b'\n_START_ARTICLE_\nLietuvos diplomatin\xc4\x97 tarnyba\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos Respublikos diplomatin\xc4\x97 tarnyba \xe2\x80\x93 yra valstyb\xc4\x97s tarnybos dalis, kuri per Lietuvos Respublikos diplomatin\xc4\x97s tarnybos institucijas \xc4\xafgyvendina ir vykdo Respublikos Prezidento, Lietuvos Respublikos Seimo ir Lietuvos Respublikos Vyriausyb\xc4\x97s nustatyt\xc4\x85 u\xc5\xbesienio politik\xc4\x85. Jai vadovauja U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos diplomatija turi gilias \xc5\xa1aknis ir siekia Karaliaus Mindaugo laikus, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s Lietuvos Respublikos diplomatijos prad\xc5\xbeia laikoma 1918 m. lapkri\xc4\x8dio 7 d. kuomet tuometinis Lietuvos ministras pirmininkas Augustinas Voldemaras prad\xc4\x97jo eiti u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministro pareigas ir taip buvo \xc4\xafkurta valstyb\xc4\x97s U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerija.  \xc5\xa0iandien lapkri\xc4\x8dio 7 d. yra \xc5\xa1ven\xc4\x8diama Diplomato diena. 1918 m. svarbiausiu Lietuvos diplomatijos tikslu buvo atkurtos Lietuvos valstyb\xc4\x97s pripa\xc5\xbeinimas de jure ir valstyb\xc4\x97s sien\xc5\xb3 nustatymas. 1918 m. lapkri\xc4\x8dio 23 d. buvo paskirtas pirmasis Lietuvos nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras Vokietijoje \xe2\x80\x93 Jurgis \xc5\xa0aulys. 1919 m. sausio 1 d. pasira\xc5\xa1yta pirmoji tarptautin\xc4\x97 sutartis su Vokietija d\xc4\x97l pa\xc5\xa1to susisiekimo. Antroji sutartis sudaryta su Latvija pastarajai suteikiant paskol\xc4\x85, o Lietuvai gaunant teis\xc4\x99 naudotis Liepojos uostu preki\xc5\xb3 ir keleivi\xc5\xb3 gabenimui._NEWLINE_Tuometin\xc4\x97 URM diplomatini\xc5\xb3 laipsni\xc5\xb3 ir rang\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 k\xc5\xabr\xc4\x97 laikantis pasaulin\xc4\x97s diplomatijos pavyzd\xc5\xbeio. 1920 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 22 d. buvo nustatyti URM darbuotoj\xc5\xb3 etatai: ministras, viceministras, patar\xc4\x97jai ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios ir konsuliniams reikalams. Taip pat \xc4\xafsteigti Bendrasis ir Informacijos departamentai. Organizacin\xc4\x97 URM strukt\xc5\xabra kelet\xc4\x85 kart\xc5\xb3 keit\xc4\x97si, ta\xc4\x8diau ilgainiui nusistov\xc4\x97jo trys departamentai: Politikos, Teisi\xc5\xb3 ir administracijos bei Ekonomikos. 1940 m. prad\xc5\xbeioje URM tur\xc4\x97jo 218 darbuotoj\xc5\xb3, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 123 dirbo centre, 95 \xe2\x80\x93 pasiuntinyb\xc4\x97se ir konsulatuose u\xc5\xbesienyje. Kadangi pagal tuomet\xc4\x99 diplomatin\xc4\x99 praktik\xc4\x85 ambasadori\xc5\xb3 titulais gal\xc4\x97jo vadintis tik did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 atstovai, auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias diplomatinis rangas Lietuvoje iki pat okupacijos buvo nepaprastasis pasiuntinys ir \xc4\xafgaliotasis ministras. Iki nepriklausomyb\xc4\x97s praradimo Lietuvos pasiuntinyb\xc4\x97s veik\xc4\x97 Berlyne, Buenos Air\xc4\x97se, Briuselyje, Londone, Maskvoje, Pary\xc5\xbeiuje, prie \xc5\xa0ventojo Sosto, Romoje, Rygoje, Stokholme, Taline, Va\xc5\xa1ingtone, Var\xc5\xa1uvoje, \xc5\xbdenevoje, Prahoje. Svarbiausi Nepriklausomos Lietuvos laikotarpiu atlikti darbai \xe2\x80\x93 tai Lietuvos