b'\n_START_ARTICLE_\nAosta\n_START_SECTION_\nPaveldas\n_START_PARAGRAPH_\nAostoje i\xc5\xa1likusi rom\xc4\x97n\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 miesto dalis (sta\xc4\x8diakampio plano). Yra miesto siena su dvejais vartais, tiltas, forumas, amfiteatras, imperatoriaus Augusto \xc5\xa1ventykla ir triumfo arka. Viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 architekt\xc5\xabros paminklai yra romanin\xc4\x97 katedra (perstatyta XV\xe2\x80\x93XVI a., XIX a. perdirbtas fasadas) su lobynu ir XII a. grind\xc5\xb3 mozaika, XII-XV a. \xc5\xa0v. Petro ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia su romanine arkada ir gotikiniu choru, kitos XII\xe2\x80\x93XVIII a. ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios ir r\xc5\xabmai. Taip pat greta Aostos stovi dvi viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 pilys.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki rom\xc4\x97n\xc5\xb3 \xc4\x8dia gyveno salasi\xc5\xb3 gentys. Miestas \xc4\xafkurtas rom\xc4\x97n\xc5\xb3 25 m. pr. m. e. ir vadintas Salasi\xc5\xb3 Augusta Pretorija (lot. Augusta Praetoria Salassorum). Miestas tapo svarbiu kariniu garnizonu Alpi\xc5\xb3 pap\xc4\x97d\xc4\x97je. 451\xc2\xa0m. tapo vyskupijos centru. Karolio Did\xc5\xbeiojo laikais pro Aost\xc4\x85 \xc4\x97jo svarbus kelias \xc4\xaf Rom\xc4\x85.'