b'\n_START_ARTICLE_\nGriau\xc4\x8di\xc5\xb3 raumenys\n_START_PARAGRAPH_\nGriau\xc4\x8di\xc5\xb3 raumenys sudaro apie 40-50% suaugusio \xc5\xbemogaus k\xc5\xabno mas\xc4\x97s. Juos galima vadinti mechanizmais, kurie susitraukdami chemin\xc4\x99 energij\xc4\x85 paver\xc4\x8dia mechanine. Griau\xc4\x8di\xc5\xb3 raumenys yra aktyvioji \xc5\xbemogaus jud\xc4\x97jimo (motorin\xc4\x97s) sistemos dalis. Jie sugeba prisitaikyti (adaptuotis) prie veiklos s\xc4\x85lyg\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nRaumen\xc5\xb3 gijos (miofibril\xc4\x97s) ir sarkomerai\n_START_PARAGRAPH_\nVienoje raumenin\xc4\x97je skaiduloje yra nuo keli\xc5\xb3 \xc5\xa1imt\xc5\xb3 iki keli\xc5\xb3 t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 raumen\xc5\xb3 gij\xc5\xb3 (miofibrili\xc5\xb3), kuri\xc5\xb3 kiekviena vidutini\xc5\xa1kai susideda i\xc5\xa1 1500 aktino ir 3000 miozino si\xc5\xableli\xc5\xb3 (miofilament\xc5\xb3) (1-1pav.). Raumen\xc5\xb3 gijos (miofibril\xc4\x97s) skersmuo - apie 1\xce\xbcm. Miozino ir aktino si\xc5\xableliai i\xc5\xa1 dalies persidengia, tod\xc4\x97l miofibril\xc4\x97s turi tamsias ir \xc5\xa1viesias juostas. \xc5\xa0viesias juostas sudaro tik aktino si\xc5\xablai, kurie yra izotopi\xc5\xa1ki poliarizuotai \xc5\xa1viesai, tod\xc4\x97l \xc5\xa1ios juostos vadinamos I diskais (1-1 pav.). Tamsios juostos, turin\xc4\x8dios miozino ir aktino si\xc5\xableli\xc5\xb3 (filament\xc5\xb3), yra anizotropi\xc5\xa1kos poliarizuotai \xc5\xa1viesai ir tod\xc4\x97l vadinamos A diskais. Aktino si\xc5\xableliai (filamentai) tvirtinasi prie abiej\xc5\xb3 Z linijos (vok. Zwischenscheibe) gal\xc5\xb3. Z linija nut\xc4\xafsta per visas raumenin\xc4\x97s skaidulos raumen\xc5\xb3 gijas (miofibriles) ir jungia jas \xc4\xaf vien\xc4\x85 darin\xc4\xaf. Tod\xc4\x97l tiek pavien\xc4\x97se miofibril\xc4\x97se, tiek ir visame raumenyje ai\xc5\xa1kiai matomos \xc5\xa1viesios ir tamsios juostos (1-1pav.). Tai b\xc5\xabdinga griau\xc4\x8di\xc5\xb3 ir \xc5\xa1irdies raumenims, kurie vadinami skersaruo\xc5\xbeiais (ruo\xc5\xbeuotaisiais)._NEWLINE_Miofibril\xc4\x97s dalis, esanti tarp dviej\xc5\xb3 Z linij\xc5\xb3, vadinama sarkomeru. Jo ilgis ramyb\xc4\x97s metu siekia 2,5 \xce\xbcm. Sarkomeras - tai ma\xc5\xbeiausias raumenin\xc4\x97s skaidulos strukt\xc5\xabros vienetas. Viduryje A juostos yra \xc5\xa1viesi juosta, vadinama H sritis. Jos viduryje galima i\xc5\xa1skirti M ruo\xc5\xbe\xc4\x85 (vok. Mittelstreifen), kuriame miozino si\xc5\xableliai yra sujungti vienas su kitu (1-1 pav.). Normaliomis s\xc4\x85lygomis H sritis atsiranda retai, nes raumenims susitraukiant sarkomer\xc5\xb3 ilgis kinta 2,5-1,6 \xce\xbcm. Per vis\xc4\x85 sarkomero ilg\xc4\xaf aktino si\xc5\xableliai ne tik dengia miozino si\xc5\xablelius, bet ir i\xc5\xa1 dalies persidengia su prie\xc5\xa1ingo sarkomero galo aktino si\xc5\xableliais (\xc5\xber.1-5 pav.,1).