valstyb\xc4\x97s pripa\xc5\xbeinimas de jure, tarptautini\xc5\xb3 sutar\xc4\x8di\xc5\xb3 pasira\xc5\xa1ymas. Jau 1920 m. liepos 12 d. Lietuva pasira\xc5\xa1\xc4\x97 Taikos sutart\xc4\xaf su Soviet\xc5\xb3 Rusija, kuria \xe2\x80\x9eRusija be atodair\xc5\xb3\xc2\xa0 pripa\xc5\xbe\xc4\xafsta Lietuvos Valstyb\xc4\x97s savaranki\xc5\xa1kum\xc4\x85 ir nepriklausomyb\xc4\x99 su visomis i\xc5\xa1 tokio pripa\xc5\xbeinimo einan\xc4\x8diomis juridin\xc4\x97mis s\xc4\x97km\xc4\x97mis ir gera valia visiems am\xc5\xbeiams atsisako nuo vis\xc5\xb3 Rusijos suvereniteto teisi\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 ji yra tur\xc4\x97jusi Lietuvi\xc5\xb3 tautos ir jos teritorijos at\xc5\xbevilgiu". Po met\xc5\xb3 1921 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 14 d. Rygoje pasira\xc5\xa1yta Lietuvos ir Latvijos sutartis. Pagal j\xc4\x85 Lietuvai perduota Palanga, Latvijai \xe2\x80\x93 Aknysta ir abi \xc5\xa1alys atsisak\xc4\x97 pretenzij\xc5\xb3 \xc4\xaf kitus viena kitos plotus. Tais pa\xc4\x8diais metais rugs\xc4\x97jo 22 d, Lietuva priimta \xc4\xaf Taut\xc5\xb3 S\xc4\x85jung\xc4\x85. Kiti svarbiausi diplomatijos pasiekimai: Klaip\xc4\x97dos konvencijos, legalizavusios \xc5\xa1io kra\xc5\xa1to prijungim\xc4\x85 prie Lietuvos, pasira\xc5\xa1ymas 1924 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 8 d. Pary\xc5\xbeiuje tarp Lietuvos Respublikos ir Ambasadori\xc5\xb3 konferencijos valstybi\xc5\xb3 konkordato su Vatikanu sudarymas 1927 m. rugs\xc4\x97jo 27 d, 1928 m. sausio 29 d. Lietuvos ir Vokietijos sienos sutart\xc4\xaf, kuria buvo \xc4\xafteisinta valstybi\xc5\xb3 siena po Klaip\xc4\x97dos kra\xc5\xa1to prijungimo prie Lietuvos. Taip pat Lietuvos, Latvijos ir Estijos 1934 m. rugs\xc4\x97jo 12 d. pasira\xc5\xa1yta Baltijos santarv\xc4\x97s ir bendradarbiavimo sutartis, kuria buvo \xc4\xafkurta vadinamoji Baltijos Antant\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nSud\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos Respublikos diplomatin\xc4\x97 tarnyba yra vientisa. J\xc4\x85 sudaro U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerijoje ir U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerijai atskaitingose Lietuvos Respublikos diplomatin\xc4\x97se atstovyb\xc4\x97se u\xc5\xbesienio valstyb\xc4\x97se, Lietuvos Respublikos atstovyb\xc4\x97se prie tarptautini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3, konsulin\xc4\x97se \xc4\xafstaigose, specialiosiose misijose, deryb\xc5\xb3 grup\xc4\x97se ir deryb\xc5\xb3 delegacijose dirbantys diplomatai; Respublikos Prezidento kanceliarijoje, Seimo kanceliarijoje, Vyriausyb\xc4\x97s kanceliarijoje, ministerijose, kitose valstyb\xc4\x97s institucijose ar \xc4\xafstaigose dirbantys diplomatai ir diplomatai, laikinai perkelti \xc4\xaf pareigas tarptautin\xc4\x97je organizacijoje ar institucijoje, Europos S\xc4\x85jungos institucijoje ar \xc4\xafstaigoje, Europos Komisijos ar Tarybos \xc4\xafsteigtoje institucijoje, Europos Komisijos ir Europos S\xc4\x85jungos valstybi\xc5\xb3 nari\xc5\xb3 bendrai \xc4\xafsteigtoje organizacijoje, civilin\xc4\x97je tarptautin\xc4\x97je operacijoje ar misijoje ar u\xc5\xbesienio valstyb\xc4\x97s institucijoje Lietuvos Respublikos asmen\xc5\xb3 delegavimo \xc4\xaf tarptautines ir Europos S\xc4\x85jungos institucijas ar u\xc5\xbesienio valstybi\xc5\xb3 institucijas \xc4\xafstatymo