b'\n_START_ARTICLE_\nSlavskas (Kaliningrado sritis)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGastos gyvenviet\xc4\x97 pamin\xc4\x97ta 1292 m. Voki\xc5\xa1kas miestelio pavadinimas kilo nuo j\xc4\x97gerio Heinricho Erentrachto, kuriam 1657 m. Didysis kurfiurstas Fridrichas Vilhelmas padovanojo 50 hug\xc5\xb3 ir 30 marg\xc5\xb3 (832,5 ha) \xc5\xbeem\xc4\x97s vald\xc4\x85 tarp Til\xc5\xbe\xc4\x97s ir Labguvos (vok. Labiau, rus. \xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba), vardo (vok. Heinrichswalde \xe2\x80\x93 Heinricho mi\xc5\xa1kas)._NEWLINE_1686 m. naujasis dvaro savininkas Vilhelmas Reinholdas fon Halenas gyvenviet\xc4\x97je pastat\xc4\x97 ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85, bet miestelis spar\xc4\x8diai prad\xc4\x97jo augti, tod\xc4\x97l jo na\xc5\xa1l\xc4\x97 jau 1691 m. prad\xc4\x97jo naujos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios statyb\xc4\x85. Jai mirus ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 1694 m. pabaig\xc4\x97 antrasis jos vyras grafas fon Kalneinas. 1738 m. Heinrichsvald\xc4\x97s savininku tapo Pr\xc5\xabsijos karalius Frydrichas Vilhelmas I. 1753 m. grafo Kaiserlingo Rautenburgo dvare Spragt\xc5\xb3 kaime (dabar Malinovka) grafo vaikus mok\xc4\x97 tada dar niekam ne\xc5\xbeinomas jaunas filosofas Imanuelis Kantas._NEWLINE_1756\xe2\x80\x931763 m. Septynme\xc4\x8dio karo metu miestel\xc4\xaf vald\xc4\x97 Rusijos imperator\xc4\x97 Jelizaveta. Nors nuo karo veiksm\xc5\xb3 miestelis nenukent\xc4\x97jo, ta\xc4\x8diau 1761 m. j\xc4\xaf gerokai apgriov\xc4\x97 stipri audra, pralau\xc5\xbeusi apsaugines dambas ir u\xc5\xbetvind\xc5\xbeiusi vis\xc4\x85 apylink\xc4\x99. Damb\xc5\xb3 atstatymui vadovavo Pr\xc5\xabsijos gubernatorius generolas Vasilijus Suvorovas, kurio s\xc5\xabnus Aleksandras Suvorovas v\xc4\x97liau tapo garsiu karved\xc5\xbeiu._NEWLINE_1792 m. ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios bok\xc5\xa1t\xc4\x85, kad nenugri\xc5\xabt\xc5\xb3 pats, teko nugriauti. 1812 m. dvar\xc4\x85 nupirko grafas Otas Ditrichas Kaiserlingas, karo su Napoleonu metais tarnav\xc4\x99s rus\xc5\xb3 armijoje pulkininku ir u\xc5\xbe Karaliau\xc4\x8diaus u\xc5\xbe\xc4\x97mim\xc4\x85 apdovanotas \xc5\xa0v. Vladimiro 3 ir 4 laipsnio bei \xc5\xa0v. Onos 3 ir 4 laipsnio ordinais su brilijantais. Kaiserlingas mir\xc4\x97 savo dvare 1829 m., palaidotas dvaro kapin\xc4\x97se._NEWLINE_Apylink\xc4\x97s nuo seno gars\xc4\x97jo geromis med\xc5\xbeiokl\xc4\x97mis. 1862 m. jau pirm\xc4\x85 med\xc5\xbeiokl\xc4\x97s dien\xc4\x85 Pr\xc5\xabsijos princas Fridrichas Karlas per 25 \xc5\xbeingsnius nukov\xc4\x97 stumbr\xc4\x85, o dar po keli\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 bried\xc4\xaf, kurio ragai tur\xc4\x97jo 22 ataugas. Heinrichsvald\xc4\x99 savo med\xc5\xbeiokl\xc4\x97ms rinkosi Pr\xc5\xabsijos princai Albrechtas, Vilhelmas, Heinrichas, Austrijos princas Rudolfas, Bavarijos princas Leopoldas, Vokietijos vyriausyb\xc4\x97s ir kariuomen\xc4\x97s vadai. 