b'\n_START_ARTICLE_\nHarry Mulisch\n_START_PARAGRAPH_\nHarry Kurt Victor Mulisch (1927\xc2\xa0m. liepos 29 d.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 2010\xc2\xa0m. spalio 30 d.) buvo oland\xc5\xb3 autorius, para\xc5\xa1\xc4\x99s daugiau nei 30 noveli\xc5\xb3, scenarij\xc5\xb3, apsakym\xc5\xb3, eil\xc4\x97ra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 ir filosofijos veikal\xc5\xb3. Visa k\xc5\xabryba yra i\xc5\xa1versta \xc4\xaf daugiau nei 20 kalb\xc5\xb3._NEWLINE_Kartu su Willem Frederik Hermans and Gerard Reve, Mulisch yra laikomas vienu i\xc5\xa1 \xe2\x80\x9eDid\xc5\xbeiojo trejeto\xe2\x80\x9c oland\xc5\xb3 pokario literat\xc5\xabros atstov\xc5\xb3. Jo apsakymas \xe2\x80\x9ePuolimas\xe2\x80\x9c (ang. K. The Assault)buvo ekranizuotas 1986 ir laim\xc4\x97jo Auksinio Gaublio bei Akademijos apdovanojimus. 2007 met\xc5\xb3 apklausos duomenimis 1992 metais i\xc5\xa1leistas apsakymas \xe2\x80\x9eRojaus atradimas\xe2\x80\x9c (ang. K. The Discovery of Heaven)buvo pripa\xc5\xbeinta viena geriausi\xc5\xb3 kada nors oland\xc5\xb3 para\xc5\xa1yt\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3. Autorius kelis kartus buvo svarstytas kaip galimas Nobelio premijos kandidatas. Mulisch i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 savo d\xc4\x97vimais aksesuarais, tokiais kaip akiniai ir pypk\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nGyvenimas\n_START_PARAGRAPH_\nMulisch gim\xc4\x97 Harlemo (Haarlem) mieste, o nuo 1958\xc2\xa0m. gyveno Amsterdame, kur 1957 palaidojo savo t\xc4\x97v\xc4\x85, o v\xc4\x97liau ir \xc5\xbemon\xc4\x85. Mulisch t\xc4\x97vas buvo kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 Austrijos-Vengrijos ir \xc4\xaf Olandij\xc4\x85 imigravo po Pirmojo pasaulinio karo. Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 okupacijos Antrojo pasaulio karo metais autoriaus t\xc4\x97vas dirbo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 banke, kada buvo konfiskuotas \xc5\xbeyd\xc5\xb3 turtas. Autoriaus mama, Alice Schwarz, buvo \xc5\xbeyd\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s. Mulisch ir jo mama i\xc5\xa1veng\xc4\x97 deportacijos \xc4\xaf koncentracijos lager\xc4\xaf d\xc4\x97ka t\xc4\x97vo, kuris bendradarbiavo su naciais, ta\xc4\x8diau autoriaus mo\xc4\x8diut\xc4\x97 i\xc5\xa1 mamos pus\xc4\x97s mir\xc4\x97 duj\xc5\xb3 kameroje. Mulischaugino t\xc4\x97v\xc5\xb3 nam\xc5\xb3 \xc5\xa1eiminink\xc4\x97 FriedaFalk. Mulischapie save yra pasak\xc4\x99s, kad jis ne \xc5\xa1iaip ra\xc5\xa1\xc4\x97 apie Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 jis buvo tas Antrasis pasaulinis karas.\n_START_SECTION_\nMirtis\n_START_PARAGRAPH_\nMulisch mir\xc4\x97 2010 savo namuose Amsterdame, apsuptas savo \xc5\xa1eimos. Jo leid\xc4\x97jas i\xc5\xa1platino tai patvirtinant\xc4\xaf prane\xc5\xa1im\xc4\x85. Prie\xc5\xa1 pat mirt\xc4\xaf dailiai apsireng\xc4\x99s Mulisch pasirod\xc4\x97 televizijos laidoje, kur bendravo su kitais sve\xc4\x8diais. Nyderland\xc5\xb3 ministras pirmininkas Mark Rutte \xc5\xa1i\xc4\x85 netekt\xc4\xaf apib\xc5\xabdino kaip \xe2\x80\x9eoland\xc5\xb3 literat\xc5\xabros ir Nyderland\xc5\xb3 Karalyst\xc4\x97s praradim\xc4\x85\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Kult\xc5\xabros ministras Halbe Zijlstra apgailestavo, kad nebeliko \xe2\x80\x9eDid\xc5\xbeiojo trejeto\xe2\x80\x9c, kadangiGerard Reve ir Willem Frederik Hermansjau buvo mir\xc4\x99. MarliseSimonsi\xc5\xa1 New York Times pasak\xc4\x97 \xe2\x80\x9etalentas ra\xc5\xa1yti suprantamai moral\xc4\x97s ir filosofijos temomis