b'\n_START_ARTICLE_\nFernando Botero\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nFernandas Boteras gim\xc4\x97 1932 m. baland\xc5\xbeio 19 d. Medeljine, tuo metu ma\xc5\xbeame mieste Kolumbijoje. Jo t\xc4\x97vas buvo keliaujantis prekeivis, kuris mir\xc4\x97 1936 m. ir paliko motin\xc4\x85, F. Boter\xc4\x85 ir du jo brolius skurde. Pasak menininko, skurdas i\xc5\xa1mok\xc4\x97 j\xc4\xaf d\xc5\xbeiaugtis kiekviena naujiena savo gyvenime. Jaunyst\xc4\x97je j\xc4\xaf \xc5\xbeav\xc4\x97jo buli\xc5\xb3 sportas, jis mok\xc4\x97si tapti matadoru. Pirmieji jo pie\xc5\xa1iniai vaizdavo buli\xc5\xb3 kovas. Prad\xc4\x97jo tapyti Medeljino pramog\xc5\xb3 kvartalo scenas. 1948 m. eksponavo k\xc5\xabrinius Medeljine ir prad\xc4\x97jo bendradarbiauti iliustratoriumi pagrindiniame miesto laikra\xc5\xa1tyje \xe2\x80\x9eEl Colombiano\xe2\x80\x9c. Po to persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Bogot\xc4\x85. Pirmoji jo personalin\xc4\x97 paroda \xc4\xafvyko 1951 m. Leo Matiz galerijoje Bogotoje. Dar F. Boterui neturint 20 met\xc5\xb3, apie jo k\xc5\xabryb\xc4\x85 buvo para\xc5\xa1yta pirmoji monografija. \xc5\xa0iuo laikotarpiu jis buvo giliai paveiktas Meksikos monumentalist\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d Diego Riveros. 1952 m. laim\xc4\x97j\xc4\x99s pinigin\xc4\xaf priz\xc4\x85 Kolumbijos dailinink\xc5\xb3 parodoje F. Boteras persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Europ\xc4\x85 ir prad\xc4\x97jo studijuoti San Fernando dail\xc4\x97s akademijoje Madride. \xc5\xbdav\xc4\x97josi ir kopijavo Gojos ir Velaskeso paveikslus Prado muziejuje. Kopijas pardavin\xc4\x97jo turistams. Po to buvo persik\xc4\x97l\xc4\x99s \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3 ir 1953-1954 m. mok\xc4\x97si San Marko dail\xc4\x97s akademijoje Florencijoje, kopijavo fresk\xc5\xb3 tapyb\xc4\x85, ypa\xc4\x8d D\xc5\xbeoto ir Andrea del Kastanjo. Lank\xc4\x97si Arece, kur pamat\xc4\x97 Pjero dela Fran\xc4\x8deskos fresk\xc5\xb3, ir Sienoje. 1955 m. F. Boteras gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Bogot\xc4\x85, 1956 m. persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Meksik\xc4\x85 ir po to \xc4\xaf Niujork\xc4\x85. Daug keliavo, studijavo sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 dailinink\xc5\xb3 paveikslus Pary\xc5\xbeiuje._NEWLINE_Niujorke tuo metu klest\xc4\x97jo abstrak\xc4\x8diojo ekspresionizmo tapyba, F. Boteras 1958 m. parei\xc5\xa1k\xc4\x97, kad tikrojo avangardo reikia ie\xc5\xa1koti realizme. Jis \xc4\xafkv\xc4\x97pimo ie\xc5\xa1kojo klasikin\xc4\x97je dail\xc4\x97je, po 1960 m. laisv\xc5\xb3 pot\xc4\x97pi\xc5\xb3 tapyb\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 glotniai nutapytais pavir\xc5\xa1iais, eliminavo tapybos tekst\xc5\xabr\xc4\x85. F. Boteras \xc5\xbeav\xc4\x97josi klasikiniais dailininkais, ypa\xc4\x8d Pjeru dela Fran\xc4\x8deska. Jis yra nutap\xc4\x99s Pjero dela Fran\xc4\x8deskos, Engro, Karavad\xc5\xbeo paveiksl\xc5\xb3 savas versijas. Kai kurie jo paveikslai turi akivaizd\xc5\xbei\xc5\xb3 s\xc4\x85saj\xc5\xb3 su klasikiniais k\xc5\xabriniais. Savo k\xc5\xabryboje F. Boteras naudojo Europos modernizmo ir ikikolumbin\xc4\x97s Amerikos kult\xc5\xabros motyvus. Kritikai F. Botero k\xc5\xabrybos negail\xc4\x97jo vadindami j\xc4\x85 komi\xc5\xa1ka, kvaila arba tiesiog bloga. Nepaisant to, F. Boteras buvo populiariu dailininku. 1973 m. jis Pary\xc5\xbeiuje prad\xc4\x97jo kurti skulpt\xc5\xabras, kuri\xc5\xb3 nema\xc5\xbeai pastatyta vie\xc5\xa1osiose erdv\xc4\x97se \xc4\xafvairiuose pasaulio miestuose. 1981 m. \xc4\xafvyko antologin\xc4\x97 menininko paroda Hir\xc5\xa1horno muziejuje Va\xc5\xa1ingtone, 1987 m. \xe2\x88\x92 retrospektyvin\xc4\x97 paroda Karalien\xc4\x97s Sofijos muziejuje Madride. 1992 m. jo skulpt\xc5\xabros eksponuotos Pary\xc5\xbeiaus Eliziejaus laukuose, 1999 m. eksponuotos Sinjoros aik\xc5\xa1t\xc4\x97je prie Ufici\xc5\xb3 galerijos ir paveikslai Vekijo r\xc5\xabmuose Florencijoje. Medeljine F. Botero vardu pavadinta aik\xc5\xa1t\xc4\x97, kurioje yra menininko skulpt\xc5\xabr\xc5\xb3. 2000 m. Bogotoje atsidar\xc4\x97 Botero muziejus, menininkui padovanojus 123 savo ir 85 tarptautini\xc5\xb3 meninink\xc5\xb3 k\xc5\xabrinius. F. Boteras gyveno Niujorke, Pary\xc5\xbeiuje ir Pjetrosantoje (Italija).'