b'\n_START_ARTICLE_\nIndrijos\n_START_PARAGRAPH_\nIndrijos (skr. indriya) yra jusl\xc4\x97s, jutimo organai. Indi\xc5\xa1kosiose pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 sistemose da\xc5\xbenai sutinkamas terminas. Da\xc5\xbeniausiai indrijomis vadinami penki jutimo organai, (sanskrit. buddh\xc4\xabndriya, j\xc3\xb1anendriy\xc4\x81\xe1\xb9\x87i): akys, ausys, nosis, lie\xc5\xbeuvis, k\xc5\xabnas (oda). Hinduizme \xc5\xa1\xc4\xaf s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85 papildo penki veiklos organai (karmendriy\xc4\x81\xe1\xb9\x87i): gerklos, rankos, kojos, analin\xc4\x97 anga ir dauginimosi organai. Tarp \xc5\xa1i\xc5\xb3 de\xc5\xa1imties organ\xc5\xb3 ir sielos, arba atmano, yra protas, arba manas, kuris laikomas vienuoliktuoju organu._NEWLINE_Vedantoje manas, budhis (buddhi), ahamkara (aha\xe1\xb9\x81k\xc4\x81ra) ir \xc4\x8dita (citta) sudaro dar keturis vidinius organus, (antar - indriy\xc4\x81\xe1\xb9\x87i), taigi pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 sistem\xc4\x85 yra 14 organ\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 kiekvien\xc4\x85 valdo jo nuosavas valdytojas, nijantris (niyant\xe1\xb9\x9b): akis valdo Saul\xc4\x97, ausis \xe2\x80\x93 Keturios pasaulio \xc5\xa1alys, nos\xc4\xaf \xe2\x80\x93 du A\xc5\xa1vinai, lie\xc5\xbeuv\xc4\xaf \xe2\x80\x93 pra\xc4\x8detos, od\xc4\x85 \xe2\x80\x93 V\xc4\x97jas, bals\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Ugnis, rankas \xe2\x80\x93 Indra, kojas \xe2\x80\x93 Vi\xc5\xa1nus, analin\xc4\x99 ang\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Mitra, dauginimosi organus \xe2\x80\x93 Prad\xc5\xbeapatis, prot\xc4\x85 \xe2\x80\x93 M\xc4\x97nulis, budh\xc4\xaf \xe2\x80\x93 Brama, ahamkar\xc4\x85 \xe2\x80\x93 \xc5\xa0iva, \xc4\x8dit\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Vi\xc5\xa1nus A\xc4\x8djutos pavidalu._NEWLINE_Njajos filosofin\xc4\x97je sistemoje lie\xc5\xbeuv\xc4\xaf valdo vanduo, akis \xe2\x80\x93 \xc5\xa1viesa arba ugnis, od\xc4\x85 \xe2\x80\x93 oras, o ausis \xe2\x80\x93 eteris._NEWLINE_D\xc5\xbeainizme visa gyvyb\xc4\x97 skirstoma \xc4\xaf penkias grupes pagal tai, kiek jutimo organ\xc5\xb3 turi viena ar kita biologin\xc4\x97 r\xc5\xab\xc5\xa1is.'