b'\n_START_ARTICLE_\nBudizmas\n_START_SECTION_\nDoktrinos pagrindas\n_START_PARAGRAPH_\nBuda, atsakydamas \xc4\xaf tuo metu vos ne pagrindin\xc4\xaf klausim\xc4\x85 Indijos pasaul\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 sistemoje apie tai, kaip esyb\xc4\x97s \xc4\xafsisuka \xc4\xaf b\xc5\xabties rat\xc4\x85 ir ar yra galimybi\xc5\xb3 i\xc5\xa1 jo i\xc5\xa1tr\xc5\xabkti, paskelb\xc4\x97 Keturias tauri\xc4\x85sias tiesas, jo mokymo pagrind\xc4\x85 ir \xc5\xa1erd\xc4\xaf, kurias jis \xc4\xafsis\xc4\x85monino atbudimo metu. Gyvenimas, pasak Budos \xc4\xaf\xc5\xbevalgos, yra laikinas (skr. anitya), neturi savasties (skr. an\xc4\x81tman) ir yra sklidinas kan\xc4\x8dios. \xc5\xbdmogus pri\xc4\x97m\xc4\x99s dom\xc4\x97n \xc5\xa1iuos tris b\xc5\xabties po\xc5\xbeymius \xc4\xaf\xc5\xbeengia \xc4\xaf budistin\xc4\xaf keli\xc4\x85. B\xc5\xabtyje vyrauja kent\xc4\x97jimas, nes j\xc4\xaf lemia laikinumo gimdomi tro\xc5\xa1kimai ir nei\xc5\xa1manymas. Pa\xc5\xa1alinus \xc5\xa1ituos veiksnius galima i\xc5\xa1silaisvinti i\xc5\xa1 samsaros. B\xc5\xabtybi\xc5\xb3 \xc4\xafsisukimas \xc4\xaf b\xc5\xabties rat\xc4\x85 budizme ai\xc5\xa1kinamas dvylikanare S\xc4\x85lygotosios kilm\xc4\x97s grandine, o i\xc5\xa1tr\xc5\xabkimas i\xc5\xa1 \xc5\xa1io rato prilygsta \xc4\xaf\xc5\xbeengimui \xc4\xaf nirvan\xc4\x85. Juk i\xc5\xa1tr\xc5\xabkti galima vien asmenin\xc4\x97mis pastangomis, \xc5\xbeengiant Tauriuoju a\xc5\xa1tuonialypiu keliu, kuris i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 yra \xc4\x97jimas dvylikanare S\xc4\x85lygotosios kilm\xc4\x97s grandine atgal._NEWLINE_Taigi galima apibendrinti, kad budizmo kelio gair\xc4\x97s yra: Keturios tauriosios tiesos, nesavastingumas (skr. an\xc4\x81tman) ir Taurusis a\xc5\xa1tuonialypis kelias, kur\xc4\xaf sudaro \xc5\xa1yla (skr. \xc5\x9b\xc4\xabla), t. y. pratybos ugdan\xc4\x8dios drausm\xc4\x99 ir dorov\xc4\x99, dhjana (skr. dhy\xc4\x81na), arba meditacija, bei prad\xc5\xbenia (skr. praj\xc3\xb1\xc4\x81), arba i\xc5\xa1mintis ir \xc4\xaf\xc5\xbevalga._NEWLINE_Budizmo mokymo pagrind\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tai yra surinkti \xc4\xaf Tripitak\xc4\x85. Budist\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sangh\xc4\x85 sudaro vienuoliai (skr. bhik\xe1\xb9\xa3u), vienuol\xc4\x97s (skr. bhik\xe1\xb9\xa3un\xc4\xab) ir pasaulie\xc4\x8diai (skr. up\xc4\x81saka) bei pasauliet\xc4\x97s (skr. up\xc4\x81sik\xc4\x81).\n_START_SECTION_\nNesavastingumas\n_START_PARAGRAPH_\nNesavastingumas (skr. an\xc4\x81tman, pali anatta) rei\xc5\xa1kia, kad tai, kas yra kaip individas, neturi jokios savasties, jokio \xe2\x80\x9ea\xc5\xa1\xe2\x80\x9c kaip nekintan\xc4\x8dios, am\xc5\xbeinos, vientisos ir nepriklausomos substancijos. Tai pamatin\xc4\x97 budizmo tiesa. Taigi budizme savastis, arba ego, yra i\xc5\xa1imtinai tiktai praeinanti ir kintanti (tod\xc4\x97l linkusi kent\xc4\x97ti) empirin\xc4\x97 individualyb\xc4\x97, kuri\xc4\x85 sudaro penkios sudedamosios dalys, vadinamosios skandhos._NEWLINE_Theravadoje (hinajanoje) nesavastingumo nagrin\xc4\x97jimas apsiriboja asmens savianalize; mahajanoje nagrin\xc4\x97jamos visos priklausomai atsirandan\xc4\x8dios dharmos, o pati laisv\xc4\x97 nuo savasties (skr. svabh\xc4\x81va) \xc4\x8dia vadinama \xc5\xa1\xc5\xabnijata (skr. \xc5\xa1\xc5\xabnyat\xc4\x81), arba tu\xc5\xa1tuma, niekuma.