b'\n_START_ARTICLE_\nMarksizmas\n_START_SECTION_\nMarksizmo srov\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nMarksizmas atsirado XIX am\xc5\xbeiuje radikaliai reformuojant vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 klasikin\xc4\x99 filosofij\xc4\x85, sujungiant H\xc4\x97gelio dialektik\xc4\x85 su Fojerbacho materializmu, taip pat kritikuojant A. Smito ir D. Rikardo politin\xc4\x99 ekonomik\xc4\x85 bei Sen-Simono, Oveno ir Fjur\xc4\x97 utopin\xc4\xaf socializm\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Markso mirties toliau spar\xc4\x8diai k\xc5\xabr\xc4\x97si \xc4\xafvairios socialdemokrat\xc5\xb3 bei komunist\xc5\xb3 partijos, kurios skirtingai interpretavo K. Markso filosofij\xc4\x85. Da\xc5\xbenai laikotarpis, truk\xc4\x99s nuo Markso mirties iki V. I. Lenino i\xc5\xa1kilimo vadinamas \xe2\x80\x9eortodoksinio marksizmo laikotarpiu\xe2\x80\x9c, kadangi tuo metu nebuvo sukurta joki\xc5\xb3 nauj\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiesiog interpretuojamos senos Markso id\xc4\x97jos._NEWLINE_\xc5\xbdymiausi to meto marksistai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai rus\xc5\xb3 filosofas Georgijus Plechanovas ir \xc4\x8dek\xc5\xb3-vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofas Karlas Kautskis (pastarajam Leninas skyr\xc4\x97 savo darb\xc4\x85 \xe2\x80\x9eProletarin\xc4\x97 revoliucija ir renegatas Kautskis\xe2\x80\x9c). G. Plechanovas, kartu su V. I. Leninu, buvo vieni i\xc5\xa1 Rusijos Socialdemokrat\xc5\xb3 Darbinink\xc5\xb3 Partijos k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3._NEWLINE_1904 metais, \xc4\xafsiplieskus konfliktui tarp V. I. Lenino ir jo bendrapartie\xc4\x8dio J. Martovo, partija skilo \xc4\xaf bol\xc5\xa1evik\xc5\xb3 ir men\xc5\xa1evik\xc5\xb3 frakcijas. Men\xc5\xa1evikai, \xc4\xaf kuri\xc5\xb3 frakcij\xc4\x85 pasitrauk\xc4\x97 ir G. Plechanovas, teig\xc4\x97, jog Rusija n\xc4\x97ra kult\xc5\xabri\xc5\xa1kai, bei, kas svarbiausia marksistams, ekonomi\xc5\xa1kai pribrendusi socialistinei revoliucijai. Bol\xc5\xa1evikai tai laik\xc4\x97 men\xc5\xa1evik\xc5\xb3 nery\xc5\xbetingumu ir peik\xc4\x97 juos._NEWLINE_Kadangi pamatiniai klasikinio marksizmo principai teik\xc4\x97 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 ekonomikai, kaip visuomen\xc4\x97s fundamentui (bazei), tai V. I. Lenino radikalus po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf politologij\xc4\x85 ir istorij\xc4\x85, i\xc5\xa1reik\xc5\xa1tas knygose \xe2\x80\x9eValstyb\xc4\x97 ir revoliucija\xe2\x80\x9c bei \xe2\x80\x9eImperializmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia kapitalizmo stadija\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1 principo suk\xc5\xabr\xc4\x97 nauj\xc4\x85 marksizmo form\xc4\x85, i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 vadint\xc4\x85 \xe2\x80\x9ebol\xc5\xa1evizmu\xe2\x80\x9c, v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 marksizmu-leninizmu._NEWLINE_Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje marksizmas-leninizmas buvo paskelbtas oficiali\xc4\x85ja doktrina, teig\xc4\x97, jog Leninas papild\xc4\x97 ir patobulino marksizm\xc4\x85. Stalino valdymo metais jis papild\xc4\x97 V. I. Lenino filosofin\xc4\x99-politologin\xc4\x99 koncepcij\xc4\x85, \xc5\xa1itaip suformuodamas kit\xc4\x85 savit\xc4\x85 doktrin\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 marksizm\xc4\x85-leninizm\xc4\x85-stalinizm\xc4\x85, v\xc4\x97liau supaprastintai (da\xc5\xbeniausiai oponent\xc5\xb3) vadint\xc4\x85 stalinizmu.