b'\n_START_ARTICLE_\nPaveldimumas\n_START_PARAGRAPH_\nPaveldimumas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 organizmo geb\xc4\x97jimas perduoti genetin\xc4\x99 informacij\xc4\x85, koduojan\xc4\x8di\xc4\x85 organizmo po\xc5\xbeymius, palikuonims. D\xc4\x97l \xc5\xa1io geb\xc4\x97jimo visi gyvieji organizmai (augalai, grybai ar bakterijos) savo palikuonims perduoda r\xc5\xab\xc5\xa1iai b\xc5\xabdingus bruo\xc5\xbeus._NEWLINE_Bet kuris gyvas organizmas, atsirad\xc4\x99s lytinio dauginimosi b\xc5\xabdu, paveldi unikal\xc5\xb3 genetin\xc4\x97s informacijos rinkin\xc4\xaf. Tai rei\xc5\xa1kia, kad kiekvienos r\xc5\xab\xc5\xa1ies individui b\xc5\xabdingi tam tikri saviti bruo\xc5\xbeai. Spalv\xc4\x85, dyd\xc4\xaf ir form\xc4\x85 lemia tai, kaip genai perduodami i\xc5\xa1 vienos kartos \xc4\xaf kit\xc4\x85. Po\xc5\xbeymis, kuris gali b\xc5\xabti \xc5\xa1itaip perduotas, vadinamas paveld\xc4\x97tu po\xc5\xbeymiu.\n_START_SECTION_\nKintamumas\n_START_PARAGRAPH_\nLytinis kintamumas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\xafvairov\xc4\x97 tarp organizm\xc5\xb3, atsirandanti lytinio dauginimosi d\xc4\x97ka._NEWLINE_Daugelis gyv\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 atrodo pana\xc5\xa1\xc5\xabs, pvz., vienas \xc5\xbevirblis \xc4\xaf kit\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau gyv\xc5\xabnai ir augalai, atsirad\xc4\x99 lytinio dauginimosi b\xc5\xabdu, visada skiriasi nuo savo giminai\xc4\x8di\xc5\xb3. Tai sukuriama keli\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 pagalba: mejoz\xc4\x97s, nes susidarant lytin\xc4\x97ms l\xc4\x85stel\xc4\x97ms \xc4\xaf jas patenka atsitiktin\xc4\x97s chromosomos su savo aleliais, taip pat labai svarbus atsitiktinis l\xc4\x85steli\xc5\xb3 susiliejimas apvaisinimo metu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 niekas negali nusp\xc4\x97ti, pvz., kuris spermatozoidas su kuriuo aleli\xc5\xb3 rinkiniu susijungs su kiau\xc5\xa1ial\xc4\x85ste, kurios aleli\xc5\xb3 rinkinys taip pat atsitiktinis, krosingoveris\xc2\xa0\xe2\x80\x93 chromosom\xc5\xb3 apsikeitimas fragmentais mejoz\xc4\x97s metu, d\xc4\x97l kurio sukuriama dar didesn\xc4\x97 gen\xc5\xb3 rinkini\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x97, platinimasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paprastai organizmai siekia \xe2\x80\x9epas\xc4\x97ti\xe2\x80\x9c savo r\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf pla\xc4\x8diam areale, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 sudaromos s\xc4\x85lygos poruotis su kuo didesne \xc4\xafvairove tos pa\xc4\x8dios r\xc5\xab\xc5\xa1ies organizm\xc5\xb3, taip did\xc4\x97ja tikimyb\xc4\x97 i\xc5\xa1platinti naudingus r\xc5\xab\xc5\xa1iai po\xc5\xbeymius, kurie gal\xc4\x97jo nepriklausomai atsirasti vienuose ar kituose organizmuose. Kintamumas yra b\xc5\xabtinas r\xc5\xab\xc5\xa1iai egzistuoti, nes tik sukuriant didesn\xc4\x99 organizm\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x99 sudaroma galimyb\xc4\x97 r\xc5\xab\xc5\xa1iai i\xc5\xa1likti kintant aplinkos s\xc4\x85lygoms. Evoliucija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 procesas, kuris be lytinio kintamumo nevykt\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nAlelis\n_START_PARAGRAPH_\nAlelis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 viena i\xc5\xa1 keli\xc5\xb3 tos paties DNR (arba RNR) sek\xc5\xb3 form\xc5\xb3._NEWLINE_Dauguma \xc5\xbemogaus l\xc4\x85steli\xc5\xb3 turi du poras sudaran\xc4\x8di\xc5\xb3, arba homologini\xc5\xb3, chromosom\xc5\xb3 rinkinius. Juose yra sekos (kartu ir genai), kurios i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios atitinkamomis poromis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vadinamaisiais aleliais. Aleliai yra alternatyvios tos paties sekos atmainos. Jie visada b\xc5\xabna toje pa\xc4\x8dioje homologini\xc5\xb3 chromosom\xc5\xb3 vietoje, arba lokuse._NEWLINE_Aleliai yra keli\xc5\xb3 tip\xc5\xb3: dominantinis, recesyvinis, neutralus.