b'\n_START_ARTICLE_\nLaisv\xc4\x97\n_START_SECTION_\nDeterminizmas ir neuromokslai\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofijoje iki \xc5\xa1iol esti gin\xc4\x8d\xc5\xb3 d\xc4\x97l determinizmo teorij\xc5\xb3. Pagal vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 teorij\xc5\xb3, remiantis naujausiais neuromoksl\xc5\xb3 tyrimais, teigiama, kad asmens laisv\xc4\x97 yra fikcija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbemogaus elges\xc4\xaf s\xc4\x85lygoja biologiniai veiksniai. Vienas tokios teorijos \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 neurofiziologas Volfas Singeris teigia, kad populiari ir pripa\xc5\xbeinta laisvos valios koncepcija, \xc5\xa1iuo metu vyraujanti, prie\xc5\xa1tarauja ne tik determinizmo teorijai, bet ir neurobiologijos mokslo tyrim\xc5\xb3 rezultatams._NEWLINE_Pasak Singerio, valios laisv\xc4\x97s nebuvimas turi s\xc4\x85lygoti esam\xc5\xb3 kalt\xc4\x97s ir bausm\xc4\x97s institut\xc5\xb3 per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x85 (revizavim\xc4\x85), nes tam tikra prasme asmuo negali b\xc5\xabti laikomas atsakingu u\xc5\xbe savo elges\xc4\xaf. Jo teigimu, nusikaltim\xc5\xb3 kaltinink\xc5\xb3 atveju yra atliekamos veikos, kadangi kiekvienas asmuo paveldi tam tikr\xc4\x85 nerv\xc5\xb3 sistemos tip\xc4\x85 (neuronin\xc4\x99 architekt\xc5\xabr\xc4\x85), kuri \xc5\xbemogaus ontogenez\xc4\x97s metu pasirei\xc5\xa1kia tam tikrais b\xc5\xabdais bei formomis, tod\xc4\x97l asmuo n\xc4\x97ra atsakingas u\xc5\xbe savo veiksmus, kadangi jis to pats veikos darymo metu nevaldo (asmuo daro ne tai, k\xc4\x85 nori, bet kai jis k\xc4\x85 daro, tai jam atrodo, kad jis to nori).'