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVienas i\xc5\xa1 Lenino bendrapartie\xc4\x8di\xc5\xb3, Levas Trockis, tur\xc4\x97jo savo marksistin\xc4\xaf po\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\xaf, kuris i\xc5\xa1 principo nesutapo nei su men\xc5\xa1evik\xc5\xb3, nei su Lenino pozicija. Kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 priklaus\xc4\x99s men\xc5\xa1evik\xc5\xb3, po to\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bol\xc5\xa1evik\xc5\xb3 frakcijoms, jis Komunist\xc5\xb3 Partijos viduje suk\xc5\xabr\xc4\x97 grup\xc4\x99 \xe2\x80\x9eDemokratinis Centralizmas\xe2\x80\x9c, kuri siek\xc4\x97 u\xc5\xbekirsti keli\xc4\x85 autoritarin\xc4\x97ms-centralistin\xc4\x97ms tendencijoms partijos viduje bei sustiprinti demokratin\xc4\xaf centralizm\xc4\x85 \xc5\xa1alyje._NEWLINE_V\xc4\x97liau, at\xc4\x97jus \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 J. Stalinui, su opozicija buvo susidorota, L. Trockis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1tremtas, v\xc4\x97liau pab\xc4\x97go \xc4\xaf Vakarus, kur suk\xc5\xabr\xc4\x97 \xe2\x80\x9eKetvirt\xc4\x85j\xc4\xaf internacional\xc4\x85\xe2\x80\x9c ir toliau pl\xc4\x97tojo savo id\xc4\x97jas. L. Trockis laik\xc4\x97 save V. I. Lenino pasek\xc4\x97ju, pats savo id\xc4\x97jas vadino \xe2\x80\x9emarksizmu-bol\xc5\xa1evizmu\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9etrockizmo\xe2\x80\x9c pavadinim\xc4\x85 sugalvojo jo oponentai._NEWLINE_\xc5\xa0iais laikais trockizmui atstovauja organizacija International Marxist Tendency, veikianti daugiau kaip 60 \xc5\xa1ali\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuolaikinei trockizmo teorijai svarb\xc5\xabs Levo Trockio, Tony Cliff, Allan Woods teoriniai darbai._NEWLINE_Pagrindin\xc4\x97 trockizmo koncepcija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 permanentin\xc4\x97 revoliucija, kuri deklaruoja nesustojam\xc4\x85 kov\xc4\x85 u\xc5\xbe savo teises, net ir proletariato diktat\xc5\xabros metu.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMaoizmo vardas kil\xc4\x99s nuo Kinijos Liaudies Respublikos vadovo Mao Dze Duno vardo. Maoistai save laik\xc4\x97 Stalino sek\xc4\x97jais, buvo antirevizionistai (nepalaik\xc4\x97 N. Chru\xc5\xa1\xc4\x8diovo reform\xc5\xb3).\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nMao Dze Dunas paliko savit\xc5\xb3 darb\xc5\xb3 apie dialektik\xc4\x85 ir epistemologij\xc4\x85, smulkiai apra\xc5\xa1\xc4\x97 revoliucijos taktik\xc4\x85, kuri\xc4\x85 pritaik\xc4\x97 ir tre\xc4\x8diosioms pasaulio \xc5\xa1alims. Mao Dze Dunas revoliucijoje teik\xc4\x97 svarb\xc4\x85 partizaniniam karui kaip revoliucijos \xc4\xafrankiui._NEWLINE_\xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97s rinkos reformos da\xc5\xbenai taip pat laikomos tam tikra maoizmo interpretacija.