\n_START_SECTION_\nBudizmo istorija\n_START_PARAGRAPH_\nBudizmo istorija yra labai daugialyp\xc4\x97 ir sud\xc4\x97tinga. Skirtingai nuo, pvz., krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s, \xc4\x8dia nebuvo vieningo centro ir centrin\xc4\x97s institucijos, tod\xc4\x97l kiekvienoje \xc5\xa1alyje budizmas vyst\xc4\x97si skirtingomis kryptimis, mai\xc5\xa1ydamasis su vietiniais tik\xc4\x97jimais ir papro\xc4\x8diais.\n_START_SECTION_\nBudizmo plitimas\n_START_PARAGRAPH_\nNuo pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros am\xc5\xbei\xc5\xb3 budizmas pasiek\xc4\x97 ir kitas to meto \xc5\xa1alis. Nepaisant to, kad keliaujantys vienuoliai nuolat lankydavosi Indijoje ir parne\xc5\xa1davo nauj\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3, \xc4\x8dia formavosi ir savitos mokyklos bei tradicijos. Vienose \xc5\xa1alyse budizmas i\xc5\xa1lik\xc4\x99s iki dabar, kitose jis buvo u\xc5\xbego\xc5\xbetas islamo ir kit\xc5\xb3 religij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nVidurin\xc4\x97 Azija\n_START_PARAGRAPH_\nBudizmo istorijoje Vidurin\xc4\x97s Azijos budizmas tur\xc4\x97jo nepaneigiam\xc4\x85 reik\xc5\xa1m\xc4\x99, nors dabar \xc5\xa1iose vietose \xc4\xafsigal\xc4\x97j\xc4\x99s islamas. Tuometin\xc4\x97se valstyb\xc4\x97se Chorezmas, Sogdiana ir \xc5\xa0ilko kelio miestuose tikrai buvo i\xc5\xa1pa\xc5\xbe\xc4\xafstamas mahajanos budizmas, apie k\xc4\x85 liudija to meto freskos ir mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kos bud\xc5\xb3 statulos. \xc4\x8cia, veikiant senosioms zoroastrizmo tradicijoms, formavosi budistinio rojaus \xc4\xafvaizdis ir Tyrosios \xc5\xbeem\xc4\x97s budizmas.\n_START_SECTION_\nTolimieji Rytai\n_START_PARAGRAPH_\nKinij\xc4\x85 budizmas pasiek\xc4\x97 pirmaisiais m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros am\xc5\xbeiais. I\xc5\xa1 Vidurin\xc4\x97s Azijos \xc4\x8dia at\xc4\x97jo Tyrosios \xc5\xbeem\xc4\x97s budizmas, kitos mahajanos mokyklos, apie kurias liudija urv\xc5\xb3 vienuolynai ir freskos. VI-VII a. Indijoje lank\xc4\x99si vienuoliai atsive\xc5\xbe\xc4\x97 joga\xc4\x8diar\xc5\xb3 id\xc4\x97jas. Ind\xc5\xb3 vienuolis Bodhidharma prad\xc4\x97jo Kinijoje \xc4\x8dan (chan, channa) srov\xc4\x97s budizm\xc4\x85, kuris Kor\xc4\x97joje i\xc5\xa1plito kaip sion (\xc4\x8dam soen), o Japonijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kaip dzenas (zen, zenna). Dar v\xc4\x97liau, vad\xc5\xberajanos suklest\xc4\x97jimo laikais, Indijoje apsilank\xc4\x99 vienuoliai v\xc4\x97lgi atsive\xc5\xbe\xc4\x97 nauj\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 palikimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mistin\xc4\x97s kin\xc5\xb3 Tendai ir japon\xc5\xb3 \xc5\xa0ingon (Shingon) sektos.