b'\n_START_ARTICLE_\nBurna\n_START_PARAGRAPH_\nBurna (lot. os) \xe2\x80\x93 vir\xc5\xa1kinimo sistemos pradin\xc4\x97 dalis. J\xc4\x85 sudaro burnos ertm\xc4\x97 (cavitas oris) ir burnos organai (dantys, lie\xc5\xbeuvis, seili\xc5\xb3 liaukos). Burnos priekin\xc4\x97je dalyje yra burnos prieangis (vestibulum oris), kur\xc4\xaf supa l\xc5\xabpos (lot. labia oris), dant\xc5\xb3 lankai ir \xc5\xbeandai. Burnos organ\xc5\xb3 konfig\xc5\xabracija svarbi tariant kalbos garsus. Be to, pro j\xc4\x85 galim\xc4\x85 kv\xc4\x97puoti esant kv\xc4\x97pavimo sutrikimui. Ta\xc4\x8diau toks kv\xc4\x97pavimas n\xc4\x97ra visavertis. Burnos sieneles sudaro gleivin\xc4\x97 bei raumenys. \xc4\x8cia taip pat atsiveria ma\xc5\xbeosios seili\xc5\xb3 liaukos.\n_START_SECTION_\nBurnos prieangis (lot. vestibulum oris)\n_START_PARAGRAPH_\nBurnos prieang\xc4\xaf i\xc5\xa1 priekio riboja l\xc5\xabpos ( lot. labia oris), o i\xc5\xa1 \xc5\xa1on\xc5\xb3 \xc5\xbeandai (lot. buccae). Vidin\xc4\x99 prieangio sien\xc4\x85 sudaro vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 bei apatinio \xc5\xbeandikauli\xc5\xb3 alveolin\xc4\x97s ataugos (lot. processus alveolares) su dantenomis (lot. gingivae) ir dantimis (lot. dentes).Visas prieangis yra siauro vertikalaus lenkto ply\xc5\xa1io arba pasagos formos.\n_START_SECTION_\nL\xc5\xabpos (lot. labia oris)\n_START_PARAGRAPH_\nTai dvi raumenin\xc4\x97s klost\xc4\x97s, supan\xc4\x8dios burnos ply\xc5\xa1\xc4\xaf (lot. rima oris), pro kur\xc4\xaf burnos prieangis susisiekia su i\xc5\xa1ore. L\xc5\xabpos yra vir\xc5\xa1utin\xc4\x99 (lot. labium supeorius) ir apatin\xc4\x97 (lot. labium inferius), kair\xc4\x97je ir de\xc5\xa1in\xc4\x97je jos jungiasi burnos ply\xc5\xa1io galuose, vadinamuose burnos kampais (lot. anguli oris), arba l\xc5\xabp\xc5\xb3 jungtimis (lot. commisurae labiorum). Ply\xc5\xa1ys t\xc4\x99siasi ma\xc5\xbedaug nuo vienos pus\xc4\x97s ilties iki kitos, bet gali b\xc5\xabti ir platesnis - iki pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 kapli\xc5\xb3._NEWLINE_L\xc5\xabp\xc5\xb3 pagrind\xc4\x85 sudaro \xc4\xafvair\xc5\xabs raumenys, priklausantys mimikos raumen\xc5\xb3 grupei. Pagrindinis i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 - \xc5\xbeiedinis burnos raumuo (lot. m. orbicularis oris). I\xc5\xa1or\xc4\x97je l\xc5\xabpas dengia oda, i\xc5\xa1 vidaus - burnos gleivin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdandai (lot. buccae)\n_START_PARAGRAPH_\nTai dar vienas tiktai \xc5\xbeinduoliams b\xc5\xabdingas po\xc5\xbeymis - i\xc5\xa1tisiniai raumeniniai \xc5\xbeandai, kurie susij\xc4\x99 su \xc2\xa0jaunikli\xc5\xb3 mitybos b\xc5\xabdu - \xc5\xbeindymu. \xc5\xbdandai reikalingi hermeti\xc5\xa1kai ertmei ir neigiamam sl\xc4\x97giui burnos ertm\xc4\x97je sudaryti. \xc5\xbdando pagrind\xc4\x85 sudaro \xc5\xbeando raumuo (lot. m. buccinator), kur\xc4\xaf i\xc5\xa1or\xc4\x97je dengia oda, o i\xc5\xa1 vidaus - gleivin\xc4\x97. \xc5\xbdando srities vir\xc5\xa1utin\xc4\x99 rib\xc4\x85 \xc2\xa0veide sudaryt\xc5\xb3 skruostinis lankas, aptin\xc4\x99 - apatinio \xc5\xbeandikaulio kra\xc5\xa1tas. U\xc5\xbepakalin\xc4\x97 riba b\xc5\xabt\xc5\xb3 kramtomojo raumens (lot. m. masseter) priekinis kra\xc5\xa1tas. Priekyje \xc5\xbeandas pereina \xc4\xaf l\xc5\xabpas.