b'\n_START_ARTICLE_\nArianas Prokop\xc4\x8dikas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nArianas Prokop\xc4\x8dikas gim\xc4\x97 1924 m. Kaune. Baig\xc4\x97 Kauno J\xc4\x97zuit\xc5\xb3 gimnazij\xc4\x85. Po karo studijavo chemij\xc4\x85 Kauno universiteto Technologijos fakultete, kur 1946 m. prad\xc4\x97jo dirbti Fizikin\xc4\x97s chemijos katedros vyr. laborantu. 1948 m. baig\xc4\x97 universitet\xc4\x85, pasiliko toliau dirbti univesitete asistentu, v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 vyr. d\xc4\x97stytoju. 1950 m. Kauno universitetas buvo reorganizuotas ir pavadintas Kauno politechnikos institutu. \xc4\x8cia A. Prokop\xc4\x8dikas atliko savo pirmuosius mokslinius darbus, kuriuos apibendrino kandidatin\xc4\x97je disertacijoje 1952 m. Jo darbo vadovas buvo vienas \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 to meto Lietuvos chemik\xc5\xb3 prof. Jonas Janickis, mokslus baig\xc4\x99s ir mokslin\xc4\xaf darb\xc4\x85 prad\xc4\x97j\xc4\x99s prie\xc5\xa1kario Vokietijoje._NEWLINE_1953 m. Arianas Prokop\xc4\x8dikas persik\xc4\x97l\xc4\x97 gyventi \xc4\xaf Vilni\xc5\xb3, dirbo Moksl\xc5\xb3 akademijoje, Chemijos ir chemin\xc4\x97s technologijos instituto direktoriaus pavaduotoju ir instituto Neorganin\xc4\x97s chemijos laboratorijos vadovu. A. Prokop\xc4\x8dikas vadovavo visos eil\xc4\x97s (25) jaun\xc5\xb3 laboratorijos specialist\xc5\xb3 disertacij\xc5\xb3 temoms, pamin\xc4\x97tini Povilas Norkus, Povilas Algirdas Va\xc5\xa1kelis, Antanas Sad\xc5\xabnas, Algimantas Kazragis, habilituoti daktarai Zenonas Jusys ir Eugenijus Norkus._NEWLINE_1972 m. A. Prokop\xc4\x8dikas buvo i\xc5\xa1rinktas Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos nariu korespondentu, bendradarbiavo Lietuvos Moksl\xc5\xb3 Akademijos Darb\xc5\xb3\xe2\x80\x9d redakcijoje. 1990 m. buvo prad\xc4\x97tas leisti mokslinis \xc5\xbeurnalas \xe2\x80\x9cChemija\xe2\x80\x9d, A. Prokop\xc4\x8dikas buvo jo redkolegijos pirmininkas, o nuo 1994 m. \xe2\x80\x93pirmininko pavaduotojas._NEWLINE_A. Prokop\xc4\x8dikas savo mokslin\xc4\x97je veikloje paskelb\xc4\x97 per 150 mokslini\xc5\xb3 darb\xc5\xb3. Jis buvo pirmas i\xc5\xa1 Vilniaus chemik\xc5\xb3, prad\xc4\x97j\xc4\x99s skelbti tyrim\xc5\xb3 rezultatus moksliniuose \xc5\xbeurnaluose u\xc5\xbe Lietuvos rib\xc5\xb3 dar pokario metais._NEWLINE_U\xc5\xbe 1959-1980 m. paskelbt\xc5\xb3 darb\xc5\xb3 apie trivalen\xc4\x8dio vario jungini\xc5\xb3 chemij\xc4\x85 cikl\xc4\x85 prof. A. Prokop\xc4\x8dikui kartu su G. Rozovskiui 1983 m. suteikta Lietuvos valstybin\xc4\x97 premija chemijos moksl\xc5\xb3 srityje. Didel\xc4\x97 praktin\xc4\x97 toki\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97 paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo po 1987 m., kai \xc5\xa1veicar\xc5\xb3 mokslininkai atrado pla\xc4\x8diai pagars\xc4\x97jus\xc4\xaf pasaulyje auk\xc5\xa1tatemperat\xc5\xabr\xc4\xaf superlaidum\xc4\x85 ir pasirod\xc4\x97, kad b\xc5\xabtinas t\xc5\xb3 superlaidinink\xc5\xb3 komponentas yra trivalen\xc4\x8dio vario junginiai.