b'\n_START_ARTICLE_\nDortmundas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 gyvenviet\xc4\x97 Throtmanni minima 880 m. Nuo 1220\xc2\xa0m. iki 1803\xc2\xa0m. laisvasis imperijos miestas, vienas Hanzos s\xc4\x85jungos miest\xc5\xb3. Dortmundo pirkliai k\xc5\xabr\xc4\x97si ir Klaip\xc4\x97doje, kuriai 1254\xc2\xa0m. suteikta Dortmundo teis\xc4\x97. Miestas smuko per Trisde\xc5\xa1imties met\xc5\xb3 kar\xc4\x85. XIX a. prad\xc4\x97ta kasti gele\xc5\xbeies r\xc5\xabda ir akmens anglis. Miestas v\xc4\x97l prad\xc4\x97jo pl\xc4\x97stis, tapo vienu svarbiausiu Ruro pramon\xc4\x97s regiono centr\xc5\xb3. Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 S\xc4\x85junginink\xc5\xb3 labai bombarduotas.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nYra uostas prie Dortmundo-Emso kanalo, tarptautinis Dortmundo oro uostas. I\xc5\xa1pl\xc4\x97tota juodoji metalurgija, kasybos ma\xc5\xa1in\xc5\xb3, stakli\xc5\xb3, alaus pramon\xc4\x97s \xc4\xafrangos gamyba, kokso chemijos, elektronikos, maisto pramon\xc4\x97. Dortmundas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas svarbiausiu alaus gamintoj\xc5\xb3 Europoje._NEWLINE_1966\xc2\xa0m. \xc4\xafkurtas Dortmundo universitetas. Veikia 12 mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 institut\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Makso Planko molekulin\xc4\x97s fiziologijos institutas, Gerontologijos, Spektrochemijos ir taikomosios spektroskopijos institutai. Veikia filharmonija, teatrai, muziejai, tarp j\xc5\xb3 1910\xc2\xa0m. \xc4\xafkurtas Gamtos istorijos muziejus, Ostvalio (XX a. meno), Vestfalijos pramon\xc4\x97s muziejai. Yra Zoologijos ir botanikos sodai. 1974\xc2\xa0m. pastatytas vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 (82 932 viet\xc5\xb3) \xc5\xa1alies futbolo stadionas.\n_START_SECTION_\nLietuviai\n_START_PARAGRAPH_\nApie 1880\xc2\xa0m. Dortmunde apsigyveno lietuvi\xc5\xb3, daugiausia i\xc5\xa1 Ma\xc5\xbeosios Lietuvos. Daugiau lietuvi\xc5\xb3 atvyko po 1900\xc2\xa0m. Dauguma j\xc5\xb3 dirbo kasyklose. Dalis emigravo \xc4\xaf Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 Britanij\xc4\x85 ir JAV, gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Lietuv\xc4\x85. Po pirmojo pasaulinio karo gyveno apie 2000 lietuvi\xc5\xb3. 1921\xc2\xa0m. J. Brak\xc5\xa1io iniciatyva \xc4\xafkurta Dortmundo lietuvi\xc5\xb3 draugija, su pertrauka veikusi iki 1952\xc2\xa0m., rengusi sueigas, kaupusi bibliotek\xc4\x85, tur\xc4\x97jusi saviveiklos trup\xc4\x99. 1932\xc2\xa0m. Kazys Alminas suorganizavo lietuvi\xc5\xb3 kalbos kursus. 1951\xc2\xa0m. atsik\xc4\x97l\xc4\x97 dar kelios lietuvi\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos. Iki XX a. pab. veik\xc4\x97 Vokietijos lietuvi\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97s Dortmundo apylink\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nSportas\n_START_PARAGRAPH_\nMieste 1974\xc2\xa0m. vyko X pasaulio futbolo \xc4\x8dempionatas, o 2006\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVIII pasaulio futbolo \xc4\x8dempionatas. Stipriausia komanda yra BV Borussia Dortmund.'