b'\n_START_ARTICLE_\nOksidacijos laipsnis\n_START_PARAGRAPH_\nChemijos nomenklat\xc5\xabroje oksidacijos laipsniu yra vadinamas dydis, parodantis, kok\xc4\xaf elektros kr\xc5\xabv\xc4\xaf \xc4\xafgyt\xc5\xb3 atomas molekul\xc4\x97je, jei visos polin\xc4\x97s jungtys virst\xc5\xb3 jonin\xc4\x97mis. Atomo oksidacijos laipsnis molekul\xc4\x97je visada \xc5\xbeymimas arabi\xc5\xa1kais skaitmenimis ir turi \xc5\xbeenkl\xc4\x85._NEWLINE_Reakcijos, kuriose atomo oksidacijos laipsnis did\xc4\x97ja, vadinamos oksidacija, o reakcijos, kuriose oksidacijos laipsnis ma\xc5\xbe\xc4\x97ja, yra vadinamos redukcija. Tokio tipo reakcijose vyksta elektron\xc5\xb3 perna\xc5\xa1a i\xc5\xa1 vieno atomo \xc4\xaf kit\xc4\x85. Kai elektronai chemin\xc4\x97s reakcijos metu negali dingti i\xc5\xa1 reakcijos zonos (t. y. nevyksta jonizacija, oksidacija ir redukcija vyksta kartu, o tokios reakcijos vadinamos bendru oksidacijos-redukcijos reakcij\xc5\xb3 vardu.\n_START_SECTION_\nOksidacijos laipsnio nustatymas\n_START_PARAGRAPH_\nYra paplit\xc4\x99 du b\xc5\xabdai nustatyti atomo oksidacijos laipsniui. Pirmasis, strukt\xc5\xabrinis, naudojamas daugiausiai organin\xc4\x97ms molekul\xc4\x97ms, kur tiksliai \xc5\xbeinoma, kaip tarpusavyje jungiasi atomai, t. y. galima nubrai\xc5\xbeyti molekul\xc4\x97s Liuiso diagram\xc4\x85, antrasis, algebrinis, naudojamas neorganiniams junginiams, pavyzd\xc5\xbeiui, kompleksin\xc4\x97ms ir paprastoms druskoms.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabrinis metodas\n_START_PARAGRAPH_\nOksidacijos laipsnio s\xc4\x85voka yra glaud\xc5\xbeiai susijusi su elektroneigiamumu. \xc5\xbdinoma, kad polin\xc4\x97se jungtyse, kai jungiasi nevienodi cheminiai elementai, elektron\xc5\xb3 pora, sudaranti jungt\xc4\xaf, pasislenka daugiau link to atomo, kurio elektroneigiamumas didesnis, ir tas atomas \xc4\xafgauna dalin\xc4\xaf neigiam\xc4\x85 kr\xc5\xabv\xc4\xaf. Kadangi jonin\xc4\x97 jungtis yra atskirasis polin\xc4\x97s atvejis, kai elektron\xc5\xb3 pora praranda ry\xc5\xa1\xc4\xaf su vienu i\xc5\xa1 atom\xc5\xb3 H O-H_NEWLINE_Vandenilis (EN 2,1) yra ma\xc5\xbeiau elektroneigiamas, nei anglis (EN 2,5), tod\xc4\x97l H-C jungtyse elektronai pasislenka \xc4\xaf anglies atomo pus\xc4\x99. Taigi, trys vandenilio atomai kair\xc4\x97je \xc4\xafgyja oksidacijos laipsn\xc4\xaf +1, o kairysis anglies atomas \xe2\x80\x93 -3. Kadangi ry\xc5\xa1ys tarp anglies atom\xc5\xb3 yra nepolinis, dalini\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 ne\xc4\xafgyja n\xc4\x97 vienas i\xc5\xa1 atom\xc5\xb3:_NEWLINE__NEWLINE_      H(+1)_NEWLINE_        |_NEWLINE_H(+1)-C(-3)-C=O_NEWLINE_        |   |_NEWLINE_      H(+1) O-H_NEWLINE_De\xc5\xa1in\xc4\x97je diagramos pus\xc4\x97je deguonis (EN 3,5) kur kas stipriau traukia elektronus prie sav\xc4\x99s tiek u\xc5\xbe angl\xc4\xaf, tiek ir u\xc5\xbe vandenil\xc4\xaf. D\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties abiej\xc5\xb3 deguonies atom\xc5\xb3 oksidacijos laipsniai yra -2. Vandenilis savo ruo\xc5\xbetu \xc4\xafgyja +1 oksidacijos laipsn\xc4\xaf. Kadangi angl\xc4\xaf su deguonimi jungia trys jungtys, jos oksidacijos laipsnis tampa +3:_NEWLINE__NEWLINE_      H(+1)'