b"\n_START_ARTICLE_\nArcheologija\n_START_PARAGRAPH_\nArcheologija (gr. \xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1 'senov\xc4\x97s mokslas', i\xc5\xa1 gr. \xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xb1\xce\xaf\xce\xbf\xcf\x82 'senas' + \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 'mokslas, mokymas') \xe2\x80\x93 savaranki\xc5\xa1ka specialioji humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 istorijos mokslo \xc5\xa1aka, tirianti archeologin\xc4\xaf paveld\xc4\x85 \xe2\x80\x93 seniausi\xc4\x85j\xc4\x85 visuomen\xc4\x97s istorij\xc4\x85, ir jos raidos d\xc4\x97sningumus nuo prie\xc5\xa1istorini\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 iki ma\xc5\xbedaug XVII a. pabaigos. Archeologijos termin\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pavartojo Platonas. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 archeologija tyr\xc4\x97 visas senov\xc4\x97s sritis \xe2\x80\x93 istorij\xc4\x85, papro\xc4\x8dius, mitus. XIX a. archeologija susiformavo kaip savaranki\xc5\xa1ka istorijos mokslo \xc5\xa1aka. Archeologija glaud\xc5\xbeiai susijusi su istorija, ta\xc4\x8diau ne visose \xc5\xa1alyse laikoma istorijos mokslo dalimi, pvz., anglosaks\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse archeologija labiau siejama su antropologija ir etnologija.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nArcheologijos pradmen\xc5\xb3 b\xc5\xabta jau senov\xc4\x97je. Antikos laikais rinkti akmeniniai kirvukai, gyvuli\xc5\xb3 kaulai. Kinijoje Sung\xc5\xb3 dinastijos laikotarpiu (960\xe2\x80\x931279 m. b\xc5\xabta vadinamosios vietin\xc4\x97s archeologijos. Viduram\xc5\xbeiais archeologiniai radiniais nesidom\xc4\x97ta. Renesanso menininkai ir antikvarai, o nuo XVIII a. ir filologai prad\xc4\x97jo rinkti senienas. J\xc5\xb3 rinkiniai sudar\xc4\x97 daugelio muziej\xc5\xb3 fond\xc5\xb3 pagrind\xc4\x85. Europoje archeologin\xc4\x97 veikla prasid\xc4\x97jo antikos tyrin\xc4\x97jimais. XVIII a. buvo reik\xc5\xa1mingi Londono M\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3 draugijos tyrin\xc4\x97jimai Turkijoje ir Graikijoje, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 tyrimai per Napoleono Bonaparto kariuomen\xc4\x97s 1798\xe2\x80\x931801 m. ekspedicij\xc4\x85 Egipte. _NEWLINE_XVIII a. pirmoje pus\xc4\x97je archeologin\xc4\x97s problemos buvo svarstomos akademijose ir susirinkimuose, 1747 m. kasin\xc4\x97ta Pomp\xc4\x97ja, 1784 m. T. D\xc5\xbeefersonas atkas\xc4\x97 ind\xc4\x97n\xc5\xb3 pilkap\xc4\xaf prie Rivanos up\xc4\x97s (JAV), 1790 m. J. Freras identifikavo senojo akmens am\xc5\xbeiaus \xc4\xafrankius. XIX a. archeologija prad\xc4\x97ta d\xc4\x97styti universitetuose, archeologijos draugijos \xc4\x97m\xc4\x97 registruoti ir klasifikuoti archeologinius paminklus, juos sistemingai kasin\xc4\x97ti, radinius kaupti muziej\xc5\xb3 fonduose. XIX a. prad\xc5\xbeioje Egipte buvo rasti egiptie\xc4\x8di\xc5\xb3 hieroglifai, juos 1822 m. i\xc5\xa1\xc5\xa1ifravo \xc5\xbdanas Fransua \xc5\xa0ampoljonas. Karlas Otfrydas Miuleris (1797\xe2\x80\x931840 m.) prad\xc4\x97jo tirti meno ir statybos paminkl\xc5\xb3 liekanas; daugiausia tyr\xc4\x97 senov\xc4\x97s graik\xc5\xb3 ir rom\xc4\x97n\xc5\xb3 paminklus. Jo darb\xc5\xb3 pagrindu susiformavo klasikin\xc4\x97 archeologija._NEWLINE_XIX a. pirmoje pus\xc4\x97je prad\xc4\x97tos kurti archeologin\xc4\x97s \xc4\xafstaigos \xe2\x80\x93 archeologiniai institutai, vykd\xc5\xbeiusios archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 tyrimus. Pirmasis archeologinis institutas \xc4\xafkurtas 1829 m. Romoje \xe2\x80\x93 Archeologijos korespondencijos institutas (it. Instituto di corrispondenza archeologica). Nuo 1877 m. Sankt Peterburge veik\xc4\x97 Archeologinis institutas, kuriame buvo rengiami archeologai. Nuo 1879 m. JAV veikia Amerikos archeologinis institutas \xe2\x80\x93 draugija, turinti 44 skyrius. Nuo 1889 m. Rusijoje visus kasin\xc4\x97jimus valstybin\xc4\x97se \xc5\xbeem\xc4\x97se kontroliavo Rusijos imperatori\xc5\xa1koji archeologin\xc4\x97 komisija, \xc4\xafkurta 1859 m.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdymiausios archeologijos datos\n_START_PARAGRAPH_\nMokslo \xc4\xafstaig\xc5\xb3 k\xc5\xabrimasis spartino archeologijos raid\xc4\x85. 1836 m. Kristianas Tomsenas suk\xc5\xabr\xc4\x97 akmens, bronzos ir gele\xc5\xbeies am\xc5\xbei\xc5\xb3 klasifikacij\xc4\x85. 1840 m. Ostinas Henris Lajardas atkas\xc4\x97 Asirijos sostine Ninevij\xc4\x85. 1868 m. europie\xc4\x8diai prad\xc4\x97jo tyrin\xc4\x97ti Did\xc5\xbeiosios Zimbabv\xc4\x97s (Afrika) griuv\xc4\x97sius. 1879 m. Altamiroje (Ispanija) rasta akmens am\xc5\xbeiaus pie\xc5\xa1ini\xc5\xb3. 1880 m. Augustas Pit Riversas pagrind\xc4\x97 stratigrafin\xc4\xaf archeologijos tyrimo metod\xc4\x85. 1891 m. Flindersas Petris prad\xc4\x97jo kasin\xc4\x97ti Achetaton\xc4\x85 (Egiptas). 1899\xe2\x80\x931935 m. Arturas Evansas Kretoje kasin\xc4\x97jo Mino laikotarpio Knoso r\xc5\xabmus. 1900\xe2\x80\x931944 m. prad\xc4\x97ti sisteminti Peru civilizacijos tyrimai, 1911 m. Hiramas Bingamas Anduose atrado ink\xc5\xb3 miest\xc4\x85 Ma\xc4\x8du Pik\xc4\x8du. 1914\xe2\x80\x931918 m. Osbertas Kraufordas suk\xc5\xabr\xc4\x97 vietov\xc4\x97s aerofotografijos metod\xc4\x85. 1917\xe2\x80\x931927 m. D\xc5\xbeonas Erikas Tompsonas (1898\xe2\x80\x931975 m.) atrado maj\xc5\xb3 gyvenvietes Jukatano pusiasalyje (Meksika). 1922 m. Hovardas Karteris, D\xc5\xbeord\xc5\xbeas Karnarvonas atrado Tutanchamono kap\xc4\x85 Egipte. 1926 m. Folsome (Naujosios Meksikos valstija) atrasta apeiginio aukojimo vieta. 1934 m. Endriu Elikotas Daglasas suk\xc5\xabr\xc4\x97 dendrochronologin\xc4\xaf tyrimo metod\xc4\x85. Viljardas Libis 1946 m. pasi\xc5\xabl\xc4\x97 radiokarbonin\xc4\xaf tyrimo metod\xc4\x85. 1947 m. Negyvojoje j\xc5\xabroje rastas pirmasis pergamento ritinys. 1948 m. Luisas Likis Kenijoje rado prie\xc5\xa1istorine \xc5\xbemogbe\xc5\xbed\xc5\xbeion\xc4\x99 Proconsul. 