1904, 1907 ir 1910 m. Pait\xc4\x97s apylink\xc4\x97se med\xc5\xbeiojo ir Vokietijos imperatorius Vilhelmas II. Sekenburgo mi\xc5\xa1kas vyriausyb\xc4\x97s sprendimu netgi buvo paskelbtas draustiniu, kuriame u\xc5\xbedrausta bet kokia med\xc5\xbeiokl\xc4\x97, malk\xc5\xb3 paruo\xc5\xa1imas, uog\xc5\xb3 ir gryb\xc5\xb3 rinkimas, kad niekas netrukdyt\xc5\xb3 veisti ir selekcionuoti bried\xc5\xbeius._NEWLINE_1867 m. senoji ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia buvo nugriauta, jos vietoje 1867 m. liepos 17 d. prad\xc4\x97jus, o 1869 m. spalio 15 d. u\xc5\xbebaigus darbus, buvo pastatyta neogotikinio stiliaus trinav\xc4\x97 m\xc5\xabrin\xc4\x97 katedra, \xc4\x8dia rezidavo superintendantas. Sovietme\xc4\x8diu ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia paversta sand\xc4\x97liu. 1893 m. Gast\xc5\xb3 kaimas ir ba\xc5\xbenytkaimis sujungtos \xc4\xaf vien\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Heinrichsvald\xc4\x99. Iki 1818 m. Gastos priklaus\xc4\x97 Til\xc5\xbe\xc4\x97s apskri\xc4\x8diai. 1818 m. \xc4\xafsteigus Pakaln\xc4\x97s apskrit\xc4\xaf Heinrichsvald\xc4\x97 tapo jos centru. Nuo 1919 m. spalio 28 d. pervadinus apskrit\xc4\xaf \xe2\x80\x93 Elhiderungo apskrities centras. Mieste prad\xc4\x97ti rengti turg\xc5\xabs, renkama taryba. 1891 m. per miestel\xc4\xaf nutiestas gele\xc5\xbeinkelis Karaliau\xc4\x8dius\xe2\x80\x93Til\xc5\xbe\xc4\x97 dar labiau pagyvino miestelio augim\xc4\x85. 1891 m. pastatyta ir apskrities ligonin\xc4\x97, o nuo 1900 m. Heinrichsvald\xc4\x97 tapo klimatiniu kurortu. 1936 m. pastatytas atviras mineralinio vandens baseinas, tap\xc4\x99s dar vienu poilsiautoj\xc5\xb3 traukos objektu._NEWLINE_1914 m. rugs\xc4\x97jo 9 d. Heinrichsvald\xc4\x99 u\xc5\xbe\xc4\x97me rus\xc5\xb3 kariuomen\xc4\x97, bet jau rugs\xc4\x97jo 12 d. rusai gavo b\xc4\x97gti. Pirmaj\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 primena kari\xc5\xb3 kapai miesto centre, kuriuose palaidoti 12 rus\xc5\xb3 ir 2 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kareiviai. Dar 15 rus\xc5\xb3 kari\xc5\xb3 ilsisi keli kilometrai u\xc5\xbe miesto, keli\xc5\xb3 \xc4\xaf Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 (dabar Timiriazevas) ir Palinkunius (dabar R\xc5\xbeevskoje) sankry\xc5\xbeoje._NEWLINE_1887-1944 m. Gastose veik\xc4\x97 spaustuv\xc4\x97, kuri\xc4\x85 \xc4\xafsteig\xc4\x97 J. H. Lemannas, nuo 1898 m. savininkai keit\xc4\x97si. Ji tur\xc4\x97jo filialus Kauk\xc4\x97nuose ir Skaisgiriuose. Veik\xc4\x97 gele\xc5\xbeinkelio stotis, 2 v\xc4\x97jo mal\xc5\xabnai, pienin\xc4\x97, duj\xc5\xb3 fabrikas. 