b'\n_START_ARTICLE_\nSaugumo dilema\n_START_PARAGRAPH_\nSaugumo dilema\xc2\xa0\xe2\x80\x93 terminas, kuris tarptautiniuose santykiuose nurodo situacij\xc4\x85, kurioje siekdamos savo tiksl\xc5\xb3 ir pasitelkdamos karin\xc4\x99 gali\xc4\x85 ar aljansus, valstyb\xc4\x97s siekia didinti savo saugum\xc4\x85, ta\xc4\x8diau taip sukelia kit\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 nesaugumo jausm\xc4\x85, kuris jas paskatina savo ruo\xc5\xbetu ginkluotis ir taip kyla pavojus prasiver\xc5\xbeti ginklavimosi var\xc5\xbeyboms ar tarpvalstybiniam konfliktui, kurio nei viena pus\xc4\x97 nesiek\xc4\x97. Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc5\xa1is terminas buvo pavartotas vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 mokslininko John H. Herz 1951 metais knygoje \xe2\x80\x9ePolitinis realizmas ir politinis idealizmas\xe2\x80\x9c (angl. Political Realism and Political Idealism) bei brit\xc5\xb3 istoriko H. Butterfield \xe2\x80\x9eIstorija ir \xc5\xbemoni\xc5\xb3 santykiai\xe2\x80\x9c (angl. History and Human Relations)._NEWLINE_Vienas seniausi\xc5\xb3 tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 ir saugumo koncepcij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 realizmas, remiasi \xe2\x80\x9evis\xc5\xb3 karo prie\xc5\xa1 visus\xe2\x80\x9c logika, valstyb\xc4\x97s laikomos svarbiausiais tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 ir saugumo politikos veik\xc4\x97jais, akcentuojama galia, kaip saugum\xc4\x85 u\xc5\xbetikrinanti, ta\xc4\x8diau ir paradoksus tarptautin\xc4\x97je arenoje kelianti priemon\xc4\x97. Valstyb\xc4\x97s veikdamos anarchi\xc5\xa1koje aplinkoje siekia savo saugumo, o j\xc4\xaf u\xc5\xbesitikrinusios\xc2\xa0\xe2\x80\x93 konkurencijos iki \xc4\xafmanomo did\xc5\xbeiausio dominavimo, kuris u\xc5\xbetikrint\xc5\xb3 j\xc5\xb3 i\xc5\xa1likim\xc4\x85, tod\xc4\x97l viena kit\xc4\x85 suvokdamos su prie\xc5\xa1i\xc5\xa1kumu, jos prisideda prie tarptautin\xc4\x97s sistemos konflikti\xc5\xa1kumo. Valstybi\xc5\xb3 elgesys, paremtas grasinimu naudoti j\xc4\x97g\xc4\x85 ir kartu savo galios ribojimu, skatina formuotis realizmo teorijoje neretai akcentuojam\xc4\x85 saugumo paradoks\xc4\x85: kai valstyb\xc4\x97s didindamos savo gali\xc4\x85, u\xc5\xbeuot didinusios, proporcingai ma\xc5\xbeina saugum\xc4\x85._NEWLINE_Saugumo dilemoje atsakymas, kas yra gynybinis, o kas agresyvus veiksmas, priklauso nuo interpretacijos, kadangi skirtingos vertybin\xc4\x97s, kult\xc5\xabrin\xc4\x97s sistemos, nacionaliniai interesai skatina performuoti ir gr\xc4\x97sm\xc4\x97s saugumui suvokim\xc4\x85. Saugumo dilemos koncepcija yra m\xc4\x97gstamas terminas mokslinink\xc5\xb3, kar\xc4\x85 ir konfliktin\xc4\x99 tarptautin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 siejan\xc4\x8di\xc5\xb3 su prasta valstybi\xc5\xb3 tarpusavio komunikacija. Tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 praktikoje galima atrasti