b'\n_START_ARTICLE_\nStevinas (M\xc4\x97nulio krateris)\n_START_PARAGRAPH_\nStevinas (lot. Stevinus, 32.5\xc2\xb0S 54.2\xc2\xb0E) \xe2\x80\x93 sm\xc5\xabginis M\xc4\x97nulio krateris, esantis \xc4\xaf pietus nuo Derlingumo j\xc5\xabros. Pavadintas XVII a. matematiko i\xc5\xa1 dab. Belgijos Simono Stevino (1548\xe2\x88\x921620) garbei._NEWLINE_Stevino krateris (12, \xc5\xber. schem\xc4\x85) yra pie\xc4\x8diau Derlingumo j\xc5\xabros (2) esan\xc4\x8dioje krateri\xc5\xb3 grup\xc4\x97je, \xc4\xaf por\xc4\x85 Snelijaus (11) krateriui. Jo skersmuo 74 km ir dugnas yra 3 km \xc5\xbeemiau keteros. Matomos kelet\xc4\x85 vidini\xc5\xb3 teras\xc5\xb3 ir stambi ne centre esanti vidurio kalva. Dugnas nuklotas i\xc5\xa1mu\xc5\xa1tos med\xc5\xbeiagos, ta\xc4\x8diau jos nematyti u\xc5\xbe kraterio rib\xc5\xb3, tad tik\xc4\x97tina, kad krater\xc4\xaf i\xc5\xa1mu\xc5\xa1\xc4\x99s meteoritas r\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97si \xc4\xaf M\xc4\x97nul\xc4\xaf beveik sta\xc4\x8diu kampu. Stevino pietry\xc4\x8diuose esantys ma\xc5\xbei krateriai turi ry\xc5\xa1kias spinduli\xc5\xb3 sistemas, tad pat\xc4\xaf Stevin\xc4\x85 nesunku identifikuoti M\xc4\x97nulio matomosios pus\xc4\x97s pietrytiniame pakra\xc5\xa1tyje. \xc4\xae pietus nuo Stevino 1993 m. baland\xc5\xbeio 10 d. sudu\xc5\xbeo japon\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eMuses A\xe2\x80\x9c (Hiten) zondas.'