b'\n_START_ARTICLE_\nDekonstrukcija\n_START_SECTION_\nEtimologija ir kritika\n_START_PARAGRAPH_\nNors ir veng\xc4\x97 tiesiogiai apibr\xc4\x97\xc5\xbeti \xc5\xa1\xc4\xaf termin\xc4\x85, Derrida siek\xc4\x97 taikyti Martino Heideggerio koncepcij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eDestruktion\xe2\x80\x9c ar \xe2\x80\x9eAbbau\xe2\x80\x9c tekstiniam skaitymui. Heideggerio terminas apib\xc5\xabdinamas kaip procesas tyrin\xc4\x97ti kategorijas ir s\xc4\x85vokas, priskiriamas \xc5\xbeod\xc5\xbeiui bei istorijai, slypin\xc4\x8diai po juo. Derridos dekonstrukcijos pasirinkimas vietoj destrukcijos rei\xc5\xa1k\xc4\x97 precizi\xc5\xa1kum\xc4\x85._NEWLINE_Dekonstrukcij\xc4\x85, kalbant apie filosofij\xc4\x85 bendrai, b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima priskirti antifundamentalizmo formai ir laikyti idealistini\xc5\xb3 komponent\xc5\xb3 sistemos, \xc5\xbeinomos kaip idealizmas, kritika._NEWLINE_Dekonstrukcija yra kontinentin\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 oponuojanti analitinei filosofijos tradicijai._NEWLINE_Derrida buvo \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf auk\xc5\xa1to profilio nesutarimus su \xc5\xbeinomais filosofais, \xc4\xafskaitant Michel Foucault, John Searle, Willard Van Orman Quine, Peter Kreeftir, J\xc3\xbcrgenas Habermasas. Daugiausia kritikos, skirtos dekonstrukcijai, buvo \xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 suformuluota bei kitur kartota.\n_START_SECTION_\nDekonstrukcija pagal Jeilio universitet\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nDekonstrukcija turi ir platesn\xc4\xaf bei populiaresn\xc4\xaf, ir siauresn\xc4\xaf bei techni\xc5\xa1kesn\xc4\xaf apibr\xc4\x97\xc5\xbeim\xc4\x85. Jis siejasi su Jacques Derridos, Paulo de Mano ir kit\xc5\xb3 techniniais tekstais; \xc5\xa1ios technikos yra susietos su filosofini\xc5\xb3 teigini\xc5\xb3 apie kalb\xc4\x85 ir reik\xc5\xa1m\xc4\x99 komplektu. Kaip beb\xc5\xabt\xc5\xb3, \xc5\xa1i\xc5\xb3 technik\xc5\xb3 ir teorij\xc5\xb3 populiarumas l\xc4\x97m\xc4\x97, jog veiksma\xc5\xbeodis \xe2\x80\x9edekostruoti\xe2\x80\x9c vartojimas platesn\xc4\x97je plotm\xc4\x97je kaip sinonimas kritikuoti ar demonstruoti pozicijos nenuoseklum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nDekonstrukcijos v\xc4\x97lesn\xc4\x97s versijos\n_START_PARAGRAPH_\n2001 metais atliktame interviu apie 9/11, Derrida pateikia eil\xc4\x99 teigini\xc5\xb3 apie dekonstrukcijos pob\xc5\xabd\xc4\xaf, kurie si\xc5\xablo ankstesni\xc5\xb3 jo parei\xc5\xa1kim\xc5\xb3 pana\xc5\xa1umus ir skirtumus._NEWLINE_Jis apib\xc5\xabdina dekonstruktyvizmo filosof\xc4\x85 kaip \xc5\xbemog\xc5\xb3, \xe2\x80\x9ekuris analizuoja ir po to parodo praktines ir veiksmingas pasekmes apie