b"\n_START_ARTICLE_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nAtmosfera (i\xc5\xa1 gr. \xce\xb1\xcf\x84\xce\xbc\xcf\x8c\xcf\x82, atmos 'garai' + gr. \xcf\x83\xcf\x86\xce\xb1\xce\xaf\xcf\x81\xce\xb1, sphaira 'sfera')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 duj\xc5\xb3 sluoksnis, supantis pakankamos mas\xc4\x97s kosmin\xc4\xaf k\xc5\xabn\xc4\x85. Atmosfera lengviau i\xc5\xa1lieka, kai k\xc5\xabno gravitacinis laukas stipresnis, o temperat\xc5\xabra \xc5\xbeemesn\xc4\x97._NEWLINE_Kai kurios planetos yra sudarytos daugiausia i\xc5\xa1 duj\xc5\xb3 (planetos mil\xc5\xbein\xc4\x97s), ta\xc4\x8diau tik i\xc5\xa1orinis duj\xc5\xb3 sluoksnis laikomas atmosfera. \xc5\xbdvaig\xc5\xbedin\xc4\x97 atmosfera\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1orin\xc4\x97 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s dalis, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 \xc4\xafprastai \xc4\xafeina dalis fotosferos.\n_START_SECTION_\nSl\xc4\x97gis\n_START_PARAGRAPH_\nAtmosferos sl\xc4\x97gis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai duj\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iui statmena j\xc4\x97ga, veikianti ploto vienet\xc4\x85. Sl\xc4\x97g\xc4\xaf lemia planetos gravitacin\xc4\x97 j\xc4\x97ga bei duj\xc5\xb3 stulpo mas\xc4\x97 vir\xc5\xa1 tam tikro ploto. Kylant sl\xc4\x97gis ma\xc5\xbe\xc4\x97ja, nes ma\xc5\xbe\xc4\x97ja auk\xc5\xa1\xc4\x8diau esan\xc4\x8di\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 mas\xc4\x97._NEWLINE_Vidutinis \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferos sl\xc4\x97gis j\xc5\xabros lygyje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 101,325 Pa.\n_START_SECTION_\nSud\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nPradin\xc4\x97 atmosferos sud\xc4\x97tis susijusi su temperat\xc5\xabra ir chemine sud\xc4\x97timi planetos formavimosi zonoje Saul\xc4\x97s sistemos susidarymo metu. Ta\xc4\x8diau pradin\xc4\x97 sud\xc4\x97tis b\xc4\x97gant laikui kinta._NEWLINE_Marso ir Veneros atmosferose vyrauja anglies dioksidas, randama azoto, argono, deguonies ir \xc5\xa1iek tiek kit\xc5\xb3 duj\xc5\xb3. Pirmyk\xc5\xa1t\xc4\x97je \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferoje taip pat buvo daug anglies dioksido ir ma\xc5\xbeai deguonies. Dabartin\xc4\x97 \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferos sud\xc4\x97tis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 biochemini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 rezultatas. Vystantis gyvybei ir augant bendrai organizm\xc5\xb3 biomasei, anglies dioksidas buvo sunaudotas fotosintetinant organinius junginius, o \xc4\xaf atmosfer\xc4\x85 i\xc5\xa1mestas deguonis kaip \xc5\xa1alutinis produktas._NEWLINE_\xc5\xbdem\xc4\x97s atmosfer\xc4\x85 sudaro (pagal t\xc5\xabr\xc4\xaf) 78,08\xc2\xa0% azoto, 20,95\xc2\xa0% deguonies, \xc4\xafvairus kiekis vandens gar\xc5\xb3 (vidutini\xc5\xa1kai 0,247\xc2\xa0%), 0,93\xc2\xa0% argono, 0,038\xc2\xa0% anglies dioksido, helio ir kit\xc5\xb3 inertini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3, vandenilio, laki\xc5\xb3 ter\xc5\xa1al\xc5\xb3 p\xc4\x97dsakai._NEWLINE_\xc5\xa0altos ir didel\xc4\x97s gravitacijos planetos (Jupiteris, Saturnas, Uranas ir Nept\xc5\xabnas) gali i\xc5\xa1laikyti atmosferas i\xc5\xa1 ma\xc5\xbeos molekulin\xc4\x97s mas\xc4\x97s duj\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 helio, vandenilio._NEWLINE_Saturno palydovas Titanas ir Nept\xc5\xabno palydovas Tritonas turi daugiausia i\xc5\xa1 azoto sudarytas atmosferas. Pana\xc5\xa1i ir Plutono atmosfera, tik ji su\xc5\xa1\xc4\x85la Plutonui nutolus nuo Saul\xc4\x97s._NEWLINE_Kiti Saul\xc4\x97s sistemos objektai d\xc4\x97l ma\xc5\xbeos mas\xc4\x97s ar auk\xc5\xa1tos temperat\xc5\xabros turi itin plonas, nepusiausvyras atmosferas. Tai M\xc4\x97nulis (natrio garai), Merkurijus (natrio garai), Europa (palydovas) (deguonis), Ijo (siera), Enceladas (vandens garai).\n_START_SECTION_\nSvarba\n_START_PARAGRAPH_\nGeologiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu, atmosfera formuoja planetos reljef\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 v\xc4\x97jai perne\xc5\xa1a dulkes, eroduoja pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3, supusto s\xc4\x85na\xc5\xa1as. Reljef\xc4\x85 formuoja ir \xc5\xa1erk\xc5\xa1nas bei krituliai, priklausantys nuo atmosferos sud\xc4\x97ties. Atmosfera lemia planetos klimat\xc4\x85. Atmosferos sud\xc4\x97tis yra svarbus faktorius, lemiantis galimyb\xc4\x99 susiformuoti gyvybei._NEWLINE_Atmosfera saugo \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 nuo meteor\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 did\xc5\xbeioji j\xc5\xb3 dalis sudega d\xc4\x97l oro trinties, pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 paprastai pasiekia tik labai menkos dalel\xc4\x97s (gramai, gerokai re\xc4\x8diau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kilogramai ar tonos meteoritin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos). Atmosfera apsaugo \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 nuo pra\xc5\xbe\xc5\xabting\xc5\xb3 gyvybei ultravioletini\xc5\xb3 ir rentgeno spinduli\xc5\xb3. D\xc4\x97l atmosferos poveikio vyksta vandens apytaka (hidrologinis ciklas). Atmosfera \xc5\xa1velnina dienos ir nakties temperat\xc5\xabros skirtum\xc4\x85."