b'\n_START_ARTICLE_\nSenov\xc4\x97s Romos pinigai\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97s Romos pinigai - pinig\xc5\xb3 (monet\xc5\xb3) sistema, veikusi Senov\xc4\x97s Romoje nuo IV a. pr. m. e. Po Vakar\xc5\xb3 Romos imperijos \xc5\xbelugimo, ji padar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 formuojantis viduram\xc5\xbei\xc5\xb3, Bizantijos, islamo \xc5\xa1ali\xc5\xb3 pinigin\xc4\x97ms sistemoms.\n_START_SECTION_\nRaida\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97s Romos pinigin\xc4\x97 sistema per\xc4\x97jo kelet\xc4\x85 vystymosi etap\xc5\xb3, kuriuos dalijo atskiros pinigin\xc4\x97s reformos.\n_START_SECTION_\nIV-III a. pr. m. e.\n_START_PARAGRAPH_\nPirmosios monetos randamos i\xc5\xa1 338 m. pr. m. e. Visi pirmieji pinigai, kaldinti senov\xc4\x97s Apenin\xc5\xb3 pusiasalyje buvo gaminami i\xc5\xa1 vario ir bronzos. Tuo metu monet\xc5\xb3 sistema r\xc4\x97m\xc4\x97si nusistov\xc4\x97jusia rom\xc4\x97n\xc5\xb3 mat\xc5\xb3 sistema, kurios pagrindiniai svorio vienetai buvo libra (rom\xc4\x97ni\xc5\xa1kasis svaras, lygus 327,45 g) ir uncija (27,288 g). Kalant monetas, naudotas mi\xc5\xa1inys, kur\xc4\xaf sudar\xc4\x97 varis su alavo (7\xc2\xa0%) ir \xc5\xa1vino (23,6\xc2\xa0%) priemai\xc5\xa1omis. Tokiu b\xc5\xabdu varin\xc4\x97 uncija buvo ma\xc5\xbeiausias piniginis vienetas. Stambiausias piniginis vienetas tuo metu buvo asas, kuris atitiko 1 libr\xc4\x85 bronzos, t. y. 12 uncij\xc5\xb3. Tarp j\xc5\xb3 buvo tarpiniai nominalai: dodransas (10 uncij\xc5\xb3) semis (6 uncijos), triensas (4 uncijos), |kvadrantas (3 uncijos), sekstansas (2 uncijos)._NEWLINE_Varin\xc4\x97s monetos averse tur\xc4\x97jo tam tikro dievo galv\xc4\x85. Buvo vaizduojamas Janas (1 asas), Jupiteris (semis), Minerva (triensas), Herkulis (kvadrantas (moneta)|kvadrantas), Merkurijus (sekstansas), Romulas (uncija). Reverse buvo vaiduojamas laivagalis su nominalo \xc5\xbeyma: uncij\xc5\xb3 kiek\xc4\xaf \xc5\xbeym\xc4\x97jo ta\xc5\xa1kai, semis buvo \xc5\xbeymimas raide S, o as\xc5\xb3 nominalas buvo \xc5\xbeymimas rom\xc4\x97ni\xc5\xa1kais skai\xc4\x8diais.\n_START_SECTION_\nIII-I a. pr. m. e.\n_START_PARAGRAPH_\nVystantis ekonomikai, ma\xc5\xbeavert\xc4\x97s bronzin\xc4\x97s monetos nebegal\xc4\x97jo tenkinti augan\xc4\x8di\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3. Prireik\xc4\x97 didesni\xc5\xb3 pinigini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3, tuo tarpu smulkieji pinigai nebebuvo naudojami. Tod\xc4\x97l ma\xc5\xbedaug nuo 269 m. pr. m. e. Romoje \xc4\xaf apyvart\xc4\x85 \xc4\xaf\xc4\x97jo sidabras, ir reguliariai prad\xc4\x97tos kaldinti sidabrin\xc4\x97s monetos. Taip atsirado sidabrinis denarijus, kurio svoris i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo lygus 4,5 g (t. y. 1/6 svorio uncijos), o v\xc4\x97liau fiksuotas 3,9 g. Sidabrinis denarijus tapo pagrindiniu Romos respublikos piniginiu vienetu, i\xc5\xa1laikiusiu stabilum\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 denarijus prilygintas 10 as\xc5\xb3. Tuo metu bronzinio aso svoris