1945 m. Gastas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 TSRS kariuomen\xc4\x97. Nuo 1946 m. priklauso Rusijos federacijos Kaliningrado sri\xc4\x8diai.\n_START_SECTION_\nLietuviai\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvininkai miestel\xc4\xaf vadino Gastomis, Gastais. 1688 m. \xc4\xafkurta parapin\xc4\x97 mokykla, kurioje nuo 1813 mokytojavo lietuvi\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tijos darbuotojas Erdmonas \xc5\xa0esnakas, XIX a. antroji pus\xc4\x97je \xe2\x80\x93 dar keli lietuvininkai. Iki XIX a. prad\xc5\xbeioje didum\xc4\x85 parapijos gyventoj\xc5\xb3 sudar\xc4\x97 lietuviai, XIX a. viduryje j\xc5\xb3 buvo daugiau kaip 3700 \xc5\xbemoni\xc5\xb3, tai sudar\xc4\x97 apie 38\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3. 1877 m. ir ba\xc5\xbenytin\xc4\x97s statistikos duomenimis, 1890 m. \xe2\x80\x93 1050, apie 14\xc2\xa0%, 1902 m. \xe2\x80\x93 900, apie 12\xc2\xa0%. Gastose 1905 m. buvo 2,7\xc2\xa0% lietuvi\xc5\xb3. Po Pirmojo pasaulinio karo apie 100 lietuvi\xc5\xb3 lank\xc4\x97 kas sekmadien\xc4\xaf jiems kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 laikytas pamaldas._NEWLINE_Gastose, ypa\xc4\x8d apylink\xc4\x97se, nuo 1955 m. apsigyveno daug lietuvi\xc5\xb3, daugiausia Sibiro tremtini\xc5\xb3, politini\xc5\xb3 kalini\xc5\xb3, kuriems taryb\xc5\xb3 vald\xc5\xbeia draud\xc4\x97 gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf Lietuv\xc4\x85. 1989 m. gyventoj\xc5\xb3 sura\xc5\xa1ymo duomenimis, Slavsko rajone gyveno apie 2320 lietuvi\xc5\xb3, apie 33\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3. 1991 m. \xc4\xafsteigta Gast\xc5\xb3 lietuvi\xc5\xb3 draugija, turinti 180 nari\xc5\xb3, bibliotek\xc4\x85. Jos pirmoji pirminink\xc4\x97 V. Vasiliauskien\xc4\x97, nuo 1998 pirmininkas \xe2\x80\x93 R. Tauka\xc4\x8dikas. Prie Slavsko rajono rusi\xc5\xa1k\xc5\xb3 mokykl\xc5\xb3 ir pa\xc4\x8diose Gastose veikia 6 lietuvi\xc5\xb3 kalbos ir etnokult\xc5\xabros b\xc5\xabreliai ir fakultatyvai, nuo 1994 m. \xe2\x80\x93 Gast\xc5\xb3 vokalinis ansamblis \xe2\x80\x9eBer\xc5\xbeynas\xe2\x80\x9c, nuo 1999 m. \xe2\x80\x93 vaik\xc5\xb3 folkloro ansamblis \xe2\x80\x9eBer\xc5\xbeyn\xc4\x97lis\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdym\xc5\xabs \xc5\xbemon\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nHeinrihsvald\xc4\x97je 1783 m. gim\xc4\x97 garsus lietuvi\xc5\xb3 vargonininkas Endrikis Budrius, 1869 m. gim\xc4\x97 Erichas Zijeris, 1920\xe2\x80\x931932 m. Pr\xc5\xabsijos oberprezidentas, politikas (Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 demokrat\xc5\xb3 partija). Norag\xc4\x97li\xc5\xb3 kaime 1806 m. gim\xc4\x97 lietuvi\xc5\xb3 kalbininkas ir \xc5\xa1viet\xc4\x97jas Fridrichas Kur\xc5\xa1aitis. 1890 m. gim\xc4\x97 Arturas Evertas, VKP narys, Reichstago deputatas.'