\n_START_SECTION_\nRaumenin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s griau\xc4\x8diai (citoskeletas)\n_START_PARAGRAPH_\nRaumenin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s griau\xc4\x8dius (citoskelet\xc4\x85) sudaro baltymai, kurie sukuria tinkamas mechanines s\xc4\x85lygas skaiduloms susitraukti. Sarkomero griau\xc4\x8dius formuoja \xc5\xa1ie pagrindiniai baltymai: titinas, nebulinas, C baltymas, M baltymas, miomesinas, aktininas, spektrinas. Titinas jungia miozin\xc4\x85 su Z linija, nebulinas - aktino ir miozino molekules. Titino baltymas yra atsakingas ne tik u\xc5\xbe sarkomer\xc5\xb3 susitraukimo j\xc4\x97gos signalo perdavim\xc4\x85, bet ir u\xc5\xbe pasyvi\xc4\x85j\xc4\x85 j\xc4\x97g\xc4\x85, kuri atsiranda i\xc5\xa1tempiant raumenin\xc4\x99 skaidul\xc4\x85. Nustatyta, kad nebulinas ne tik lemia aktino ilg\xc4\xaf, bet ir troponino bei tropomiozino molekuli\xc5\xb3, nuo kuri\xc5\xb3 konfig\xc5\xabracijos priklauso miozino skersini\xc5\xb3 tilteli\xc5\xb3 sukibimo su aktinu kinetika. Raumen\xc5\xb3 gij\xc5\xb3 (miofibrili\xc5\xb3) ir visos raumenin\xc4\x97s skaidulos griau\xc4\x8dius formuoja baltymai: desminas, integrinas, vimentinas, syneminas, skeleminas, distrofinas, vinkulinas. Distrofino baltymas apsaugo raumenines skaidulas nuo mechaninio pa\xc5\xbeeidimo, kuris da\xc5\xbeniausiai atsiranda atliekant intensyvius ekscentrinius fizinius pratimus, pvz., \xc5\xa1uolius \xc5\xbeemai pritupiant (\xc5\xber.1.3.1 skyri\xc5\xb3). Dalis l\xc4\x85stel\xc4\x97s griau\xc4\x8di\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 (integrinas, spektrinas, vinkulinas) aktyviai dalyvauja perduodant signalus tarp sarkolemos ir sarkomet\xc5\xb3, pvz., padeda reguliuoti Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba jon\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskyrim\xc4\x85 i\xc5\xa1 sarkoplazminio tinklo. Raumenin\xc4\x97s skaidulos griau\xc4\x8diai nulemia ne tik mechanines raumens savybes (tamprum\xc4\x85, klampum\xc4\x85), bet ir padeda reguliuoti jo prisitaikymo (adaptacijos) vyksmus.\n_START_SECTION_\nRaumen\xc5\xb3 susitraukimo tipai\n_START_PARAGRAPH_\nSkiriami \xc5\xa1ie pagrindiniai raumen\xc5\xb3 susitraukimo tipai: izometrinis (raumuo sukelia j\xc4\x97g\xc4\x85, ta\xc4\x8diau jo ilgis nekinta) ir dinaminis (raumuo \xc4\xafgyja j\xc4\x97g\xc4\x85, kintant jo ilgiui). Dinaminis susitraukimo tipas skirstomas \xc4\xaf koncentrin\xc4\xaf (raumens ilgis ma\xc5\xbe\xc4\x97ja) ir ekscentrin\xc4\xaf (ilgis did\xc4\x97ja). Atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf tai, kaip kinta susitraukimo metu raumens ilgis ir j\xc4\x97ga, koncentrinissusitraukimas skirstomas \xc4\xaf izokinetin\xc4\xaf (sukamasis judesys s\xc4\x85naryje atliekamas vienodu grei\xc4\x8diu) ir izotonin\xc4\xaf (tai tik laboratorin\xc4\x97mis s\xc4\x85lygomis rodomas susitraukimas, kai raumuo susitraukia ir jo j\xc4\x97ga nekinta). Net vieno judesio metu raumens susitraukimo tipai gali b\xc5\xabti skirtingi, pvz., \xc5\xa1uolio metu stebimas ekscentrinis, izometrinis ir koncentrinis susitraukimai.