b'\n_START_ARTICLE_\nSmegenin\xc4\x97\n_START_SECTION_\nSmegenin\xc4\x97s sandara\n_START_PARAGRAPH_\nVir\xc5\xa1utin\xc4\x97 smegenin\xc4\x97s dalis vadinama skliautu  (lot. Cavaria), o apatin\xc4\x97 \xe2\x80\x93 pamatu (lot. Basis cranii). Skliaut\xc4\x85 nuo pamato skiria si\xc5\xabl\xc4\x97 tarp nosikauli\xc5\xb3 (lot. Ossa nasalia), bei vir\xc5\xa1utinio \xc5\xbeandikaulio kaktin\xc4\x97s ataugos (lot. Processus frontalis maxillae) ir kaktikaulio (lot. Ossa frontale), vir\xc5\xa1akiduobinis kra\xc5\xa1tas (lot. Margo supraorbitalis), si\xc5\xabl\xc4\x97 tarp kaktikaulio skruostin\xc4\x97s ataugos (lot. processus zygomaticus ossis frontalis) ir skruostikaulio (lot. Ossa zygomaticum), si\xc5\xabl\xc4\x97 tarp skruostikaulio ir plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno (lot. Ala major ossis sphenoidalis), posmilkinin\xc4\x97 to paties sparno ketera (lot. Crista infratemporalis), smilkinkaulio skruostin\xc4\x97s ataugos (lot. processus zygomaticus ossis temporalis), pamatas, i\xc5\xa1orin\xc4\x97s klausomosios angos (lot. Porus acusticus externus), vir\xc5\xa1utinis kra\xc5\xa1tas, smilkinkaulio spenin\xc4\x97s ataugos (lot. processus mastoideus ossis temporalis), pamatas, pakau\xc5\xa1io vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 sprando linija ir i\xc5\xa1orinis ky\xc5\xa1ulys (lot. Linea nuchalis superior et protuberantia occipitalis extera).\n_START_SECTION_\nSkliautas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xae skliaut\xc4\x85 \xc4\xafeina kaktikaulio \xc5\xbevynas (lot. Squama frontalis), plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 (lot. Alae majores ossis sphenoidalis) vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 dalis, momenkauliai (lot. Ossa parietalia), smilkinkaulio \xc5\xbevynin\xc4\x97 dalis (lot. Pars squamosa ossis temporalis) ir pakau\xc5\xa1kaulio \xc5\xbevyno (lot. Squama occipitalis) vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 dalis, arba pakau\xc5\xa1io plok\xc5\xa1tuma (lot. Planum occipitale)._NEWLINE_Vidin\xc4\x97je skliauto dalyje i\xc5\xa1kyla tarpantakis (lot. Glabella), abipus jo -  antaki\xc5\xb3 lankas(lot. Arkus superciliaris), \xc5\xa1iek tiek auk\xc5\xa1\xc4\x8diau \xe2\x80\x93 porinis kaktos gumburas (lot. Tuber frontale), arba pakyla (lot. Eminentia frontalis), \xc5\xa1one \xe2\x80\x93 momens gumburas (lot. Tuber parietale), arba pakyla (lot. Eminentia parietalis), o netoli momenkauli\xc5\xb3 ir pakau\xc5\xa1kauli\xc5\xb3 sand\xc5\xabros esti nepastovi momenin\xc4\x97 anga (lot. Foramen parietale)._NEWLINE_\xc5\xa0onin\xc4\x97je skliauto dalyje nuo kaktikaulio skruostin\xc4\x97s ataugos (lot. Processus zygomaticus ossis frontalis) prasideda to paties kaulo smilkinio linija (lot. Linea temporalis), kurios t\xc4\x99sinys driekiasi lanku per momenkaul\xc4\xaf ir smilkinio \xc5\xbevynin\xc4\x99 dal\xc4\xaf iki smilkinkaulio skruostin\xc4\x97s ataugos pamato. Smilkinio linija apibr\xc4\x97\xc5\xbeia smilkinin\xc4\x97s duob\xc4\x97s kont\xc5\xabr\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nSmilkinio duob\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nSmilkinio duob\xc4\x97 (lot. Fossa temporalis) yra netaisyklingos formos \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85, atgal ir i\xc5\xa1 dalies \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 atvira duob\xc4\x97, sekli vir\xc5\xa1uje, gil\xc4\x97janti \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85. Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85, vidin\xc4\x99, jos sien\xc4\x85, kartu ir stog\xc4\x85 sudaro kaktikaulio smilkininis pavir\xc5\xa1ius (lot. Facies temporalis ossis frontalis), plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno smilkininis pavir\xc5\xa1ius (lot. Facies temporalis alae majoris ossis  sphenoidalis) ir \xc5\xbevynin\xc4\x99 smilkinkaulio dalies smilkininis pavir\xc5\xa1ius (lot. Facies temporalis partis squamosae ossis temporalis). I\xc5\xa1 priekio, o i\xc5\xa1 dalies ir i\xc5\xa1 \xc5\xa1ono duob\xc4\x99 u\xc5\xbetveria skruostikaulio smilkininis pavir\xc5\xa1ius (lot. Facies temporalis ossis zygomatici). Apa\xc4\x8dioje duob\xc4\x97 pereina \xc4\xaf posmilkinin\xc4\x99 duob\xc4\x99 (lot. Fossa infratemporalis). Smilkinin\xc4\x99 duob\xc4\x99 u\xc5\xbepildo stambus kramtomasis smilkininis raumuo (lot. Musculus temporalis) ir riebalinis audinys facijos.\n_START_SECTION_\nKaukol\xc4\x97s pamatas\n_START_PARAGRAPH_\nKaukol\xc4\x97s pamatas (lot. Basis cranii) yra sud\xc4\x97tingo, grubl\xc4\x97to reljefo, \xc4\xaf j\xc4\xaf \xc4\xafeina pakau\xc5\xa1kaulio \xc5\xbevyno sprando plok\xc5\xa1tuma (lot. Planum nuchale), \xc5\xa1onin\xc4\x97s (lot. Partes laterales) ir pamatin\xc4\x97s (lot. Pars Basilaris) \xc5\xa1io kaulo dalys, uolin\xc4\x97s smilkinkaulio dalys (lot. Partes petrosae ossis tempotalis), plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabnas, sparnai ir sparnin\xc4\x97s ataugos (lot. Corpus alae majores et minores, procesus pterygoidei ossis sphenoidalis), akytkaulio akytoji plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 (lot. Lamina cribrosa ossis ethmoidalis) ir kaktikaulio akiduobin\xc4\x97s dalys (lot. Partes orbitales ossis frontalis). Pamatas skirstomas \xc4\xaf i\xc5\xa1orin\xc4\xaf ir vidin\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1orinis kaukol\xc4\x97s pamatas\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1orinis kaukol\xc4\x97s pamatas  (lot. Basis cranii externa) ap\xc5\xbevelgiamas i\xc5\xa1 apa\xc4\x8dios. Sud\xc4\x97ting\xc4\x85 jo reljef\xc4\x85 lemia tai, kad jis glaud\xc5\xbeiai siejasi su veidine kaukol\xc4\x97s dalimi bei jungiasi su stuburu ir kad prie jo i\xc5\xa1kilim\xc5\xb3 tvirtinasi galingi sprando ir kaklo raumenys, o angas perveria gausyb\xc4\x97 kraujagysli\xc5\xb3 ir nerv\xc5\xb3._NEWLINE_I\xc5\xa1orinis kaukol\xc4\x97s pamatas s\xc4\x85lygi\xc5\xa1kai skirstomas \xc4\xaf priekin\xc4\xaf, vidurin\xc4\xaf ir u\xc5\xbepakalin\xc4\xaf sektorius, ta\xc4\x8diau grie\xc5\xbet\xc5\xb3 rib\xc5\xb3 tarp j\xc5\xb3 n\xc4\x97ra, be to, priekin\xc4\xaf sektori\xc5\xb3 i\xc5\xa1tisai dengia veido kaulai. Tad patogiau pamat\xc4\x85 ap\xc5\xbevelgti did\xc5\xbeiosios angos (lot. Foramen magnum) at\xc5\xbevilgiu. Ji dominuoja, per j\xc4\x85 galvos smegenys jungiasi su nugaros smegenimis._NEWLINE_Atgal nuo did\xc5\xbeiosios angos link i\xc5\xa1orinio pakau\xc5\xa1kaulio ky\xc5\xa1ulio (lot. Protuberantia occipitalis externa) driekiasi i\xc5\xa1orin\xc4\x97 pakau\xc5\xa1kaulio skiauter\xc4\x97 (lot. Crista occipitalis externa), kurios vidur\xc4\xaf skersai kerta apatin\xc4\x97 sprando linija (lot. Linea nuchalis inferior), o nuo gumburo \xc4\xaf \xc5\xa1onus nutysta vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 sprando linija (lot. Linea nuchalis superior)._NEWLINE_\xc4\xae \xc5\xa1onus nuo did\xc5\xbeiosios angos i\xc5\xa1kyla pakau\xc5\xa1kaulio krumpliai (lot. Condyli occipitales) skersai perverti polie\xc5\xbeuvinio nervo kanalo (lot. Canalis nervi hypoglossi). U\xc5\xbe krumpli\xc5\xb3 esti krumplin\xc4\x97s duob\xc4\x97s (lot. Fossae condylares), kurios viena arba abi gali prakiurti ir tapti kanalu (lot. Canalis condylaris). Krumpli\xc5\xb3 \xc5\xa1onuose \xc5\xbeioj\xc4\x97ja didel\xc4\x97s jungo angos (lot. Foramina jugularia). Nuo kiekvienos j\xc5\xb3 atgal ir \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ky\xc5\xa1o po ylin\xc4\x99 ataug\xc4\x85 (lot. Processus styloideus), greta kurios matyti ylin\xc4\x97 spenio anga (lot. Foramen stylomastiodeum). Dar \xc5\xa1iek tiek \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ir atgal yra du \xc4\xafdubimai ir vienas i\xc5\xa1kilimas: pakau\xc5\xa1in\xc4\x97s arterijos vaga (lot. Sulcus arteriae occipitalis), spenin\xc4\x97 \xc4\xaflanka (lot. Incisura mastoidea) ir spenin\xc4\x97 atauga (lot. Processus mastoideus). Ataugoje gali b\xc5\xabti spenin\xc4\x97 anga (lot. Foramen mastoideum)._NEWLINE_Did\xc5\xbeiosios angos priekyje, pamatin\xc4\x97je pakau\xc5\xa1kaulio dalyje(lot. Pars basilaris ossis occipitalis) yra nery\xc5\xa1kus ryklinis gumbur\xc4\x97lis (lot. Tuberculum pharyngeum). Pamatin\xc4\x99 pakau\xc5\xa1kaulio dal\xc4\xaf nuo smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies (lot. Pars petrosa ossis temporalis) skiria uolinis pakau\xc5\xa1kaulio ply\xc5\xa1ys (lot. Fissura petroocipitalis). Apatiniame uolin\xc4\x97s dalies pavir\xc5\xa1iuje \xc5\xbeioj\xc4\x97ja miego arterijos kanalo i\xc5\xa1orin\xc4\x97 atvara (lot. Apertura externa canalis carotici). Nuo jos \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 ir \xc5\xa1iek tiek \xc4\xaf priek\xc4\xaf, skruostinio lanko (lot. Arcus zygomaticus) pamate, yra apatinio \xc5\xbeandikaulio duob\xc4\x97 (lot. Fossa mandibularis). Smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 i\xc5\xa1 u\xc5\xbepakalio u\xc5\xbetveria netaisyklingos formos pl\xc4\x97\xc5\xa1tin\xc4\x99 ang\xc4\x85 (lot. Formamen lacerum). I\xc5\xa1 \xc5\xa1ono ir i\xc5\xa1 priekio ang\xc4\x85 riboja plei\xc5\xa1takaulio dariniai. Tarp plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno ir smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies lieka plei\xc5\xa1tinis uolos ply\xc5\xa1ys (lot. Fissura sphenopetrosa). Nuo jos \xc4\xaf priek\xc4\xaf ir \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85, plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno pamate, yra ovalioji anga (lot. Foramen ovale) ir dyglin\xc4\x97 anga (lot. Foramen spinosum). Kitus i\xc5\xa1orinius kaukol\xc4\x97s pamato elementus \xe2\x80\x93 plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabn\xc4\x85, akyt\xc4\x85j\xc4\x85 akytkaulio plok\xc5\xa1tel\xc4\x99 ir akiduobin\xc4\x99 kaktikaulio dal\xc4\xaf \xe2\x80\x93 u\xc5\xbedengia veido kaulai.