b'\n_START_ARTICLE_\nMiestas\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gyvenviet\xc4\x97, kurioje gyvena didelis skai\xc4\x8dius gyventoj\xc5\xb3. \xc5\xa0iuo metu did\xc5\xbeiausias pasaulio miestas yra Tokijas arba Meksikas (priklausomai nuo to, kurie priemies\xc4\x8diai jiems priskiriami), o skai\xc4\x8diuojant be priemies\xc4\x8di\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa0anchajus._NEWLINE_Miestas paprastai susideda i\xc5\xa1 gyvenam\xc5\xb3j\xc5\xb3, pramonini\xc5\xb3 ir verslo rajon\xc5\xb3 bei atlieka administracines funkcijas, kurios gali b\xc5\xabti platesn\xc4\x97s nei paties miesto teritorija. Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 miesto dal\xc4\xaf paprastai u\xc5\xbeima pastatai, keliai ir gatv\xc4\x97s._NEWLINE_Ypatingas vaidmuo miestams tenka civilizacij\xc5\xb3 istorijoje. D\xc4\x97l savo specifikos miestai tapo svarbiausiais civilizacij\xc5\xb3 pa\xc5\xbeangos centrais. \xc4\x8cia susidaro s\xc4\x85lygos kurti svarbiausias civilizacines vertybes. Miest\xc5\xb3 atsiradimas rodo istorini\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc5\xb3 gimim\xc4\x85, o jos gimsta kartu su did\xc5\xbeiuoju \xc5\xbemoni\xc5\xb3 pasitraukimu i\xc5\xa1 gamtos pasaulio. Civilizacija atsiranda kartu su miestu ir mieste (architekt\xc5\xabra, ra\xc5\xa1tas, teis\xc4\x97, kultas ir t. t.). Miestas egzistuoja kaip visuomen\xc4\x97s integracijos forma._NEWLINE_U\xc5\xbedaroje, da\xc5\xbeniausiai sienomis apribotoje miesto erdv\xc4\x97je, telk\xc4\x97si ir bendradarbiavo s\xc4\x97sl\xc5\xabs gyventojai, vald\xc5\xbeia ir valdymas, vyko gamyba, mainai, materialini\xc5\xb3 g\xc4\x97rybi\xc5\xb3 paskirstymas, kaup\xc4\x97si turtai. Miestas tapo religinio gyvenimo centru, o jo \xc5\xa1ventyklos, kaip valdovo r\xc5\xabmai,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 materiali ideologin\xc4\x97s pirmenyb\xc4\x97s i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka._NEWLINE_Kaip liudija archeologiniai duomenys ir ra\xc5\xa1ytiniai \xc5\xa1altiniai, senov\xc4\x97s miest\xc5\xb3 lop\xc5\xa1ys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Artimieji Rytai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji pasaulyje miestai \xc4\x97m\xc4\x97 kurtis Artimuosiuose Rytuose. Kas yra seniausias miestas \xc4\xafvardinti sud\xc4\x97tinga, kadangi sunku nuspr\xc4\x99sti, kada atskira gyvenviet\xc4\x97 tapo miestu. Pirma \xc5\xbeinoma stambi gyvenviet\xc4\x97 regione buvo \xc4\x8catal Hiujukas (dab. Turkija), gyvav\xc4\x99s VII t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e., Jerichonas \xc4\xafkurtas dar IX t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. ir teb\xc4\x97ra gyvenamas iki \xc5\xa1iol. Mesopotamijoje pirmasis miestas buvo Eridu, \xc4\xafkurtas VI t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. ir yra laikomas pirmu tikru miestu. V\xc4\x97liau i\xc5\xa1kilo kiti \xc5\xa0umero, Asirijos miestai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xaaras, Urukas, Ninevija (dab. Mosulas), Erbilis ir kt. Pana\xc5\xa1iu laiku miestai k\xc5\xabr\xc4\x97si Levante (Biblas, Sidonas, Damaskas, Beirutas, Jeruzal\xc4\x97, D\xc5\xbeafa