b'\n_START_ARTICLE_\nRadiometrinis datavimas\n_START_SECTION_\nPagrindiniai principai\n_START_PARAGRAPH_\nKai kurie element\xc5\xb3 izotopai yra nestabil\xc5\xabs\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ka\xc5\xbekuriuo momentu jis pavirsta kitu nuklidu. \xc5\xa0is procesas, vadinamas savaiminiu skilimu, gali vykti keletu b\xc5\xabd\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 radioaktyviuoju skilimu, i\xc5\xa1metant alfa dalel\xc4\x99, beta dalel\xc4\x99, pozitron\xc4\x85, i\xc5\xa1spinduliuojant gama spindulius ar pagaunant elektron\xc4\x85. Nuklido skilimo greitis nusakomas skilimo pusam\xc5\xbeiu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 laiko tarpu, per kur\xc4\xaf suskils pus\xc4\x97 pradiniame m\xc4\x97ginyje buvusi\xc5\xb3 nuklid\xc5\xb3. Radiometriniam datavimui naudojami nuklidai, kuri\xc5\xb3 skilimo pusam\xc5\xbeiai yra nuo 10 met\xc5\xb3 (tritis) iki vir\xc5\xa1 100 mlrd. met\xc5\xb3 (samaris-147)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai yra, daugiau nei Visatos am\xc5\xbeius._NEWLINE_Skilimo pusam\xc5\xbeis yra pastovus dydis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 j\xc4\xaf pakeisti gali tik labai ekstremalios s\xc4\x85lygos, pavyzd\xc5\xbeiui, didelis sl\xc4\x97gis ar neutron\xc5\xb3 srautas. Tod\xc4\x97l bet kurioje med\xc5\xbeiagoje, kurioje yra radioaktyvaus nuklido, santykis tarp pradinio jo kiekio ir jo skilimo produkto kei\xc4\x8diasi pastoviai ir tod\xc4\x97l gali b\xc5\xabti panaudojamas nustatant med\xc5\xbeiagos am\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_Tam, kad radiometrinis datavimas b\xc5\xabt\xc5\xb3 tikslus, paprastai reikia, kad pradinio nuklido pusam\xc5\xbeis b\xc5\xabt\xc5\xb3 pakankamai didelis ir jo vis dar b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima aptikti m\xc4\x97ginyje._NEWLINE_Nuo skilimo pusam\xc5\xbeio i\xc5\xa1 dalies priklauso datavimo metodo tikslumas. Pavyzd\xc5\xbeiui, \xc2\xb9\xe2\x81\xb4C pusam\xc5\xbeis yra apie 6000 met\xc5\xb3. Pra\xc4\x97jus daugiau nei 60 000 met\xc5\xb3, C-14 m\xc4\x97ginyje prakti\xc5\xa1kai nebelieka, tod\xc4\x97l \xc5\xa1iuo metodu ne\xc4\xafmanoma datuoti senesni\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBlokavimo temperat\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nBlokavimo temperat\xc5\xabra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai temperat\xc5\xabra, iki kurios pakaitinus med\xc5\xbeiag\xc4\x85, i\xc5\xa1 jos difuzijos b\xc5\xabdu pa\xc5\xa1alinamas dukterinis nuklidas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 t. y. tiriamo nuklido skilimo produktas. Tai rei\xc5\xa1kia, kad bet kuri\xc4\x85 vulkanin\xc4\x99 ar metamorfin\xc4\x99 uolien\xc4\x85 galima patikimai datuoti tik nuo tada, kai ji paskutin\xc4\xaf kart\xc4\x85 atv\xc4\x97so \xc5\xbeemiau, nei jos blokavimo temperat\xc5\xabra. Tod\xc4\x97l kartais negalime apskai\xc4\x8diuoti absoliutaus uolienos am\xc5\xbeiaus, ta\xc4\x8diau galime nustatyti, kada uoliena buvo \xc4\xafkaitusi iki tokios temperat\xc5\xabros.