b'\n_START_ARTICLE_\nFreenet\n_START_PARAGRAPH_\nFreenet \xe2\x80\x93 P2P sistema, skirta duomen\xc5\xb3 apsikeitimui internete. Pagrindinis \xc5\xa1ios sistemos tikslas \xe2\x80\x93 u\xc5\xbetikrinti publikuotojo ir naudotojo anonimi\xc5\xa1kum\xc4\x85._NEWLINE_\xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9d tinkle informacija \xe2\x80\x9eplaukioja\xe2\x80\x9d i\xc5\xa1 vienos vietos \xc4\xaf kit\xc4\x85, kur jinai yra aktualiausia tuo metu. \xc5\xa0i architekt\xc5\xabra decentralizuota ir pagr\xc4\xafsta nestrukt\xc5\xabrizuota netiesioginio susijungimo architekt\xc5\xabra._NEWLINE_\xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9c architekt\xc5\xabra visi\xc5\xa1kai u\xc5\xbetikrina anonimi\xc5\xa1kum\xc4\x85. Informacijos gavimas, kol ji n\xc4\x97ra paplitusi po tinkl\xc4\x85, yra l\xc4\x97tas, ta\xc4\x8diau populiari informacija yra greitai pasiekiama. Tinkle n\xc4\x97ra saugoma nenaudojama informacija. Kuo mazgas ilgiau gyvuoja tinkle, tuo daugiau jis \xc5\xbeino apie tinkl\xc4\x85 ir gali s\xc4\x97kmingiau vykdyti informacijos saugojim\xc4\x85 ir pa\xc4\x97mim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1999 m. Janas Klarkas (Ian Clarke) para\xc5\xa1\xc4\x97 straipsn\xc4\xaf pavadint\xc4\x85 \xe2\x80\x9eA Distributed Decentralized Information Storage and Retrieval System\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0is straipsnis ir yra \xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9c sistemos pagrindas, ta\xc4\x8diau id\xc4\x97ja susiformavo dar 1997 m. kai buvo publikuotas straipsnis \xe2\x80\x9eDistributed Address Lookup System\xe2\x80\x9c. Pagrindin\xc4\x97 jo mintis \xe2\x80\x93 laisvas informacijos platinimas._NEWLINE_I\xc5\xa1spausdinus straipsn\xc4\xaf kilo internetin\xc4\x97s bendruomen\xc4\x97s susidom\xc4\x97jimas ir buvo prad\xc4\x97ta kurti sistema, o netrukus i\xc5\xa1leista ir pirmoji \xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9c versija. Tai \xc4\xafvyko 2000 met\xc5\xb3 kovo m\xc4\x97nes\xc4\xaf. Nuo to momento nuolatos pasirodydavo naujos sistemos versijos.\n_START_SECTION_\nSistemos augimas\n_START_PARAGRAPH_\nNorint i\xc5\xa1laikyti \xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9c augim\xc4\x85, reikia, kad P2P tinklas pritraukt\xc5\xb3 vis nauj\xc5\xb3 vartotoj\xc5\xb3. Tam yra b\xc5\xabtina i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinti filosofij\xc4\x85, kuri slypi u\xc5\xbe \xc5\xa1i\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 vystymo._NEWLINE_Pagrindin\xc4\x97 \xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9c id\xc4\x97ja u\xc5\xbetikrina anonimi\xc5\xa1kum\xc4\x85 informacijos autoriams ir teik\xc4\x97jams. D\xc4\x97l sistemos architekt\xc5\xabros yra ne\xc4\xafmanoma susekti straipsnio kilm\xc4\x97s arba priskirti straipsn\xc4\xaf kuriam nors vienam kompiuteriui ar tuo labiau konkre\xc4\x8diam \xc5\xbemogui. Janas apra\xc5\xa1\xc4\x97 \xc5\xa1\xc4\xaf fenomen\xc4\x85 kaip \xe2\x80\x9ema\xc5\xa1in\xc5\xb3 anarchij\xc4\x85\xe2\x80\x9c ir tokiu b\xc5\xabdu sulauk\xc4\x97 didelio pripa\xc5\xbeinimo tarp \xc5\xbemoni\xc5\xb3, jau\xc4\x8dian\xc4\x8di\xc5\xb3 simpatij\xc4\x85 anarchistin\xc4\x97ms id\xc4\x97joms.\n_START_SECTION_\nVeikimo principas\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eFreenet\xe2\x80\x9c yra P2P sistema, pritaikyta failams saugoti ir paimti i\xc5\xa1 tinklo. Failams yra suteikiami raktiniai vardai, kuri\xc5\xb3 prasm\xc4\x97 nieko nepasako apie failo kilm\xc4\x99. Kiekvienas mazgas tinkle yra lygiavertis ir turi nuosav\xc4\x85 lentel\xc4\x99, kurioje saugo informacij\xc4\x85 apie kitus mazgus \xe2\x80\x93 tai yra, kaip juos pasiekti ir kokius dokumentus jie turi. Taip pat kiekvienas mazgas leid\xc5\xbeia savo disko vieta dalintis su kitais mazgais. U\xc5\xbeklausos siun\xc4\x8diamos i\xc5\xa1 vieno mazgo \xc4\xaf kit\xc4\x85, nes n\xc4\x97ra centrinio mazgo, ir taip grandine vyksta paie\xc5\xa1ka. Kiekvienas mazgas pats nusprend\xc5\xbeia, kuris kitas mazgas gal\xc4\x97t\xc5\xb3 tur\xc4\x97ti pra\xc5\xa1om\xc4\x85 informacij\xc4\x85._NEWLINE_Kiekviena u\xc5\xbeklausa turi gyvavimo laiko skai\xc4\x8di\xc5\xb3 (GL, kuris yra ma\xc5\xbeinamas, perduodant u\xc5\xbeklaus\xc4\x85 \xc4\xaf tolimesn\xc4\xaf mazg\xc4\x85. Taip pat kiekviena u\xc5\xbeklausa turi identifikatori\xc5\xb3, kuris yra saugomas identifikatori\xc5\xb3 lentel\xc4\x97je. Kad nesusidaryt\xc5\xb3 am\xc5\xbein\xc5\xb3 u\xc5\xbeklausos cikl\xc5\xb3, \xc5\xbeinut\xc4\x97s yra neapdorojamos, jei j\xc5\xb3 identifikatori\xc5\xb3 jau turi lentel\xc4\x97 arba GL skai\xc4\x8dius lygus nuliui.'