b"\n_START_ARTICLE_\nMezosfera\n_START_PARAGRAPH_\nMezosfera (gr. Mesos 'vidurinis', sphaira 'rutulys')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atmosferos sluoksnis, esantis 55\xc2\xa0\xe2\x80\x93 80\xc2\xa0km auk\xc5\xa1tyje, vir\xc5\xa1 stratosferos. Vir\xc5\xa1utinis mezosferos sluoksnis, kur oro temperat\xc5\xabra pasiekia minimum\xc4\x85, vadinamas mezopauze. Garso bangos atsispindi mezosferoje ir gr\xc4\xaf\xc5\xbeta atgal \xc4\xaf \xc5\xbeem\xc4\x99._NEWLINE_Vyraujan\xc4\x8dios dujos: azotas, deguonis, argonas.\n_START_SECTION_\nTemperat\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cia temperat\xc5\xabra pradeda spar\xc4\x8diai kristi ir ties vir\xc5\xa1utine jos riba nukrinta iki -75\xe2\x80\x93 -90\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ties pusiauju mezosferos vir\xc5\xa1uje oro temperat\xc5\xabra nukrinta iki \xe2\x80\x9380\xc2\xa0\xc2\xb0C, ties a\xc5\xa1igaliais \xc5\xbeiem\xc4\x85 b\xc5\xabna \xe2\x80\x9340\xc2\xa0\xc2\xb0C, o vasar\xc4\x85 \xe2\x80\x9360\xc2\xa0\xc2\xb0C. Visoje mezosferoje oro temperat\xc5\xabra krinta, nes \xc5\xa1iame sluoksnyje yra ma\xc5\xbeai ozono. \xc5\xbdema oro temperat\xc5\xabra ai\xc5\xa1kinama ir tuo, jog atmosfera sugeria labai ma\xc5\xbeai Saul\xc4\x97s spinduliuot\xc4\x97s. Temperat\xc5\xabros svyravimus lemia platuma ir met\xc5\xb3 laikas. Apatin\xc4\x97je mezosferoje susidaro dideli terminiai kontrastai tarp vasaros ir \xc5\xbeiemos poli\xc5\xb3 (siekiantys net 35\xc2\xa0\xc2\xb0C), o sluoksnio vir\xc5\xa1uje d\xc4\x97l atmosferos cirkuliacijos mezosferoje ypatum\xc5\xb3 ties vasaros poliumi oro temperat\xc5\xabra \xc5\xbeemesn\xc4\x97 negu ties \xc5\xbeiemos. \xc5\xa0io sluoksnio prad\xc5\xbeiai b\xc5\xabdingas staigus oro temperat\xc5\xabros kilimas (iki 50 \xe2\x80\x9355 km). Toliau iki 80\xc2\xa0km temperat\xc5\xabra v\xc4\x97l staigiai krinta. Sluoksnis nuo 50 iki 80\xc2\xa0km pasi\xc5\xbeymi didesne turbulencija. Mezosferos oro temperat\xc5\xabra ties apatine riba b\xc5\xabna -2,5\xc2\xa0\xc2\xb0C, o ties vir\xc5\xa1utine riba (mezopauzeje) -86,5\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nDebesys\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cia formuojasi ploni, melsvi debesys. Vienas b\xc5\xabdingiausi\xc5\xb3 mezosferos po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 yra sidabriniai debesys, matomi tik \xc5\xa1iltuoju met\xc5\xb3 laiku. Juos sudaro retai pasklid\xc4\x99 kosmin\xc4\x97s dulk\xc4\x97s ir smulk\xc5\xabs ledo kristalai, sklandantys i\xc5\xa1ret\xc4\x97jusioje atmosferoje 39\xe2\x80\x93 84\xc2\xa0km auk\xc5\xa1tyje. Vandens garai, kuri\xc5\xb3 esama nedidelio kiekio, 82\xe2\x80\x93 85\xc2\xa0km auk\xc5\xa1tyje suformuoja debesis, vadinamus sidabriniais. \xc5\xa0ie debesys yra stebimi Saulei nusileidus, jie \xc5\xbe\xc4\x97ri melsvai sidabrine spalva.\n_START_SECTION_\nV\xc4\x97jas\n_START_PARAGRAPH_\nMezosfera pasi\xc5\xbeymi intensyviu vertikaliu oro mai\xc5\xa1ymusi bei dideliais v\xc4\x97jo grei\xc4\x8diais.V\xc4\x97jo greitis \xc5\xa1iame sluoksnyje b\xc5\xabna nuo 180 iki 900 km/h. Vasaros metu vyrauja ryt\xc5\xb3, o \xc5\xbeiemos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vakar\xc5\xb3 krypties v\xc4\x97jai.\n_START_SECTION_\nSl\xc4\x97gis\n_START_PARAGRAPH_\nAtmosferos sl\xc4\x97gis mezosferos vir\xc5\xa1uje b\xc5\xabna 7 Pa, o mezopauz\xc4\x97je tesiekia tik 0,4 Pa."