1950 m. ir 1970 m. Meri Daglas Liki Olduv\xc4\x97juje (Tanzanija) surado suakmen\xc4\x97jusi\xc5\xb3 hominid\xc5\xb3 liekan\xc5\xb3. _NEWLINE_1960 m. sukurti radiokarboninis ir termoliuminescencinis matavimo metodai. 1963 m. V. Emeris Abu Simbele (Egiptas) prie\xc5\xa1 u\xc5\xbeliejant vietove Asuano u\xc5\xbetvankos vandeniu pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 panaudojo gelb\xc4\x97jimo technik\xc4\x85 archeologiniams paminklams perkelti. 1969 m. Mungo e\xc5\xbeere (Australija) rasti \xc5\xbemogaus palaikai, datuoti 26 000 met\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 senov\xc4\x97s ritualinio kremavimo liudijimas. 1974 m. rastas \xc5\xa0i Huangdi kapas (Kinija) ir Laetoli (Etiopija) \xe2\x80\x93 hominido, vadinamo \xe2\x80\x9eLucy\xe2\x80\x9c, koj\xc5\xb3 p\xc4\x97dsakai, datuoti 3-3,7 mln. met\xc5\xb3. 1978 m. Graikijoje surastas Makedonijos karaliaus Pilypo II, Aleksandro Makedonie\xc4\x8dio t\xc4\x97vo, kapas. 1979 m. Meksikoje atkastas Teno\xc4\x8dtitlanas \xe2\x80\x93 actek\xc5\xb3 sostin\xc4\x97. Nauju povandenin\xc4\x97s archeologijos tyrimo metodu i\xc5\xa1tirtas (prad\xc4\x97ta 1982 m.) 1545 m. nuskend\xc4\x99s angl\xc5\xb3 karaliaus Henriko VIII karo laivas \xe2\x80\x9eMary Rose\xe2\x80\x9c. 1985 m. Sakaroje (Egiptas) surastas Majos, Tutanchamono i\xc5\xbedininko, kapas. 1991 m. Italijos Alp\xc4\x97se rastas suled\xc4\x97j\xc4\x99s \xc5\xbemogus, datuotas apie 3300 m. pr. m. e., su drabu\xc5\xbeiais, lanku ir str\xc4\x97l\xc4\x97mis bei varine ietimi. 1992 m. Kukhovene (Vokietija) rastas senovinis medinis statinys \xe2\x80\x93 15 m gylio \xc5\xa1ulinys, datuotas 5090 m. pr. m. e., sur\xc4\x99stas i\xc5\xa1 dideli\xc5\xb3 \xc4\x85\xc5\xbeuolini\xc5\xb3 sij\xc5\xb3, Doveryje (Anglija) \xe2\x80\x93 senov\xc4\x97s j\xc5\xabrinis laivas datuotas apie 1400 m. pr. m. e.\n_START_SECTION_\nTyrim\xc5\xb3 objektas\n_START_PARAGRAPH_\nIki XX a. vidurio Europoje vyravo archeologijos objekt\xc5\xb3 paie\xc5\xa1ka, nuo XX a. devinto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio prad\xc4\x97tas i\xc5\xa1tisinis teritorij\xc5\xb3 \xc5\xbevalgymas. Per tyrim\xc5\xb3 archeologines ekspedicijas (j\xc5\xb3 prototipai XVII a. pabaigos \xe2\x80\x93 XVIII a. prad\xc5\xbeios m\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3 kasin\xc4\x97jimai) nustatoma archeologin\xc4\x97 vieta, tiriami surasti, esami ar sp\xc4\x97jami archeologiniai objektai \xe2\x80\x93 archeologiniai radiniai, j\xc5\xb3 grup\xc4\x97s. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97s archeologijos tyrim\xc5\xb3 objekt\xc4\x85 sudaro archeologiniai \xc5\xa1altiniai \xe2\x80\x93 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 epoch\xc5\xb3 daiktiniai paminklai, kuri\xc5\xb3 svarbiausi \xe2\x80\x93 archeologijos paminklai. _NEWLINE_Archeologini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 duomenys \xe2\x80\x93 archeologinio objekto i\xc5\xa1orinis vaizdas ir atidengtos vidin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros fiksuojami (archeologin\xc4\x97 fiksacija) apra\xc5\xa1omuoju (tekstas), grafiniu (planas, pie\xc5\xa1inys, fotografija, kinas, video) ir kt. b\xc5\xabdais. Duomenims apibendrinti ir klasifikuoti gali b\xc5\xabti sudaromas archeologinis \xc5\xbeem\xc4\x97lapis ar atlasas. Archeologini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 duomenys skelbiami ataskaitose specialiojoje archeologin\xc4\x97je spaudoje, su jais supa\xc5\xbeindinama visuomen\xc4\x97._NEWLINE_Pagal archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 liekanas ir radinius, remdamasi kit\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 (etnologija, kalbotyra, meno istorija, mitologija, sociologija, epigrafika, heraldika, numizmatika, sfragistika) duomenimis, padedan\xc4\x8diais tiksliau interpretuoti archeologin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85, archeologija siekia nustatyti daikto paskirt\xc4\xaf, tipologij\xc4\x85, chronologij\xc4\x85 ir paplitim\xc4\x85, t. y. archeologines kult\xc5\xabras. Remiantis tam tikro etapo materialiniu \xc5\xbemogaus veiklos palikimu, archeologija bando rekonstruoti ir senov\xc4\x97s visuomeni\xc5\xb3 funkcionavim\xc4\x85 bei gyvenimo b\xc5\xabd\xc4\x85. Tiriant rastus dirbinius nustatoma paleodemografija, miesto \xc4\xaftaka kaimui, laidojimo papro\xc4\x8di\xc5\xb3 kaita ir kt. Papuo\xc5\xa1alai, keramika, pastat\xc5\xb3 liekanos teikia duomen\xc5\xb3 istorikams, menotyrininkams, architekt\xc5\xabros istorikams ir t. t. Nuo XIX a. antrosios pus\xc4\x97s prad\xc4\x97ti pili\xc5\xb3 ir gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3, laidojimo ir apeig\xc5\xb3 viet\xc5\xb3 kompleksiniai tyrimai. Ypa\xc4\x8d domimasi meno paminklais \xe2\x80\x93 meno archeologija._NEWLINE_Archeologijos radiniams ir kult\xc5\xabros sluoksniams tirti pasitelkiami gamtos mokslai \xe2\x80\x93 antropologija, paleobotanika, geologija, osteologija, atomin\xc4\x97 fizika, chemija, bei \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97 technika \xe2\x80\x93 aerofotoarcheologija, povandenin\xc4\x97 archeologija. Radini\xc5\xb3 chronologijai (archeologinis datavimas) nustatyti naudojama metalografija, dendrochronologija, trasologija ir paleomagnetiniai tyrimai, radiokarbonin\xc4\x97, spektrin\xc4\x97, strukt\xc5\xabrin\xc4\x97 \xc5\xbeiedadulki\xc5\xb3 ir kt. analiz\xc4\x97s. Pastaruoju metu tapo populiar\xc5\xabs ir archeogenetiniai tyrimai. Radiniams i\xc5\xa1saugoti naudojamas j\xc5\xb3 restauravimas.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nSkiriamos klasikin\xc4\x97, prie\xc5\xa1istor\xc4\x97s ir ankstyvosios istorijos (vidurini\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3), pagal teritorij\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Vakar\xc5\xb3 Azijos ir Egipto, Romos provincij\xc5\xb3 (Reino \xc5\xbeem\xc4\x97, Balkanai, Austrija, Piet\xc5\xb3 Vokietija, Vengrija, \xc5\xa0veicarija, Pranc\xc5\xabzija, Nyderlandai, Belgija, Did\xc5\xbeioji Britanija) ir kitos archeologijos \xc5\xa1akos. Pagal chronologij\xc4\x85 skiriami archeologiniai periodai, taip pat naudojama ir geologin\xc4\x97 laiko skal\xc4\x97."