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iuolaikiniai datavimo metodai\n_START_PARAGRAPH_\nRadiometrinis datavimas nuo savo panaudojimo prad\xc5\xbeios 1905 metais buvo \xc5\xbeymiai patobulintas. Dabar galima tirti vienos milijardin\xc4\x97s gramo dalies svorio m\xc4\x97ginius, naudojant mas\xc4\x97s spektrometr\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRadioaktyviosios anglies metodas\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 pastoviai susidaro atmosferoje, veikiant kosminiams spinduliams. V\xc4\x97liau ji skyla \xc4\xaf C\xc2\xb9\xc2\xb2, skilimo pusam\xc5\xbeis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 5730 met\xc5\xb3. C\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 sudaro atmosferin\xc4\xaf anglies dioksid\xc4\x85, kuris kaupiasi gyvuose augaluose ir gyv\xc5\xabnuose (augalai j\xc4\xaf naudoja fotosintezei). Organizmui \xc5\xbeuvus, pastovus C\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 kiekis pradeda ma\xc5\xbe\xc4\x97ti. Pagal abiej\xc5\xb3 izotop\xc5\xb3 santyk\xc4\xaf galima nustatyti m\xc4\x97gini\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 iki ~60 000 met\xc5\xb3._NEWLINE_Reikia atsi\xc5\xbevelgti \xc4\xaf C\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 kiekio svyravimus atmosferoje (d\xc4\x97l magnetinio lauko poky\xc4\x8di\xc5\xb3)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 naudojamasi kalibracijos kreiv\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nUrano\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1vino metodas\n_START_PARAGRAPH_\nTai vienas i\xc5\xa1 patikimiausi\xc5\xb3 metod\xc5\xb3, kuriuo galima nustatyti am\xc5\xbei\xc5\xb3 iki 4,6 mlrd. met\xc5\xb3. Remiamasi 2 urano izotop\xc5\xb3 \xce\xb1 skilimais \xc4\xaf \xc5\xa1vin\xc4\x85._NEWLINE_\xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8U \xc4\xaf \xc2\xb2\xe2\x81\xb0\xe2\x81\xb6Pb skilimo pusam\xc5\xbeis yra 4,47 mlrd. met\xc5\xb3, \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb5U\xc4\xaf \xc2\xb2\xe2\x81\xb0\xe2\x81\xb7Pb pusam\xc5\xbeis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 704 milij. met\xc5\xb3. Paprastai tiriami cirkonio (ZrSiO4) kristalai.\n_START_SECTION_\nKalio\xc2\xa0\xe2\x80\x93 argono metodas\n_START_PARAGRAPH_\nTiriamas \xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb0K skilimas \xc4\xaf \xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb0Ar. Skilimo pusam\xc5\xbeis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1,248 mlrd. met\xc5\xb3. Paprastai naudojamas datuoti \xc4\xafvykiams, senesniems nei 100 000 met\xc5\xb3. Remiantis \xc5\xa1iuo metodu ir lavos pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3 \xc4\xafmagnet\xc4\x97jimu, buvo sukurta geomagnetinio \xc5\xbdem\xc4\x97s poliari\xc5\xa1kumo laiko skal\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nRubid\xc5\xbeio\xc2\xa0\xe2\x80\x93 stroncio metodas\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb7Rb skyla \xc4\xaf \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb7Sr, skilimo pusam\xc5\xbeis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 50 mlrd. met\xc5\xb3. Naudojant \xc5\xa1\xc4\xaf metod\xc4\x85 reikia keli\xc5\xb3 mineral\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3. Tiriami \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb7Sr \xc4\xaf \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb6Sr ir \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb7Rb \xc4\xaf \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb6Sr skilimo santykiai, tada jie palyginami. Remiantis \xc5\xa1iuo metodu buvo nustatomas M\xc4\x97nulio pavir\xc5\xa1iaus m\xc4\x97gini\xc5\xb3 am\xc5\xbeius.'