b'\n_START_ARTICLE_\nDemokratin\xc4\x97s taikos teorija\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratin\xc4\x97s taikos teorija (arba kitaip \xe2\x80\x9edemokratin\xc4\x97 taika\xe2\x80\x9c, angl. Democratic Peace Theory)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 teorija, pagr\xc4\xafsta prielaida, jog liberalios demokratin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s niekada (arba beveik niekada) nekariauja su kitomis demokratin\xc4\x97mis valstyb\xc4\x97mis. Demokratin\xc4\x97 taikos teorija priskiriama liberaliajai tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 minties tradicijai. Taika tarp liberali\xc5\xb3 demokratij\xc5\xb3 laikoma \xc4\xafsitvirtinusia norma tarptautiniuose santykiuose. Demokratin\xc4\x97s taikos id\xc4\x97ja pagr\xc4\xafsta tuo, jog liberalios demokratijos ne tik n\xc4\x97ra linkusios kariauti tarpusavyje, bet ir, i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s, yra ma\xc5\xbeiau linkusios kariauti su kitokio tipo re\xc5\xbeimais d\xc4\x97l pacifistinio demokratijos poveikio. \xc5\xa0i teorija susieja tarptautin\xc4\x99 taik\xc4\x85 su valstyb\xc4\x97s vald\xc5\xbeios tipu. Liberaliosios demokratin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s tampa esminiu taiki\xc5\xb3 tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 pagrindu. Tuo tarpu kiti re\xc5\xbeimai: fa\xc5\xa1izmas, komunizmas, autoritarizmas ar totalitarizmas, tampa kli\xc5\xabtimi pasiekti visuotin\xc4\x99 taik\xc4\x85. Bruce Russet prognozuoja, jog sistemoje, kurioje susidarys kritin\xc4\x97 mas\xc4\x97 demokratini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3, realizm\xc4\x85 (anarchij\xc4\x85 ir saugumo dilem\xc4\x85) pakeis idealizmas ir liberalizmas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratin\xc4\x97s taikos id\xc4\x97ja pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 panaudojo Immanuel Kant savo es\xc4\x97 \xe2\x80\x9eAm\xc5\xbeinoji taika\xe2\x80\x9c (vok. Zum ewigen Frieden). Darbe teigiama, jog taika n\xc4\x97ra nat\xc5\xabrali b\xc5\xabsena tarptautiniuose santykiuose, ta\xc4\x8diau am\xc5\xbeinoji taika gali b\xc5\xabti pasiekta tuomet, kai valstyb\xc4\x97s pereis prie respublikin\xc4\x97s valdymo formos, o konstitucija taps jos pagrindu. Tokios sistemos pamatas: privati nuosavyb\xc4\x97, lygyb\xc4\x97, atstovaujamoji vald\xc5\xbeia ir vald\xc5\xbei\xc5\xb3 padalijimo principas. Immanuel Kant suprato, jog tik reprezentacin\xc4\x97 vald\xc5\xbeios forma gali apriboti vykdomosios vald\xc5\xbeios gali\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPirmosios u\xc5\xbeuomazgos\n_START_PARAGRAPH_\nPo  I-ojo pasaulinio karo prie demokratin\xc4\x97s taikos id\xc4\x97jos svariai prisid\xc4\x97jo JAV prezidentas Woodrow Wilson ir jo idealistinis po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf tarptautinius santykius. Jam demokratini\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3 sklaida buvo kelias \xc4\xaf visuotin\xc4\x99 taik\xc4\x85._NEWLINE_1964 metais Dean Babst i\xc5\xa1leistas straipsnis \xe2\x80\x9eRenkama vald\xc5\xbeia\xc2\xa0\xe2\x80\x93 taikos galia\xe2\x80\x9c (angl. Elective Governments \xe2\x80\x93 A Force for Peace) skelb\xc4\x97, jog nuo 1789 iki 1941 met\xc5\xb3 nebuvo kar\xc5\xb3 tarp nepriklausom\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3, turin\xc4\x8di\xc5\xb3 renkam\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85. Tai buvo pirmasis mokslinis darbas, nustat\xc4\x99s, jog valstyb\xc4\x97s, kuriose vald\xc5\xbeia yra renkama, yra linkusios siekti taikos labiau nei kiti re\xc5\xbeimai. Nors straipsnis nesulauk\xc4\x97 didelio a\xc5\xbeiota\xc5\xbeo, ta\xc4\x8diau atskleista statistika paskatino II-\xc4\x85j\xc4\x85 demokratin\xc4\x97s taikos tyrim\xc5\xb3 bang\xc4\x85, prasid\xc4\x97jusi\xc4\x85 1970-aisis.