b'\n_START_ARTICLE_\nPrad\xc5\xbeios akmuo\n_START_PARAGRAPH_\nPrad\xc5\xbeios akmuo (angl. genesis rock, rus. \xd0\x9a\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x8c \xd0\x91\xd1\x8b\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x8f) buvo 269,4 g mas\xc4\x97s M\xc4\x97nulio uolienos luitas, kur\xc4\xaf \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 1971 metais atgabeno Apollo 15 ekspedicija. Tai buvo pirmoji ekspedicija, nusileidusi ne M\xc4\x97nulio j\xc5\xabroje, o kalnuotoje vietov\xc4\x97je. Manoma, jog \xc5\xa1i uoliena yra ne ma\xc5\xbeiau kaip keturi\xc5\xb3 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3 senumo. Akmuo buvo rastas prie kraterio M\xc4\x97nulio Apenin\xc5\xb3 regione, greta daugelio kit\xc5\xb3 pana\xc5\xa1i\xc5\xb3 akmen\xc5\xb3. Jam suteiktas numeris 15415._NEWLINE_I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo manoma, jog rastas pirmin\xc4\x97s M\xc4\x97nulio plutos fragmentas, bet v\xc4\x97liau suabejota \xc4\xaftariant, jog am\xc5\xbeius nevir\xc5\xa1ija 4,1 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3, ma\xc5\xbeiau nei sp\xc4\x97jamas M\xc4\x97nulio am\xc5\xbeius. V\xc4\x97liau nustatyta, kad am\xc5\xbeius gali siekti ir 4,5 milijardo met\xc5\xb3. \xc5\xa0iuo atveju akmuo i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 yra pirmin\xc4\x97s M\xc4\x97nulio plutos dalis. Tik 100 milijon\xc5\xb3 met\xc5\xb3 prie\xc5\xa1 susiformuojant \xc5\xa1iai uolienai, dar nebuvo ir Saul\xc4\x97s sistemos._NEWLINE_Prad\xc5\xbeios akmuo yra anortozitas, susidedantis daugiausia (98\xc2\xa0%) i\xc5\xa1 plagioklazo. 96\xc2\xa0% med\xc5\xbeiagos taip pat klasifikuojama kaip anortitas._NEWLINE_Pradiniu pavidalu \xc5\xa1is akmuo nei\xc5\xa1liko, nes buvo sutrupintas tyrimams. Tebesaugomi jo fragmentai.'