\n_START_SECTION_\nPriklausomyb\xc4\x97 \xe2\x80\x9eraumens susitraukimo greitis - j\xc4\x97ga\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nPriklausomumas tarp raumens susitraukimo did\xc5\xbeiausiojo grei\xc4\x8dio ir susitraukimo j\xc4\x97gos yra hiperbol\xc4\x97s formos, Didel\xc4\xaf svor\xc4\xaf raumuo gali pakelti tik ma\xc5\xbeu grei\xc4\x8diu, o did\xc5\xbeiausiasis susitraukimo greitis nustatomas, kai raumuo susitraukia be jokio papildomo svorio. Atliekant judes\xc4\xaf labai greitai, nesp\xc4\x97ja sukibti daug skersini\xc5\xb3 miozino tilteli\xc5\xb3 su aktinu, tod\xc4\x97l ir \xc4\xafgyjama j\xc4\x97ga yra labai ma\xc5\xbea._NEWLINE_Raumens susitraukimo galia yra lygi susitraukimo j\xc4\x97gos ir grei\xc4\x8dio sandaugai arba atliktam darbui per laiko vienet\xc4\x85. Raumeniui susitraukiant izometrin\xc4\x97mis s\xc4\x85lygomis, susitraukimo greitis lygus nuliui, tod\xc4\x97l ir raumens darbas neatliekamas. Raumuo pasiekia did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 gali\xc4\x85, kai i\xc5\xa1orinis prei\xc5\xa1inimasis atitinka ma\xc5\xbedaug tre\xc4\x8ddal\xc4\xaf izometrin\xc4\x97s j\xc4\x97gos.\n_START_SECTION_\nPriklausomyb\xc4\x97 \xe2\x80\x9eraumens susitraukimo j\xc4\x97ga - laikas\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nRaumens susitraukimo j\xc4\x97ga priklauso ne tik nuo keliamo svorio ar raumens ilgio, bet ir nuo aktyvinimo trukm\xc4\x97s, kuri reikalinga Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba jon\xc5\xb3 koncentracijai didinti ir pasyviajam raumens prie\xc5\xa1inimuisi \xc4\xafveikti. Raumenin\xc4\x97s skaidulos sarkolemos veikimo potencialas trunka 5 -7 ms, did\xc5\xbeiausias Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba jon\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskyrimas pasiekiamas per 10 - 20 ms, o raumens j\xc4\x97ga pradeda did\xc4\x97ti tik po 20 - 30 ms nuo veikimo potencialo prad\xc5\xbeios. Tai slaptasis (latentinis) laikotarpis, kuris t\xc4\x99siasi nuo sarkolemos depoliarizavimo iki raumens j\xc4\x97gos didinimo prad\xc5\xbeios._NEWLINE_Dirginant raumen\xc4\xaf ma\xc5\xbeu da\xc5\xbeniu, kiekvien\xc4\x85kart susitrauk\xc4\x99s raumuo visi\xc5\xa1kai atsipalaiduoja. Toks susitraukimas vadinamas pavieniu (vienkartiniu) susitraukimu (angl. single twitch) (1-6 pav., A). Dirginant raumen\xc4\xaf did\xc4\x97jan\xc4\x8diu da\xc5\xbeniu, raumuo visi\xc5\xa1kai nesp\xc4\x97ja atsipalaiduoti. Tod\xc4\x97l pavieniai raumens susitraukimai sumuojasi, ir raumens susitraukimas \xc4\xafgauna dantytojo tetanuso, o v\xc4\x97liau lygiojo tetanuso formas(1-6 pav., B). \xc5\xbdmogui atliekant judes\xc4\xaf, raumenin\xc4\x97s jo skaidulos beveik visados susitraukia dantytuoju tetanusu, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 nesinchroni\xc5\xa1ko