b'\n_START_ARTICLE_\nValsas\n_START_PARAGRAPH_\nValsas (pranc. valse < vok. Walzer < walzen \xe2\x80\x93 suktis; angl. waltz, valse; it. valzer; isp. vals) \xe2\x80\x93 \xc5\xa1okis; koncertinis k\xc5\xabrinys (da\xc5\xbeniausia virtuozinis) solo instrumentams, balsui arba orkestrui; stambios ciklin\xc4\x97s formos dalis (simfonijos, siuitos, baleto, operos, operet\xc4\x97s, miuziklo). Valso metras \xc2\xbe. Tempas \xc4\xafvairus (60-180 ketvirtini\xc5\xb3 per minut\xc4\x99). B\xc5\xabdinga daininga melodika, akcentuota pirmoji takto dalis. \xc5\xa0okio choreograf. pozicija u\xc5\xbedara. \xc5\xa0ok\xc4\x97jai, \xc5\xbeingsniuodami kas ketvirtin\xc4\x99, per du taktus apsisuka aplink tariam\xc4\x85 centr\xc4\x85 360\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nValsas atsirado apie 1780 m. i\xc5\xa1 lendlerio (kitaip Deutscher Tanz, danza tedesca; \xe2\x80\x9elendleris\xe2\x80\x9c)._NEWLINE_Manoma, \xc4\xaftakos tur\xc4\x97jo XVI a. pranc. \xc5\xa1okio la volte (it. la volta) ir XVIII a. trij\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 metro vok. \xc5\xa1oki\xc5\xb3 Steirischer Tanz, Dreher Tanz, Roller Tanz kai kurie elementai. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 valsas buvo l\xc4\x97to tempo, \xc5\xa1oktas Vienos vie\xc5\xa1namiuose nedidel\xc4\x97se patalpose (toji aplinka tur\xc4\x97jo \xc4\xaftakos valso choreograf. pozicijai). \xc5\xa0okis greit i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo Austrijos ir Europos miestie\xc4\x8di\xc5\xb3 buityje. Valso metroritmik\xc4\x85 imta vatroti scen. k\xc5\xabriniuose. A. E. M. Gr\xc3\xa9try valso ritm\xc4\x85 pavartojo operos Richard C\xc5\x93ur de Lion finale (\xe2\x80\x9eRi\xc4\x8dardas Li\xc5\xabta\xc5\xa1irdis\xe2\x80\x9d, past. Pary\xc5\xbeiuje 1784)._NEWLINE_LOL 1786 m. po V. Martino y Soleros (1756\xe2\x80\x931806) m. operos La cosa rara (\xe2\x80\x9eKeistas atsitikimas\xe2\x80\x9d) premjeros Vienos operoje, vals\xc4\x85 imta \xc5\xa1okti Vienos aristokrat\xc5\xb3 salonuose. D\xc4\x97l u\xc5\xbedaros choreograf. pozicijos (por\xc5\xb3 apsikabinimo) valsas ilgai laikytas nepadoriu (Hohenzollerno r\xc5\xabmuose Berlyne, Anglijoje ir \xc5\xa0veicarijoje draustas iki XIX a. pabaigos). XIX a. pr. egzistavo keleta valso atmain\xc5\xb3 ir metr\xc5\xb3 (2/4, 6/8, net 5/4). Vienoje i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo greito tempo (180 ketvirtini\xc5\xb3 per minut\xc4\x99) atmaina Schnell-Walzer. