97s dugno dal\xc4\xaf sudaro kaktikaulio akiduobin\xc4\x97 dalis (pars orbitalis ossis frontalis), skirianti kaukol\xc4\x97s ertm\xc4\x99 nuo akiduob\xc4\x97s. Pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 ry\xc5\xa1kiai i\xc5\xa1rai\xc5\xbeo smegen\xc5\xb3 vingi\xc5\xb3 \xc4\xafspaudai (impressiones gyrorum, s. digitatae), ir smegen\xc5\xb3 kalvel\xc4\x97s (juga cerebralia). Plei\xc5\xa1takaulio ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 vir\xc5\xa1utinius pavir\xc5\xa1ius, sudaran\xc4\x8dius duob\xc4\x97s dugno u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 dal\xc4\xaf, sieja plei\xc5\xa1takaulio jungas (jugum sphenoidale). \xc4\xae priekin\xc4\x99 duob\xc4\x99 remiasi smegen\xc5\xb3 did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 pusrutuli\xc5\xb3 kaktos skil\xc4\x8di\xc5\xb3 apatiniai pavir\xc5\xa1iai._NEWLINE_Vidurin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s (fossa cranii media), centrin\xc4\x97 dalis siauresn\xc4\x97, o \xc5\xa1onin\xc4\x97s - pla\xc4\x8dios. Centrin\xc4\x99 dal\xc4\xaf sudaro plei\xc5\xa1takaulio turki\xc5\xa1kas balnas (sella turcica). Jo viduryje esan\xc4\x8dioje posmegenin\xc4\x97s liaukos duob\xc4\x97je (fossa hypophysialis), gl\xc5\xabdi bendravardis tarpini\xc5\xb3 smegen\xc5\xb3 darinys, o \xc5\xa1onuose str\xc4\x97line kryptimi besidriekian\xc4\x8dioje pla\xc4\x8dioje miego arterijos vagoje (sulcus caroticus), - bendravard\xc4\x97 arterija. Balno priekyje, abipus gumbur\xc4\x97lio (tuberculum sellae), plei\xc5\xa1takaulio ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 pamat\xc4\x85 perveria regos kanalas (canalis opticus), kuriuo lenda regos nervas._NEWLINE_Vidurin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s \xc5\xa1onin\xc4\x99 dal\xc4\xaf sudaro plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno smegeninis pavir\xc5\xa1ius (facies cerebralis alae majoris ossis sphenoidalis), smilkinkaulio \xc5\xbevynin\xc4\x97s dalies smegeninis pavir\xc5\xa1ius (facies cerebralis partis squamosae ossis temporalis), ir to paties kaulo uolin\xc4\x97s dalies priekinis pavir\xc5\xa1ius (facies anterior partis patrosae ossis temporalis). Jos priekyje, po plei\xc5\xa1takaulio ma\xc5\xbeaisiais sparnais, matyti vir\xc5\xa1utinis akiduob\xc4\x97s ply\xc5\xa1ys (fissura orbitalis superior), einant atgal - apskritoji anga (foramen rotundum), vedanti \xc4\xaf sparnin\xc4\x99 gomurio duob\xc4\x99 (fossa pterygopalatina), ovalioji anga (foramen ovale), ir dyglin\xc4\x97 anga (foramen spinosum), abi atsiverian\xc4\x8dios kaukol\xc4\x97s pamato i\xc5\xa1or\xc4\x97je. \xc5\xa0iek tiek labiau \xc4\xaf vid\xc5\xb3 \xc5\xbeioj\xc4\x97ja pl\xc4\x97\xc5\xa1tin\xc4\x97 anga (foramen lacerum). Nuo jos atgal, piramid\xc4\x97s vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je, galima ap\xc4\x8diuopti tri\xc5\xa1akio nervo \xc4\xafspaud\xc4\x85 (impressio trigeminalis), nuo jo \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 i\xc5\xa1kyla lankin\xc4\x97 pakyla (eminentia arcuata), dar labiau \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 yra b\xc5\xabgno stogas (tegmen tympani), o vir\xc5\xa1utiniu pakau\xc5\xa1kaulio uolin\xc4\x97s dalies kra\xc5\xa1tu \xc4\xafstri\xc5\xbeai vingiuoja vir\xc5\xa1utinio uolinio an\xc4\x8dio vaga (sulcus sinus petrosi superioris). \xc4\xae vidurin\xc4\x97s duob\xc4\x97s \xc5\xa1onines dalis remiasi galvos smegen\xc5\xb3 smilkinio skiltys, palikdamos vingi\xc5\xb3 \xc4\xafspaudus ir smegen\xc5\xb3 kalveles._NEWLINE_U\xc5\xbepakalin\xc4\x99 kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x99 (fossa cranii posterior), sudaro beveik visas pakau\xc5\xa1kaulis (iki skersinio an\xc4\x8dio vagos) ir smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies u\xc5\xbepakalinis pavir\xc5\xa1ius (facies posterior partis patrosae ossis temporalis). \xc5\xa0ios duob\xc4\x97s dominant\xc4\x97 - did\xc5\xbeioji anga (foramen magnum). Jos priekyje yra nuokaln\xc4\x97 (clivus), \xc4\xaf kuri\xc4\x85 remiasi pailgosios smegenys ir tiltas. Nuokaln\xc4\x97s kra\xc5\xa1tais, pakau\xc5\xa1kaulio pamatin\xc4\x97s dalies ir smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies paribiu, leid\xc5\xbeiasi apatinio uolinio an\xc4\x8dio vaga (sulcus sinus petrosi inferioris). Apa\xc4\x8dioje ji \xc4\xafteka \xc4\xaf jungo ang\xc4\x85 (foramen jugulare), nuo kurios prasideda ir eina atgal gili riestinio an\xc4\x8dio vaga (sulcus sinus sigmoidei). Nuo jungo angos \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 matyti vidin\xc4\x97 klausomoji anga (porus acusticus internus), vedanti i bendravard\xc4\x99 land\xc4\x85 (meatus acusticus internus). U\xc5\xbe did\xc5\xbeiosios angos pakau\xc5\xa1kaulio \xc5\xbevynu kyla vidin\xc4\x97 pakau\xc5\xa1kaulio skiauter\xc4\x97 (crista occipitalis interna), skirianti dvi smegen\xc4\x97li\xc5\xb3 duobes (fossae cerebellares), \xc4\xaf kurias \xc4\xafsistato smegen\xc4\x97li\xc5\xb3 pusrutuliai.'