b'\n_START_ARTICLE_\nVincenzo Bellini\n_START_SECTION_\nAnkstyvieji metai\n_START_PARAGRAPH_\nVin\xc4\x8dencas Belinis gim\xc4\x97 1801\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 3 d. Katanijos mieste, Sicilijoje. Jo senelis Vincenzo Tobia Bellini buvo kompozitoriumi, kaip ir t\xc4\x97vas Rosario Bellini. Senel\xc4\xaf vargonininku ir kompozitoriumi samd\xc4\x97 princas Biscari. Anot istorij\xc5\xb3, Vin\xc4\x8dencas buvo muzikos vunderkindu: 2 met\xc5\xb3 b\xc5\xabdamas jau gal\xc4\x97jo sudainuoti arij\xc4\x85, 3 met\xc5\xb3 \xe2\x88\x92 diriguoti. \xc5\xa0ie pasakojimai tikriausiai yra v\xc4\x97lesni romanti\xc5\xa1ki prasimanymai, bet vaiko talentas nek\xc4\x97l\xc4\x97 abejoni\xc5\xb3. Prie kit\xc5\xb3 prasimanym\xc5\xb3 priskiriamas pasakojimas, kad, kai Belinio motina Agata Ferlito j\xc4\xaf gimd\xc4\x97 (Vin\xc4\x8dencas buvo pirmasis \xc5\xa1eimos vaikas), stebuklingai suskambo visi Katanijos ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3 varpai. Jis tikriausiai jau grojo pianinu ir k\xc5\xabr\xc4\x97 pirm\xc4\x85sias melodijas b\xc5\xabdamas \xc5\xa1e\xc5\xa1eri\xc5\xb3.  Pirm\xc4\x85kart vie\xc5\xa1ai atliko k\xc5\xabrin\xc4\xaf ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje b\xc5\xabdamas \xc5\xa1e\xc5\xa1eri\xc5\xb3 ar septyneri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus. Kadangi \xc5\xa1eimai po to gim\xc4\x97 dar trys s\xc5\xabn\xc5\xabs ir trys dukterys (viso buvo 11 vaik\xc5\xb3) d\xc4\x97l sunkios finansin\xc4\x97s pad\xc4\x97ties Vin\xc4\x8dencas gyveno ir mok\xc4\x97si pas senel\xc4\xaf. 1808 m. datuojamas jo pirmas k\xc5\xabrinys, sakralin\xc4\x97s muzikos \xe2\x80\x9eGallus Cantavit\xe2\x80\x9c. Jau b\xc5\xabdamas paaugliu Vin\xc4\x8dencas Belinis savo sugeb\xc4\x97jimais prad\xc4\x97jo gars\xc4\x97ti Katanijoje. 1819 m. miestas jam skyr\xc4\x97 stipendij\xc4\x85 4 met\xc5\xb3 laikotarpiui, kad jis gal\xc4\x97t\xc5\xb3 studijuoti Neapolio karali\xc5\xa1kojoje muzikos kolegijoje (Real Collegio di Musica, kitaip \xe2\x88\x92 San Sebastiano konservatorija). Neapolyje Belinis pra\xc5\xa1ymu buvo greit perkeltas i\xc5\xa1 pradedan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 klasi\xc5\xb3 \xc4\xaf auk\xc5\xa1tesnes, greit pasiek\xc4\x97 mokytoj\xc5\xb3 pripa\xc5\xbeinimo. Nemalonum\xc5\xb3 Belinis susilauk\xc4\x97, kai paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, kad su draugu Francesco Florimo jis par\xc4\x97m\xc4\x97  karbonarus, kurie 1820 m. sureng\xc4\x97 revoliucij\xc4\x85 Abiej\xc5\xb3 Sicilij\xc5\xb3 karalyst\xc4\x97je. _NEWLINE_Konservatorijoje mokslai buvo konservatyv\xc5\xabs. Joje Paizielo ir \xc4\x8cimarozos muzikai buvo atiduodama pirmenyb\xc4\x97 prie\xc5\xa1 tuo metu visoje Europoje pripa\xc5\xbeint\xc4\x85 Rosinio. Pirmosiomis Belinio kompozicijomis buvo religiniai k\xc5\xabriniai. 1822 m. Belinis Neapolyje susitiko Gaetano Donizetti ir i\xc5\xa1girdo jo oper\xc4\x85 \xe2\x80\x9eLa zingara\xe2\x80\x9c. 1825 m. konservatorijos baigimo proga Belinis para\xc5\xa1\xc4\x97 s\xc4\x97kming\xc4\x85 oper\xc4\x85 \xe2\x80\x9eAdelsonas ir Salvinis\xe2\x80\x9c (Adelson e Salvini), kuri\xc4\x85 atliko bendramoksliai studentai. Pirmosios operos s\xc4\x97km\xc4\x97 l\xc4\x97m\xc4\x97, kad Belinis gavo u\xc5\xbesakym\xc4\x85 sukurti oper\xc4\x85 Neapolio San Carlo teatrui. Opera buvo pastatyta 1826 m. ir sulauk\xc4\x97 teigiamos reakcijos. Jos pirmasis pavadinimas \xe2\x80\x9eBjanka ir Fernandas\xe2\x80\x9c buvo pakeistas \xc4\xaf \xe2\x80\x9eBjanka ir D\xc5\xbeernandas\xe2\x80\x9c d\xc4\x97l to, kad operos veik\xc4\x97jo vardas atsitiktinai sutapo su tik mirusio karaliaus Ferdinando I, o pastatymas buvo karali\xc5\xa1kojo renginio proga. 1827 m. pavasar\xc4\xaf Belinis paliko Neapol\xc4\xaf ir pagal sutart\xc4\xaf su impresarijumi Domenico Barbaia d\xc4\x97l operos i\xc5\xa1vyko dirbti \xc4\xaf Milano La Scala teatr\xc4\x85. Pana\xc5\xa1u, kad i\xc5\xa1vykdamas Belinis band\xc4\x97 vesti Maddalena Fumaroli, bet tam pasiprie\xc5\xa1ino jos t\xc4\x97vai. Su jaunyst\xc4\x97s draugu Francesco Florimo Vin\xc4\x8dencas Belinis susira\xc5\xa1in\xc4\x97jo vis\xc4\x85 likus\xc4\xaf savo gyvenim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPaskutiniai metai\n_START_PARAGRAPH_\nGiuditta Pasta atliko pagrindin\xc4\xaf vaidmen\xc4\xaf sekan\xc4\x8dioje Belinio operoje, pastatytoje Venecijoje, \xe2\x80\x9eBeatri\xc4\x8d\xc4\x97 di Tenda\xe2\x80\x9c (Beatrice di Tenda), kuri publikos buvo sutikta nuosaikiai, nepalankiai. Jos ra\xc5\xa1ymo metu kilo konflikt\xc5\xb3 d\xc4\x97l u\xc5\xbedelsto libreto. Impresarijus Alessandro Lanari buvo pasiunt\xc4\x99s policij\xc4\x85 pas Felice Romani. Libretistas savo ruo\xc5\xbetu kaltino Belin\xc4\xaf, kurio talentui es\xc4\x85 trukd\xc4\x97 \xe2\x80\x9etrys D\xc5\xbeuditos\xe2\x80\x9c: solist\xc4\x97s Giuditta Pasta, Giuditta Grisi ir Giuditta Turina. Kompozitoriaus bendradarbiavimas su Felice Romani nutr\xc5\xabko, nors yra minima, kad k\xc5\xabr\xc4\x97jai buvo lygtai susitaik\xc4\x99 dirbti v\xc4\x97l, bet tam sutrukd\xc4\x97 ankstyva Belinio mirtis. _NEWLINE_1833 m. Belinio santykiai su Giuditta Turina pablog\xc4\x97jo, jos vyrui pakliuvo kompromituojantys Belinio lai\xc5\xa1kai ir lai\xc5\xa1ku Vin\xc4\x8dencas nutrauk\xc4\x97 santykius su ja. Belinis tuo metu daug keliavo: pabuvojo gimtojoje Sicilijoje, Londone ir Pary\xc5\xbeiuje. Pary\xc5\xbeiuje jis gavo u\xc5\xbesakym\xc4\x85 Ital\xc5\xb3 teatre paskutinei savo operai \xe2\x80\x9ePuritonai\xe2\x80\x9c (I puritani, pagrindiniame vaidmenyje Giulia Grisi). Ital\xc5\xb3 teatro meno direktoriumi tuo metu buvo D\xc5\xbeoakinas Rosinis. Abu kompozitoriai susidraugavo, nors Rosinis nesl\xc4\x97p\xc4\x97 kriti\xc5\xa1ko po\xc5\xbei\xc5\xabrio \xc4\xaf lengvab\xc5\xabdi\xc5\xa1k\xc4\x85 Belinio ra\xc5\xa1ym\xc4\x85. Tuo metu Belinis band\xc4\x97 vesti. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 pir\xc5\xa1osi Giuditta Pasta draugei Anglijoje, po to \xe2\x88\x92 jos dukrai Clelia. Abu bandymai buvo nes\xc4\x97kmingi. 1835 m. \xe2\x80\x9ePuriton\xc5\xb3\xe2\x80\x9c pastatymas tapo sensacija Pary\xc5\xbeiuje. Belinis buvo pakviestas pas karali\xc5\xb3 Lui Pilyp\xc4\x85 ir karalien\xc4\x99 Marij\xc4\x85 Amalij\xc4\x85. Kompozitorius buvo apdovanotas Garb\xc4\x97s legiono ordinu. _NEWLINE_1835 m. rugs\xc4\x97j\xc4\xaf Belinio sveikata spar\xc4\x8diai prad\xc4\x97jo blog\xc4\x97ti ir jis mir\xc4\x97 rugs\xc4\x97jo 23 d. Pary\xc5\xbeiaus priemiestyje Piuto. Skrodimo metu patvirtinta mirties prie\xc5\xbeastis: dizenterija, apsunkinta absceso kepenyse. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 kompozitorius buvo palaidotas Per La\xc5\xa1ezo kapin\xc4\x97se Pary\xc5\xbeiuje, v\xc4\x97liau jo palaikai 1876 m. buvo perkelti \xc4\xaf Katanij\xc4\x85, miesto katedr\xc4\x85.'