b'\n_START_ARTICLE_\nPetavijus (M\xc4\x97nulio krateris)\n_START_PARAGRAPH_\nPetavijus (lot. Petavius, 25.1\xc2\xb0S 60.4\xc2\xb0E) \xe2\x80\x93 sm\xc5\xabginis M\xc4\x97nulio krateris, esantis \xc4\xaf pietus nuo Derlingumo j\xc5\xabros. Pavadintas XVII a. pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 metra\xc5\xa1tininko Deniso Peto (lotyni\xc5\xa1kai Petavijus, 1583\xe2\x88\x921652) garbei._NEWLINE_Petavijaus krateris (10, \xc5\xber. schem\xc4\x85) yra pie\xc4\x8diau Derlingumo j\xc5\xabros (2) esan\xc4\x8dioje krateri\xc5\xb3 grup\xc4\x97je. Jo skersmuo 175\xe2\x88\x92188 km. Jo sienos labai sud\xc4\x97tingos su daug teras\xc5\xb3 ir \xc4\xafdub\xc5\xb3. Centre yra stambus 36 km pagrindo dyd\xc5\xbeio kalno masyvas su keletu vir\xc5\xa1ukalni\xc5\xb3. \xc4\xae pietry\xc4\x8dius nuo masyvo yra 2 km skersmens krateris. Dugne yra keletas sinusin\xc4\x97s formos \xc4\xafdubusi\xc5\xb3 rauk\xc5\xa1li\xc5\xb3 (Rimae Petavius), i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 did\xc5\xbeiausia siekia 50 km ilg\xc4\xaf ir eina i\xc5\xa1 centrinio masyvo. Petavijaus dugno rytin\xc4\x97je pus\xc4\x97je eina 95 km ilgio \xc4\xafduba. \xc5\xa0iauriau Petavijaus, prie pat Derlingumo j\xc5\xabros pakra\xc5\xa1\xc4\x8dio yra ma\xc5\xbeesnis krateris Petavijus B (skersmuo 35 km), turintis ry\xc5\xa1ki\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 sistem\xc4\x85.'