b'\n_START_ARTICLE_\nProtas\n_START_SECTION_\nS\xc4\x85mon\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x85mon\xc4\x97 (lot. conscientia \xe2\x80\x9e\xc5\xbeinojimas kartu\xe2\x80\x9c) psichikos dalis, apimanti \xc4\xafvairias mentalines b\xc5\xabsenas, mintis, emocijas, suvokim\xc4\x85 ir prisiminimus. S\xc4\x85mon\xc4\x97 yra intencionali, tai yra nukreipta \xc4\xaf i\xc5\xa1orin\xc4\xaf bei i\xc5\xa1 dalies ir \xc4\xaf subjekto \xc4\xaf vidin\xc4\xaf pasaul\xc4\xaf (savimon\xc4\x97).\n_START_SECTION_\nPas\xc4\x85mon\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPas\xc4\x85mon\xc4\x97 yra visuma psichini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3, kurie subjektyviai nekontroliuojami. Psichologijoje pas\xc4\x85mon\xc4\x97 yra s\xc4\x85mon\xc4\x97s prie\xc5\xa1ingyb\xc4\x97, ne visada tiesiogiai suvokiama, ta\xc4\x8diau veikianti s\xc4\x85moning\xc4\x85 elges\xc4\xaf. Pas\xc4\x85mon\xc4\x97s charakteristikomis galima paai\xc5\xa1kinti, kod\xc4\x97l \xc5\xbemogus savo veikloje vadovaujasi motyvais, kurie jam pa\xc4\x8diam n\xc4\x97ra \xe2\x80\x9epasiekiami\xe2\x80\x9c s\xc4\x85moningai bei nusakyti kitus asmenyb\xc4\x97s veiklos ypatumus.\n_START_SECTION_\nIntelektas\n_START_PARAGRAPH_\nIntelektas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ypatinga subjekto ir objekt\xc5\xb3 s\xc4\x85veikos forma, specifin\xc4\x97 veikla, kilusi i\xc5\xa1 i\xc5\xa1orini\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3, pasirei\xc5\xa1kian\xc4\x8di\xc5\xb3 kaip visuma interiorizuot\xc5\xb3 operacij\xc5\xb3, kurios koordinuojasi tarpusavyje ir sudaro gr\xc4\xaf\xc5\xbetam\xc4\x85sias, pastovias ir paslankias psichikos strukt\xc5\xabras. Tai ir geb\xc4\x97jimas mokytis ir i\xc5\xa1mokti, susivokti naujose situacijose, atskleisti rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 s\xc4\x85saj\xc4\x85 Kitaip\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atpa\xc5\xbeinti s\xc4\x85ry\xc5\xa1ius ir rasti optimal\xc5\xb3 problemos sprendim\xc4\x85. Intelektas pasirei\xc5\xa1kia kaip individo geb\xc4\x97jimas spr\xc4\x99sti klausimus remiantis abstrakcijomis ir bendrosiomis \xc5\xbeiniomis, \xc4\xafgytomis neformaliai bendraujant su aplinka. Intelekto pagalba greitai ir veiksmingai sprend\xc5\xbeiami u\xc5\xbedaviniai, orientuojamasi ne\xc4\xafprastose situacijose. Akcentuojama s\xc4\x85lygi\xc5\xa1kai tarpusavyje nepriklausomos kompetencijos kaip verbalinis suvokimas, erdvinis m\xc4\x85stymas, atmintis, loginiai geb\xc4\x97jimai. Intelekto lygis (intelekto koeficientas) nustatomas intelekto testais (IQ testas).\n_START_SECTION_\nSuvokimas\n_START_PARAGRAPH_\nPsichologijoje suvokimas yra psichinis procesas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daikto, situacijos ar \xc4\xafvykio visumos atspind\xc4\x97jimas s\xc4\x85mon\xc4\x97je d\xc4\x97l fizini\xc5\xb3 dirgikli\xc5\xb3 tiesioginio jutimo organ\xc5\xb3 dirginimo. Tuo b\xc5\xabdu \xc5\xbemogus suvokia aplink\xc4\x85, gali joje orientuotis. Suvokimo rezultatas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vaizdas (suvokinys) tikrinamas ir koreguojamas praktin\xc4\x97je veikloje, bendraujant.