b'\n_START_ARTICLE_\nViroidas\n_START_PARAGRAPH_\nViroidas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nedidel\xc4\x97 viengrand\xc4\x97 \xc5\xbeiedin\xc4\x97 ribonukleino r\xc5\xabg\xc5\xa1ties (RNR) molekul\xc4\x97, pasi\xc5\xbeyminti specifine strukt\xc5\xabra, nekoduojanti baltym\xc5\xb3 ir panaudojanti augalo l\xc4\x85stel\xc4\x97je veikian\xc4\x8dius mechanizmus savo veiklai bei dauginimuisi. Skirtingai nuo viruso, yra be baltyminio apvalkalo, neturi antigenini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 ir negali b\xc5\xabti atpa\xc5\xbe\xc4\xafstamas serologiniais metodais._NEWLINE_Viroidai yra ma\xc5\xbeiausi \xc5\xbeinomi gamtoje patogenai, sudaryti i\xc5\xa1 246\xe2\x80\x93399 nukleotid\xc5\xb3 (palyginimui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 smulkiausio \xc5\xbeinomo viruso genom\xc4\x85 sudaro 2000 nukleotid\xc5\xb3 eil\xc4\x97). Viroidai tiriami, siekiant pa\xc5\xbeinti fundamentalius augal\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97se vykstan\xc4\x8dius procesus, kurie v\xc4\x97liau gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti pritaikyti nauj\xc5\xb3 kovos su ligomis strategij\xc5\xb3 k\xc5\xabrimui. Viroidai yra vienos ma\xc5\xbeiausiai tyrin\xc4\x97t\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 suk\xc4\x97l\xc4\x97j\xc5\xb3 grupi\xc5\xb3. Juos \xc4\xafvertina ir d\xc4\x97l sukeliam\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 darom\xc5\xb3 ekonomini\xc5\xb3 nuostoli\xc5\xb3. Viroidai atrasti 1964\xc2\xa0m. Mokslin\xc4\x97je literat\xc5\xabroje \xc5\xa1is terminas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamin\xc4\x97tas 1971\xc2\xa0m. Pagal replikacijos b\xc5\xabd\xc4\x85 jie yra pana\xc5\xa1\xc5\xabs \xc4\xaf virusoidus, o replikuojasi riedan\xc4\x8dio rato principu simetriniu arba asimetriniu b\xc5\xabdu.\n_START_SECTION_\nDiagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nViroidus galima diagnozuoti ir identifikuoti taikant molekulin\xc4\x97s biologijos metodus. Sveiki augalai viroidais u\xc5\xbekre\xc4\x8diami per mechaninius pa\xc5\xbeeidimus vykdant \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio darbus (kultivavimas, gen\xc4\x97jimas, vaisi\xc5\xb3 skynimas ir kt.) bei dauginant augalus vegetatyviniu b\xc5\xabdu. Prie viroido plitimo gali prisid\xc4\x97ti ir vabzd\xc5\xbeiai, perne\xc5\xa1antys \xc5\xbeiedadulkes. Imunofermentin\xc4\x97 analiz\xc4\x97 (IFT) yra pla\xc4\x8diai naudojamas virus\xc5\xb3 diagnostikos metodas. Rinkoje esama diagnostikos rinkini\xc5\xb3 pagrindiniams virus\xc5\xb3 patogenams nustatyti. Neturint IFT rinkinio, galima pasigaminti antik\xc5\xabnus prie\xc5\xa1 t\xc4\x85 patogen\xc4\x85 ir j\xc4\xaf susikurti._NEWLINE_D\xc4\x97l baltyminio apvalkalo nebuvimo viroid\xc5\xb3 nustatymas paremtas dvigrand\xc5\xbeio atsparaus nukleaz\xc4\x97ms genomo nustatymu poliakrilamidiniame gelyje. PGR paremtas augal\xc5\xb3 virus\xc5\xb3 su specifiniais pradmenimis nustatymas yra naudojamas labai pla\xc4\x8diai. PGR testas yra daug kart\xc5\xb3 jautresnis u\xc5\xbe serologinius._NEWLINE_Palyginus su virusais, \xc5\xbeymiai ma\xc5\xbeiau \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio kult\xc5\xabr\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 ken\xc4\x8dia nuo viroid\xc5\xb3 sukelt\xc5\xb3 lig\xc5\xb3. Daugiausia viroid\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3, net \xc5\xa1e\xc5\xa1ios, rastos citrusiniuose augaluose. Lietuvoje viroidai gali pa\xc5\xbeeisti obelis, kaulavaisius, kriau\xc5\xa1es, apynius, bulves bei pomidorus. Kovojama naikinant ligos \xc5\xbeidinius, kontroliuojant patogen\xc5\xb3 platintojus, geneti\xc5\xa1kai modifikuojant augalus.'