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNeomarksizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Vakaruose kil\xc4\x99s platus jud\xc4\x97jimas, kuriam priklauso tokie filosofai kaip Marleau-Ponty, Sartre ir Frankfurto mokyklos atstovai (Erich Fromm, Max Horkheimer, Theodor Adorno, Herbert Marcuse, Friedrich Pollock, Franz Leopold Neumann)._NEWLINE_\xe2\x80\x9eFrankfurto mokyklos\xe2\x80\x9c jud\xc4\x97jimas kilo Frankfurto prie Maino universitete, kur gyvavo stiprus Socialini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 institutas. Prad\xc5\xbeia laikoma Felix Weil daktaro disertacija apie marksizm\xc4\x85._NEWLINE_Postmoderniajam marksizmui ir postmarksizmui atstovauja Gilles Deleuze, Jean Baudrillard, Zygmunt Bauman, Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek, Aleksandras Tarasovas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nAnglosaksi\xc5\xa1kuose kra\xc5\xa1tuose kil\xc4\x99s marksistinis s\xc4\x85j\xc5\xabdis, kurio atsiradimas siejamas su G. A. Cohen publikacija \xe2\x80\x9eKarlo Markso istorijos teorija: Gynyba\xe2\x80\x9c (1978\xc2\xa0m.) ir \xe2\x80\x9eRugs\xc4\x97jo grupe\xe2\x80\x9c. M\xc4\x85stytojai redukavo marksizmo teorij\xc4\x85, atmet\xc4\x97 visus ideologinius dalykus, prakti\xc5\xa1kai atsisak\xc4\x97 dialektikos kaip Hegelio idealistinio palikimo. \xc5\xbdymiausi atstovai: Gerald Cohen, Erik Wright, Jon Elster.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nAnalitiniai marksizmui b\xc5\xabdingas \xc4\xafsipareigojimas visuotinai priimtoms mokslini\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 pl\xc4\x97tojimo ir mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 vykdymo normoms. Daugelis analitini\xc5\xb3 marksist\xc5\xb3 yra moksliniai realistai. Ta\xc4\x8diau suvokiama, kad steb\xc4\x97jimas negali b\xc5\xabti neutralus, jis visada yra \xc5\xa1iek tiek ideologizuotas._NEWLINE_Klasikinio marksizmo pretenzij\xc4\x85 \xc4\xaf kitoki\xc4\x85 negu bur\xc5\xbeuazini\xc5\xb3 socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 metodologij\xc4\x85 yra vertinama skepti\xc5\xa1kai. Analitinio marksizmo r\xc4\x97muose yra ar buvo atliekami \xc4\xafvair\xc5\xabs empiriniai tyrimai._NEWLINE_Analitikai itin skepti\xc5\xa1kai \xc5\xbei\xc5\xabri \xc4\xaf dialektik\xc4\x85 ir daugiausiai remiasi v\xc4\x97lyvaisiais Markso darbais.\n_START_SECTION_\nMarksizmas ir marksistai \xc5\xa1iandien\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuolaikinis marksizmas turi daug pasek\xc4\x97j\xc5\xb3 tiek mokslin\xc4\x97je, tiek politin\xc4\x97je sferoje. Marksizmas padar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 daugelio \xc5\xa1ali\xc5\xb3 istorijai._NEWLINE_\xc4\xaevairiose \xc5\xa1alyse marksistai toliau kovoja u\xc5\xbe vald\xc5\xbei\xc4\x85, tai pat daug kur marksistin\xc4\x97s partijos yra valdan\xc4\x8diosios. Did\xc5\xbeiausios tarptautin\xc4\x97s marksistin\xc4\x97s organizacijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 International Marxist Tendency, Youth for International Socialism.'