b'\n_START_ARTICLE_\nMokslo filosofija\n_START_PARAGRAPH_\nMokslo filosofija \xe2\x80\x93 filosofijos skyrius, kuriame nagrin\xc4\x97jami filosofiniai moksl\xc5\xb3 pagrindai, prielaidos ir implikacijos. Mokslo filosofijai paprastai priskiriama gamtos ir socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3, bet ne humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 filosofija. Nema\xc5\xbeai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 (pavyzd\xc5\xbeiui, Izaokas Niutonas, Albertas Ein\xc5\xa1teinas) buvo taip pat ir mokslo filosofai._NEWLINE_Pla\xc4\x8diaja prasme mokslo filosofija galima vadinti bet kokius filosofinius tekstus, kuriuose svarstomi tokie klausimai: Kas yra mokslas? Kuo jis skiriasi nuo kit\xc5\xb3 \xc5\xbemogaus veiklos sri\xc4\x8di\xc5\xb3, ir nuo paramokslo? Kokie yra moksli\xc5\xa1kumo kriterijai? Kokie mokslo tikslai? Kaip kuriamas mokslas? Kaip jis veikia, kaip numato, ai\xc5\xa1kina, kontroliuoja pasaul\xc4\xaf? Kokie yra pagrindiniai mokslo metodai? Kokios yra galimos mokslo formos? Kuo skiriasi atskiri mokslai, koks j\xc5\xb3 santykis? \xc5\xa0ie klausimai r\xc5\xabp\xc4\x97jo filosofams turb\xc5\xabt visais laikais, tod\xc4\x97l galima sakyti, kad visi \xc5\xbeym\xc5\xabs filosofai (Aristotelis, I. Kantas, R. Dekartas ir daugyb\xc4\x97 kit\xc5\xb3) buvo mokslo filosofai._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau da\xc5\xbenai \xe2\x80\x9emokslo filosofija\xe2\x80\x9c suprantama siauriau: ja vadinama tik ta mokslo filosofija, kuri buvo atsidaro tik kartu su \xc5\xa1iuolaikiniu gamtos mokslu \xe2\x80\x93 Naujaisiais laikais (po G. Galil\xc4\x97jaus, I. Niutono atradim\xc5\xb3 fizikoje). Dar da\xc5\xbeniau \xe2\x80\x9emokslo filosofijos\xe2\x80\x9c terminas susiaurinamas tik iki XIX ir XX a. mokslo filosofijos \xe2\x80\x93 veikiausiai tod\xc4\x97l, kad tada mokslo filosofija pasidar\xc4\x97 labiau specializuota, atsiskyr\xc4\x97 nuo kit\xc5\xb3 filosofijos sri\xc4\x8di\xc5\xb3.'