santyk\xc4\xaf tarp m\xc5\xabs\xc5\xb3 filosofinio palikimo ir vis dar dominuojan\xc4\x8dios juridin\xc4\x97s-politin\xc4\x97s sistemos strukt\xc5\xabros, kuri akivaizd\xc5\xbeiai kinta\xe2\x80\x9c. Ai\xc5\xa1kus d\xc4\x97mesio skyrimas tiek politikai, tiek pragmati\xc5\xa1kumui yra pa\xc5\xbeenklintas tokiomis pat miglotomis nuorodomis, kurios buvo labiau paplitusios prie\xc5\xa1 trisde\xc5\xa1imt met\xc5\xb3. Tuo pa\xc4\x8diu metu jis pabr\xc4\x97\xc5\xbetinai kartoja dvigub\xc4\x85 gest\xc4\x85 apie savo tik\xc4\x97jim\xc4\x85 ir atsidavim\xc4\x85 tarptautin\xc4\x97s teis\xc4\x97s id\xc4\x97jai, kuri, kaip ir demokratija, yra ne\xc4\xafgyvendinama ir, v\xc4\x97lgi, kaip demokratija, nei\xc5\xa1sprend\xc5\xbeiama, t. y. ne\xc4\xafmanoma jos net \xc4\xafsivaizduoti be prie\xc5\xa1taravim\xc5\xb3._NEWLINE_Galiausiai, jis gr\xc4\xaf\xc5\xbeta prie \xe2\x80\x9ePlatono farmacijos\xe2\x80\x9c ir si\xc5\xablo id\xc4\x97j\xc4\x85, kad politin\xc4\x97 valstyb\xc4\x97 yra, kaip ra\xc5\xa1\xc4\x97 Sokratas, \xe2\x80\x9ekartu vaistas ir nuodas\xe2\x80\x9c, ka\xc5\xbekas su kuo mes negalime gyventi d\xc4\x97l jai b\xc5\xabdingo smurto, ta\xc4\x8diau negalime ir be jos, nes tik valstyb\xc4\x97 gali mus apsaugoti nuo to smurto, kur\xc4\xaf ji pati ir sukelia.\n_START_SECTION_\nDekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nDekonstrukcija i\xc5\xa1laiko kriti\xc5\xa1kum\xc4\x85 iki XIX am\xc5\xbeiaus, net kai yra nukreipta \xc4\xaf labai pana\xc5\xa1ius tekstus. Pavyzd\xc5\xbeiui, 2001\xc2\xa0m. Derridai suteiktas Teodoro Adorno apdovanojimas gr\xc4\xaf\xc5\xbeta atgal prie paties Adorno, ypa\xc4\x8d jo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalbai teikiamos privilegijos, nors jis ir gyn\xc4\x97 globalizm\xc4\x85 bei suvienyt\xc4\x85 Europ\xc4\x85. Tokia dekonstrukcija \xc4\xafprastu b\xc5\xabdu koncentruojasi ties nei\xc5\xa1ver\xc4\x8diamumo prasme dviprasmi\xc5\xa1ku pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1ku \xc5\xbeod\xc5\xbeiu fichu (dkt. skarel\xc4\x97, ne\xc5\xa1iojama ant kaklo; b\xc5\xabdv. prarastas arba pasmerkiamas mir\xc4\x8diai ar sunaikinimui). Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kalboje \xc5\xa1is \xc5\xbeodis yra pavartojamas Valterio Benjamino lai\xc5\xa1ke Adorno \xc5\xbemonai, kuris vartoja j\xc4\xaf apra\xc5\xa1ydamas sapn\xc4\x85, kuriame jis kalba apie \xe2\x80\x9eeil\xc4\x97ra\xc5\xa1\xc4\x8dio pakeitim\xc4\x85 \xc4\xaf fichu\xe2\x80\x9c pirm\xc4\x85ja \xc5\xa1io \xc5\xbeod\xc5\xbeio reik\xc5\xa1me (skarele ar \xc5\xa1aliu). Vadinasi \xc5\xa1is fichu sapne yra asocijuojamas su raide \xe2\x80\x9ed\xe2\x80\x9c, kuri, pasak Derridos, gali b\xc5\xabti nuoroda \xc4\xaf Benjamino vard\xc4\x85, kuriuo jis pasira\xc5\xa1in\xc4\x97davo