b'\n_START_ARTICLE_\nLiberalioji demokratija\n_START_PARAGRAPH_\nLiberalioji demokratija yra atstovaujamosios demokratijos forma, kurioje \xc5\xa1alia daugumos sprendimo taisykl\xc4\x97s egzistuoja ir pagarba \xc5\xbemogaus teis\xc4\x97ms, tokioms kaip \xc5\xbeod\xc5\xbeio ir susirinkim\xc5\xb3 laisv\xc4\x97, religijos laisv\xc4\x97, nuosavyb\xc4\x97s ir privatumo teis\xc4\x97, taip pat lygyb\xc4\x97s prie\xc5\xa1 \xc4\xafstatym\xc4\x85 bei teis\xc4\x97s pirmenyb\xc4\x97s principai. \xc5\xa0ios teis\xc4\x97s ir principai garantuojami per \xc4\xafvairi\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 veikl\xc4\x85 ir yra apibr\xc4\x97\xc5\xbeti konstitucijose arba atskiruose \xc4\xafstatymuose._NEWLINE_XVIII a. pb. \xe2\x80\x93 XIX a. pr. nedaugeliui liberal\xc5\xb3 buvo priimtinos demokratijos id\xc4\x97jos. Liberali demokratija dabartiniu supratimu atsirado \xc5\xbeymiai v\xc4\x97liau ir su klasikiniu liberalizmu turi nedaug bendro. Liberalizmo ir politin\xc4\x97s demokratijos princip\xc5\xb3 konvergencija Vakar\xc5\xb3 Europoje ir JAV \xc4\xafvyksta XIX a.pb. \xe2\x80\x93 XX a.pr._NEWLINE_Liberali demokratija turi du pradus \xe2\x80\x93 liberalizm\xc4\x85 ir demokratij\xc4\x85. Liberalizmo ir demokratijos sujungimas \xc4\xaf viening\xc4\x85 koncepcij\xc4\x85 n\xc4\x97ra toks paprastas kaip gali atrodyti i\xc5\xa1 \xc5\xa1io termino populiarumo. Modernios demokratijos teorijos orientuojasi \xc4\xaf tokias vertybes kaip \xe2\x80\x9evisuomen\xc4\x97\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9elygyb\xc4\x97\xe2\x80\x9c, o liberalizmui svarbiausios \xe2\x80\x9eindivido\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9elaisv\xc4\x97s\xe2\x80\x9c vertyb\xc4\x97s. Taigi, liberalizmui ir demokratijai b\xc5\xabdinga skirtinga logika \xe2\x80\x93 demokratija labiau orientuota \xc4\xaf kolektyvinius sprendimus, o liberalizmas \xe2\x80\x93 \xc4\xaf individualius. Liberali demokratija yra tam tikras kompromisas tarp liberalizmo propaguojam\xc5\xb3 individuali\xc5\xb3 laisvi\xc5\xb3 ir masin\xc4\x97s demokratijos, kuri remdamasi daugumos principu savaime negarantavo pagarbos ma\xc5\xbeumoms ir atskir\xc5\xb3 individ\xc5\xb3 teis\xc4\x97ms. Liberalioje demokratijoje i\xc5\xa1vengiama \xe2\x80\x9edaugumos tironijos\xe2\x80\x9c gr\xc4\x97sm\xc4\x97s. Teigiama, kad demokratija be liberalizmo veda prie autoritarizmo.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbe ir prie\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nKai kuri\xc5\xb3 autori\xc5\xb3 teigimu, liberali demokratija n\xc4\x97ra nei liberali, nei demokratija. Jie teigia, kad \xe2\x80\x9eliberali demokratija\xe2\x80\x9c negerbia daugumos taisykl\xc4\x97s (i\xc5\xa1skyrus tuos atvejus, kai renkami atstovai) ir kad jos \xe2\x80\x9eliberalumas\xe2\x80\x9c apribotas konstitucijos ir precedent\xc5\xb3 (Jungtin\xc4\x97je Karalyst\xc4\x97je), kuriuos nustat\xc4\x97 ankstesn\xc4\x97s kartos. J\xc5\xb3 teigimu, atimant i\xc5\xa1 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 teis\xc4\x99 balsuoti visais klausimais (ypa\xc4\x8d tokiais kaip karo paskelbimas, konstitucijos pakeitimai) \xe2\x80\x9eliberali demokratija\xe2\x80\x9c paver\xc4\x8diama oligarchijos forma.'