nustatyta tvarka._NEWLINE_U\xc5\xbesienio valstyb\xc4\x97se ar prie tarptautini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 Lietuvos Respublika turi savo diplomatines atstovybes. Pastaroji yra nuolat veikianti Lietuvos Respublikos diplomatin\xc4\x97s tarnybos institucija oficialiems tarpvalstybiniams santykiams ar oficialiems santykiams su tarptautine organizacija palaikyti, \xc4\xafgyvendinti Lietuvos Respublikos u\xc5\xbesienio politikos u\xc5\xbedavinius ir ginti Lietuvos Respublikos, jos pilie\xc4\x8di\xc5\xb3, \xc4\xafmoni\xc5\xb3 bei kit\xc5\xb3 juridini\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 teises ir teis\xc4\x97tus interesus. Lietuvos Respublikos diplomatin\xc4\x97 atstovyb\xc4\x97 yra tiesiogiai pavaldi U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerijai._NEWLINE_Pagrindin\xc4\x97s diplomatin\xc4\x97s atstovyb\xc4\x97s funkcijos yra atstovauti Lietuvos Respublikai ir palaikyti oficialius santykius su u\xc5\xbesienio valstybe, kurioje diplomatin\xc4\x97 atstovyb\xc4\x97 yra akredituota; \xc4\xafgyvendinti Lietuvos Respublikos u\xc5\xbesienio politikos u\xc5\xbedavinius; der\xc4\x97tis su valstyb\xc4\x97s vyriausybe, ginti pilie\xc4\x8di\xc5\xb3, \xc4\xafmoni\xc5\xb3 teis\xc4\x97s ir interesus, teis\xc4\x97tais b\xc5\xabdais gauti, rinkti ir perduoti URM informacij\xc4\x85, skatinti draugi\xc5\xa1kus tarpvalstybiniu santykius, platinti informacij\xc4\x85 apie Lietuv\xc4\x85, r\xc5\xabpintis \xc5\xa1alyje gyvenan\xc4\x8di\xc5\xb3 lietuvi\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 su Lietuva palaikymu ir stiprinimu.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrielaidos\n_START_PARAGRAPH_\nPrad\xc5\xbeia sietina su 1939 m. spalio 29 \xe2\x80\x93 lapkri\xc4\x8dio 2 d. memorandumu prezidentui A. Smetonai d\xc4\x97l vyriausyb\xc4\x97s perk\xc4\x97limo \xc4\xaf u\xc5\xbesien\xc4\xaf Lietuvos okupacijos atveju, kur\xc4\xaf pasira\xc5\xa1\xc4\x97 Lietuvos pasiuntiniai Bronius Kazys Balutis, Petras Klimas ir Stasys Lozoraitis. Si\xc5\xablyta paskirti Lietuvos diplomatin\xc4\x97s tarnybos veikl\xc4\x85 kuruosiant\xc4\xaf asmen\xc4\xaf, sudaryti finansin\xc4\xaf fond\xc4\x85. Memorandumu si\xc5\xablytos priemon\xc4\x97s nebuvo visi\xc5\xa1kai \xc4\xafgyvendintos, bet 1940 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 30 d. u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras Juozas Urb\xc5\xa1ys telegrama Nr. 288 informavo svarbiausias Lietuvos pasiuntinybes u\xc5\xbesienyje, jog okupacijos atveju Lietuvos diplomatin\xc4\x97s tarnybos vadovu skiriamas nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras Romoje Stasys Lozoraitis, pirmuoju pavaduotoju \xe2\x80\x93 nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras Pranc\xc5\xabzijoje Petras Klimas, antruoju \xe2\x80\x93 nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras \xc5\xa0veicarijoje Jurgis \xc5\xa0aulys. 1942\xe2\x80\x931945 m. d\xc4\x97l Italijos, kuri Antrojo pasaulinio karo metais kariavo Vokietijos pus\xc4\x97je, izoliacijos, S. Lozorait\xc4\xaf laikinai pavadavo Jurgis \xc5\xa0aulys.