b'\n_START_ARTICLE_\nVija Artman\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nVija Artman\xc4\x97 (1929 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 21 d. Tukume, Latvija- 2008 m. spalio 11 d. Rygoje) \xe2\x80\x93 latvi\xc5\xb3 kino ir teatro aktor\xc4\x97, TSRS liaudies artist\xc4\x97 (1969), viena \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 tarybini\xc5\xb3 aktori\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1946 m. baig\xc4\x97 Rygos J. Rainio Meninio teatro aktorin\xc4\x99 studij\xc4\x85 ir iki 1998 m. dirbo \xc5\xa1iame teatre. 1999 m. per\xc4\x97jo dirbti \xc4\xaf Rygos jaunimo teatr\xc4\x85._NEWLINE_Kine debiutavo 1956 m. \xc5\xbdinomiausiais vaidmenimis tapo Sonia filme "Savas kraujas" (1963 m.) ir Ona V. \xc5\xbdalakevi\xc4\x8diaus filme "Niekas nenor\xc4\x97jo mirti" (1966 m.)._NEWLINE__NEWLINE_1964 ir 1968 m. tapo S\xc4\x85jungini\xc5\xb3 kino festivali\xc5\xb3 laureate._NEWLINE_Jos 50-me\xc4\x8diui Rygos kino studijoje ekranizuotas S. Moemo romanas "Teatras", kuriame V. Artmane suk\xc5\xabr\xc4\x97 pagrindin\xc4\xaf D\xc5\xbeiulijos Lambert vaidmen\xc4\xaf. Apie aktor\xc4\x99 sukurti du dokumentiniai filmai "Pokalbis su karaliene" (1980 m.) ir "Nuskriausta karalien\xc4\x97. Vija Artman\xc4\x97" (2007 m.), para\xc5\xa1ytos trys knygos._NEWLINE_Vija Artmene aktyviai dalyvavo tarybin\xc4\x97s Latvijos visuomeniniame gyvenime- buvo kandidat\xc4\x97 \xc4\xaf Latvijos KP CK narius, vadovavo Latvijos TSR teatro darbuotoj\xc5\xb3 s\xc4\x85jungai, buvo tarybinio Taikos gynimo komiteto nar\xc4\x97, apdovanota daugeliu valstybini\xc5\xb3 TSRS apdovanojim\xc5\xb3. Latvijos Trij\xc5\xb3 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 ordino kavalier\xc4\x97. Jos vardu 1968 m. pavadintas asteroidas (4136 Artmane).'