padar\xc4\x97 autori\xc5\xb3 labai \xc4\xaftakinga fig\xc5\xabra Nyderlanduose ir peln\xc4\x97 tarptautin\xc4\xaf pripa\xc5\xbeinim\xc4\x85\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x9eThe L\xe2\x80\x9c \xc5\xbeurnalo atstovas Mark Ashe pacitavo amerikie\xc4\x8dius, kurie (Mulisch) priskyr\xc4\x97 prie \xe2\x80\x9edid\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 Olandijos autori\xc5\xb3\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9esvarbiausi\xc5\xb3 Olandijos pokario rytoj\xc5\xb3\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nDarbai\n_START_PARAGRAPH_\nMulisch tarptautin\xc4\xaf pripa\xc5\xbeinim\xc4\x85 peln\xc4\x97 1986 metais parodytas filmas \xe2\x80\x9ePuolimas\xe2\x80\x9c (ang. k. The Assault), kuris buvo pastatytas remiantis jo knyga, para\xc5\xa1yta 1982 metais tuo pa\xc4\x8diu pavadinimu. Filmas buvo apdovanotas Oskaro ir Auksinio Gaublio apdovanojimais geriausio u\xc5\xbesienio filmo kategorijoje ir buvo rodomas daugiau kaip 20 kalb\xc5\xb3._NEWLINE_Jo apsakymas \xe2\x80\x9eRojaus atradimas\xe2\x80\x9c (ang. k. The Discovery of Heaven), i\xc5\xa1leistas 1992 metais, yra laikomas jo krybos \xc5\xa1edevru ir 2007 metais oland\xc5\xb3 skaitytoj\xc5\xb3 buvo pripa\xc5\xbeinta kaip \xe2\x80\x9egeriausia kada nors oland\xc5\xb3 kalba para\xc5\xa1yta knyga\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x9cTai knyga, kuri formavo m\xc5\xabs\xc5\xb3 kart\xc4\x85; ji privert\xc4\x97 mus pamilti skaitym\xc4\x85\xe2\x80\x9d\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Mulisch mirties dien\xc4\x85 pakomentavo Peter-Paul Spanjaard, 32 met\xc5\xb3 teisininkas i\xc5\xa1 Amsterdamo. JeroenKrabb\xc3\xa9 \xe2\x80\x9eRojaus atradim\xc4\x85\xe2\x80\x9c ekranizavo 2001 metais, kuriame vaidino Stephen Fry._NEWLINE_Tarp daugelio gaut\xc5\xb3 asmenini\xc5\xb3 apdovanojim\xc5\xb3 ir apdovanojim\xc5\xb3 u\xc5\xbe k\xc5\xabryb\xc4\x85 apskritai, svarbiausias yra 1995 metais gauta Oland\xc5\xb3 literat\xc5\xabros premija u\xc5\xbe viso gyvenimo nuopelnus.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabrybos temos\n_START_PARAGRAPH_\nAntrojo pasaulionio karo tematika yra da\xc5\xbena jo k\xc5\xabryboje. Autoriaus t\xc4\x97vas karo metais dirbo vokie\xc4\x8diams, o po karo 3 metus kal\xc4\x97jo. Kadangi Mulisch brendo karo metais, tai tur\xc4\x97jo lemiam\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 jo gyvenimui ir darbui. 1963 metais jis para\xc5\xa1\xc4\x97 k\xc5\xabrin\xc4\xaf, paremt\xc4\x85 tikrais faktais, apie Eichmann atvej\xc4\xaf: Baud\xc5\xbeiamoji byla 40/61 (ang. k. Criminal Case 40/61). Did\xc5\xbeioji dalis darb\xc5\xb3 buvo skirti Anmtrojo pasaulinio karo fonui apra\xc5\xa1yti, v\xc4\x97lesni darbai buvo bandymas analizuoti, kod\xc4\x97l tiek daug vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 pasidav\xc4\x97 Hitlerio asmenyb\xc4\x97s \xc4\xaftakai._NEWLINE_Mulisch savo k\xc5\xabryboje da\xc5\xbenai pasitelkdavo senovines legendas ar mitus, pvz., Graikijos mitologijos iliustracijas(k\xc5\xabrinyje \xe2\x80\x9eDe Elementen\xe2\x80\x9c), \xc5\xbeyd\xc5\xb3 misticizm\xc4\x85 (k\xc5\xabrinyje\xe2\x80\x9eRojaus atradimas\xe2\x80\x9cir\xe2\x80\x9eProced\xc5\xabra\xe2\x80\x9c), gerai \xc5\xbeinomas miesto gyvenimo ir politikos istorijas (Mulisch buvo kairi\xc5\xb3j\xc5\xb3 politini\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 ir kart\xc4\x85 yra pasira\xc5\xa1\xc4\x99s knyg\xc4\x85Fideliui Castro, i\xc5\xa1reikdamas savo susi\xc5\xbeav\xc4\x97jim\xc4\x85 \xc5\xa1iuo asmeniu). Mulisch k\xc5\xabryba yra skaitoma.'