b'\n_START_ARTICLE_\nJonizacija\n_START_SECTION_\nProcesas\n_START_PARAGRAPH_\nKatijonas, arba jonas su teigiamu kr\xc5\xabviu, gaunamas, kai atomo ar molekul\xc4\x97s elektronas \xc4\xafgyja pakankamai energijos i\xc5\xa1 i\xc5\xa1orinio \xc5\xa1altinio, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 i\xc5\xa1tr\xc5\xabkti i\xc5\xa1 branduolio kr\xc5\xabvio veikimo zonos. \xc5\xa0is procesas vadinamas teigiama jonizacija, o reikalingas energijos kiekis \xe2\x80\x93 jonizacijos energija._NEWLINE_Anijonas, arba neigiamas jonas, gaunamas, kai laisvasis elektronas susiduria su atomu ar molekule ir sulaikomas atomo elektrostatiniame lauke, tuo pa\xc4\x8diu i\xc5\xa1siskiriant energijai. Tai vadinama neigiama jonizacija.\n_START_SECTION_\nJonizacijos energija\n_START_PARAGRAPH_\nJonizacijos energija (kJ/mol) yra energijos kiekis, reikalingas norint i\xc5\xa1 atomo ar molekul\xc4\x97s atimti elektron\xc4\x85. Labiausiai vartojama kaip atomo ar molekul\xc4\x97s \xe2\x80\x9enenoro\xe2\x80\x9c atiduoti elektron\xc4\x85 arba ry\xc5\xa1io stiprumo tarp branduolio ir elektrono matas, ir priklauso nuo branduolio kr\xc5\xabvio, atstumo nuo branduolio, taip pat kit\xc5\xb3 elektron\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 \xc4\xaftakos._NEWLINE_Chemini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 jonizacijos energija ma\xc5\xbe\xc4\x97ja periodin\xc4\x97s lentel\xc4\x97s grup\xc4\x97je (stulpelyje) i\xc5\xa1 vir\xc5\xa1aus \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85 ir did\xc4\x97ja periode (eil\xc4\x97je) i\xc5\xa1 kair\xc4\x97s \xc4\xaf de\xc5\xa1in\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nJonizacija klasikin\xc4\x97je fizikoje\n_START_PARAGRAPH_\nJonizacija paprastai skirstoma \xc4\xaf nuosekli\xc4\x85 ir nenuosekli\xc4\x85. Nuosekliosios jonizacijos atveju atomo ar molekul\xc4\x97s kr\xc5\xabvis gali pakisti tik vienu vienetu (pvz., +2 kr\xc5\xabvio jonas gali b\xc5\xabti sukurtas tik i\xc5\xa1 +1 arba +3 jono), ir rei\xc5\xa1kinio parametrai gali b\xc5\xabti apibr\xc4\x97\xc5\xbeiami bei apskai\xc4\x8diuojami, taikant klasikin\xc4\x99 fizik\xc4\x85 ir Boro atomo model\xc4\xaf. Remiantis \xc5\xa1iuo principu, jonizacijos energija negali b\xc5\xabti ma\xc5\xbeesn\xc4\x97 nei energija, reikalinga per\xc5\xbeengti \xc4\xaftampos barjer\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nJonizacija kvantin\xc4\x97je fizikoje\n_START_PARAGRAPH_\nNenuoseklioji jonizacija prie\xc5\xa1tarauja klasikin\xc4\x97s fizikos principams ir nagrin\xc4\x97jama kvantin\xc4\x97je fizikoje. Nenuoseklios jonizacijos atveju neutralaus kr\xc5\xabvio molekul\xc4\x97 gali i\xc5\xa1 karto virsti +2 jonu \xe2\x80\x93 taip atsitinka, kai veikiant kintan\xc4\x8diam elektriniam laukui, i\xc5\xa1 molekul\xc4\x97s ar atomo i\xc5\xa1tr\xc5\xabk\xc4\x99s elektronas \xc4\xafgauna papildomos energijos, ir gr\xc4\x85\xc5\xbeinamas \xc4\xaf molekul\xc4\x99 tur\xc4\x97damas pakankamai energijos i\xc5\xa1mu\xc5\xa1ti ir antr\xc4\x85 elektron\xc4\x85 (sm\xc5\xabgin\xc4\x97 jonizacija).\n_START_SECTION_\nJonizacijos svarba\n_START_PARAGRAPH_\nJonizacija svarbi duj\xc5\xb3 ir skys\xc4\x8di\xc5\xb3 elektriniam laidumui, spinduliavimo energijos perdavime k\xc5\xabnams; taikoma chemijoje, fizikoje, elektronikoje.'