\n_START_SECTION_\nPa\xc5\xbeinimas\n_START_PARAGRAPH_\nPa\xc5\xbeinimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vyksmas, kuriantis m\xc5\xabs\xc5\xb3 s\xc4\x85mon\xc4\x99, tame vyksme dalyvauja atmintis, potyriai, poj\xc5\xab\xc4\x8diai ir pasaulio sandaros supratimas. Pa\xc5\xbeinimas yra elgesio valdymo posistem\xc4\x97s vykdomas informacijos apdorojimas. Pa\xc5\xbeinimo procesas labiau i\xc5\xa1sivys\xc4\x8diusiuose organizmuose valdo smegenys. Kognicija svarbi elgesiui, jo planavimui, veiklai.\n_START_SECTION_\nM\xc4\x85stymas\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc4\x85stymas (mintis)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apibendrintas ir netiesioginis tikrov\xc4\x97s atspind\xc4\x97jimo s\xc4\x85mon\xc4\x97je procesas, leid\xc5\xbeiantis pa\xc5\xbeinti ne tik tikrov\xc4\x97s daiktus, \xc4\xafvykius ir kitus rei\xc5\xa1kinius, bet ir j\xc5\xb3 santykius bei prie\xc5\xbeastinius ry\xc5\xa1ius. M\xc4\x85stymo, kaip psichikos pa\xc5\xbeinimo proceso, esminis ypatumas yra tas, kad jis neatsiejamas nuo kalbos. M\xc4\x85stymas organizuoja ir kei\xc4\x8dia kitus pa\xc5\xbeinimo procesus, bet ir pats nuo j\xc5\xb3 priklauso. Jutimo procesai visada i\xc5\xa1lieka kaip m\xc4\x85stymo baz\xc4\x97, pagrindas \xc5\xa1altinis. Vaizd\xc5\xb3 vaidmuo ypa\xc4\x8d didelis tod\xc4\x97l, kad jie patys nuolat kinta m\xc4\x85stant. M\xc4\x85stymas tai ir mentalinis procesas, kuris leid\xc5\xbeia b\xc5\xabtyb\xc4\x97ms modeliuoti suvokiam\xc4\x85 pasaul\xc4\xaf, efektyviai pasiekti savo tikslus, tro\xc5\xa1kimus. M\xc4\x85stymas apima manipuliavim\xc4\x85 informacija, s\xc4\x85vok\xc5\xb3 formavim\xc4\x85, problemos sprendim\xc4\x85, prie\xc5\xbeasties nustatym\xc4\x85 ir sprendimo pri\xc4\x97mim\xc4\x85. M\xc4\x85stymas yra auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 pa\xc5\xbeinimo funkcija, o m\xc4\x85stymo analiz\xc4\x97 yra pa\xc5\xbeinimo psichologijos dalis.\n_START_SECTION_\nJausmai\n_START_PARAGRAPH_\nJausmai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbemogaus santyki\xc5\xb3 su tikrov\xc4\x97s daiktais ir rei\xc5\xa1kiniais i\xc5\xa1gyvenimas, tuo tarpu emocijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiesioginis aplinkos rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 ir situacij\xc5\xb3 i\xc5\xa1gyvenimas. Palyginti su emocijomis, jausmai yra gana pastov\xc5\xabs. Emocijos atspindi \xc5\xbemogaus santyk\xc4\xaf su kai kuriais objektais tam tikru metu ir tam tikromis aplinkyb\xc4\x97mis, taigi jie yra situaciniai_NEWLINE_i\xc5\xa1gyvenimai. Tuo tarpu jausmais \xc5\xbemogus i\xc5\xa1 aplinkos i\xc5\xa1skiria tuos rei\xc5\xa1kinius ir dalykus, kurie jam ypa\xc4\x8d svarb\xc5\xabs. Jausm\xc5\xb3 objektai yra pirmiausia tie rei\xc5\xa1kiniai ir tos s\xc4\x85lygos, nuo kuri\xc5\xb3 priklauso asmenybei reik\xc5\xa1ming\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 raida. Atsirad\xc4\x99 kaip emocinio patyrimo apibendrinimo rezultatas, susiformav\xc4\x99 jausmai tampa \xc5\xbemogaus emocij\xc5\xb3 pamatu. Nuo j\xc5\xb3 priklauso, kaip vystosi m\xc5\xabs\xc5\xb3 emocijos bei kinta