b'\n_START_ARTICLE_\nSucharas (Granada)\n_START_SECTION_\nSusisiekimas\n_START_PARAGRAPH_\nSucharas pasiekiamas plentu A92 i\xc5\xa1 Almerijos arba Sevilijos ties Gadiksu pasukus keliu A92N link Basos \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ryt\xc5\xb3 kryptimi, o nuo Basos aplinkkelio \xe2\x80\x93 keliu A315 Basa \xe2\x80\x93 Toreperogilis. Nuo Vidur\xc5\xbeemio magistral\xc4\x97s E15 Sucharas pasiekiamas keliu A334 nuo Santa Barbaros pasukus vakar\xc5\xb3 kryptimi iki Basos, toliau keliu A315. I\xc5\xa1 Malagos tekt\xc5\xb3 keliauti \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 keliais A45 arba A46 iki plento A92 ir sukti \xc4\xaf rytus. 2003 m. pa\xc5\xa1alinus pavojingiausias keli\xc5\xb3 kreives mar\xc5\xa1rutas tapo saugesnis ir greitesnis._NEWLINE_Atstumas iki Basos \xe2\x80\x93 14 km, Granada \xe2\x80\x93 110 km, Mursija \xe2\x80\x93 168 km, Madridas \xe2\x80\x93 451 km.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNema\xc5\xbeai archeologini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 rodo apylink\xc4\x97se buvus neolito gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3, kai kuriuos vietos radinius galima priskirti bronzos am\xc5\xbeiaus Argaro kult\xc5\xabrai ar 500\xe2\x80\x93300 m. pr. m. e. Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 klasikiniam laikotarpiui. Yra didel\xc4\x97 tikimyb\xc4\x97, kad dabartiniame Sucharo centre egzistavo ma\xc5\xbea Iberijos gyvenviet\xc4\x97. Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 valdymo laikotarpis jau pagr\xc4\xafstas dokumentais. III a. pr. m. e. Antonino kelion\xc4\x97s apra\xc5\xa1yme pa\xc5\xbeym\xc4\x97ta Haktara 12 km nuo Basos miesto, rom\xc4\x97n\xc5\xb3 vadinto Basti._NEWLINE_Musulmon\xc5\xb3 valdymo laikais Sucharas \xc4\xafgavo savo \xc5\xa1iandienin\xc4\x99 form\xc4\x85, su Alkasaba, Charea ir El Lugaro rajonais, pastatytais aplink bulvar\xc4\x85 ir jo fontanus. Kartu su kitais Granados miestais ir tvirtov\xc4\x97mis Sucharas sudar\xc4\x97 gynybos tinkl\xc4\x85 prie\xc5\xa1 krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 reidus Basos up\xc4\x97s sl\xc4\x97nyje. Miest\xc4\x85 saugojo sunkiai prieinama citadel\xc4\x97, kurios iki dabar i\xc5\xa1lik\xc4\x99 labai ma\xc5\xbeai. J\xc4\x85 Kesados gubernatoriaus \xc4\xafsakymu sunaikino krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 kariuomen\xc4\x97s artilerija, kai 1489 m. buvo u\xc5\xbekariauta Granados karalyst\xc4\x97. \xc5\xa0is epizodas minimas \xc4\xafvairiuose metra\xc5\xa1\xc4\x8diuose._NEWLINE_Po krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 Rekonkistos iki 1571 m. 95\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3 liko maurai. Po Alpucharano mai\xc5\xa1to, kaip pasakojama 1574 m. knygoje \xe2\x80\x9eApeo de la localidad\xe2\x80\x9c, dauguma j\xc5\xb3 buvo i\xc5\xa1vyti, maur\xc5\xb3 vietoje apsigyveno kastilie\xc4\x8diai. Dauguma gyventoj\xc5\xb3 gyveno kalne i\xc5\xa1kastuose urvuose \xe2\x80\x93 kuevose, kuri\xc5\xb3 nema\xc5\xbeai i\xc5\xa1lik\xc4\x99 iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3. Kuevos labai vertinamos, nes jose, skirtingai nuo i\xc5\xa1 akmens ar plyt\xc5\xb3 pastatyt\xc5\xb3 nam\xc5\xb3, tiek \xc5\xbeiem\xc4\x85, tiek kar\xc5\xa1t\xc4\x85 vasar\xc4\x85 nuolat b\xc5\xabna 18-23 laipsni\xc5\xb3 temperat\xc5\xabra._NEWLINE_1649 m. Sucharas \xc4\xafsigijo nepriklausomos savivaldyb\xc4\x97s karali\xc5\xa1kojo miesto status\xc4\x85. Nuo XIX a. kolonizacijos iki XX a. Ispanijos valstyb\xc4\x97s politika buvo nukreipta \xc4\xaf nauj\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3 \xc4\xafsisavinim\xc4\x85, tod\xc4\x97l greta \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 