b"\n_START_ARTICLE_\nOrbita\n_START_PARAGRAPH_\nOrbita (lot. orbita 'ratas') \xe2\x80\x93 \xc4\xafsivaizduojama kreiv\xc4\x97 erdv\xc4\x97je, kuria juda tam tikras kosminis k\xc5\xabnas. Did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 astronomini\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 orbitos pana\xc5\xa1ios \xc4\xaf apskritim\xc4\x85, ta\xc4\x8diau ma\xc5\xbeesnieji (tokie kaip asteroidas) gali tur\xc4\x97ti labai i\xc5\xa1t\xc4\x99stas, elips\xc4\x97s formos orbitas._NEWLINE_Kosmin\xc4\x97je erdv\xc4\x97je visi dangaus k\xc5\xabnai juda aplink kit\xc4\x85, didesn\xc4\x97s mas\xc4\x97s objekt\xc4\x85, kuris veikia ma\xc5\xbeesnius objektus traukos j\xc4\x97ga. Tas jud\xc4\x97jimo kelias ir vadinamas orbita._NEWLINE_Saul\xc4\x97s sistemos planetos ir kiti smulkesni k\xc5\xabnai skrieja aplink Saul\xc4\x99 veikiami gravitacijos lauko (gravitacijos d\xc4\x97sn\xc4\xaf pirmas suformulavo ir apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 angl\xc5\xb3 fizikos ir astronomas Izaokas Niutonas XVII am\xc5\xbeiuje)._NEWLINE_K\xc5\xabnai, tarpusavio traukos veikiami, gali jud\xc4\x97ti vienas kito at\xc5\xbevilgiu \xc4\xafvairiais k\xc5\xabgio pj\xc5\xabviais \xe2\x80\x93 apskritimu, elipse, parabole arba hiperbole. Orbitos form\xc4\x85 charakterizuoja jos ekscentricitetas._NEWLINE_Planet\xc5\xb3 skriejimo orbitos yra elips\xc4\x97s, artimos apskritimams, kuri\xc5\xb3 viename \xc5\xbeidinyje yra Saul\xc4\x97. T\xc4\x85 pirmasis \xc4\xafrod\xc4\x97 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 astronomas J. Kepleris, tod\xc4\x97l planet\xc5\xb3 skriejimo orbitomis d\xc4\x97snis dar vadinamas Pirmuoju Keplerio d\xc4\x97sniu."