\n_START_SECTION_\nLietuvos okupacija\n_START_PARAGRAPH_\n1940 m. bir\xc5\xbeelio 15 d. Lietuv\xc4\x85 okupavus Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungai diplomatin\xc4\x97s tarnybos veikla nenutr\xc5\xabko, ta\xc4\x8diau jos koordinavimas i\xc5\xa1 Lietuvos tapo nebe\xc4\xafmanomu. U\xc5\xbesienyje reziduojantys valstyb\xc4\x97s diplomatai nutrauk\xc4\x97\xc2\xa0 ry\xc5\xa1ius su okupacine kra\xc5\xa1to vald\xc5\xbeia ir prad\xc4\x97jo diplomatin\xc4\x99 Lietuvos laisvinimo akcij\xc4\x85. Dar 1940 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 31 d. paskutinio u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministro Juozo Urb\xc5\xa1io telegrama buvo numatyta, jog okupacijos atveju Lietuvos diplomatin\xc4\x97s tarnybos vadovu skiriamas nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras Romoje Stasys Lozoraitis, jo pirmuoju pavaduotoju \xe2\x80\x93 nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras Pranc\xc5\xabzijoje Petras Klimas, antruoju \xe2\x80\x93 nepaprastasis ir \xc4\xafgaliotasis ministras \xc5\xa0veicarijoje Jurgis \xc5\xa0aulys. 1940 m. ruden\xc4\xaf liko oficialiai veikti 5 Lietuvos Respublikos pasiuntinyb\xc4\x97s Va\xc5\xa1ingtone, Londone, Vatikane, Berne ir Buenos Air\xc4\x97se, du generaliniai konsulatai Niujorke ir Tel Avive, du konsulatai \xc4\x8cikagoje ir San Paule. Generalini\xc5\xb3 garb\xc4\x97s konsul\xc5\xb3 liko 4, garb\xc4\x97s konsul\xc5\xb3 ir vicekonsul\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 11. Lietuvos diplomatin\xc4\x97 tarnyba tapo u\xc5\xbesienyje veikian\xc4\x8dia institucija, kuri u\xc5\xbetikrino Lietuvos valstybingumo t\xc4\x99stinum\xc4\x85 iki pat 1990 m. 1940\xe2\x80\x931990 m. Lietuvos Respublika buvo atstovaujama Pranc\xc5\xabzijoje. Nors pasiuntinyb\xc4\x97 oficialiai ir neveik\xc4\x97, o atstovai nebuvo \xc4\xaftraukiami \xc4\xaf vie\xc5\xa1us Pranc\xc5\xabzijoje reziduojan\xc4\x8di\xc5\xb3 diplomat\xc5\xb3 oficialius s\xc4\x85ra\xc5\xa1us, nebuvo kvie\xc4\x8diami \xc4\xaf oficialius pri\xc4\x97mimus, ta\xc4\x8diau Pranc\xc5\xabzijos u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerija jiems i\xc5\xa1duodavo diplomatinius pa\xc5\xbeym\xc4\x97jimus._NEWLINE_Okupacijos periodu, Lietuvos diplomatin\xc4\x97s tarnybos veikimas buvo stipriai apsunkintas, kadangi Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85junga per\xc4\x97m\xc4\x97 kai kuriuos pasiuntinybi\xc5\xb3 pastatus ir Lietuvos aukso atsargas. Nepaisant grie\xc5\xbet\xc5\xb3 Lietuvos atstov\xc5\xb3 protest\xc5\xb3, dalis valstybi\xc5\xb3 (Italija, Vokietija, \xc5\xa0vedija, Pranc\xc5\xabzija) patenkino neteis\xc4\x97tus soviet\xc5\xb3 reikalavimus. 1940 m. liepos 23 d. JAV valstyb\xc4\x97s sekretorius Sumner Welles parei\xc5\xa1k\xc4\x97, kad JAV nepripa\xc5\xbeins Baltijos valstybi\xc5\xb3 inkorporavimo \xc4\xaf Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos sud\xc4\x97t\xc4\xaf. JAV savo teritorijoje ir toliau leido veikti Lietuvos diplomatiniams atstovams bei atsisak\xc4\x97 perduoti sovietams Lietuvos aukso atsargas. Okupacijos nepripa\xc5\xbeino i\xc5\xa1 Vatikanas. Tuo tarpu Did\xc5\xbeioji Britanija oficialiai panaikinusi Lietuvos pasiuntinyb\xc4\x99 Londone ir toliau leido veikti pasiuntiniui Broniui Kaziui Balu\xc4\x8diui.Lietuvos diplomatinei tarnybai iki 1990 m. pavyko i\xc5\xa1laikyti atstovavim\xc4\x85 svarbiausiose Vakar\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97se. Po Stasio Lozorai\xc4\x8dio mirties 1983 m. diplomatijos vadovo pareigas per\xc4\x97m\xc4\x97 \xc4\xafgaliotasis ministras Va\xc5\xa1ingtone Stasys Antanas Ba\xc4\x8dkis. Nuo 1987 m. lapkri\xc4\x8dio 15 d. jis perdav\xc4\x97 vadovavim\xc4\x85 atstovybei Va\xc5\xa1ingtone Stasiui Lozorai\xc4\x8diui-jaunesniajam, o pats gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nVeikla po 1990 m.