\n_START_SECTION_\nDominuojantis alelis\n_START_PARAGRAPH_\nDominantinis alelis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 geno alelis, lemiantis dominuojan\xc4\x8dio po\xc5\xbeymio susidarym\xc4\x85. Jis nustelbia recesyvin\xc4\xaf alel\xc4\xaf. \xc5\xbdymimas did\xc5\xbei\xc4\x85ja raide, jis paprastai pasirei\xc5\xa1kia gyvo organizmo fenotipe. Genai egzistuoja daugiau negu viena forma. Kiekviena forma, arba alelis, gali tur\xc4\x97ti skirting\xc4\x85 poveik\xc4\xaf gyvo organizmo po\xc5\xbeymiams, arba fenotipui. Pavyzd\xc5\xbeiui, aki\xc5\xb3 spalv\xc4\x85 kontroliuojan\xc4\x8diame lokuse vienas alelis gali nulemti m\xc4\x97lynas akis, o kitas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 rudas. Daugeliu atvej\xc5\xb3 veiklus, arba ekspresuotas, b\xc5\xabna tik vienas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 aleli\xc5\xb3. Jis vadinamas dominantiniu aleliu.\n_START_SECTION_\nRecesyvinis alelis\n_START_PARAGRAPH_\nRecesyvinis alelis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 alelis, lemiantis nustelbiamojo po\xc5\xbeymio susidarym\xc4\x85. J\xc4\xaf nustelbia dominantinis alelis. Jeigu recesyvinis alelis pateks \xc4\xaf por\xc4\x85 su dominantiniu aleliu, jis bus neveiklus. Ta\xc4\x8diau recesyvinis alelis vis tiek yra genetin\xc4\x97s informacijos, arba genotipo, dalis. Tai rei\xc5\xa1kia, kad jis gali b\xc5\xabti perduotas kitai kartai. Jis pasireik\xc5\xa1 tik tada, kai susiporuos su identi\xc5\xa1ku recesyviniu aleliu.\n_START_SECTION_\nMendelio nustatytas po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 paveld\xc4\x97jimas\n_START_PARAGRAPH_\nMendelio nustatytas po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 paveld\xc4\x97jimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skirting\xc5\xb3 fenotip\xc5\xb3 santykis, gaunamas kry\xc5\xbeminantis gyviems organizmams._NEWLINE_Genetiniai tyrimai rodo, kad po\xc5\xbeymiai paveldimi ne atsitiktiniu b\xc5\xabdu. Jie laikosi nusp\xc4\x97jam\xc5\xb3 matematini\xc5\xb3 modeli\xc5\xb3. \xc5\xa0ie modeliai vadinami pagal juos atradus\xc4\xaf Gregor\xc4\x85 Johan\xc4\x85 Mendel\xc4\xaf. Jie taip pat gali b\xc5\xabti panaudoti norint parodyti, kaip po\xc5\xbeymiai yra perduodami i\xc5\xa1 vienos kartos \xc4\xaf kit\xc4\x85._NEWLINE_Mendelio d\xc4\x97sniai_NEWLINE_1.Po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 vienuodumo d\xc4\x97snis- kry\xc5\xbeminant homozigotines t\xc4\x97vin\xc4\x97s l\xc4\x85steles formas F1 kartos hibridai visi vienodi tiek pagal genotip\xc4\x85, tiek pagal fenotip\xc4\x85._NEWLINE_2.Po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskyrimo d\xc4\x97snis- toliau kry\xc5\xbeminant F1 kartos hibridus tarpusavyje- F2 kartoje palikuonys pagal fenotip\xc4\x85 ir genotip\xc4\x85 susiskirsto \xc4\xaf grupes, kuri\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius priklauso nuo to, pagal kelis po\xc5\xbeymius F1 kartos hibridai buvo heterozigotiniai._NEWLINE_3.Nepriklausom\xc5\xb3 po\xc5\xbeymi\xc5\xb3 paveld\xc4\x97jimo d\xc4\x97snis- po\xc5\xbeymiu paveldimumas vienas nuo kito nepriklauso, net jeigu tuos po\xc5\xbeymius lemiantys genai yra skirtingose homologini\xc5\xb3 chromosom\xc5\xb3 porose.