saugumo dilemos pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 ry\xc5\xa1kiausias\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pirmasis pasaulinis karas. Teigiama, kad did\xc5\xbeiosios Europos galyb\xc4\x97s jaut\xc4\x97si stumiamos prad\xc4\x97ti kar\xc4\x85 d\xc4\x97l i\xc5\xa1augusio nesaugumo jausmo, atsiradusio d\xc4\x97l kaimynini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 karini\xc5\xb3 aljans\xc5\xb3 k\xc5\xabrimo. Vokietijos baim\xc4\x97 kariauti dviem frontais paskatino sukurti ir \xc5\xa0lyfeno plan\xc4\x85, kuris prisid\xc4\x97jo prie mobilizacijos valstyb\xc4\x97se paspartinimo ir ginklavimosi var\xc5\xbeyb\xc5\xb3 atsiradimo, kai didinamas ginkl\xc5\xb3 kiekis suma\xc5\xbeino saugum\xc4\x85._NEWLINE_Visgi \xc5\xa1iandienin\xc4\x97je tarptautin\xc4\x97je politikoje komunikacij\xc5\xb3 kokyb\xc4\x97 skiriasi nuo pra\xc4\x97jusio am\xc5\xbeiaus, tod\xc4\x97l ir saugumo dilemos koncepcija i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97. 2001\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 11 d. atakos, anot K.L. Fishel, pakeit\xc4\x97 ne tik globali\xc4\x85 saugumo sistem\xc4\x85, bet ir pat\xc4\xaf (ne)saugumo jausm\xc4\x85. Du esminiai elementai papild\xc4\x97 sen\xc4\x85 saugumo dilemos koncept\xc4\x85: pirma, hegemoniniai nevalstybiniai veik\xc4\x97jai (teroristai), galintys naudoti nekonvencinius ginklus prisid\xc4\x97jo prie nesaugumo i\xc5\xa1augimo ir antra, i\xc5\xa1kilo politiniai veik\xc4\x97jai, siekiantys pasinaudoti visomis \xc4\xafmanomomis priemon\xc4\x97mis, ne tik karine j\xc4\x97ga pasiekti savo tikslus (t. y. formuoti vie\xc5\xa1\xc4\x85j\xc4\x85 nuomon\xc4\x99, daryti \xc4\xaftak\xc4\x85 sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimo procesams ir pan.), sukelian\xc4\x8dius t\xc4\x85 pat\xc4\xaf nesaugumo jausm\xc4\x85 ir siek\xc4\xaf didinti savo gali\xc4\x85. Tokia \xc5\xa1iandienin\xc4\x97 saugumo dilema formuojasi santykiuose tarp Japonijos ir Kinijos, kai pastaroji savo galios augim\xc4\x85 ir spar\xc4\x8di\xc4\x85 modernizacij\xc4\x85 ai\xc5\xa1kina kaip gynybinius veiksmus, o Japonija suprasdama savo pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeiamum\xc4\x85 tai interpretuoja kaip puolamuosius\xc2\xa0\xe2\x80\x93 potencialiai agresyvius, ir irgi savo ruo\xc5\xbetu ginkluojasi.\n_START_SECTION_\nGynybinis realizmas\n_START_PARAGRAPH_\nSaugumo dilema gynybinio realizmo teorijoje yra viena esmini\xc5\xb3 prielaid\xc5\xb3, ai\xc5\xa1kinan\xc4\x8di\xc5\xb3 potencialios gr\xc4\x97sm\xc4\x97s atsiradim\xc4\x85 tarptautin\xc4\x97je arenoje d\xc4\x97l egzistuojan\xc4\x8dio saugumo paradokso. Kaip teigia B. Buzan, valstyb\xc4\x97s siekdamos saugumo kelia pavoj\xc5\xb3 sau pa\xc4\x8dioms, nes d\xc4\x97l pralaim\xc4\x97jimo baim\xc4\x97s priklauso ir valstybi\xc5\xb3 elgesio motyvai. Jos arba siekia i\xc5\xa1laikyti esam\xc4\x85 situacij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 