b'\n_START_ARTICLE_\nSociologijos istorija\n_START_PARAGRAPH_\nSociologija yra gan nauja akademin\xc4\x97 disciplina, palyginus su kitais socialiniais mokslais, \xc4\xafskaitant ekonomik\xc4\x85, politikos mokslus, antropologij\xc4\x85 ir psichologij\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau sociologijos id\xc4\x97j\xc5\xb3 istorija ilga, o pa\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1tak\xc5\xb3 galima sutikti mene ir filosofijoje.\n_START_SECTION_\nPirmtakai ir pradininkai\n_START_PARAGRAPH_\nSociologinio samprotavimo i\xc5\xa1tak\xc5\xb3 galima aptikti dar Senov\xc4\x97s Graikijoje (Ksenofanas yra pasak\xc4\x99s: \xe2\x80\x9eJei arkliai garbint\xc5\xb3 dievus, tie dievai b\xc5\xabt\xc5\xb3 pana\xc5\xa1\xc5\xabs \xc4\xaf arklius\xe2\x80\x9c). Sociologiniai pasteb\xc4\x97jimai da\xc5\xbeni Herodoto, Tukidido ir Polibijaus darbuose._NEWLINE_Yra \xc4\xafrodytas ankstyvosios Islamo sociologijos egzistavimas XIV a.: Ibn Chaldunas savo k\xc5\xabrinio Muqaddimah (v\xc4\x97liau i\xc5\xa1verstame \xc4\xaf lotyn\xc5\xb3 kalb\xc4\x85 kaip Prolegomena), kuriame apra\xc5\xa1\xc4\x97 pasaulin\xc4\x99 istorij\xc4\x85, \xc4\xafvade pirmas panaudojo socialin\xc4\x99 filosofij\xc4\x85 formuluodamas socialin\xc4\x97s kohezijos ir socialinio konflikto teorijas, d\xc4\x97l to daugelio yra laikomas sociologijos pirmtaku._NEWLINE_Sociologija kaip mokslin\xc4\x97 disciplina atsirado XIX a. prad\xc5\xbeioje kaip akademinis modernumo atsakas pasauliui tampant vis ma\xc5\xbeesniam ir vis labiau kompleksiniam, o \xc5\xbemon\xc4\x97ms i\xc5\xa1gyvenant jo skilim\xc4\x85. Sociologai vyl\xc4\x97si ne tik suprasti, kaip i\xc5\xa1laikyti socialines grupes vienyb\xc4\x97je, bet taip pat atrasti \xe2\x80\x9eprie\xc5\xa1nuod\xc4\xaf\xe2\x80\x9c socialinei disintegracijai ir i\xc5\xa1naudojimui._NEWLINE_Terminas sociologija (\xe2\x80\x9esociologie\xe2\x80\x9c) pirm\xc4\x85kart buvo panaudotas pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 eseisto Emanuelio D\xc5\xbeozefo Sijeso (i\xc5\xa1 lot. socius ir sufikso -ologie, kilusio i\xc5\xa1 graiki\xc5\xa1ko logos, rei\xc5\xa1kian\xc4\x8dio \xc5\xbeod\xc4\xaf, moksl\xc4\x85). Terminas buvo nepriklausomai atrastas ir kaip neologizmas pateiktas pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojo Ogiusto Konto 1838 m. Kontas dar prie\xc5\xa1 tai buvo panaudoj\xc4\x99s termin\xc4\x85 \xe2\x80\x9esocialin\xc4\x97 fizika\xe2\x80\x9c, ta\xc4\x8diau j\xc4\xaf pasisavino kiti ankstyvieji sociologai, vienas i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 buvo A. Kveteletas. Kontas vyl\xc4\x97si suvienyti visus mokslus apie \xc5\xbemonij\xc4\x85, \xc4\xafskaitant istorij\xc4\x85, psichologij\xc4\x85 ir ekonomik\xc4\x85. Jis tik\xc4\x97jo, kad visas \xc5\xbemogaus gyvenimas pereina per tuos pa\xc4\x8dius individualius istorinius tarpsnius ir kad, jei kas perprast\xc5\xb3 \xc5\xa1\xc4\xaf progres\xc4\x85, gal\xc4\x97t\xc5\xb3 nurodyti priemones socialin\xc4\x97ms nelaim\xc4\x97ms i\xc5\xa1vengti. D\xc4\x97l tokio po\xc5\xbei\xc5\xabrio sociologija buvo praminta \xe2\x80\x9epozityvi\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 karaliene\xe2\x80\x9c, o Kontas ilgainiui tapo \xe2\x80\x9eSociologijos t\xc4\x97vu\xe2\x80\x9c._NEWLINE_\xc5\xbdymiausi XIX a.-XX a. pr. klasikiniai sociologijos teoretikai: Ferdinandas Tonesas, Emilis Durkheimas, Vilfredo Pareto, Liudvigas Gumplovi\xc4\x8d, Karlas Marksas ir Maksas V\xc4\x97beris. Kaip ir Konto, j\xc5\xb3 laikyti vien tik sociologais negalima. Savo veikaluose jie ap\xc4\x97m\xc4\x97 religij\xc4\x85, \xc5\xa1vietim\xc4\x85, ekonomik\xc4\x85, teis\xc4\x99, psichologij\xc4\x85, etik\xc4\x85, filosofij\xc4\x85 ir teologij\xc4\x85, o j\xc5\xb3 teorijos buvo pritaikytos daugelyje akademini\xc5\xb3 disciplin\xc5\xb3. Jie pad\xc4\x97jo pamatus sociologijoje.'