b'\n_START_ARTICLE_\nSlavonija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSlavonijos teritorija dalinama \xc4\xaf septynias apygardas. Bendras gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius 781 454 (2001\xc2\xa0m. duomenys). Did\xc5\xbeiausias miestas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Osijekas su 114 616 gyventojais. Kiti did\xc5\xbeiausi miestai: Slavonski Brodas, Vinkovcai, Vukovaras, Dakovas, Po\xc5\xbeega, Virovitica, Nova Gradi\xc5\xa1ka, Slatina, \xc5\xbdupanija, Na\xc5\xa1ic\xc4\x97, Valpovas, Beli\xc5\xa1\xc4\x87e. Gyventoj\xc5\xb3 daugum\xc4\x85 sudaro kroatai._NEWLINE_Nors sritis i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi \xc5\xbeemumose, joje nema\xc5\xbeai kalv\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Psunis (984 m), Papukas (953 m), Po\xc5\xbee\xc5\xa1ka Gora, Ravna gora, Krndija ir Dilis (461 m), kurios supa Po\xc5\xbeegos sl\xc4\x97n\xc4\xaf._NEWLINE_Istori\xc5\xa1kai Slavonijos ribos kito. Ankstyvaisiais Vengrijos karalyst\xc4\x97s viduram\xc5\xbeiais, Slavonija (j\xc4\x85 tada sudar\xc4\x97 dabartin\xc4\x97s Slavonijos vakarin\xc4\x97 dalis, dalis centrin\xc4\x97s Kroatijos, \xc4\xafskaitant Zagreb\xc4\x85, ir vakarin\xc4\x97 ir \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 dabartin\xc4\x97s Bosnijos dalis) buvo \xc5\xa1ios karalyst\xc4\x97s vasal\xc4\x97.'