sujaudinimo visas raumuo susitraukia lygiuoju tetanusu._NEWLINE_Aktyvinimo prad\xc5\xbeioje judinamasis (motorinis) neuronas siun\xc4\x8dia porinius impulsus, tarp kuri\xc5\xb3 intervalas apie 10 ms. Tada ypa\xc4\x8d did\xc4\x97ja raumens susitraukimo greitis ir j\xc4\x97ga, nes tai greitina raumens elastini\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 i\xc5\xa1tempim\xc4\x85 ir Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba jon\xc5\xb3 koncentracijos did\xc4\x97jim\xc4\x85 sarkoplazmoje. \xc5\xa0is rei\xc5\xa1kinys vadinamas u\xc5\xbegriebimo (angl. catch) fenomenu. Raumeniui suk\xc4\x97lus nekintam\xc4\x85 j\xc4\x97g\xc4\x85 ir j\xc4\xaf aktyvinant poriniu impulsu, did\xc4\x97ja ne tik raumens susitraukimo greitis ir j\xc4\x97ga, bet raumens didinama j\xc4\x97ga i\xc5\xa1lieka (\xe2\x80\x9eu\xc5\xbegriebiama\xe2\x80\x9d) tam tikr\xc4\x85 laiko tarp\xc4\x85._NEWLINE_Didinant raumens stimuliavimo elektra da\xc5\xben\xc4\xaf (nuo 1 Hz iki 100 Hz), raumens susitraukimo j\xc4\x97ga did\xc4\x97ja (1-6 pav.). Pasiekiama priklausomyb\xc4\x97 \xe2\x80\x9ej\xc4\x97ga - da\xc5\xbenis\xe2\x80\x9d, kurios kreiv\xc4\x97s forma n\xc4\x97ra ties\xc4\x97, bet pana\xc5\xa1i \xc4\xaf raid\xc4\x97s \xe2\x80\x9eS\xe2\x80\x9d form\xc4\x85: sta\xc4\x8diausia kreiv\xc4\x97s vieta yra tarp 10 - 30 Hz. Kreiv\xc4\x97s \xe2\x80\x9ej\xc4\x97ga- da\xc5\xbenis\xe2\x80\x9d forma priklauso nuo raumens i\xc5\xa1tempimo ir jo b\xc5\xabsenos (pvz., nuovargio, potenciacijos ir pan.). Esant didesniam raumens i\xc5\xa1tempimui ir raumens potenciacijai (\xc5\xber. 1.5.2 skyri\xc5\xb3), \xc5\xa1i kreiv\xc4\x97 pasislenka \xc4\xaf kair\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nGriau\xc4\x8di\xc5\xb3 raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 tipai\n_START_PARAGRAPH_\nRemiantis fiziologin\xc4\x97mis, histologin\xc4\x97mis ir biochemin\xc4\x97mis ypatyb\xc4\x97mis, raumenin\xc4\x97s griau\xc4\x8di\xc5\xb3 skaidulos skirstomos \xc4\xaf I, IIA ir IIB tipus (1-1 lentel\xc4\x97). \xc5\xa0ie raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 tipai priklauso atitinkamiems judinam\xc5\xb3j\xc5\xb3 (motorini\xc5\xb3) vienet\xc5\xb3 tipams.\n_START_SECTION_\nRaumens imobilizavimas ir jud\xc4\x97jimas aktyvumo suma\xc5\xbe\xc4\x97jimas (hipokinezija)\n_START_PARAGRAPH_\nKasdien ma\xc5\xbe\xc4\x97jant raumen\xc5\xb3 susitraukimui pakinta j\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra ir funkcija: ma\xc5\xbe\xc4\x97ja raumen\xc5\xb3 si\xc5\xableli\xc5\xb3 (miofilament\xc5\xb3) mas\xc4\x97, blog\xc4\x97ja nervinio signalo perdavimas sinaps\xc4\x97se, ma\xc5\xbe\xc4\x97ja Na\xe2\x81\xba -K\xe2\x81\xba ir Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba siurbli\xc5\xb3, blog\xc4\x97ja raumens tamprumas, ma\xc5\xbe\xc4\x97ja galia, did\xc4\x97ja nuovargis. Nejudan\xc4\x8dio (imobilizuoto) raumens mas\xc4\x97 per 3-4 savaites gali suma\xc5\xbe\xc4\x97ti