b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Virolainen\n_START_SECTION_\nKilm\xc4\x97 ir Antrasis pasaulinis karas\n_START_PARAGRAPH_\nVirolainenas gim\xc4\x97 netoli Karelijos miesto Vyborgo, kuris tuomet buvo antras pagal dyd\xc4\xaf Suomijos miestas. Po Tolesnio karo tarp Suomijos ir Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos 1941\xe2\x80\x931944 m. Karelija atiteko sovietams. Virolainenas buvo evakuotas ir apsigyveno Lohjoje, ten buvo vienas i\xc5\xa1 evakuot\xc5\xb3j\xc5\xb3 Karelijos gyventoj\xc5\xb3 lyderi\xc5\xb3. Niekada neatsisak\xc4\x97 vilties, kad Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85junga ar v\xc4\x97liau Rusija gr\xc4\x85\xc5\xbeins Suomijai jos prarast\xc4\x85 Karelij\xc4\x85. Virolainenas, kuris buvo \xc4\xafsitikin\xc4\x99s blaivyb\xc4\x97s jud\xc4\x97jimo narys, yra sak\xc4\x99s, kad paragaus alaus pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 tada, kai Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85junga gr\xc4\x85\xc5\xbeins Karelij\xc4\x85 Suomijai.\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 karjera\n_START_PARAGRAPH_\nPo Antrojo pasaulinio karo tapo Maaseudun Nuorten Liitto, v\xc4\x97liau \xc5\xbeinomo kaip Suomijos Centro Jaunimas, pirmuoju prezidentu. Politin\xc4\x99 karjer\xc4\x85 prad\xc4\x97jo 1945 m. parlamento rinkimuose. Parlamente jis iki 1983 m. ir dar kart\xc4\x85 nuo 1987 iki 1991 m. atstovavo Agrar\xc5\xb3 partij\xc4\x85, kuri 1965 m. buvo pervadinta \xc4\xaf Centro partij\xc4\x85 (Keskustapuolue, KESK), o 1968 m. \xc4\xaf Suomi\xc5\xb3 centr\xc4\x85 (Suomen Keskusta)._NEWLINE_J.Virolainenas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 \xc4\xafvairius postus Suomijos vyriausyb\xc4\x97je, 1950-1951 m. buvo Vidaus reikal\xc5\xb3 ministro pad\xc4\x97j\xc4\x97ju; 1951 m. ir 1956-1957 m. - Valstyb\xc4\x97s kanceliarijos tarybos ministras; 1953, 1954, 1956-1957 m. ir 1968-1970 m. - \xc5\xa1vietimo ministras; 1954-1956 m., 1957 ir 1958 m. - u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras (1958 m. atsistatydino per "nakties \xc5\xa1al\xc4\x8dio" kriz\xc4\x99); ministro pirmininko pavaduotojas 1957 m., 1958 m., 1962-1963 m., 1968-1970 m. ir 1977-1979 m.; 1961-1962 m. ir 1962-1963 m. \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio ministras; finans\xc5\xb3 ministras 1972-1975 m.; \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio ir mi\xc5\xa1kininkyst\xc4\x97s ministras 1976-1977 ir 1977-1979 m._NEWLINE_1964 m. rugs\xc4\x97jo 12 d. tapo koalicin\xc4\x97s KESK, \xc5\xa0ved\xc5\xb3 liaudies partijos, Liberaliosios Liaudies partijos ir Nacionalin\xc4\x97s koalicijos partijos vyriausyb\xc4\x97s ministru pirmininku. Pareigose i\xc5\xa1buvo iki 1966 m. 1966-1968 m. ir 1979-1982 m. buvo parlamento spykeris. J.Virolainenas laikomas vienu stipriausi\xc5\xb3 Centro partijos lyderi\xc5\xb3 pokario Suomijoje, nusileid\xc5\xbeian\xc4\x8diu tik Urho Kekkonenui._NEWLINE_J.Virolaineno santykiai su prezidentu U.Kekkonenu buvo \xc4\xafvairuojantys, da\xc5\xbenai \xc4\xaftempti. U.Kekkonenas j\xc4\xaf laik\xc4\x97 nepatikimu, per da\xc5\xbenai nuomon\xc4\x99 kei\xc4\x8dian\xc4\x8diu politiku. Pats J.Virolainenas teig\xc4\x97, kad pagrindin\xc4\x97mis j\xc5\xb3 \xc4\xaftempt\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastimis buvo tai, kad jis niekada nebuvo de\xc5\xa1iniojo sparno nacionalistin\xc4\x97s Karelijos Akademin\xc4\x97s Draugijos nariu (Kekkonenas \xc5\xa1ioje draugijoje buvo iki 1933 m.) bei tai, kad jis buvo blaivininkas (Kekkonenas g\xc4\x97r\xc4\x97 alkohol\xc4\xaf ir kartais r\xc5\xabk\xc4\x97). Be to, U.Kekkonenas nebuvo \xc4\xafsitikin\xc4\x99s, kad Virolainenas visada palaik\xc4\x97 jo oficiali\xc4\x85 u\xc5\xbesienio politik\xc4\x85 Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos at\xc5\xbevilgiu. 1979 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf jis vie\xc5\xa1ai u\xc5\xbesipuol\xc4\x97 J.Virolainen\xc4\x85, kuris tuo metu buvo parlamento spykeris, kad jis neva klaidingai pasisako apie Suomijos u\xc5\xbesienio politik\xc4\x85 ir taip kenkia Suomijos tarptautiniams santykiams. _NEWLINE_Po to, kai 1981 m. atsistatydino U.Kekkonenas, J.Virolainenas tapo Centro partijos kandidatu \xc4\xaf prezidentus, ta\xc4\x8diau 1982 m. rinkimus pralaim\xc4\x97jo socialdemokrat\xc5\xb3 kandidatui Mauno Koivisto. 1983 m. parlamento rinkimuose J.Virolainenas buvo vienas i\xc5\xa1 did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 partij\xc5\xb3 atstov\xc5\xb3, kurie neteko savo viet\xc5\xb3 parlamente d\xc4\x97l kaltinim\xc5\xb3, kad neteis\xc4\x97tai gavo parlamento i\xc5\xa1mokas kelion\xc4\x97ms tarp Helsinkio ir gimtojo miesto apmok\xc4\x97ti. Pasiry\xc5\xbe\xc4\x99s garbingai baigti savo parlamentaro karjer\xc4\x85 J.Virolainenas 1987 m. buvo v\xc4\x97l i\xc5\xa1rinktas \xc4\xaf parlament\xc4\x85. Per savo paskutin\xc4\x99 kadencij\xc4\x85 parlamente J.Virolainenas palaik\xc4\x97 konstitucijos pataisas, kuriomis tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti suma\xc5\xbeintos prezidento galios._NEWLINE_Per devynerius metus po pasitraukimo i\xc5\xa1 parlamentin\xc4\x97s veiklos J.Virolainenas aktyviai sek\xc4\x97 Suomijos politik\xc4\x85 ir kartkart\xc4\x97mis duodavo interviu einamaisiais klausimais. Jis taip pat para\xc5\xa1\xc4\x97 kelet\xc4\x85 memuar\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 "Politikos apgynimas" (Politiikan puolustus), "I\xc5\xa1 kelio" (Polun varrelta), "Vaizdai juda" (Kuvat kulkevat).'