b'\n_START_ARTICLE_\nReliktinis spinduliavimas\n_START_PARAGRAPH_\nReliktinis spinduliavimas arba kosmin\xc4\x97 elektromagnetin\xc4\x97 fonin\xc4\x97 spinduliuot\xc4\x97 (lot. relictus \xe2\x80\x93 paliktas, u\xc5\xbesilik\xc4\x99s i\xc5\xa1 ankstyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 Visatos laik\xc5\xb3) tai yra elektromagnetini\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 diapazono \xc5\xa1iluminis 2,725 K absoliu\xc4\x8diai juodo k\xc5\xabno spinduliavimas su maksimumu mikrobang\xc5\xb3 srityje ties 160,2 GHz da\xc5\xbeniu (bangos ilgis 1,9 mm), u\xc5\xbepildantis vis\xc4\x85 Visat\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nAtradimas\n_START_PARAGRAPH_\n1965 m. A. Penzijas ir R. Vilsonas \xe2\x80\x93 du mokslininkai i\xc5\xa1 amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eBell Telephone\xe2\x80\x9c laboratorijos, tyrin\xc4\x97dami radijo triuk\xc5\xa1m\xc5\xb3 \xc5\xa1altinius mikrobang\xc5\xb3 ruo\xc5\xbee, aptiko i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 pusi\xc5\xb3 vienodai sklindant\xc4\xaf 7,3 cm (kitur ra\xc5\xa1oma 1 mm) bangos ilgio fonin\xc4\xaf kosmin\xc4\xaf radijo spinduliavim\xc4\x85. \xc5\xa0is spinduliavimas nesusij\xc4\x99s su jokiais dangaus k\xc5\xabnais, jo prie\xc5\xbeastis negali b\xc5\xabti kuris nors \xc5\xbeinomas fizikinis procesas. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1is atradimas nuostabiai gerai derinosi su Did\xc5\xbeiojo sprogimo hipoteze. Taip tur\xc4\x97jo spinduliuoti atsiradusi po sprogimo med\xc5\xbeiaga, i\xc5\xa1 kurios dar nebuvo susidariusios \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s ir galaktikos. Per 13,8 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3 spinduliuot\xc4\x97 pl\xc4\x97t\xc4\x97si kartu su besiple\xc4\x8dian\xc4\x8dia Metagalaktika ir, pasklidusi tolygiai \xc4\xaf visas puses, tebeklajoja Visatos erdv\xc4\x97je. Kruop\xc5\xa1tesniais tyrimais buvo nustatyta, kad tokio spinduliavimo spektrinis pasiskirstymas atitinka absoliu\xc4\x8diai juodo k\xc5\xabno, kurio temperat\xc5\xabra yra 2,725 laipsnio auk\xc5\xa1\xc4\x8diau absoliutinio nulio, spinduliavim\xc4\x85. U\xc5\xbe reliktinio spinduliavimo atradim\xc4\x85 R. Vilsonas ir A. Penzijas 1978 m. apdovanoti Nobelio premija.\n_START_SECTION_\nSpinduliavimo prigimtis\n_START_PARAGRAPH_\nVienintel\xc4\x97 \xc5\xa1iuo metu \xc5\xbeinoma teorija, galinti paai\xc5\xa1kinti \xc5\xa1\xc4\xaf rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf, yra Did\xc5\xbeiojo sprogimo (\xe2\x80\x9eBig-Bang\xe2\x80\x9c) teorija, kuri\xc4\x85 suformulavo rus\xc5\xb3 fizikas A. Fridmanas, o v\xc4\x97liau, 1940 m., i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 jo mokinys D\xc5\xbe. Gamovas._NEWLINE_Pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 teorij\xc4\x85, tolimoje praeityje (prie\xc5\xa1 13-14 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3) visa Visatos materija tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti susikoncentravusi viename ta\xc5\xa1ke, kurio tankis ir temperat\xc5\xabra buvo nepaprastai dideli. Tok\xc4\xaf ta\xc5\xa1k\xc4\x85 astronomai pavadino singuliariniu ta\xc5\xa1ku (lot. singularis \xe2\x80\x93 ypatingas). Visata, labiausiai tik\xc4\x97tina, prasid\xc4\x97jo nuo did\xc5\xbeiulio sprogimo. Jos pl\xc4\x97timasis l\xc4\x97m\xc4\x97 med\xc5\xbeiagos tankio ir temperat\xc5\xabros suma\xc5\xbe\xc4\x97jim\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau tuo metu Visata buvo plazmos kamuolys, sudarytas i\xc5\xa1 foton\xc5\xb3, elektron\xc5\xb3 ir barion\xc5\xb3. D\xc4\x97l Komptono rei\xc5\xa1kinio fotonai nuolat s\xc4\x85veikavo su elektronais ir barionais. D\xc4\x97l to spinduliavimas (fotonai) buvo \xc5\xa1ilumin\xc4\x97je pusiausvyroje su med\xc5\xbeiaga ir j\xc5\xb3 energetinis spektras atitiko absoliu\xc4\x8diai juodo k\xc5\xabno spektr\xc4\x85._NEWLINE_Besiple\xc4\x8diant Visatai, plazma au\xc5\xa1o. Ma\xc5\xbedaug po 400 000 met\xc5\xb3, temperat\xc5\xabrai nukritus iki 3000 \xd0\x9a, elektronai prad\xc4\x97jo susijungti su vandenilio ir helio branduoliais ir susidar\xc4\x97 atomai. \xc5\xa0is procesas vadinamas rekombinacija, o Visatos vystymosi laikotarpis vadinamas rekombinacijos epocha. Kuomet beveik visai neliko laisv\xc5\xb3 elektron\xc5\xb3, spinduliavimas gal\xc4\x97jo laisvai plisti fakti\xc5\xa1kai nes\xc4\x85veikaudamas su med\xc5\xbeiaga. Astronomai \xc5\xa1\xc4\xaf rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf vadina spinduliavimo atsiskyrimu nuo med\xc5\xbeiagos. Nuo tada iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 d\xc4\x97l Visatos pl\xc4\x97timosi reliktinio spinduliavimo temperat\xc5\xabra nukrito 1100 kart\xc5\xb3 ir pasiek\xc4\x97 dabartin\xc4\x99 2,725 K vert\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nReliktinio spinduliavimo anizotropija\n_START_PARAGRAPH_\nVisatos modeliai teigia, kad ankstyvojoje Visatoje tur\xc4\x97jo susidaryti tankio ir temperat\xc5\xabros fliuktuacijos. Jos virp\xc4\x97jo, s\xc4\x85veikavo viena su kita (keli rezonansiniai maksimumai paveiksl\xc4\x97lyje apa\xc4\x8dioje) ir \xc5\xbeinoma, pl\xc4\x97t\xc4\x97si kartu su Visata. \xc4\xaevertinta, kad dabartiniais laikais \xc5\xa1i\xc5\xb3 fliuktuacij\xc5\xb3 kampinis dydis danguje tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti 1-1,5 laipsnio, jei erdv\xc4\x97 yra euklidin\xc4\x97. Jei Visata b\xc5\xabt\xc5\xb3 u\xc5\xbedara, \xc5\xa1ios fliuktuacijos matyt\xc5\xb3si didesniais kampais, jei atvira - ma\xc5\xbeesniais. Nors \xc5\xa1iuo metu temperat\xc5\xabrini\xc5\xb3 fliuktuacij\xc5\xb3 dydis yra 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb5 K, jos yra realiai registruojamos, o WMAP matavim\xc5\xb3 duomenys patvirtina, kad stebimoji Visata i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 yra euklidin\xc4\x97.'