\n_START_SECTION_\nTibetas ir Centrin\xc4\x97 Azija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmi bandymai \xc4\xafdiegti Tibete budizm\xc4\x85 i\xc5\xa1 Kinijos buvo VII a. Ta\xc4\x8diau jiems nepavykus, v\xc4\x97liau paplito Vad\xc5\xberajanos budizmas i\xc5\xa1 Indijos. Taip susiformavo njingma (nyingma) kryptis. X-XI a. i\xc5\xa1 Indijos pakviesti vad\xc5\xberajanos i\xc5\xa1min\xc4\x8diai dar kart\xc4\x85 atgaivino budizm\xc4\x85, ir susik\xc5\xabr\xc4\x97 trys naujos kryptys: kagju (kagyu), kadam, sakja (sakya). Tibeto budizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gryniausia iki m\xc5\xabs\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 i\xc5\xa1likusi vad\xc5\xberajanos forma. XIII a. jis i\xc5\xa1plito ir Mongolijoje.\n_START_SECTION_\nPietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azija\n_START_PARAGRAPH_\nJau pirmaisiais m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros am\xc5\xbeiais ind\xc5\xb3 misionieriai skleid\xc4\x97 nauj\xc4\x85 religij\xc4\x85 \xc5\xa1iose \xc5\xa1alyse. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 \xc4\x8dia labai paplito tuo metu pa\xc5\xbeangi mahajanos \xc5\xa1aka, kuri egzistavo kartu su hinduizmu ir vietiniais tik\xc4\x97jimais. XI a. Mianmare, o v\xc4\x97liau kitose \xc5\xa1alyse \xc4\xafvyko savoti\xc5\xa1ka reformacija, kurios metu i\xc5\xa1 \xc5\xa0ri Lankos atkeliavo seniausios budizmo \xc5\xa1akos atstov\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Theravados mokykla (theravada\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9esen\xc5\xb3j\xc5\xb3 mokymas\xe2\x80\x9c). \xc5\xa0iuo metu beveik visos Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azijos \xc5\xa1alys i\xc5\xa1pa\xc5\xbe\xc4\xafsta b\xc5\xabtent j\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nStatistika\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc5\xbedaug 7 proc. \xc5\xbeem\xc4\x97s gyventoj\xc5\xb3 save vadina budistais. 2010 m. duomenimis budist\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius pasaulyje siek\xc4\x97 488 mln. gyventoj\xc5\xb3. Nors ir budizmas i\xc5\xa1pa\xc5\xbe\xc4\xafstamas visame pasaulyje, Azijoje tebegyvena 99 proc. vis\xc5\xb3 budist\xc5\xb3. Tuo tarpu \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Amerikoje bei Europoje j\xc5\xb3 priskai\xc4\x8diuojama 3,9 mln. ir 1,3 mln. gyventoj\xc5\xb3 atitinkamai. Daugiausia j\xc5\xb3 gyvena Kinijoje. Po Kinijos, kurioje gyvena 50 proc. vis\xc5\xb3 pasaulio budist\xc5\xb3, rikiuojasi Tailandas su 13 proc., Japonija su 9 proc., Mianmaras su 8 proc., \xc5\xa0ri Lanka su 3 proc., Vietnamas su 3 proc., Kambod\xc5\xbea su 3 proc., Piet\xc5\xb3 Kor\xc4\x97ja su 2 proc., Indija su 2 proc. bei Malaizija su 1 proc. pasaulio budist\xc5\xb3 tikin\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3.'