status quo, arba revizionisti\xc5\xa1kai pakeisti pusiausvyr\xc4\x85 ir perdalyti gali\xc4\x85. Status quo valstybi\xc5\xb3 santykiai visada bus paremti saugumo paradoksu d\xc4\x97l kit\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 gr\xc4\x97sming\xc5\xb3 interes\xc5\xb3 galimo i\xc5\xa1kilimo, nes bus bijomasi, kad prie\xc5\xa1i\xc5\xa1kos galios sieks u\xc5\xbekariauti silpnesnius u\xc5\xbe save._NEWLINE_Anarchi\xc5\xa1ka tarptautin\xc4\x97 arena rei\xc5\xa1kia, jog n\xc4\x97ra vir\xc5\xa1esn\xc4\x97s vald\xc5\xbeios u\xc5\xbe valstyb\xc4\x99, tod\xc4\x97l valstyb\xc4\x97s siekdamos apginti savo interesus, bet nepasitik\xc4\x97damos viena kita, maksimizuos savo saugum\xc4\x85 arba prisi\xc5\xa1liedamos prie stipresn\xc4\x97s galios, arba balansuodamos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 t. y. formuodamos didesnei galiai atsvar\xc4\x85 sudarant\xc4\xaf aljans\xc4\x85._NEWLINE_Gynybiniame realizme akcentuojama ir gynybos-saugumo dilema, kuri nurodo situacij\xc4\x85, kada gynybos ir saugumo organizavimas pareikalauja mil\xc5\xbeini\xc5\xa1k\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 ir padidinimas vienos galios (karin\xc4\x97s) suma\xc5\xbeina kit\xc4\x85 paj\xc4\x97gum\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ekonomin\xc4\x99 gali\xc4\x85. Moderniais laikais saugumo poj\xc5\xab\xc4\x8dio ginkluot\xc4\x97 negali sukurti, tod\xc4\x97l kilus gynybos dilemai, valstyb\xc4\x97 susiduria su paradoksu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1laidos gynybai u\xc5\xbeuot didinusios saugum\xc4\x85, j\xc4\xaf suma\xc5\xbeina. Akivaizdus gynybos dilemos pavyzdys yra Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos \xc5\xbelugimas, prie kurio prisid\xc4\x97jo nuolatinis l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 didinimas kariniam saugumui, atved\xc4\x99s valstyb\xc4\x99 \xc4\xaf ekonomin\xc4\x99-politin\xc4\x99 kriz\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nPuolamasis realizmas\n_START_PARAGRAPH_\nPuolamojo realizmo kryptis, kaip ir gynybinis realizmas, sutinka su anarchi\xc5\xa1kos tarptautin\xc4\x97s aplinkos egzistavimu, kuris skatina agresyv\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 elges\xc4\xaf. Visgi gynybai realistai pabr\xc4\x97\xc5\xbeia galios vertinim\xc4\x85 santykyje su kit\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 galia, tod\xc4\x97l ir galios kaupimas, ir saugumo dilema siejasi atsi\xc5\xbevelgus \xc4\xaf \xc5\xa1\xc4\xaf santyk\xc4\xaf. Tuo tarpu puolamojo realizmo atstovai (\xc5\xbeymiausi: J. Mearsheimer, R. Schwelleris, C. Gray) teigia, kad valstybi\xc5\xb3 revizionistin\xc4\x97 prigimtis skatina galios didinim\xc4\x85 iki hegemoninio maksimumo bet kokiomis aplinkyb\xc4\x97mis. Kaip teigia J.Mearsheimer, tik nevykusi valstyb\xc4\x97 praleist\xc5\xb3 galimyb\xc4\x99 tapti hegemonu tarptautin\xc4\x97je sistemoje, nes galvot\xc5\xb3, kad turi