nebepriri\xc5\xa1tas prie libros svorio, ir suma\xc5\xbeintas 6 kartus (t. y. iki 54,59 g). Dar v\xc4\x97liau (217 m. pr. m. e.) aso svoris krito per pus\xc4\x99, ir jis svoriu susilygino su uncija. D\xc4\x97l to pakito ir denarijaus santykis su asu - jis prilygintas 16 as\xc5\xb3. Nors 89 m. pr. m. e. aso svoris dar kart\xc4\x85 suma\xc5\xbeintas per pus\xc4\x99, jo santykis su denarijumi nepakito._NEWLINE_Egzistavo ir tarpiniai piniginiai vienetai: sestercija (4 asai, arba 1/4 denarijaus, \xc5\xbeymima HS), kvinarijus (1/2 denarijaus, \xc5\xbeymima V), viktoriatas (3/4 denarijaus).\n_START_SECTION_\nI-III a.\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc4\x97l ekonomikos vystymosi sidabrinis dinarijus ilgainiui irgi nebetenkino poreiki\xc5\xb3, tod\xc4\x97l prireik\xc4\x97 aukso \xc4\xafvedimo \xc4\xaf pinigin\xc4\x99 sistem\xc4\x85. Tai buvo padaryta prie Oktaviano, kurio laikais prad\xc4\x97ta reguliariai kaldinti auksin\xc4\x97 moneta aur\xc4\x97jas. Jis savo svoriu prilygintas 1/40 libros, t. y. 8 g. V\xc4\x97lesni\xc5\xb3 reform\xc5\xb3 metu aur\xc4\x97jo svoris ma\xc5\xbe\xc4\x97jo: Nerono valdymo laikais mas\xc4\x97 buvo suma\xc5\xbeinta iki 1/45 libros (7,3 g), o Karakalos laikais - iki 1/50 libros (6,5 g). Nepaisant to, auksin\xc4\x97 moneta buvo patikima atsiskaitymo forma, labai vertinama imperijoje. Nuo III a. atsirado ir didesni\xc5\xb3 nominal\xc5\xb3 aur\xc4\x97j\xc5\xb3 monetos._NEWLINE_Aur\xc4\x97jo santykis su kitomis monetomis pradiniu laikotarpiu nustatytas toks: 1 aur\xc4\x97jas = 25 denarij\xc5\xb3 = 100 sestercij\xc5\xb3 = 200 dupondij\xc5\xb3 = 400 as\xc5\xb3. Sestercijos ir dupondijai buvo kaldinami i\xc5\xa1 \xc5\xbealvario, o asai - i\xc5\xa1 bronzos. \xc5\xa0is santykis dalinai i\xc5\xa1laikytas per pirmuosius Romos imperijos am\xc5\xbeius._NEWLINE_III a. prad\xc5\xbeioje sidabrinis denarijus galutinai prarado Romos respublikos laikais tur\xc4\x97t\xc4\x85 stabilum\xc4\x85. Tai nul\xc4\x97m\xc4\x97 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 imperatori\xc5\xb3 nuolatiniai bandymai ma\xc5\xbeinti sidabro kiek\xc4\xaf monetose. Siekdamas pataisyti situacij\xc4\x85, Karakala 214 ar 215 m. i\xc5\xa1leido nauj\xc4\x85 denarijaus atmain\xc4\x85 - antoninian\xc4\x85. Buvo deklaruojama, kad \xc5\xa1is yra pagal sidabro vert\xc4\x99 lygus 2 "tikriesiems" denarijams (t. y. 8 g sidabro), ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 jau nuo prad\xc5\xbei\xc5\xb3 antoninian\xc4\x85 sudar\xc4\x97 apie 5 g sidabro. V\xc4\x97liau tiek denarij\xc5\xb3, tiek antoninian\xc5\xb3 kokyb\xc4\x97 vis labiau prast\xc4\x97jo. Galiausiai galiausiai nominaliai sidabrin\xc4\x97s monetos buvo kaldinamos tik i\xc5\xa1 vario ar bronzos, kartais padengiamos sidabru._NEWLINE_Imperijoje spar\xc4\x8diai augo infliacija. \xc5\xa0altiniai fiksuoja, kad Augusto laikais karys per metus gaudavo 900 sestercij\xc5\xb3 atlyginim\xc4\x85, tuo tarpu Septimijaus Severo laikais ji siek\xc4\x97 2000 sestercij\xc5\xb3. Per t\xc4\x85 laikotarp\xc4\xaf gr\xc5\xabd\xc5\xb3 kainos patrigub\xc4\x97jo.'