b'\n_START_ARTICLE_\nPasaulin\xc4\x97s sistemos teorija\n_START_PARAGRAPH_\nPasaulin\xc4\x97s sistemos teorija \xe2\x80\x93 teorija apie socialin\xc4\x99 visuomeni\xc5\xb3 sistem\xc4\x85._NEWLINE_Pasaulin\xc4\x97s sistemos teorija tiria visuomeni\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, o ne atskir\xc5\xb3 socium\xc5\xb3, socialin\xc4\x99 evoliucij\xc4\x85, skirtingai negu kiti sociologini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 b\xc5\xabdai, kai tiriamos atskiros visuomen\xc4\x97s, o ne j\xc5\xb3 sistema. \xc5\xa0i teorija tiria ne tik atskiras visuomenines sistemas, bet ir j\xc5\xb3 \xc4\xaftak\xc4\x85 viena kitai, net vis\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc4\x85. Toks b\xc5\xabdas buvo pasi\xc5\xablytas 1970 m. Andr\xc4\x97 Franko, Imanuelio Valerstaino, Samiro Amino ir Arigio D\xc5\xbeovanio. Svarbiausias pasaulin\xc4\x97s sistemos tyr\xc4\x97jas, pad\xc4\x97j\xc4\x99s jos pamatus, buvo Fernandas Broderis. Tod\xc4\x97l neatsitiktinai pagrindinis pasaulin\xc4\x97s sistemos analiz\xc4\x97s centras Brimingtone, prie Niujorko universiteto, yra pavadintas Fernando Broderio vardu.\n_START_SECTION_\nPasaulin\xc4\x97 sistema pagal Imanuel\xc4\xaf Valerstain\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nLabiausiai paplitusi teorija apie pasaulin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 pasi\xc5\xablyta I. Valerstaino. Pagal ji pasaulin\xc4\x97 sistema gim\xc4\x97 \xe2\x80\x9eilgame XVI am\xc5\xbeiuje\xe2\x80\x9c (apie 1450 m. \xe2\x80\x93 1650 m.) ir palaipsniui ap\xc4\x97m\xc4\x97 vis\xc4\x85 pasaul\xc4\xaf. Iki to laiko pasaulyje egzistavo daug pasaulini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3. Tas sistemas Valerstainas skirsto \xc4\xaf tris grupes: mini, ekonomin\xc4\x97s ir imperin\xc4\x97s sistemos._NEWLINE__NEWLINE_Mini sistemos buvo charakteringos pirmyk\xc5\xa1t\xc4\x97ms visuomen\xc4\x97ms. Sud\xc4\x97tingoms agrarin\xc4\x97ms visuomen\xc4\x97ms charakteringos ekonomin\xc4\x97s ir imperin\xc4\x97s sistemos. Ekonomin\xc4\x97se sistemose visuomen\xc4\x97 jungiasi tampriais ekonominiais ry\xc5\xa1iais, jos i\xc5\xa1kyla kaip atskiri evoliuciniai, bet ne politiniai vienetai. Pagal Valerstain\xc4\x85, visi ikikapitalistiniai pasauliai anks\xc4\x8diau ar v\xc4\x97liau virsta imperijomis per politines s\xc4\x85jungas, vadovaujamas vienos valstyb\xc4\x97s. Vienintel\xc4\x97 i\xc5\xa1imtis, tai viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 Europos ekonomin\xc4\x97 sistema, kuri virto imperine sistema, o dabartiniu laikotarpiu \xe2\x80\x93 kapitalistine pasauline sistema.\n_START_SECTION_\nPasaulin\xc4\x97 sistema pagal Andr\xc4\x97 Gunder\xc4\xaf Frank\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nA. G. Franko pasi\xc5\xablyta pasaulio sistema akivaizd\xc5\xbeiai skiriasi nuo Valerstaino sistemos. Frankas atkreipia d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf tai, kad tuo pa\xc4\x8diu metu negali egzistuoti daugyb\xc4\x97 pasaulini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, tod\xc4\x97l pats terminas "pasaulin\xc4\x97 sistema" negali b\xc5\xabti teisingas. Pagal Frank\xc4\x85, galima kalb\xc4\x97ti tik apie vien\xc4\x85 pasaulin\xc4\x99 sistem\xc4\x85, kuri atsirado ne anks\xc4\x8diau kaip prie\xc5\xa1 5000 met\xc5\xb3, o paskui per daugybe ekspansijos ir kolonizacijos cikl\xc5\xb3 ap\xc4\x97m\xc4\x97 vis\xc4\x85 pasaul\xc4\xaf. Pasaulin\xc4\x97s sistemos centras ne kart\xc4\x85 keit\xc4\x97si. Galiausiai jos centru tapo Europa, o paskui \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Amerika. Ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 pasaulio centras buvo Kinijoje. Dabar Kinijos kilim\xc4\x85 jis interpretuoja kaip pasaulin\xc4\x97s sistemos centro sugr\xc4\xaf\xc5\xbeim\xc4\x85 \xc4\xaf sav\xc4\x85j\xc4\x85 viet\xc4\x85 po trumpo Europos-\xc5\xa0iaur\xc4\x97s Amerikos dominavimo.'