lai\xc5\xa1kus, arba \xc4\xaf jo seser\xc4\xaf ar \xc5\xbemon\xc4\x85, kuri\xc5\xb3 abiej\xc5\xb3 vardai buvo Dora. Toliau Derrida atkreipia d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf tai, kad \xe2\x80\x9edora\xe2\x80\x9c graik\xc5\xb3 kalboje gali reik\xc5\xa1ti nudegint\xc4\x85 arba \xc4\xafbr\xc4\x97\xc5\xbet\xc4\x85 od\xc4\x85, tokiu b\xc5\xabdu siejant j\xc4\xaf su antr\xc4\x85j\xc4\x85 \xc5\xbeod\xc5\xbeio fichu reik\xc5\xa1me, ir taip pat su Au\xc5\xa1vicu bei 9/11, kai buvo Adorno gimimo diena. Puikiame pavyzdyje apie dekonstrukcijos dekonstrukcij\xc4\x85, \xc5\xa1io vardo angl\xc5\xb3 kalbos vert\xc4\x97jas \xc4\xafterpia i\xc5\xa1na\xc5\xa1\xc4\x85, kurioje prideda, kad \xe2\x80\x9edor\xe2\x80\x9c, rei\xc5\xa1kiantis dovan\xc4\x85, taip pat yra ir dalis Adornui duoto vardo, Theodor, kuris rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9ediev\xc5\xb3 dovana\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Lytis neabejotinai atlieka pagrindin\xc4\xaf vaidmen\xc4\xaf \xe2\x80\x9eFichus\xe2\x80\x9c dekonstrukcijos procese. Jeigu tradiciniuose filosofiniuose tekstuose kalt\xc4\x97s linija ar nesantaika yra m\xc4\x97ginim\xc5\xb3 i\xc5\xa1 filosofijos pa\xc5\xa1alinti tai, ko ji negali kontroliuoti, rezultatas, Moteris (t. y. Adorno \xc5\xbemona, Benjamino \xc5\xbemona ir sesuo, ar bet kuri kita, ne\xc5\xa1iojanti fichu) bus viena i\xc5\xa1 nuolatini\xc5\xb3 dekonstrukcin\xc4\x97s pra\xc5\xbe\xc5\xabties viet\xc5\xb3._NEWLINE_Mirtis dekonstrukcijoje taip pat tampa vis svarbesn\xc4\x97, kaip parodyta v\xc4\x97lesniuose Derridos darbuose, kuriuose daugiausia d\xc4\x97mesio skiriama t\xc4\x97vo, motinos ir galiausiai jo paties mir\xc4\x8diai. Be psichoanaliz\xc4\x97s u\xc5\xbemezgamo ry\xc5\xa1io tarp moters ir mirties, dekonstrukcija abi \xc5\xa1ias temas atskleid\xc5\xbeia kaip pamatines\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ko filosofin\xc4\x97 tradicija visuomet steng\xc4\x97si i\xc5\xa1vengti. Pasak Sokrato, ra\xc5\xa1ymas gali b\xc5\xabti apgaulingas (kaip moteris) arba klajoti i\xc5\xa1 tokio \xc5\xa1altinio kaip nesantuokinis s\xc5\xabnus (gim\xc4\x99s tokiai moteriai). Sokratas nesako \xe2\x80\x9emoteris\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9emirtis\xe2\x80\x9c, bet, kaip teigia dekonstrukcija, ra\xc5\xa1ymo neapykanta, nuo vis\xc5\xb3 m\xc5\xabs\xc5\xb3 Platono ir jo prad\xc4\x97tos tradicijos \xc4\xafk\xc5\xabnijimo aprai\xc5\xa1k\xc5\xb3, i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s yra \xe2\x80\x9emotyvuota represija\xe2\x80\x9c to, kas visuomet vir\xc5\xa1ija filosofij\xc4\x85, filosofo k\xc5\xabn\xc4\x85, jo tro\xc5\xa1kimus ir galiausiai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 jo mirt\xc4\xaf.'