pakankamai galios i\xc5\xa1likti. Tokiu atveju, saugumo dilema puolamajame realizme siejasi su tuo, kad valstyb\xc4\x97s tampa ne saugumo maksimizuotojos, kaip gynybiniame, o galios maksimizuotojos._NEWLINE_Ginklai ir karin\xc4\x97 galia reikalinga ne saugumui u\xc5\xbetikrinti, bet formaliam savo tvarkos primetimui, kas veda link neu\xc5\xbetikrintumo d\xc4\x97l kit\xc5\xb3 tarptautin\xc4\x97s sistemos veik\xc4\x97j\xc5\xb3 puolam\xc5\xb3j\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 tikimyb\xc4\x97s. Taigi status quo tvarkos pasiekti tarptautin\xc4\x97je arenoje ne\xc4\xafmanoma ir egzistuoja nuolatinis karin\xc4\x97s galios didinimas ir panaudojimo tikimyb\xc4\x97. Saugumo dilema negali i\xc5\xa1nykti, nes karo gr\xc4\x97sm\xc4\x97 egzistuos d\xc4\x97l nuolatinio var\xc5\xbeymosi. Taigi nuo gynybinio realizmo atstov\xc5\xb3, kurie pripa\xc5\xbe\xc4\xafsta galios balansavimo ir stabilumo nusistov\xc4\x97jim\xc4\x85, kas vest\xc5\xb3 link saugumo dilemos i\xc5\xa1nykimo, puolamieji realistai skiriasi \xc4\xafsitikinimu, kad saugumo dilemos niekada nepavyks i\xc5\xa1vengti d\xc4\x97l neribot\xc5\xb3 prigimtini\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 gali\xc5\xb3 maksimizavimo sieki\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nSaugumo dilemos koncepcijos kritika\n_START_PARAGRAPH_\nTradicin\xc4\x99 realist\xc5\xb3 perspektyv\xc4\x85 ir saugumo dilemos koncepcijos prielaidas kritikuojantys tyrin\xc4\x97tojai pabr\xc4\x97\xc5\xbeia saugumo prigimties fragmenti\xc5\xa1kum\xc4\x85 ir anarchin\xc4\x97s tarptautin\xc4\x97s sistemos veikim\xc4\x85. Teigiama, jog saugumo dilemos nekyla d\xc4\x97l anarchin\xc4\x97s prigimties, jos yra socialin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros, kurios susideda i\xc5\xa1 subjektyvi\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 supratim\xc5\xb3 viena apie kit\xc4\x85, kas veda link nepasitik\xc4\x97jimo. A. Wendt kritikuodamas teigia, kad \xe2\x80\x9eanarchija yra tai, k\xc4\x85 valstyb\xc4\x97s i\xc5\xa1 jos sukuria\xe2\x80\x9c, t. y. tarptautin\xc4\x97 sistema sukuria veik\xc4\x97j\xc5\xb3 s\xc4\x85veikas, kurios paskatina rasti ir saugumo dilemoms. Tuo tarpu C. Glaser pateikia kritik\xc4\x85 A. Wendt: \xe2\x80\x9esaugumo dilema suprantama kaip valstybi\xc5\xb3 s\xc4\x85veikos rezultatas, kai tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti suprantama kaip situacija, kuri\xc4\x85 sukuria materialin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos tarp valstybi\xc5\xb3 (geografija, technologin\xc4\x97 pa\xc5\xbeanga ir pan.)\xe2\x80\x9c. Tod\xc4\x97l valstyb\xc4\x97s negali pa\xc4\x8dios i\xc5\xa1vengti saugumo dilemos pritaikiusios atitinkamas u\xc5\xbesienio politikas. C. Glaser teigia, kad saugumo dilemos koncepcija aktualiausia yra gynybiniams realistams, nes puikiai paai\xc5\xa1kina valstybi\xc5\xb3 siekius kooperuotis per aljansus tam tikromis aplinkyb\xc4\x97mis.'