b'\n_START_ARTICLE_\nBorisas Veisbrodas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 1874\xc2\xa0m. spalio 22 d. Ukmerg\xc4\x97je. Baig\xc4\x97 Charkovo universitete. Studijuodamas \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf revoliucin\xc4\x99 veikl\xc4\x85. 1899 m. i\xc5\xa1si\xc5\xb3stas dirbti \xc4\xaf Arkadako gyvenviet\xc4\x99. 1903 m. d\xc4\x97l policijos persekiojimo i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf u\xc5\xbesien\xc4\xaf. 1903-1906 m. dirbo Austrijos-Vengrijos imperijoje. 1906 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Rusij\xc4\x85 ir \xc4\xafstojo \xc4\xaf Rusijos socialdemokrat\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partij\xc4\x85, dirbo Maskvos ligonin\xc4\x97je. 1918 m. buvo Raudonojo kry\xc5\xbeiaus komisijos skirtos evakuoti rus\xc5\xb3 karo belaisvius i\xc5\xa1 Austrijos-Vengrijos imperijos. B. Veisbrodas palaik\xc4\x97 glaud\xc5\xbeius santykius su Leninu, po kurio pirmojo priepuolio tapo jo asmeniniu gydytoju. 1919-1920 m. paskirtas vadovauti komisijai skirtai kovoti su epidemija Turkmenistane. 1922 m. tapo Maskvos II-osios ligonin\xc4\x97s vyriausiuoju gydytoju. 1934 m. u\xc5\xbe nuopelnus medicinos vystyme Baltarusijoje ir Ukrainoje apdovanotas Lenino ordinu. \xc5\xbdiemos karo metu dirbo savanoriu fronte, u\xc5\xbe nuopelnus apdovanotas Raudonosios \xc5\xbdvaig\xc5\xbed\xc4\x97s ordinu. 1941 m. spalio m\xc4\x97nes\xc4\xaf vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kariuomenei priart\xc4\x97jus prie Maskvos pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Omsk\xc4\x85, kur toliau dirbo gydytoju, mir\xc4\x97 1942\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 6 dien\xc4\x85. Buvo palaidotas Omsko kazok\xc5\xb3 kapin\xc4\x97se, bet 1961 m. panaikinus kapines perlaidotas \xc4\xaf sen\xc4\x85sias ryt\xc5\xb3 miesto kapines.'