\n_START_SECTION_\nAntroji banga\n_START_PARAGRAPH_\nTiek James Rosenau, tiek ir Rudolph Joseph Rummel susidom\xc4\x97jo demokratin\xc4\x97s taikos id\xc4\x97ja. Pirmasis siek\xc4\x97 atrasti ry\xc5\xa1ius tarp valstyb\xc4\x97s vidaus santvarkos ir jos vykdomos u\xc5\xbesienio politikos, o antrasis tyr\xc4\x97 liberali\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 tendencij\xc4\x85 atsisakyti prievartos. \xc5\xa0iek tiek v\xc4\x97liau sek\xc4\x97 Melvin Small ir David Singer tyrimas band\xc4\x99s i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinti konflikt\xc5\xb3, \xc4\xaf kuriuos \xc4\xafsiveldavo demokratin\xc4\x97s \xc5\xa1alys, mastus ir Michael W. Doyle darbai, tyr\xc4\x99 karo neegzistavim\xc4\x85 tarp liberali\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3. Demokratin\xc4\x97s taikos teorija prad\xc4\x97jo tapti aktyviu mokslini\xc5\xb3 diskusij\xc5\xb3 objektu.\n_START_SECTION_\nTre\xc4\x8dioji banga ir augantis populiarumas\n_START_PARAGRAPH_\nPasibaigus \xc5\xa0altajam karui James Lee Ray, Stuart Bremer ir Steve Chan t\xc4\x99s\xc4\x97 demokratin\xc4\x97s taikos tyrimus. Nors j\xc5\xb3 darbai ir susilauk\xc4\x97 d\xc4\x97mesio, ta\xc4\x8diau tai, kas i\xc5\xa1populiarino demokratin\xc4\x97s taikos teorij\xc4\x85 buvo 1992 metais i\xc5\xa1leista Francis Fukuyama knyga \xe2\x80\x9eIstorijos pabaiga ir paskutinis \xc5\xbemogus\xe2\x80\x9c (angl. The End of History and the Last Man). Liberali\xc4\x85sias demokratijas Fukuyama pavadino galutine politin\xc4\x97s ideologijos evoliucijos forma. Istorijos pabaiga buvo siejama su pasauliu, kuriame visos valstyb\xc4\x97s taps liberaliomis demokratijomis ir viena su kita nebekariaus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pasaulyje \xc4\xafsivyraus am\xc5\xbeina taika. Metais v\xc4\x97liau Zeev Maoz ir Bruce Russet tyrimas \xe2\x80\x9eNormatyvin\xc4\x97s ir strukt\xc5\xabrin\xc4\x97s demokratin\xc4\x97s taikos prie\xc5\xbeastys\xe2\x80\x9c (angl. Normative and Structural Causes of Democratic Peace) svariai prisid\xc4\x97jo prie id\xc4\x97jos, jog demokrati\xc5\xa1kesn\xc4\x97s \xc5\xa1alys yra linkusios ma\xc5\xbeiau kariauti.\n_START_SECTION_\nPagrindin\xc4\x97s s\xc4\x85vokos\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratin\xc4\x97s taikos teorijai itin svarbi ai\xc5\xa1ki ir pagr\xc4\xafsta klasifikacija. Ta\xc4\x8diau apsibr\xc4\x97\xc5\xbeti pagrindines s\xc4\x85vokas n\xc4\x97ra paprasta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skirtingi demokratin\xc4\x97s taikos tyrimai pateikia nevienodas interpretacijas. Tod\xc4\x97l duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97s, pateikian\xc4\x8dios universalius apibr\xc4\x97\xc5\xbeimus, tampa naudingu \xc4\xafrankiu demokratin\xc4\x97s taikos tyrimams\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Valstybini\xc5\xb3 santvark\xc5\xb3 projektas (angl. Polity IV Project: Political Regime Characteristics and Transitions) ir \xc4\xaevykusi\xc5\xb3 kar\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97 (angl. Correlates of War dataset) yra pla\xc4\x8diai naudojami demokratin\xc4\x97s taikos tyrimams._NEWLINE_Svarbiausios s\xc4\x85vokos demokratinei taikos teorijai: liberali demokratija ir karas.