b'\n_START_ARTICLE_\nGenomika\n_START_PARAGRAPH_\nGenomika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 biologijos moksl\xc5\xb3 \xc5\xa1aka, tirianti organizm\xc5\xb3 genomus (organizmo genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos koduojam\xc4\x85 informacij\xc4\x85) ir \xc5\xbeini\xc5\xb3 apie j\xc4\x85 panaudojim\xc4\x85 praktikoje.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGenomika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gana jaunas mokslas. Pasaulyje genomika egzistuoja nuo 1980 met\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau eros prad\xc5\xbeia laikomi 1995 metai, kai buvo nuskaitytas pirmasis genomas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bakterijos Haemophilus influenzae gen\xc5\xb3 seka. 1996 metai taip pat labai svarbi data genomikos istorijai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 buvo atliktas klonavimas. Klonuota avyt\xc4\x97 Doli. 1998\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kirm\xc4\x97l\xc4\x97s genomas. 2000\xc2\xa0m. Kovo 5 d.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gim\xc4\x97 penki klonuoti par\xc5\xa1iukai. 2000\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuskaityta pirmoji augalo ir \xc5\xbemogaus genomo seka, o 2001\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pel\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nGenomikos panaudojimas\n_START_PARAGRAPH_\nGenomikos \xc5\xbeinios pla\xc4\x8diai pritaikomos biotechnologijose: baltym\xc5\xb3 in\xc5\xbeinerijoje, genetin\xc4\x97se modifikacijose, klonavime, be to, kriminalistikoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nusikaltim\xc5\xb3 i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinimui, medicinoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 t\xc4\x97vyst\xc4\x97s nustatymui.\n_START_SECTION_\nBaltym\xc5\xb3 in\xc5\xbeinerija\n_START_PARAGRAPH_\nBaltymai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 svarb\xc5\xabs organizmams molekuliniai junginiai, jie \xc4\xafeina \xc4\xaf l\xc4\x85steli\xc5\xb3 sud\xc4\x97t\xc4\xaf, reguliuoja organizme vykstan\xc4\x8dius procesus. Kai kurie baltymai \xc5\xbemogui gali b\xc5\xabti gyvybi\xc5\xa1kai svarb\xc5\xabs, pvz., insulinas. Ta\xc4\x8diau jo pasigaminti pakankam\xc4\x85 kiek\xc4\xaf laboratoriniu b\xc5\xabdu beveik ne\xc4\xafmanoma. Bent jau buvo ne\xc4\xafmanoma, kol genomika pa\xc5\xbeeng\xc4\x97 \xc4\xaf priek\xc4\xaf tiek, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima nesunkiai sintetinti baltymus. Genomikos progresas leido atpa\xc5\xbeinti ir i\xc5\xa1skirti i\xc5\xa1 genomo tas vietas, kurios yra baltym\xc5\xb3 sintez\xc4\x97s prad\xc5\xbeios ir pabaigos vietos, kitaip tariant i\xc5\xa1skirti i\xc5\xa1 DNR molekul\xc4\x97s vietas su baltym\xc5\xb3 informacija. Tokios grandin\xc4\x97l\xc4\x97s dalys \xc4\xafsodinamos \xc4\xaf bakterij\xc5\xb3 DNR ir jos savo ruo\xc5\xbetu s\xc4\x97kmingai sintetina baltymus. Tokiu b\xc5\xabdu laboratorijoje galima pasigaminti beveik neribot\xc4\x85 kiek\xc4\xaf reikiamo baltymo, kad ir insulino.'