ir kt.) Kiek v\xc4\x97liau miestai \xc4\x97m\xc4\x97 steigtis Egipte (Abydosas, Tinis, Memfis, T\xc4\x97bai). III t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. urbanizacijos banga kilo Indo sl\xc4\x97nyje, ten \xc4\xafkurtas Mohend\xc5\xbeo Daras, Harapa. Europoje pirmieji miestai IV\xe2\x80\x93II t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. k\xc5\xabr\xc4\x97si Graikijoje (At\xc4\x97nai, Mik\xc4\x97nai, Argas), stambios neolito gyvenviet\xc4\x97s buvo dab. Ukrainoje. Pana\xc5\xa1iu metu Kinijoje \xc4\xafkurtas Luojangas, v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Sianas, Pekinas. II t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. Senov\xc4\x97s Indijoje \xc4\xafkurtas Varanasis, Balchas. Amerikos \xc5\xbeemyne miestai prad\xc4\x97jo kilti nuo I t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. ir I t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio m. e. sand\xc5\xabros (Teotihuakanas, \xc4\x8colula, San Lorensas, La Venta, Tihuanakas), nors Karalis \xc4\xafkurtas jau III t\xc5\xabkst. pr. m. e._NEWLINE_M\xc5\xabs\xc5\xb3 eros prad\xc5\xbeioje miestai klest\xc4\x97jo jau daugelyje pasaulio region\xc5\xb3. Tuo metu did\xc5\xbeiausi pasaulio miestai buvo Roma (~800 t\xc5\xabkst.\xe2\x80\x931 mln. gyv.), Konstantinopolis (350\xe2\x80\x93500 t\xc5\xabkst.), Ktesifonas (~0,5 mln.). V\xc4\x97liau (ma\xc5\xbedaug nuo 1000\xc2\xa0m.) did\xc5\xbeiausi pasaulio miestai buvo Kinijoje: Kaifengas, Sianas (\xc4\x8canganas), Hangd\xc5\xbeou tur\xc4\x97jo ~1 mln. gyv., pana\xc5\xa1iai \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gyveno Bagdade. Amerikoje did\xc5\xbeiausias miestas buvo Teno\xc4\x8dtitlanas. XV a. did\xc5\xbeiausi pasaulio miestas buvo Pekinas, kiek v\xc4\x97liau j\xc4\xaf prisivijo Stambulas (po 1 mln. gyv.). XIX a. i\xc5\xa1kilo Londonas, kurio gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius pasiek\xc4\x97 3\xe2\x80\x934 mln. gyventoj\xc5\xb3. Tuo metu pasaulyje d\xc4\x97l industrializacijos prad\xc4\x97jo vykti sparti urbanizacija. XX a. pirmoje pus\xc4\x97je London\xc4\x85 aplenk\xc4\x97 Niujorkas (7\xe2\x80\x9310 mln. gyv.), o nuo XX a. antros pus\xc4\x97s did\xc5\xbeiausiu pasaulyje metropoliu yra Tokijas.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdem\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 miest\xc5\xb3 tipo planeta\n_START_PARAGRAPH_\nJungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Organizacija prognozavo, kad 2010 metais 51,3 procento gyventoj\xc5\xb3 gyvens miestuose. JAV \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Karolinos ir D\xc5\xbeord\xc5\xbeijos universitet\xc5\xb3 mokslininkai Ron Wimberley, Libby Morris ir Gregory Fulkerson, remdamiesi demografiniais modeliais teigia, kad 2007 met\xc5\xb3 gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 23-ioji tapo persilau\xc5\xbeimo diena. \xc5\xa0i\xc4\x85 dien\xc4\x85 miesto gyventoj\xc5\xb3 pasaulyje apytiksliai skai\xc4\x8diavimais tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti 3 303 992 253, o ne mieste gyvenan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius\xc2\xa0\xe2\x80\x93 3 303 866 404.'