Kuevas del Kampo gyvenviet\xc4\x97, 1970 m. gavusi savivaldyb\xc4\x97s status\xc4\x85, o 1983 m. i\xc5\xa1siliejus Negratino tvenkiniui nat\xc5\xabraliai atskirta nuo Sucharo savivaldyb\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nPavadinimo kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdinomi du Sucharo vardo kilm\xc4\x97s variantai. Pagal pirm\xc4\x85j\xc4\xaf \xe2\x80\x93 tai sujur, arab\xc5\xb3 kalba \xe2\x80\x93 ne\xc4\xafveikiama tvirtov\xc4\x97. Antrasis variantas pavadinim\xc4\x85 kildina i\xc5\xa1 senov\xc4\x97s Iberijos kelt\xc5\xb3 kalbos \xc5\xbeod\xc5\xbeio salia/solia, kilusio i\xc5\xa1 senov\xc4\x97s europie\xc4\x8di\xc5\xb3 sal/sol, rei\xc5\xa1kian\xc4\x8dio vandens stotis. U\xc5\xbekariavus kra\xc5\xa1t\xc4\x85 arabams O virto U, i\xc5\xa1nyko L ir kra\xc5\xa1tas vadintas Suia. V\xc4\x97liau, Alfonso X laikais, I virto X \xe2\x80\x93 Suksa (Suxa). Alfonso XI laikais kra\xc5\xa1tas jau vadintas Sucha (Suja), dar v\xc4\x97liau Suchar (Sujar, Z\xc3\xbajar).\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nSucharo auk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 skirtumas siekia 882,2 metr\xc5\xb3. Miestas Gvadalkiviro kairiojo intako Ma\xc5\xbeosios Gardianos up\xc4\x97s sl\xc4\x97nyje patenka \xc4\xaf Piet\xc5\xb3 Intrabetikos lietaus zon\xc4\x85. Didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 klimatui turi 1984 m. u\xc5\xbetvenkus up\xc4\x99 susiformav\xc4\x99s 2170 ha ploto Negratino tvenkinys, surenkantis aplinkini\xc5\xb3 upeli\xc5\xb3 vandenis. \xc5\xbdymiausia regionui Atlanto vandenyno \xc4\xaftaka. Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros Kadiso srov\xc4\x97 atne\xc5\xa1a nuo 20 iki 25\xc2\xa0%, pietvakarin\xc4\x97 Kanar\xc5\xb3 sal\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Galisijos srov\xc4\x97 apie 15\xc2\xa0% bendro metinio krituli\xc5\xb3 kiekio._NEWLINE_I\xc5\xa1 piet\xc5\xb3 v\xc4\x97jus u\xc5\xbestoja Siera Nevados kalnynas, vyrauja \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3, \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ir vakar\xc5\xb3 oro mas\xc4\x97s. Metin\xc4\x97 vidutin\xc4\x97 temperat\xc5\xabra apie 16\xc2\xba, \xc5\xa1alt\xc4\x85 \xc5\xbeiem\xc4\x85 apie 7\xc2\xba, liep\xc4\x85 ir rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf atitinkamai 26,7 \xc2\xba ir 26,6\xc2\xba. Ta\xc4\x8diau da\xc5\xbenai vidutin\xc4\x97 \xc5\xbeiemos temperat\xc5\xabra b\xc5\xabna ir \xc5\xbeemiau -1,5\xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nSucharo pirtys\n_START_PARAGRAPH_\nNuo rom\xc4\x97n\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 buvo naudojamos Chabalkono kalno \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je pus\xc4\x97je i\xc5\xa1 \xc5\xbeem\xc4\x97s tryk\xc5\xa1tan\xc4\x8dio kar\xc5\xa1to vandens su sieros junginiais gydomosios vonios. Balneologinis kurortas veik\xc4\x97 iki 1985 m., kai senuosius terminius vandenis u\xc5\xbeliejo Negratino tvenkinys. \xc5\xa0iandien nauji terminiai baseinai su moderniais pastatais \xc4\xafrengti \xc5\xa1alia tvenkinio.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nDauguma miestelio gyventoj\xc5\xb3 u\xc5\xbeimti \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkyje. Auginami alyvmed\xc5\xbeiai, migdolai, pomidorai, agurkai, kitos dar\xc5\xbeov\xc4\x97s, aplinkin\xc4\x97s kalvos palankios avi\xc5\xb3 ir o\xc5\xbek\xc5\xb3 auginimui. Veikia kelios alyvos apdirbimo \xc4\xafmon\xc4\x97s, duonos kepyklos, apie 20 kavini\xc5\xb3 ir restoran\xc4\x97li\xc5\xb3, yra kelios maisto ir pramonini\xc5\xb3 preki\xc5\xb3 parduotuv\xc4\x97s. \xc5\xa0e\xc5\xa1tadieniais miestelio aik\xc5\xa1t\xc4\x97je renkasi turg\xc5\xabs.'