b'\n_START_ARTICLE_\nPela (Graikija)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVietov\xc4\x97 gyvenama nuo gilios senov\xc4\x97s. Pelos miest\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 V a. pr. m. e. mini Herodotas. I\xc5\xa1 Aig\xc5\xb3 sostin\xc4\x99 \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 gyvenviet\xc4\x99 399 m. pr. m. e. perk\xc4\x97l\xc4\x97 Makedonijos karalius Archelajas. Jis siek\xc4\x97 Pel\xc4\x85 paversti heleni\xc5\xa1kosios kult\xc5\xabros centru (Aigai liko religiniu centru). \xc4\xae Pel\xc4\x85 buvo pakviestas \xc5\xbeymiausias to meto dailininkas Zeuksis, poetas Timotiejus Miletietis. Pasak Ksenofonto, nuo IV a. pr. m. e. Pela buvo did\xc5\xbeiausias Makedonijos miestas. Labiausiai klest\xc4\x97jo valdant Kasandrui bei Antigonui II._NEWLINE_Po Tre\xc4\x8diojo Makedonijos karo (168 m. pr. m. e.) miestas tapo vienos i\xc5\xa1 keturi\xc5\xb3 Romos respublikai pavald\xc5\xbei\xc5\xb3 teritorij\xc5\xb3, \xc4\xaf kurias rom\xc4\x97nai padalijo Makedonij\xc4\x85, centru. Apie 90 m. pr. m. e. Pela buvo sugriauta \xc5\xbeem\xc4\x97s dreb\xc4\x97jimo. V\xc4\x97liau gyvenviet\xc4\x97 buvo atkurta, bet nebeteko savo reik\xc5\xa1m\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 j\xc4\x85 nustelb\xc4\x97 i\xc5\xa1aug\xc4\x99 Salonikai. II a. pab. tai tebuvo ma\xc5\xbeas kaimas. V\xc4\x97liau kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 vadintas Diokletianopoliu (\xce\x94\xce\xb9\xce\xbf\xce\xba\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x8d\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82)._NEWLINE_1914\xc2\xa0m. prad\xc4\x97ti archeologiniai tyrin\xc4\x97jimai. Rasti r\xc5\xabm\xc5\xb3, pir\xc4\x8di\xc5\xb3, visuomenini\xc5\xb3 pastat\xc5\xb3 pamatai, mozaikos, archeologiniai dirbiniai, vertingas \xc4\xafra\xc5\xa1as senov\xc4\x97s makedon\xc5\xb3 kalba._NEWLINE_356 m. pr. m. e. \xc4\x8dia gim\xc4\x97 Aleksandras Makedonietis.'