b'\n_START_ARTICLE_\nLenkijos karalyst\xc4\x97s ir Lietuvos socialdemokratija\n_START_PARAGRAPH_\nLenkijos karalyst\xc4\x97s ir Lietuvos socialdemokratija (LKLSD. Socjaldemokracja Krolestwa Polskiego I Litwy) \xe2\x80\x93 Lenkijos ir Lietuvos teritorijose veikusi kairioji politin\xc4\x97 partija.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurta 1900 m., susijungus Lenkijos karalyst\xc4\x97s socialdemokratijai ir Lietuvos darbinink\xc5\xb3 s\xc4\x85jungai bei Lietuvos socialdemokrat\xc5\xb3 partijos Vilniaus ir Kauno organizacij\xc5\xb3 kairiesiems, vadovaujamiems V. Balcevi\xc4\x8diaus._NEWLINE_Autonomin\xc4\x97s Lenkijos ir Lietuvos organizacijos tur\xc4\x97jo savo Centro komitetus. Leido periodinius leidinius \xe2\x80\x9ePrzegl\xc4\x85d robotniczy\xe2\x80\x9c (1900\xe2\x80\x931901 m. ir 1904\xe2\x80\x931905 m.), \xe2\x80\x9ePrzegl\xc4\x85d socjaldemokratyczny\xe2\x80\x9c (1902\xe2\x80\x931904 m. ir 1908\xe2\x80\x931910 m.), \xe2\x80\x9eCzerwony sztandar" (1902\xe2\x80\x931913 m. ir 1917\xe2\x80\x931918 m.), \xc5\xbeurnal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eTrybuna\xe2\x80\x9c (1917\xe2\x80\x931918 m.)._NEWLINE_1905\xe2\x80\x931907 m. tur\xc4\x97jo apie 30 000 nari\xc5\xb3. Nuo 1906 m. bendradarbiavo su Rusijos socialdemokrat\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partija. 1912 m. skilo \xc4\xaf za\xc5\xbeondovcus, kuri\xc5\xb3 dalis per\xc4\x97jo \xc4\xaf Lenkijos socialist\xc5\xb3 partij\xc4\x85 ir artimiau su bol\xc5\xa1evikais bendradarbiavusius rozlamovcus._NEWLINE_1918 m. LKLSD vadovavo taryb\xc5\xb3 steigimui Lenkijoje. 1918 m. gruod\xc5\xbeio m\xc4\x97n. susijung\xc4\x97 su Lenkijos kairi\xc4\x85ja socialist\xc5\xb3 partija \xc4\xaf Lenkijos komunist\xc5\xb3 partij\xc4\x85. Kai kurie jos nariai (Feliksas Dzer\xc5\xbeinskis, Jozefas Un\xc5\xa1lichtas) \xc4\xafstojo \xc4\xaf RSDDP. Vokietijoje dirb\xc4\x99s Leo Jogi\xc5\xa1es Ti\xc5\xa1ka 1919 m. \xc5\xbeuvo Moabito kal\xc4\x97jime Berlyne. Rusijoje likusius LKLSD vadovus A. Varsk\xc4\xaf ir L. Varynsk\xc4\xaf su\xc5\xa1aud\xc4\x97 Stalinas.'