b'\n_START_ARTICLE_\nLevas Karsavinas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nSesuo balerina Tamara Karsavina. 1901\xe2\x80\x931906 m. studijavo istorij\xc4\x85 Sankt Peterburgo universitete. 1909\xe2\x80\x931910 m., 1912\xe2\x80\x931916 m. Petrogrado Istorijos ir filolologijos instituto visuotin\xc4\x97s istorijos d\xc4\x97stytojas, 1921\xe2\x80\x931922 m. instituto rektorius. 1916\xe2\x80\x931922 m. Petrogrado universiteto d\xc4\x97stytojas, 1921\xe2\x80\x931922 m. humanitarini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakulteto dekanas. 1916 m. istorijos ir teologijos daktaras, profesorius. 1922 m. i\xc5\xa1tremtas, iki 1926 m. gyveno Berlyne, dalyvavo Eurazie\xc4\x8di\xc5\xb3 s\xc4\x85j\xc5\xabd\xc5\xbeio veikloje. 1926 m. persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_1927 m. prof. Augustinas Voldemaras. Izidorius Tamo\xc5\xa1aitis. ir Vladas \xc5\xa0imk\xc5\xabnas.  pakviet\xc4\x97 d\xc4\x97styti Lietuvos universitete. 1928\xe2\x80\x931940 m. Vytauto Did\xc5\xbeiojo universiteto, 1940\xe2\x80\x931946 m. Vilniaus universiteto profesorius, \xc5\xa1io universiteto Visuotin\xc4\x97s istorijos katedros ved\xc4\x97jas. 1944\xe2\x80\x931949 m. Vilniaus dail\xc4\x97s muziejaus direktorius, Vilniaus dail\xc4\x97s instituto profesorius._NEWLINE_1949 m. suimtas, nuo 1950 m. kalintas Abez\xc4\x97s lageryje. Jame para\xc5\xa1\xc4\x97 apie 20 filosofijos veikal\xc5\xb3, poetini\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3, i\xc5\xa1liko \xe2\x80\x9eSonet\xc5\xb3 vainikas\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eTercinos\xe2\x80\x9c, k\xc5\xabriniuose poetine forma i\xc5\xa1d\xc4\x97st\xc4\x97 esminius filosofijos teiginius. Nepaisant represij\xc5\xb3, pokario Lietuvos mokyklose buvo naudojami Levo Karsavino para\xc5\xa1yti istorijos vadov\xc4\x97liai.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabryba\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofinei k\xc5\xabrybai b\xc5\xabdinga teosofin\xc4\x97s tendencijos, filosofijos ir teologijos vienov\xc4\x97, j\xc5\xb3 taikymas asmenyb\xc4\x97s, visuomen\xc4\x97s, istorijos ir kult. problemoms nagrin\xc4\x97ti. Filosofij\xc4\x85 grind\xc4\x97 strukt\xc5\xabri\xc5\xa1ku visa ko vienov\xc4\x97s (rus. \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb0) principu, kur\xc4\xaf man\xc4\x97 esant pajungt\xc4\x85 dinami\xc5\xa1kai trivienybei (rus. \xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xbe), t. y. \xc5\xa0v\xc4\x8d. Trejyb\xc4\x97s id\xc4\x97jai, interpretuojamai pagal sta\xc4\x8diatiki\xc5\xb3 mokym\xc4\x85. Trivienyb\xc4\x99 suprato kaip tapsmo ir vystymosi \xc5\xa1altin\xc4\xaf._NEWLINE_Jo istorijos filosofija grind\xc5\xbeiama religiniais (sta\xc4\x8diatikyb\xc4\x97s) principais. Istorijos pa\xc5\xbeinimo objektas yra ne istorijos proceso prie\xc5\xbeastys ir motyvai, bet pats procesas, norint j\xc4\xaf paai\xc5\xa1kinti, suprasti jo b\xc5\xabtinum\xc4\x85 reikia tam tikro \xc4\xafsigyvenimo \xc4\xaf organi\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 vienov\xc4\x99. Jis i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 istorijos subjekt\xc5\xb3 hierarchij\xc4\x85: auk\xc5\xa1\xc4\x8diausiasis (dieva\xc5\xbemonija, empirin\xc4\x97s istorijos prasm\xc4\x97 ir tikslas), realusis (socialiai veikli \xc5\xbemonija kaip \xc4\xafvairialyp\xc4\x97 vienov\xc4\x97, pasirei\xc5\xa1kianti per socialinius subjektus), individualusis (\xc5\xbemogus). Teig\xc4\x97, kad kult\xc5\xabra, jos istorija yra dvasingumo, neatsiejamo nuo religijos, rai\xc5\xa1ka \xc5\xbemoni\xc5\xb3 veikloje. \xc5\xbdmogaus pa\xc5\xbeinimas rei\xc5\xa1kia savi\xc5\xbein\xc4\x85, jis prasideda nuostabos pajauta. Visas pasaulis, sukurtoji b\xc5\xabtis savo tobulybe yra aktual\xc5\xabs, o netobulumu \xe2\x80\x93 potencial\xc5\xabs. Netobulumo prie\xc5\xbeastis yra mirties baim\xc4\x97, nenoras aukotis d\xc4\x97l kit\xc5\xb3, jis gali egzistuoti kartu su tobulybe, b\xc5\xabti jos dalimi. M\xc4\x85stymo abstraktumas i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kia netobulum\xc4\x85, kaip vadinamojo simfoni\xc5\xa1kumo stok\xc4\x85. \xc5\xbdmogus yra visa ko vienov\xc4\x97s dalis, bet i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kia j\xc4\x85 netobulai. Individo siekis tobul\xc4\x97ti yra noras aktualizuoti savo vienyb\xc4\x99 su kita b\xc5\xabtimi. \xc4\xae tobulum\xc4\x85 veda pa\xc5\xbeinimas ir meil\xc4\x97, kuri neatsiejama nuo pasiaukojimo. Am\xc5\xbeinyb\xc4\x97 rei\xc5\xa1kia visalaiki\xc5\xa1kum\xc4\x85, apimant\xc4\xaf praeities, dabarties ir ateities vienov\xc4\x97s \xc4\xaf\xc5\xbevalg\xc4\x85. Jo ontologija ir gnoseologija, apimanti egzistencinius pradus, artima egzistencijos, dialogo, fenomenologinei filosofijai, filosofijos antropologijai. Jo kult\xc5\xabros istorijos tyrimams tr\xc5\xabksta tuometin\xc4\x97s kult. filosofijos teorijos princip\xc5\xb3 taikymo.'