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nNuo 1953 m. A. Prokop\xc4\x8diko kartu su kitais Vilniaus Chemijos instituto bendradarbiais atliko \xc4\xafvairi\xc5\xb3 oksidatori\xc5\xb3 katalizinio skilimo tyrimus. Remdamasis \xc5\xa1iais darbais A. Prokop\xc4\x8dikas 1964 m. apgyn\xc4\x97 daktaro (dabar atitikt\xc5\xb3 habilituoto daktaro) disertacij\xc4\x85. Joje tarp kit\xc5\xb3 verting\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 buvo pateikti jo su bendradarbiais jau publikuoti \xe2\x80\x9cegzoti\xc5\xa1ko\xe2\x80\x9d trivalen\xc4\x8dio vario Cu(III) jungini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 rezultatai. A. Prokop\xc4\x8dik\xc4\x85 galima laikyti \xc5\xa1i\xc5\xb3 ne\xc4\xafprasto oksidacijos laipsnio, tada ma\xc5\xbeai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 vario jungini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje pradininku. 1968 m. A. Prokop\xc4\x8dikui buvo suteiktas profesoriaus laipsnis._NEWLINE_Vilniaus Chemijos instituto mokslin\xc4\x97 grup\xc4\x97, kuriai vadovavo Arianas Prokop\xc4\x8dikas ir Grigorijus Rozovskis vis\xc4\x85 eil\xc4\x99 met\xc5\xb3 paskyr\xc4\x97 trivalen\xc4\x8dio vario (III) jungini\xc5\xb3 analiz\xc4\x97s metod\xc5\xb3 k\xc5\xabrimams; tai buvo pirmieji pasaulyje tokio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio i\xc5\xa1radimai. Tyrimuose dalyvavo Chemijos ir chemin\xc4\x97s technologijos instituto (Lietuvos MA ChChTI), Lietuvos Teismo ekspertiz\xc4\x97s instituto bei Petrozavodsko universiteto (Karelija) mokslo darbuotojai. Dalis gaut\xc5\xb3 analizin\xc4\x97s krypties rezultat\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d susijusi\xc5\xb3 su naujai pasteb\xc4\x97tais fenomenais, pripa\xc5\xbeinti ir patentuoti. 1968\xc2\xa0m. A. Prokop\xc4\x8dikas, G. Rozovskis ir R. Jankauskas paskelb\xc4\x97 Mokslin\xc4\x97je Akademijoje darb\xc4\x85, kuriame pristat\xc4\x97 naujas vario (III) kompleks\xc5\xb3 panaudojimo sritis. Darbo autoriai parod\xc4\x97, jog perjodatas yra ligandas, ne tik stabilizuojantis vario (III) oksidacijos laipsn\xc4\xaf, bet ir gebantis oksiduoti dvivalent\xc4\xaf var\xc4\xaf Cu(II) iki trivalen\xc4\x8dio vario Cu(III)._NEWLINE_1985 m. instituto darb\xc5\xb3 tematika buvo susiaurinta, liko tik metalini\xc5\xb3 dang\xc5\xb3 gavimo tyrimai, \xc5\xa1\xc4\xaf darb\xc4\x85 toliau t\xc4\x99s\xc4\x97 Arianas Prokop\xc4\x8dikas ir Grigorijus Rozovskis. Jie tyr\xc4\x97 reduktori\xc5\xb3, kurie naudojami chemin\xc4\x97s metalizacijos procesuose, katalizin\xc4\x99 oksidacij\xc4\x85, metal\xc5\xb3 nusodinim\xc4\x85 cheminiu b\xc5\xabdu bei dielektrik\xc5\xb3 metalizacij\xc4\x85. Prof. A. Prokop\xc4\x8dikas vadovavo\xe2\x80\x93 aspiranto M. Baranausko disertacijos darbui, kuriame nagrin\xc4\x97jamas elektrai laid\xc5\xbei\xc5\xb3 vario sulfid\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 formavimosi ant plastik\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iaus mechanizmas. \xc5\xa0io darbo teoriniai rezultatai buvo labai svarbus ind\xc4\x97lis Chemijos institute kuriant originalius plastik\xc5\xb3 metalizavimo technologinius procesus, kurie neturi tiesiogini\xc5\xb3 analog\xc5\xb3 Vakar\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse. Tod\xc4\x97l dvi naujos elektrocheminio plastik\xc5\xb3 metalizavimo technologijos, kai taikomi ploni metal\xc5\xb3 sulfid\xc5\xb3 sluoksniai, 1993 m. ir 1999 m. buvo instituto parduotos Vakar\xc5\xb3 firmoms pagal licencij\xc4\x85.'