j\xc5\xb3 turinys. Asmenybei vystantis, susidaro jausm\xc5\xb3 hierarchi\xc5\xa1ka sistema\xc2\xa0\xe2\x80\x93 joje vieni jausmai vyrauja, kiti potencial\xc5\xabs, nerealizuoti. Vyraujan\xc4\x8di\xc5\xb3 jausm\xc5\xb3 turinys lemia_NEWLINE_asmenyb\xc4\x97s kryptingum\xc4\x85. \xc5\xbdmoni\xc5\xb3 jausmai skiriasi savo gilumu, pastovumu bei veiksmingumu. Jausmai atlieka dvi pagrindines funkcijas: signalin\xc4\x99 ir reguliuojan\xc4\x8di\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nAtmintis\n_START_PARAGRAPH_\nAtmintis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gautos informacijos \xc4\xafsiminimas, laikymas ir atsiminimas b\xc5\xabdingas gyv\xc5\xabnams bei \xc5\xbemon\xc4\x97ms. \xc5\xbdmogaus smegenys saugo apie 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb7 bit\xc5\xb3 (100 PB) informacijos, nes apytiksliai tiek yra sinapsi\xc5\xb3 smegenyse, ir kiekviena sinaps\xc4\x97 turi apie 100\xe2\x80\x93500 laidumo lygi\xc5\xb3. \xc5\xbdmogaus atmintis saugoma smegen\xc5\xb3 neuroniniuose tinkluose, o tiksliau sinaps\xc4\x97se. Net ir nustojus tek\xc4\x97t elektrin\xc4\x97s prigimties nerviniams signalams \xc5\xbemogaus smegenyse, \xc5\xbemogus nepraranda visos atminties, nes neuronai turi \xc5\xa1alia Ca jonus, kurie po pertraukos gali toliau teikti elektros srov\xc4\x97s impulsus ir tie impulsai priklausys nuo to, kiek Ca jon\xc5\xb3 buvo \xc5\xa1alia neuron\xc5\xb3. Jei neuronas ma\xc5\xbeai aktyvus, jis turi ma\xc5\xbeiau Ca jon\xc5\xb3 \xc5\xa1alia sav\xc4\x99s. Neuronai, kurie gauna daug impuls\xc5\xb3 i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 neuron\xc5\xb3 pradeda tuos impulsus siusti didesniu da\xc5\xbeniu kitiems neuronams ir tokiu b\xc5\xabdu susidaro ry\xc5\xa1iai, kai vieni neuronai yra aktyvesni, o kiti ma\xc5\xbeiau aktyvus. At\xc4\x97jus signalui i\xc5\xa1 koki\xc5\xb3 nors kit\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eu\xc5\xbemir\xc5\xa1t\xc5\xb3\xe2\x80\x9c neuron\xc5\xb3, signal\xc5\xb3 ry\xc5\xa1iai ka\xc5\xbekiek pasikei\xc4\x8dia ir \xc4\xafsisavinama kitokia informacija, nei buvo iki nauj\xc5\xb3 impuls\xc5\xb3 gavimo.\n_START_SECTION_\nVaizduot\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nVaizduot\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 geb\xc4\x97jimas i\xc5\xa1 gausyb\xc4\x97s atsiminim\xc5\xb3 su\xc5\xbeadinti s\xc4\x85mon\xc4\x97je tam tikras sudedam\xc4\x85sias dalis ir sukurti i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 naujus psichologinius darinius: vaizdinius, garsus, jausmus. Vaizduot\xc4\x97 yra nauj\xc5\xb3 vaizdini\xc5\xb3 sudarymas, pertvarkant atmintyje turim\xc4\x85 vaizdin\xc4\x99 patirt\xc4\xaf. Vaizduot\xc4\x97 pagr\xc4\xafsta turimo jutiminio patyrimo panaudojimu. Jos med\xc5\xbeiaga\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atminties vaizdiniai ir esami suvokimai. Vaizduot\xc4\x97s \xc5\xa1altinis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 objektyvi tikrov\xc4\x97, \xc5\xbemogaus s\xc4\x85mon\xc4\x97je \xc4\xafgijusi nauj\xc5\xb3 form\xc5\xb3. Vaizduot\xc4\x97 yra tikrov\xc4\x99 pertvarkan\xc4\x8dio atspind\xc4\x97jimo procesas.'