b"\n_START_ARTICLE_\nBendratis\n_START_PARAGRAPH_\nBendratis\xc2\xa0(lot. Infinitivus)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nekaitoma veiksma\xc5\xbeod\xc5\xbeio forma, kurios nevar\xc5\xbeo nei asmens, nei skai\xc4\x8diaus, nei laiko, nei nuosakos kategorija._NEWLINE_Skirtingose kalbose bendratis sudaroma \xc4\xafvairiais b\xc5\xabdais: angl\xc5\xb3 kalboje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pridedant dalelyt\xc4\x99 to, roman\xc5\xb3 kalbose bendratis turi gal\xc5\xabn\xc4\x99 (pvz., ispan\xc5\xb3 k. -ar, -er, -ir) kuri kaitant \xc5\xbeod\xc4\xaf kei\xc4\x8diasi. \xc5\xa0ved\xc5\xb3 kalboje bendrat\xc4\xaf sudaro veiksma\xc5\xbeod\xc5\xbeio \xc5\xa1aknis ir gal\xc5\xabn\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 a, kuri kaitant i\xc5\xa1nyksta, arba prisideda nauja. Gvarani\xc5\xb3 kalboje bendratis yra veiksma\xc5\xbeod\xc5\xbeio \xc5\xa1aknis, o \xc5\xbeodis kaitomas pridedant prie\xc5\xa1d\xc4\x97lius ir priesagas. Balt\xc5\xb3, slav\xc5\xb3 ir tochar\xc5\xb3 kalbose bendraties priesaga yra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ti, t', -c, -tsi ir kaitant \xc5\xbeod\xc4\xaf i\xc5\xa1nyksta. Dalis kalb\xc5\xb3 (pvz., arab\xc5\xb3) bendraties formos neturi.\n_START_SECTION_\nLietuvi\xc5\xb3 kalboje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvi\xc5\xb3 kalboje veiksma\xc5\xbeod\xc5\xbeio bendratis baigiasi priesaga\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ti.\n_START_SECTION_\nBendraties vartojimas\n_START_PARAGRAPH_\nBendratis, priklausanti kitokiems veiksma\xc5\xbeod\xc5\xbeiams ir turinti proceso bei veiksnio reik\xc5\xa1m\xc4\x99, sakinyje laikoma suvestinio tarinio dalimi (prad\xc4\x97ti arti, baigti kulti, tur\xc4\x97ti i\xc5\xa1vykti, \xc5\xbead\xc4\x97ti sugr\xc4\xaf\xc5\xbeti, trok\xc5\xa1ti mokytis, liepti palaukti, pad\xc4\x97ti dirbti) arba tikslo aplinkybe (i\xc5\xa1eiti med\xc5\xbeioti, i\xc5\xa1ginti karves ganyti), nors neretai ir atsako \xc4\xaf klausim\xc4\x85 ko?"