\n_START_SECTION_\nDantenos (lot. gingivae)\n_START_PARAGRAPH_\nTai burnos ertm\xc4\x97s ir jos prieangio gleivin\xc4\x97s dalis, kuri dengia vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 ir apatinio \xc5\xbeandikauli\xc5\xb3 alveolines ataugas, tvirtai suauga su j\xc5\xb3 antkauliu ir yra nepaslanki. Dantenos turi prieangin\xc4\xaf ir lie\xc5\xbeuvin\xc4\xaf pavir\xc5\xa1ius. Jos savo kra\xc5\xa1tais supa dant\xc5\xb3 kaklelius, aplinkui kaklel\xc4\xaf susidaro danten\xc5\xb3 ki\xc5\xa1en (lot. recessus gingivalis), o ant tarpalveolini\xc5\xb3 pertvar\xc5\xb3, tarpdan\xc4\x8diuose, dantenos sudaro i\xc5\xa1kilimus - tarpdantinius spenelius (lot. papillae interdentales). Dantenose yra labai tankus kraujagysli\xc5\xb3 tinklas, tod\xc4\x97l jos gali lengvai prad\xc4\x97ti kraujuoti d\xc4\x97l pa\xc5\xbeeidimo, vitamino C stokos, parodontoz\xc4\x97s. Danten\xc5\xb3 gleivin\xc4\x97 stora, neturi pogleivio, j\xc4\x85 dengia i\xc5\xa1 dalies rag\xc4\x97jantis epitelis. Dantenose n\xc4\x97ra liauk\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBurnos ertm\xc4\x97 (lot. cavitas oris propria)\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbe abiej\xc5\xb3 dant\xc5\xb3 lank\xc5\xb3 yra burnos ertm\xc4\x97. Jos vir\xc5\xa1utin\xc4\x99 sien\xc4\x85 sudaro kietasis ir mink\xc5\xa1tasis gomuriai: priekin\xc4\x99 ir \xc5\xa1onines sienas - vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 bei apatinio \xc5\xbeandikauli\xc5\xb3 alveolin\xc4\x97s ataugos, dantenos, dantys; apatin\xc4\x99 sien\xc4\x85, kuri vadinama burnos dugnu arba burnos diafragma - vir\xc5\xa1utiniai polie\xc5\xbeuviniai raumenys._NEWLINE_U\xc5\xbepakalin\xc4\x97je pus\xc4\x97je burnos ertm\xc4\x97 per \xc5\xbeiotis susisiekia su rykl\xc4\x97s burnine dalimi._NEWLINE_Vis\xc4\x85 burnos ertm\xc4\x99 ramyb\xc4\x97s metu u\xc5\xbeima lie\xc5\xbeuvis, kuris yra prisitvirtin\xc4\x99s prie burnos dugno ir lie\xc4\x8dia dantenas, dantis bei gomur\xc4\xaf . Be lie\xc5\xbeuvio ir dant\xc5\xb3, burnos ertm\xc4\x97s organams priklauso ir seili\xc5\xb3 liaukos.\n_START_SECTION_\nGomurys (lot. palatinum)\n_START_PARAGRAPH_\nBurnos ertm\xc4\x97s vir\xc5\xa1utin\xc4\x99 sien\xc4\x85 sudaro gomurys. Skiriamos dvi jo dalys - kietasis gomurys ir mink\xc5\xa1tasis gomurys. J\xc5\xb3 sandara ir funkcija skiriasi. Rib\xc4\x85 tarp kietojo ir mink\xc5\xa1tojo gomurio ma\xc5\xbedaug atitikt\xc5\xb3 skersin\xc4\x97 linija, jungianti paskutinius vir\xc5\xa1utinius kr\xc5\xabminius dantis.\n_START_SECTION_\nKietasis gomurys (lot. palatinum durum)\n_START_PARAGRAPH_\nJis turi kaulin\xc4\xaf skelet\xc4\x85, vadinam\xc4\x85 kauliniu gomuriu, ir skiria burnos ertm\xc4\x99 nuo nosies ertm\xc4\x97s. Jis yra svarbus \xc5\xbeinduoliams, nes tai susij\xc4\x99 su \xc5\xbeinduoli\xc5\xb3 mitybos b\xc5\xabdu - \xc5\xbe\xc4\xafsdami gali burnos ertm\xc4\x97je sudaryti neigiam\xc4\x85 sl\xc4\x97g\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nMink\xc5\xa1tasis gomurys (lot. palatinum molle)\n_START_PARAGRAPH_\nSudarytas i\xc5\xa1 skersaruo\xc5\xbei\xc5\xb3 raumen\xc5\xb3 ir yra judrus. B\xc5\xabdamas atsipalaidav\xc4\x99s jis nusileid\xc5\xbeia \xc5\xbeemyn ir sudaro dal\xc4\xaf rykl\xc4\x97s priekin\xc4\x97s sienos kaip nei\xc5\xa1tisin\xc4\x97 pertvara tarp burnos ertm\xc4\x97s ir rykl\xc4\x97s, o ryjant pakyla ir atskiria burnin\xc4\x99 rykl\xc4\x97s dal\xc4\xaf nuo nosiarykl\xc4\x97s, kad \xc4\xaf \xc5\xa1ia nepatekt\xc5\xb3 maistas, ir taip atskiriami kv\xc4\x97pavimo takai nuo maisto tak\xc5\xb3.'