b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Brahms\n_START_PARAGRAPH_\nJohanesas Bramsas (Johannes Brahms, 1833 gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 7 d. \xe2\x80\x93 1897 m. baland\xc5\xbeio 3 d.) \xe2\x80\x93 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kompozitorius romantikas, daugiausia gyven\xc4\x99s Vienoje.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKompozitorius gim\xc4\x97 Hamburge. Jo t\xc4\x97vas grojo keliais instrumentais, motina buvo siuv\xc4\x97ja. J. Bramsas muzikinio i\xc5\xa1silavinimo pradmenis gavo i\xc5\xa1 t\xc4\x97vo. Nuo ma\xc5\xbeens pasirod\xc4\x97 es\xc4\x85s gabus fortepijonui, pad\xc4\x97davo i\xc5\xa1laikyti \xc5\xa1eim\xc4\x85 grodamas restoranuose ir teatruose. Kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 taip pat mok\xc4\x97si grie\xc5\xbeti violon\xc4\x8dele. J. Bramsas netapo \xc5\xbeymiu pianistu, ta\xc4\x8diau v\xc4\x97liau da\xc5\xbenai koncertuose atlikdavo savo paties k\xc5\xabrinius. Taip pat buvo neblogas dirigentas._NEWLINE_Ra\xc5\xa1yti muzik\xc4\x85 prad\xc4\x97jo gan anksti, ta\xc4\x8diau \xc4\xaf jo k\xc5\xabryb\xc4\x85 d\xc4\x97mesys buvo atkreiptas po koncertinio turo 1853 m., kuriame jis akomponavo vengr\xc5\xb3 smuikininkui Eduardui Remenjui. Ture jis susitiko su Ferencu Listu. Pasakojama, kad F. Listas per susitikim\xc4\x85 atliko J. Bramso Skerco op. 4, ta\xc4\x8diau pats Bramsas u\xc5\xbemigo F. Listui atliekant savo k\xc5\xabrin\xc4\xaf. Jaunasis kompozitorius buvo supa\xc5\xbeindintas su Robertu \xc5\xa0umanu, \xc5\xa1is i\xc5\xa1spausdino straipsn\xc4\xaf, kuriame gyr\xc4\x97 J. Brams\xc4\x85. V\xc4\x97liau jis labai suart\xc4\x97jo su \xc5\xa0umano \xc5\xbemona Klara._NEWLINE_Kompozitorius nebuvo ved\xc4\x99s, nors myl\xc4\x97jo kelet\xc4\x85 moter\xc5\xb3 ir buvo susi\xc5\xbead\xc4\x97j\xc4\x99s. Po to, kai R. \xc5\xa0umanas pasik\xc4\x97sino \xc4\xaf savo gyvyb\xc4\x99 ir buvo priverstas apsigyventi sanatorijoje, J. Bramsas tapo pagrindiniu tarpininku tarp jo ir \xc5\xbemonos Klaros. Po R. \xc5\xa0umano mirties J. Bramsas Hamburge sub\xc5\xabr\xc4\x97 moter\xc5\xb3 chor\xc4\x85, o Detmolde dirbo dirigentu ir muzikos mokytoju. Vienoje pirm\xc4\x85kart apsilank\xc4\x97 1862 m., kitamet \xc4\x97m\xc4\x97 ten diriguoti. Greitai Vienoje apsigyveno. 1877 m. atsisak\xc4\x97 Kembrid\xc5\xbeo universiteto garb\xc4\x97s daktaro vardo, 1879 m. tapo Breslau universiteto garb\xc4\x97s daktaru._NEWLINE_XIX a. 6-7 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais nuolat ra\xc5\xa1\xc4\x97, ta\xc4\x8diau \xc4\xaf jo muzik\xc4\x85 reaguota \xc4\xafvairiai. Pirmasis koncertas fortepijonui labai kritikuotas, kitus k\xc5\xabrinius \xe2\x80\x9eNaujoji vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 mokykla\xe2\x80\x9c, kuriai priklaus\xc4\x97 F. Listas ir R. Vagneris, vadino senamadi\xc5\xa1kais. J. Bramsui patiko R. Vagnerio k\xc5\xabryba ir F. Listo atlikimas, ta\xc4\x8diau 1860 m. jis m\xc4\x97gino suorganizuoti vie\xc5\xa1\xc4\x85 protest\xc4\x85 prie\xc5\xa1 kai kuriuos j\xc5\xb3 muzikos ekscesus. \xc5\xa0is manifestas pasirod\xc4\x97 per anksti, tik su trimis para\xc5\xa1ais, ir buvo didel\xc4\x97 J. Bramso klaida \xe2\x80\x93 daugiau jis nebesiv\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf vie\xc5\xa1as polemikas. 1868 m., po Ein deutsches Requiem premjeros Br\xc4\x97mene, J. Bramsas buvo pripa\xc5\xbeintas kaip kompozitorius. Pagaliau jis ry\xc5\xbeosi baigti vietoje stov\xc4\x97jusius darbus: kantat\xc4\x85 \xe2\x80\x9eRinaldas\xe2\x80\x9c, Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf stygini\xc5\xb3 kvartet\xc4\x85, Tre\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\xaf fortepijonin\xc4\xaf kvartet\xc4\x85, Pirm\xc4\x85j\xc4\x85 simfonij\xc4\x85._NEWLINE_J. Bramsas nema\xc5\xbeai keliaudavo. Nuo 1878 da\xc5\xbenai lankydavosi Italijoje. Ypa\xc4\x8d m\xc4\x97go b\xc5\xabti gryname ore, kur jam geriau sekdavosi m\xc4\x85styti._NEWLINE_1890 m. J. Bramsas nusprend\xc4\x97 mesti kompozicij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau iki savo mirties vis tik para\xc5\xa1\xc4\x97 k\xc5\xabrini\xc5\xb3, dabar pripa\xc5\xbeint\xc5\xb3 \xc5\xa1edevrais. Bramsas sirgo v\xc4\x97\xc5\xbeiu, ir galiausiai nuo jo mir\xc4\x97 1897 m. Palaidotas Vienoje.'