b'\n_START_ARTICLE_\nStriomgreno sfera\n_START_PARAGRAPH_\nStriomgreno sfera (pagal dan\xc5\xb3 mokslininko Bengt Str\xc3\xb6mgren, kuris pirmas apra\xc5\xa1\xc4\x97 \xc5\xa1\xc4\xaf rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf, vard\xc4\x85) yra jonizuoto vandenilio (H II sritis) sfera, supanti jaunas ir kar\xc5\xa1tas O ir B spektrinio tipo \xc5\xbevaig\xc5\xbedes. \xc5\xbdinomiausias tokio objekto pavyzdys yra Rozet\xc4\x97s \xc5\xabkas._NEWLINE_Vandenil\xc4\xaf efektyviai jonizuoti gali tik trumpesn\xc4\x97s nei 991,2 nm elektromagnetin\xc4\x97s bangos (Laimano serijos riba). O \xc5\xa1itoje spektro srityje gausiai spinduliuoja tik kar\xc5\xa1tos \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s. Striomgreno sferas mes paprastai stebime kaip emisinius \xc5\xabkus. \xc5\xbdinoma, kad sfera tai yra idealizuotas atvejis. Realyb\xc4\x97je retai kada aplink\xc5\xbevaig\xc5\xbedin\xc4\x97 ir tarp\xc5\xbevaig\xc5\xbedin\xc4\x97 med\xc5\xbeiaga turi idealiai tolyg\xc5\xb3 pasiskirstym\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nMatematinis i\xc5\xa1vedimas\n_START_PARAGRAPH_\nTarkime, kad analizuojama sritis yra ideali sfera, tolygiai u\xc5\xbepildyta vien tik pilnai jonizuotu vandeniliu (x=1), taigi tuomet proton\xc5\xb3 tankis yra lygus elektron\xc5\xb3 tankiui (). Tokioje sferoje rekombinacijos greitis turi b\xc5\xabti lygus jonizacijos grei\xc4\x8diui. Rekombinacijos greitis  \xc4\xaf visus energijos lygmenis bus_NEWLINE_._NEWLINE_\xc4\x8cia  yra rekombinacijos greitis \xc4\xaf n - t\xc4\x85j\xc4\xaf lygmen\xc4\xaf. \xc4\x8cia ne\xc4\xafskaitomi \xc5\xa1uoliai \xc4\xaf n=1 lygmen\xc4\xaf, kadangi po rekombinacijos \xc4\xaf pirm\xc4\x85j\xc4\xaf lygmen\xc4\xaf bus i\xc5\xa1spinduliuotas fotonas, kuris v\xc4\x97l sugeb\xc4\x97s jonizuoti bet kok\xc4\xaf kit\xc4\x85 neutral\xc5\xb3 vandenilio atom\xc4\x85 (t.y v\xc4\x97l sugr\xc4\xaf\xc5\xa1 \xc4\xaf jonizuojan\xc4\x8dio spinduliavimo lauk\xc4\x85). Rekombinacijos greitis \xc4\xaf tam tikr\xc4\x85 lygmen\xc4\xaf  (su ) bus lygus:_NEWLINE_,_NEWLINE_kur  yra n - tojo lygmens rekombinacijos koeficientas, priklausantis nuo elektron\xc5\xb3 temperat\xc5\xabros  (ji paprastai lygi sferos med\xc5\xbeiagos temperat\xc5\xabrai). Kadangi pagrindin\xc4\xaf ind\xc4\x97l\xc4\xaf begalinio sumavimo eilut\xc4\x97je \xc4\xafne\xc5\xa1a pirmasis narys (n=2), tuomet:_NEWLINE_._NEWLINE_\xc4\x8cia t\xc5\xabrinis rekombinacijos greitis  apytiksliai lygus:_NEWLINE_._NEWLINE_Panaudoj\xc4\x99 vandenilio atom\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 (kuris i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s lygus proton\xc5\xb3 skai\xc4\x8diui) ), galime \xc4\xafvesti jonizacijos laipsn\xc4\xaf  taip, kad ._NEWLINE_Dabar galime u\xc5\xbera\xc5\xa1yti jonizacijos ir rekombinacijos balanso lygt\xc4\xaf. Kair\xc4\x97je pus\xc4\x97je turime t\xc5\xabrin\xc4\xaf rekombinacijos koeficient\xc4\x85  padaugint\xc4\x85 i\xc5\xa1 elektron\xc5\xb3 ir proton\xc5\xb3 koncentracijos (jos i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s lygios), taip pat i\xc5\xa1 sferos t\xc5\xabrio. Taigi, kair\xc4\x97s pus\xc4\x97s prasm\xc4\x97 yra pilnas rekombinacij\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius per sekund\xc4\x99 duotame t\xc5\xabryje. De\xc5\xa1in\xc4\x97je pus\xc4\x97je yra dydis , lygus skai\xc4\x8diui foton\xc5\xb3, spinduliuojam\xc5\xb3 i\xc5\xa1 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s visomis kryptimis ir galin\xc4\x8di\xc5\xb3 jonizuoti neutral\xc5\xb3 vandenilio atom\xc4\x85._NEWLINE_Prisimindami, kad sritis pilnai jonizuota (x=1), gausime:_NEWLINE_Foton\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius paprastai randamas suintegravus vis\xc4\x85 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s spinduliuojam\xc4\x85 energij\xc4\x85, galin\xc4\x8di\xc4\x85 jonizuoti vandenilio atom\xc4\x85 (bangos ilgis <991,2 nm) ir padalinus j\xc4\x85 i\xc5\xa1 vieno fotono energijos, kuri atitinka 991,2 nm. Taip, pavyzd\xc5\xbeiui, O5 tipo \xc5\xbevaig\xc5\xbedei (jos temperat\xc5\xabra apie 48000K) jonizuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 foton\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius bus apie 10\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb9 s\xe2\x81\xbb\xc2\xb9. Jos Striomgreno radiusas tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti apie 100 pc. B0 tipo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s (temperat\xc5\xabra 30000K) - jau tik 23 pc._NEWLINE_Taip pat reikia pa\xc5\xbeym\xc4\x97ti, kad Striomgreno sferos (zonos) turi labai "a\xc5\xa1trius" pakra\xc5\xa1\xc4\x8dius. Nors pilnos jonizacijos sritis (jonizacijos laipsnis x=1) nusidriekia de\xc5\xa1imtis parsek\xc5\xb3, jos pakra\xc5\xa1tyje jonizacijos laipsnis nukrenta iki x=0 vos ~0,01pc storio sluoksnyje.'