b'\n_START_ARTICLE_\nCERN\n_START_PARAGRAPH_\nEuropos branduolini\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 organizacija (pranc. Organisation europ\xc3\xa9enne pour la recherche nucl\xc3\xa9aire, angl. European Organization for Nuclear Research), bendrai vadinama CERN) \xe2\x80\x93 did\xc5\xbeiausia pasaulyje daleli\xc5\xb3 fizikos laboratorija, esanti \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakarus nuo \xc5\xbdenevos, i\xc5\xa1d\xc4\x97styta \xc5\xa0veicarijos ir Pranc\xc5\xabzijos teritorijose. Konvencija \xc4\xafsteigti CERN buvo pasira\xc5\xa1yta 1954 m. rugs\xc4\x97jo 29 d. tarp 12 \xc5\xa1ali\xc5\xb3. V\xc4\x97liau prie projekto prisijung\xc4\x97 dar 8 \xc5\xa1alys. Laboratorijos pagrindin\xc4\x97 funkcija yra par\xc5\xabpinti daleli\xc5\xb3 greitintuvus ir kit\xc4\x85 \xc4\xafrang\xc4\x85 daleli\xc5\xb3 fizikos moksliniams tyrimams._NEWLINE_\xc5\xa0alia CERN esan\xc4\x8diame Meyrin (\xc5\xa0veicarija) miestelyje \xc4\xafkurdintas didelis kompiuteri\xc5\xb3 centras, naudojamas eksperimentini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 analizei bei kitiems tyrimams._NEWLINE_CERN dirba vir\xc5\xa1 3000 darbuotoj\xc5\xb3. 7921 pasaulio mokslininkas (2007 m.), atstovaujantis 578 universitet\xc5\xb3 ir institut\xc5\xb3 (2007 m.), tyrim\xc5\xb3 tikslais apsilanko CERN ar dirba projektuose, susijusiuose su CERN._NEWLINE_D\xc4\x97l tarptautinio laisvumo CERN n\xc4\x97ra nei \xc5\xa0veicarijos, nei Pranc\xc5\xabzijos jurisdikcijoje.\n_START_SECTION_\nKiti \xc4\xafrenginiai\n_START_PARAGRAPH_\nCERN naudojamas Antiproton\xc5\xb3 l\xc4\x97tintuvas, suma\xc5\xbeinantis proton\xc5\xb3 greit\xc4\xaf iki 10-30\xc2\xa0% \xc5\xa1viesos grei\xc4\x8dio. Antiproton\xc5\xb3 l\xc4\x97tintuvas naudojamas antivandenilio gamybai ir kt.\n_START_SECTION_\nCERN ir kompiuteri\xc5\xb3 mokslas\n_START_PARAGRAPH_\nPasaulinis tinklas prasid\xc4\x97jo kaip CERN projektas ENQUIRE, inicijuotas Tim Berners-Lee ir Robert Cailliau 1989 m. Pagr\xc4\xafstas hiperteksto pagrindu, projektas siek\xc4\x97 palengvinti informacijos dalijimasi tarp tyrin\xc4\x97toj\xc5\xb3. Pirmasis tinklalapis, apra\xc5\xa1antis pat\xc4\xaf projekt\xc4\x85, pasirod\xc4\x97 1990 m. 1991 m. pasaulinis tinklas buvo pristatytas vie\xc5\xa1ai._NEWLINE_Dar prie\xc5\xa1 pasaulinio tinklo k\xc5\xabrim\xc4\x85, CERN buvo pionieriai interneto technologij\xc4\x85 Europoje, prad\xc4\x97dami j\xc4\xaf \xc4\xafdiegti pra\xc4\x97jusio am\xc5\xbeiaus 9-ame de\xc5\xa1imtmetyje._NEWLINE_Neseniai CERN tapo vienu did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 paskirstyt\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavim\xc5\xb3 vystymo centru: prad\xc4\x97jo Enabling Grids for E-sciencE projekt\xc4\x85, palaiko LHC Computing Grid projekt\xc4\x85, skirt\xc4\x85 b\xc5\xabsimiems LHC greitintuvo duomenims analizuoti.'