apie 20-50%. Nustatyta, kad daugiausia atrofuojasi l\xc4\x97tosios raumenin\xc4\x97s skaidulos (I tipo). Tod\xc4\x97l nejudrumo (imobilizacijos) ar jud\xc4\x97jimo aktyvumo suma\xc5\xbe\xc4\x97jimo (hipokinezijos) atvejais did\xc5\xbeiausias raumens susitraukimo greitis gali net padid\xc4\x97ti, o maksimali j\xc4\x97ga ma\xc5\xbe\xc4\x97ja. Nei\xc5\xa1temptam raumeniui nejudant, sarkomer\xc5\xb3 suma\xc5\xbe\xc4\x97ja, o i\xc5\xa1temptam raumeniui nejudant - padaug\xc4\x97ja.\n_START_SECTION_\nRaumens augimas, vystymasis ir sen\xc4\x97jimas\n_START_PARAGRAPH_\nRaumenims augant ir vystantis, did\xc4\x97ja j\xc5\xb3 mas\xc4\x97. Naujagimio k\xc5\xabno raumenys sudaro 25%, o suaugusi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 - apie 40% k\xc5\xabno mas\xc4\x97s. Raumen\xc5\xb3 augim\xc4\x85 ir vystym\xc4\x85si reguliuoja hormonai (testosteronas, augimo hormonas, skydliauk\xc4\x97s hormonai), nervin\xc4\x97 aktyvacija ir mechaniniai raumens dirgikliai. Paauglyst\xc4\x97s metu berniukams apie 10 kart\xc5\xb3 padid\xc4\x97jusi testosterono gamyba skatina raumen\xc5\xb3 hipertrofij\xc4\x85. Raumens hipertrofija pasirei\xc5\xa1kia raumenin\xc4\x97s skaidulos baltym\xc5\xb3 (miozino ir aktino si\xc5\xableli\xc5\xb3, sarkoplazminio tinklo, mitochondrij\xc5\xb3, l\xc4\x85stel\xc4\x97s griau\xc4\x8di\xc5\xb3 ir kt.) daug\xc4\x97jimu. Be to, raumuo pailg\xc4\x97ja, nes daug\xc4\x97ja sarkomer\xc5\xb3. Raumenims augant ir vystantis kei\xc4\x8diasi baltym\xc5\xb3 izoform\xc5\xb3 kokyb\xc4\x97, pvz., intensyvaus lytinio brendimo metu (apie 12-14 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus) raumenyse ypa\xc4\x8d daug\xc4\x97ja \xe2\x80\x9egreit\xc5\xb3j\xc5\xb3\xe2\x80\x9d sarkoplazminio tinklo baltym\xc5\xb3 ir galutinai diferencijuojasi skirtingo tipo raumenin\xc4\x97s skaidulos. Tod\xc4\x97l greit\xc4\x97ja raumen\xc5\xb3 susitraukimas ir atsipalaidavimas, ger\xc4\x97ja j\xc5\xb3 prisitaikymas prie tam tikro tipo fizinio darbo._NEWLINE_Sen\xc4\x97jant atsiranda strukt\xc5\xabriniai ir funkciniai raumen\xc5\xb3 poky\xc4\x8diai: ma\xc5\xbe\xc4\x97ja raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3, raumenin\xc4\x97s skaidulos mas\xc4\x97, sarkomer\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius, j\xc5\xb3 ilgis, sarkoplazminio tinklo tankis Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba siurbli\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius. Ma\xc5\xbe\xc4\x97ja viso raumens mas\xc4\x97 (raumens hipotrofija); did\xc4\x97ja jungiamojo audinio mas\xc4\x97, tod\xc4\x97l blog\xc4\x97ja raumens tamprumas; ma\xc5\xbe\xc4\x97ja greitojo susitraukimo (II tipo) raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3, o did\xc4\x97ja l\xc4\x97tojo susitraukimo (I tipo) raumenini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3; ma\xc5\xbe\xc4\x97ja raumens j\xc4\x97ga, jo susitraukimo ir atsipalaidavimo greitis.'