\n_START_SECTION_\nHeterozigotin\xc4\x97 l\xc4\x85stel\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nHeterozigotin\xc4\x97 l\xc4\x85stel\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 l\xc4\x85stel\xc4\x97 su skirtingais aleliais: tame pa\xc4\x8diame homologini\xc5\xb3 chromosom\xc5\xb3 lokuse turi du skirtingus alelius: vien\xc4\x85 dominantin\xc4\xaf, kit\xc4\x85 recesyvin\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nSukib\xc4\x99 aleliai\n_START_PARAGRAPH_\nSukib\xc4\x99 aleliai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 aleliai, kurie paveldimi kartu._NEWLINE_Per lytin\xc4\xaf dauginim\xc4\x85si aleliai sukei\xc4\x8diami tarsi kortos kalad\xc4\x97je. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1is sukeitimas ne visada b\xc5\xabna labai kruop\xc5\xa1tus. Aleliai, esantys arti vienas kito toje pa\xc4\x8dioje chromosomoje, da\xc5\xbenai pasilieka kartu, taigi yra perduodami kaip viena grup\xc4\x97. Tokie aleliai vadinami sukibusiais.\n_START_SECTION_\nSu lytimi sukib\xc4\x99s alelis\n_START_PARAGRAPH_\nSu lytimi sukib\xc4\x99s alelis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 alelis, kur\xc4\xaf turi lytin\xc4\x97 chromosoma._NEWLINE_Lytin\xc4\x97se chromosomose yra daug aleli\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 ir lyt\xc4\xaf nulemian\xc4\x8di\xc5\xb3 aleli\xc5\xb3. Tai rei\xc5\xa1kia, kad kai kurie po\xc5\xbeymiai yra b\xc5\xabdingi vienai ly\xc4\x8diai, bet b\xc5\xabna reti arba i\xc5\xa1vis nepasirei\xc5\xa1kia kitoje lytyje. Pavyzd\xc5\xbeiui, raudonos ir \xc5\xbealios spalvos aklumas labiau b\xc5\xabdingas vyrams negu moterims.\n_START_SECTION_\nMutacija\n_START_PARAGRAPH_\nMutacija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paveldimas genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos pokytis._NEWLINE_Krosingoveris mejoz\xc4\x97s metu pergrupuoja genomo sekas. Tai \xc4\xafvyksta atsitiktinai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atsitiktiniu DNR molekul\xc4\x97s pertvarkymu arba chromosom\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus ar formos pakitimu. Tokie poky\xc4\x8diai vadinami mutacijomis. Jeigu mutacija \xc4\xafvyksta lytin\xc4\x97je l\xc4\x85stel\xc4\x97je, ji gali b\xc5\xabti perduota i\xc5\xa1 vienos kartos \xc4\xaf kit\xc4\x85. Mutacijos yra gyv\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 kintamumo \xc5\xa1altinis. J\xc5\xb3 d\xc4\x97ka gali vykti evoliucija.\n_START_SECTION_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nGenetika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mokslas apie paveldimum\xc4\x85: apie tai, kaip perduodami po\xc5\xbeymiai. Mokslininkai da\xc5\xbenai atlieka bandymus, per kuriuos u\xc5\xbeauginama daug bakterij\xc5\xb3, augal\xc5\xb3 arba gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 kart\xc5\xb3. Genetiniams bandymams labai tinka bakterijos ir vaisin\xc4\x97s musel\xc4\x97s, nes jos greitai dauginasi ir jas nesunku laikyti.\n_START_SECTION_\nGenetin\xc4\x97 in\xc5\xbeinerija\n_START_PARAGRAPH_\nGenetin\xc4\x97 in\xc5\xbeinerija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dirbtinis gyvo organizmo fenotipo pakeitimas._NEWLINE_Genetin\xc4\x97je in\xc5\xbeinerijoje mokslininkai s\xc4\x85moningai pakei\xc4\x8dia genotipus, perkeldami genus i\xc5\xa1 vieno organizmo \xc4\xaf kit\xc4\x85. \xc5\xa0itaip genetikai in\xc5\xbeinieriai gali suteikti organizmui po\xc5\xbeymius, kuri\xc5\xb3 \xc5\xa1is paprastai neturi. Bakterijos, gautos genetin\xc4\x97s in\xc5\xbeinerijos b\xc5\xabdu, gali b\xc5\xabti panaudotos gaminti tokioms med\xc5\xbeiagoms kaip \xc5\xbemogaus hormonai. Pagamintas hormon\xc5\xb3 insulinas naudojamas diabetui gydyti.'