\n_START_PARAGRAPH_\n1990 m. kovo 11 d. paskelbus Lietuvos nepriklausomyb\xc4\x99 dar teko j\xc4\x85 \xc4\xaftvirtinti. Prie to stipriai prisid\xc4\x97jo i\xc5\xa1lik\xc4\x99 pasaulyje ir pripa\xc5\xbe\xc4\xafstami Lietuvos diplomatai JAV, Vatikane, Kanadoje. Buvo atkurta ir U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerija. Pirmuoju jos vadovu paskirtas Algirdas Saudargas. 1991 m. vasario 11 d. Lietuvos nepriklausomyb\xc4\x99 pripa\xc5\xbeino Islandija, o t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 rugs\xc4\x97jo 17 d. \xc5\xa1alis buvo priimta \xc4\xaf Jungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Organizacij\xc4\x85. Vienas i\xc5\xa1 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 labai svarbi\xc5\xb3 diplomatijos laim\xc4\x97jim\xc5\xb3 buvo 1991 m. liepos 29 d. pasira\xc5\xa1yta sutartis su Rusijos Federacija d\xc4\x97l tarpvalstybini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 pagrind\xc5\xb3. Abi valstyb\xc4\x97s \xc4\xafsipareigojo savo tarpusavio santykiuose s\xc4\x85\xc5\xbeiningai laikytis visuotinai pripa\xc5\xbeint\xc5\xb3 tarptautin\xc4\x97s teis\xc4\x97s princip\xc5\xb3 bei norm\xc5\xb3. Po \xc5\xa1ios sutarties sek\xc4\x97 dar vienas pasiekimas \xe2\x80\x93 okupacin\xc4\x97s Rusijos kariuomen\xc4\x97s i\xc5\xa1vedimas i\xc5\xa1 Lietuvos. 1993 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 31 d. Lietuv\xc4\x85 paliko paskutinis buvusios SSRS kariuomen\xc4\x97s e\xc5\xa1elonas. 1994 m. baland\xc5\xbeio 26 d. pasira\xc5\xa1yta Lietuvos Respublikos ir Lenkijos Respublikos draugi\xc5\xa1k\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 ir gero kaimyninio bendradarbiavimo sutartis, pad\xc4\x97jusi pamat\xc4\x85 strateginei \xc5\xa1ali\xc5\xb3 partnerystei. Itin svarbiu nepriklausomyb\xc4\x99 \xc4\xaftvirtinan\xc4\x8diu veiksniu tapo Lietuvos \xc4\xafstojimas \xc4\xaf NATO 2004 m. kovo 29 d., kuriam pagrindus pad\xc4\x97jo dar 1998 m. sausio 16 d. Va\xc5\xa1ingtone tarp JAV ir Lietuvos, Latvijos bei Estijos pasira\xc5\xa1yta Partneryst\xc4\x97s Chartija. Ja buvo patvirtintas bendras tikslas \xe2\x80\x93 kartu dirbant sudaryti s\xc4\x85lygas Baltijos valstybi\xc5\xb3 integracijai \xc4\xaf Europos ir transatlantines politines, ekonomines ir saugumo strukt\xc5\xabras, \xc4\xafskaitant ir NATO. Dar vienas did\xc5\xbeiulis laim\xc4\x97jimas \xe2\x80\x93 Lietuvos \xc4\xafstojimas \xc4\xaf Europos S\xc4\x85jung\xc4\x85 2004 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 1 d. Tai suteik\xc4\x97 galimyb\xc4\x99 prisijungti prie \xc5\xa0engeno erdv\xc4\x97s 2007 m. gruod\xc5\xbeio 21 d. 2011 m. Lietuva, pirmoji i\xc5\xa1 Baltijos valstybi\xc5\xb3 pirmininkavo Europos Saugumo ir Bendradarbiavimo organizacija. \xc5\xa0is pirmininkavimas pad\xc4\x97jo Lietuvai padidinti savo \xc4\xaftak\xc4\x85 tarptautiniuose procesuose. 2013 met\xc5\xb3 antr\xc4\x85j\xc4\xaf pusmet\xc4\xaf ji pirmininkavo Europos S\xc4\x85jungos Tarybai. 2013 m. spalio 17 d. Lietuva absoliu\xc4\x8dia bals\xc5\xb3 dauguma buvo i\xc5\xa1rinkta nenuolatine JT Saugumo Tarybos nare 2014\xe2\x80\x932015 m. kadencijai ir jei pirmininkavo 2014 m. vasar\xc4\xaf ir 2015 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x99.'