b'\n_START_ARTICLE_\nDunojaus kult\xc5\xabra\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nDunojaus kult\xc5\xabr\xc5\xb3 terminas pla\xc4\x8diai vartotas iki XX a. devintojo de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio vidurio ankstyviausioms Europos \xc5\xbeemdirbi\xc5\xb3 kult\xc5\xabroms apib\xc5\xabdinti. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo skiriami 4, v\xc4\x97liau 2 (tik pirmieji) Dunojaus kult\xc5\xabr\xc5\xb3 laikotarpiai: pirmuoju (nuo 5300\xc2\xa0m. pr. m. e.) laikotarpiu tarp Dniestro ir Reino bei dab. Serbijos ir Juodkalnijos bei Belgijos teritorijose buvo paplitusi vientisa kult\xc5\xabra. \xc5\xbdmon\xc4\x97s k\xc5\xabr\xc4\x97si laikinose gyvenviet\xc4\x97se; rasta medini\xc5\xb3 stulpin\xc4\x97s konstrukcijos ilg\xc5\xb3j\xc5\xb3 pastat\xc5\xb3 liekan\xc5\xb3. Vert\xc4\x97si pl\xc4\x97\xc5\xa1inine lydimine \xc5\xbeemdirbyste, naudojo plei\xc5\xa1tinius akmeninius kirvius. \xc5\xa0iam laikotarpiui b\xc5\xabdinga linijiniu juostiniu ornamentu puo\xc5\xa1ta keramika, dvigeld\xc5\xbei\xc5\xb3 moliusk\xc5\xb3 dygliuo\xc4\x8di\xc5\xb3 kriaukl\xc4\x97s. Dirv\xc4\x85 nualin\xc4\x99 \xc5\xbemon\xc4\x97s keldavosi kitur, v\xc4\x97liau gr\xc4\xaf\xc5\xbedavo. Gyvenvietes atstatydavo, rasti keli kult\xc5\xabriniai sluoksniai._NEWLINE_V-ojo t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. viduryje (antrasis laikotarpis) radosi regionini\xc5\xb3 ypatum\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 statyti trapecijos formos ilgieji pastatai, paplito br\xc5\xabk\xc5\xa1ni\xc5\xb3 ir br\xc5\xabk\xc5\xa1neli\xc5\xb3 linijomis puo\xc5\xa1ti indai. Dunojaus kult\xc5\xabra \xc4\x97m\xc4\x97 plisti \xc4\xaf vakarus; Reino-Dunojaus auk\xc5\xa1tupio baseine susiklost\xc4\x97 Roseno kult\xc5\xabra ir Finkel\xc5\xa1teino kult\xc5\xabra, o prie Dunojaus vidurupio ir \xc5\xbeemupio\xc2\xa0\xe2\x80\x93 linijin\xc4\x97s juostin\xc4\x97s keramikos kult\xc5\xabra, Lendjelio kult\xc5\xabra, Tisos kult\xc5\xabra._NEWLINE_Tre\xc4\x8diuoju laikotarpiu (priskiriamas eneolitui) susiformavo Bodrogkere\xc5\xa1turo kult\xc5\xabra (dab. Vengrijos teritorijoje) ir Jordanovo kult\xc5\xabra (dab. Austrijos, Lenkijos ir Vengrijos teritorijose). Ketvirtajam laikotarpiui buvo priskiriamos Vidurio Europos senojo bronzos am\xc5\xbeiaus kult\xc5\xabros.'