\n_START_SECTION_\nKaras\n_START_PARAGRAPH_\nNuo tarptautinio karinio konflikto apibr\xc4\x97\xc5\xbeimo priklauso, kurie konfliktai demokratin\xc4\x97s taikos teorijoje yra interpretuojami kaip karas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ma\xc5\xbeesnio masto konfliktai gali b\xc5\xabti traktuojami ir kaip karas, ir kaip nereik\xc5\xa1mingi susir\xc4\x97mimai. Mokslininkams apsispr\xc4\x99sti padeda tokie akademiniai darbai kaip \xe2\x80\x9eKaro koreliacijos\xe2\x80\x9c (angl. Correlates of War), kuriuose yra suformuojamos karinio konflikto s\xc4\x85lygos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 karo apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas reikalauja bent 1000 kari\xc5\xb3 \xc5\xbe\xc5\xabties. \xc5\xa0i i\xc5\xa1imtis anuliuoja visus ma\xc5\xbeesnius karus, net jei juose tarpusavyje kovot\xc5\xb3 liberaliosios demokratin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s. S\xc4\x85vokos apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas galiausiai nulemia, kurie duomenys yra laikomi reik\xc5\xa1mingais, o kurie atmetami kaip nesvarb\xc5\xabs.\n_START_SECTION_\nPaai\xc5\xa1kinimai\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratin\xc4\x97s taikos teorij\xc4\x85 galima paai\xc5\xa1kinti keliais b\xc5\xabdais. Pirmasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 taikos prie\xc5\xbeastimi laikomos arba institucijos, arba bendros normos, suvienijan\xc4\x8dios liberalias demokratines valstyb\xc4\x97s. Antrasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie demokratin\xc4\x99 taik\xc4\x85 galima kalb\xc4\x97ti dvejopai: galima teigti, jog karai tarp liberali\xc5\xb3 demokratij\xc5\xb3 nevyksta arba, kad liberaliosios demokratijos apskritai yra linkusios ma\xc5\xbeiau kariauti su kitomis valstyb\xc4\x97mis (ne tik liberaliomis demokratijomis).\n_START_SECTION_\nNormatyvinis\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratin\xc4\x97s taikos pagrindas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 liberaliosios vertyb\xc4\x97s ir demokratin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s, kuriose liberalizmas yra dominuojanti ideologija. Toks pats re\xc5\xbeimo tipas, vienodos normos bei vertyb\xc4\x97s leid\xc5\xbeia demokratin\xc4\x97ms valstyb\xc4\x97ms pasitik\xc4\x97ti viena kita, spr\xc4\x99sti nesutarimus taikiai. Tarp liberali\xc5\xb3 demokratij\xc5\xb3 nuolatos vyksta aktyvus bendradarbiavimas, kol galiausiai sukuriama tarpvalstybin\xc4\x97 (tarpusavio at\xc5\xbevilgiu) pacifistin\xc4\x97 bendruomen\xc4\x97. Tuo tarpu kitos valstyb\xc4\x97s, kurios n\xc4\x97ra laikomos liberaliomis demokratijomis, nesulaukia tokio paties palankumo i\xc5\xa1 liberali\xc5\xb3 demokratij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nMonadinis prie\xc5\xa1 diadin\xc4\xaf\n_START_PARAGRAPH_\nDiadinis modelis yra vyraujantis demokratin\xc4\x97s taikos tyrimuose. Jis tiria taikos tarp liberali\xc5\xb3 demokratini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 fenomen\xc4\x85. Re\xc4\x8diau akademiniuose tyrimuose taikomas monadinis modelis. Tokio tipo analiz\xc4\x97s tiria liberali\xc5\xb3 demokratini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 polink\xc4\xaf ma\xc5\xbeiau kariauti u\xc5\xbe kitus re\xc5\xbeimus, kuriuose vald\xc5\xbeia yra vieno \xc5\xbemogaus ar partijos rankose. Nedemokratiniuose re\xc5\xbeimuose sprendimas kariauti gali kilti d\xc4\x97l vadovo asmenini\xc5\xb3 ambicij\xc5\xb3, ego, \xc5\xa1lov\xc4\x97s arba tam, jog pasl\xc4\x97pt\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s vidaus problemas, o s\xc4\x97km\xc4\x97s atveju sustiprint\xc5\xb3 vadovo autoritet\xc4\x85 (monadinis).'