b'\n_START_ARTICLE_\nStovin\xc4\x8dioji banga\n_START_PARAGRAPH_\nStovin\xc4\x8dioji banga \xe2\x80\x93 tai banga, kurios intensyvumo skirstiniui yra charakteringi laike ir erdv\xc4\x97je pad\xc4\x97ties nekei\xc4\x8diantys amplitud\xc4\x97s maksimumai ir minimumai. Papras\xc4\x8diausiu atveju tokia banga susidaro, kuomet dvi bangos sklinda prie\xc5\xa1prie\xc5\xa1a, o d\xc4\x97l t\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 fazi\xc5\xb3 skirtumo randasi konstruktyvioji interferencija. Tokios bangos atsiranda, bangai atsispind\xc4\x97jus nuo \xc4\xafvairi\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3. Stovinti banga taip pat susidaro rezonatoriuose. Pavyzd\xc5\xbeiui, optikoje stovin\xc4\x8dios bangos susidaro lazerio optiniame rezonatoriuje, tuomet jos dar yra vadinamos optinio rezonatoriaus skersin\xc4\x97mis modomis.\n_START_SECTION_\nStovin\xc4\x8dios bangos fizikoje\n_START_PARAGRAPH_\nStovin\xc4\x8diosios bangos taip pat pastebimos oro eilut\xc4\x97se ir oro stulpeliuose. Vienas i\xc5\xa1 b\xc5\xabd\xc5\xb3 pavaizduoti stovin\xc4\x8di\xc4\x85sias bangas oro skiltyje, yra Kundto vamzdis, skirtas gaminti stovin\xc4\x8di\xc4\x85sias bangas, jei diskas yra strypo gale._NEWLINE_Bangos keliauja i\xc5\xa1ilgai vidutinio atspind\xc5\xbeio ir pasiekusios pabaig\xc4\x85, gr\xc4\xaf\xc5\xbeta atgal. \xc5\xa0is efektas labiausiai pastebimas muzikos instrumentuose. Sklindant bangai, kiekvienas stygos ta\xc5\xa1kas periodi\xc5\xa1kai kyla auk\xc5\xa1tyn ir v\xc4\x97l leid\xc5\xbeiasi \xc5\xbeemyn. Energija perduodama i\xc5\xa1 vieno stygos galo \xc4\xaf kit\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau styga gali svyruoti ir kitaip. Pavyzd\xc5\xbeiui, gitaros styga gali vibruoti skirtingai, kai vieni stygos ta\xc5\xa1kai svyruoja vienokia amplitude, kiti \xe2\x80\x93 kitokia._NEWLINE_Styga su abiem \xc4\xaftvirtintais galais gali svyruoti ypatingu b\xc5\xabdu. Judinant gitaros styg\xc4\x85 susidaro vienmat\xc4\x97 stovin\xc4\x8dioji banga._NEWLINE_Vibruojanti b\xc5\xabgno oda \xe2\x80\x93 tai dvimat\xc4\x97s stovin\xc4\x8diosios bangos pavyzdys. Atome judan\xc4\x8dio elektrono (materijos bang\xc5\xb3) svyravimas dar sud\xc4\x97tingesnis._NEWLINE_Elektron\xc4\x85 galime laikyti trimate stovin\xc4\x8di\xc4\x85ja banga.\n_START_SECTION_\nStovin\xc4\x8dios bangos optikoje\n_START_PARAGRAPH_\nOptikoje stovin\xc4\x8dios bangos susidaro lazerio optiniame rezonatoriuje, tuomet jos dar yra vadinamos optinio rezonatoriaus skersin\xc4\x97mis modomis. Tipinis rezonatorius yra aktyvioji terp\xc4\x97 apsupta dviej\xc5\xb3 veidrod\xc5\xbei\xc5\xb3. Da\xc5\xbeniausiai vienas rezonatoriaus veidrodis pilnai atspindi \xc5\xa1vies\xc4\x85, kitas - dal\xc4\xaf \xc5\xa1viesos praleid\xc5\xbeia. Perduotos ir atspind\xc4\x97tos bangos derina ir formuoja nuolatin\xc4\xaf bang\xc5\xb3 model\xc4\xaf._NEWLINE_Nuolatinis elektromagnetini\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 rezonatorius. Bang\xc5\xb3 vir\xc5\xa1uje buvo didesnis da\xc5\xbenis, nei \xc5\xbeemiau ir poslinkis auk\xc5\xa1\xc4\x8diau ai\xc5\xa1kesnis. Abi sienos ribos reikalauja bangos mazg\xc5\xb3, ir tos bangos sudarydamos pus\xc4\x97 bangos ilgio \xce\xbb / 2 telpa d\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97je: \xce\xbb / 2 = W, \xce\xbb = W, 3\xce\xbb / 2 = W kur W \xe2\x80\x93 ertm\xc4\x97s plotis.\n_START_SECTION_\nStovin\xc4\x8dios bangos mechanikoje\n_START_PARAGRAPH_\nNuolatin\xc4\x97s bangos gali b\xc5\xabti mechani\xc5\xa1kai sukeltos \xc4\xaf kiet\xc4\x85 terp\xc4\x99. _NEWLINE_Stygos vienas galas tvirtinamas prie reguliavimo var\xc5\xbeto, kitas prie sverto, ant kurio kabinamas \xc5\xbeinomos mas\xc4\x97s svarstis stygai \xc4\xaftempti._NEWLINE_Svyravimai stygoje \xc5\xbeadinami pad\xc4\x97tu po ja ir prijungtu prie kintamos \xc4\xaftampos generatoriaus elektromagnetu. Elektromagneto apvijoms tekant kintamai srovei, jo kuriamas magnetinis laukas du kartus per srov\xc4\x97s kitimo period\xc4\x85 pritraukia styg\xc4\x85 ir taip \xc5\xbeadina dvigubai didesnio da\xc5\xbenio u\xc5\xbe generatoriaus signalo da\xc5\xben\xc4\xaf svyravimus. Kai generatoriaus signalo da\xc5\xbenis yra lygus pusei kurio nors stygos savojo svyravimo da\xc5\xbenio, atsiranda rezonansas ir stygoje susidaro stovin\xc4\x8dioji banga. _NEWLINE_Jos susidarym\xc4\x85 rodo maksimali detektoriaus signalo amplitud\xc4\x97 oscilografo ekrane, registruojama antruoju kanalu (CH2). Pirmasis oscilografo kanalas (CH1) sujungtas su generatoriumi, tod\xc4\x97l ekrane matomas ir generatoriaus signalas.'