\n_START_SECTION_\nVidinis kaukol\xc4\x97s pamatas\n_START_PARAGRAPH_\nVidinis kaukol\xc4\x97s pamatas (lot. Basis cranii interna), atsikreip\xc4\x99s \xc4\xaf kaukol\xc4\x97s ertm\xc4\x99 ir matomas nupjovus skliaut\xc4\x85. I\xc5\xa1 vidaus ribos tarp kaukol\xc4\x97s skliauto ir pamato n\xc4\x97ra, tik jos u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 atkarp\xc4\x85 \xc5\xbeymi skersinio an\xc4\x8dio vaga (lot. Sulcus sinus transversi). Vidinio kaukol\xc4\x97s pamato reljefas susij\xc4\x99s su galvos smegen\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iaus nelygumais ir per pamat\xc4\x85 einan\xc4\x8diomis kraujagysl\xc4\x97mis bei nervais. Labai ry\xc5\xa1kios \xc5\xbeym\xc4\x97s skiria tris jo dalis \xe2\x80\x93 priekin\xc4\x99, vidurin\xc4\x99 ir u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 duobes. Priekin\xc4\x99 duob\xc4\x99 (lot. Fossa cranii anterior) nuo vidurin\xc4\x97s duob\xc4\x97s (lot. Fossa cranii media) atriboja plei\xc5\xa1takauli\xc5\xb3 ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 (lot. Alea minores ossis sphenoidalis) a\xc5\xa1tr\xc5\xabs u\xc5\xbepakaliniai kra\xc5\xa1tai, o vidurin\xc4\x99 duob\xc4\x99 nuo u\xc5\xbepakalin\xc4\x97s duob\xc4\x97s (lot. Fossa cranii posterior) \xe2\x80\x93 smilkinkauli\xc5\xb3 uolin\xc4\x97s dalies vir\xc5\xa1utiniai kra\xc5\xa1tai ir plei\xc5\xa1takaulio turki\xc5\xa1ko balno nugara (lot. Dorsum sellae).\n_START_SECTION_\nPriekin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPriekin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s  (lot. Fossa cranii anterior) dugno vidurys \xc4\xafdub\xc4\x99s. Tai akytkaulio akytoji plok\xc5\xa1tel\xc4\x97, o joje ky\xc5\xa1o gaid\xc5\xbeio skiauter\xc4\x97 (lot. Crista galli), kurios sparneliai (lot. Alea cristae ethmoidalis) prasisk\xc4\x97sdami u\xc5\xbetveria i\xc5\xa1 u\xc5\xbepakalio akl\xc4\x85j\xc4\x85 ang\xc4\x85 (lot. Foramen caecum). I\xc5\xa1 kair\xc4\x97s ir de\xc5\xa1in\xc4\x97s did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 duob\xc4\x97s dugno dal\xc4\xaf sudaro  kaktikaulio akiduobin\xc4\x97 dalis, skirianti kaukol\xc4\x97s ertm\xc4\x99 nuo akiduob\xc4\x97s. Pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 ry\xc5\xa1kiai i\xc5\xa1rai\xc5\xbeo smegen\xc5\xb3 vingi\xc5\xb3 \xc4\xafspaudai ir smegen\xc5\xb3 kalvel\xc4\x97s. Plei\xc5\xa1takaulio ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 vir\xc5\xa1utinis pavir\xc5\xa1ius, sudaran\xc4\x8dius duob\xc4\x97s dugno u\xc5\xbepakalin\xc4\x99 dal\xc4\xaf, sieja plei\xc5\xa1takaulio jungas (lot. Jugum sphenoidale). \xc4\xae priekin\xc4\x99 duob\xc4\x99 remiasi smegen\xc5\xb3 did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 pusrutuli\xc5\xb3 kaktos skil\xc4\x8di\xc5\xb3 apatiniai pavir\xc5\xa1iai.\n_START_SECTION_\nVidurin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nVidurin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s (lot. Fossa cranii media) centrin\xc4\x97 dalis siauresn\xc4\x97, o \xc4\xaf \xc5\xa1onin\xc4\x97s \xe2\x80\x93 pla\xc4\x8dios. Centrin\xc4\x99 dal\xc4\xaf sudaro plei\xc5\xa1takaulio turki\xc5\xa1kas balnas. Jo viduryje esan\xc4\x8dioje posmegenin\xc4\x97s liaukos duob\xc4\x97je (lot. Fossa hypophysialis) gl\xc5\xabdi bendravardis tarpini\xc5\xb3 smegen\xc5\xb3 darinys, o \xc5\xa1onuose str\xc4\x97line kryptimi besidriekian\xc4\x8dioje pla\xc4\x8dioje miego arterijos vagoje \xe2\x80\x93 bendravard\xc4\x97 arterija. Balno priekyje, abipus gumbur\xc4\x97lio, plei\xc5\xa1takaulio ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 pamat\xc4\x85 perveria regos kanalas (lot. Canalis opticus), kuriuo lenda regos nervas._NEWLINE_Vidurin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s \xc5\xa1onin\xc4\x99 dal\xc4\xaf sudaro plei\xc5\xa1takaulio did\xc5\xbeiojo sparno smegeninis pavir\xc5\xa1ius, smilkinkaulio \xc5\xbevynin\xc4\x97s dalies smegeninis pavir\xc5\xa1ius ir to paties kaulo uolin\xc4\x97s dalies priekinis pavir\xc5\xa1ius. Jos priekyje, po plei\xc5\xa1takaulio ma\xc5\xbeaisiais sparnais, matyti vir\xc5\xa1utinis akiduob\xc4\x97s ply\xc5\xa1ys (lot. Fissura orbitalis superior), einant atgal \xe2\x80\x93 apskritoji anga (lot. Foramen rotundum), vedanti \xc4\xaf sparnin\xc4\x99 gomurio duob\xc4\x99 (lot. Fossa pterygopalatina), ovalioji anga ir dyglin\xc4\x97 anga, abi atsiverian\xc4\x8dios kaukol\xc4\x97s pamato i\xc5\xa1or\xc4\x97je. \xc5\xa0iek tiek medialiau \xc5\xbeioj\xc4\x97ja pl\xc4\x97\xc5\xa1tin\xc4\x97 anga, kuri\xc4\x85 nemaceruotoje kaukol\xc4\x97je u\xc5\xbepildo kremzl\xc4\x97. Nuo jos atgal, piramid\xc4\x97s vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je, galima ap\xc4\x8diuopti tri\xc5\xa1akio nervo \xc4\xafspaud\xc4\x85, nuo jo \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 i\xc5\xa1kyla lankin\xc4\x97 pakyla (lot. Eminentia arcuata), dar lateraliau yra b\xc5\xabgno stogas (lot. Tegmen tympani), o vir\xc5\xa1utiniu pakau\xc5\xa1kaulio uolin\xc4\x97s dalies kra\xc5\xa1tu \xc4\xafstri\xc5\xbeai vingiuoja vir\xc5\xa1utinio uolinio an\xc4\x8dio vaga. \xc4\xae vidurin\xc4\x97s duob\xc4\x97s \xc5\xa1onines dalis remiasi galvos smegen\xc5\xb3 smilkinio skiltys, palikdamos vingi\xc5\xb3 \xc4\xafspaudus ir smegen\xc5\xb3 kalveles.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbepakalin\xc4\x97s kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbepakalin\xc4\x99 kaukol\xc4\x97s duob\xc4\x99 (lot. Fossa cranii posterior) sudaro beveik visas pakau\xc5\xa1kaulis (iki skersinio an\xc4\x8dio vagos) ir smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies u\xc5\xbepakalinis pavir\xc5\xa1ius. \xc5\xa0ios duob\xc4\x97s dominant\xc4\x97 \xe2\x80\x93 did\xc5\xbeioji anga. Jos priekyje yra nuokaln\xc4\x97 (lot. Clivus), \xc4\xaf kuri\xc4\x85 remesi pailgosios smegenys ir tiltas. Nuokaln\xc4\x97s kra\xc5\xa1tais, pakau\xc5\xa1kaulio pamatin\xc4\x97s dalies ir smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies paribiu, leid\xc5\xbeiasi apatinio uolinio an\xc4\x8dio vaga. Apa\xc4\x8dioje ji \xc4\xafteka \xc4\xaf jungo ang\xc4\x85, nuo kurios prasideda ir eina atgal gili riestinio an\xc4\x8dio vaga. Nuo jungo angos \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 matyti vidin\xc4\x97 klausomoji anga, vedanti \xc4\xaf bendravard\xc4\x99 land\xc4\x85. U\xc5\xbe did\xc5\xbeiosios angos pakau\xc5\xa1kaulio \xc5\xbevynu kyla vidin\xc4\x97 pakau\xc5\xa1kaulio skiauter\xc4\x97, kuri skiria dvi smegen\xc4\x97li\xc5\xb3 duobes (lot. Fossae cerebellares), \xc4\xaf kurias \xc4\xafsistato smegen\xc4\x97li\xc5\xb3 pusrutuliai.'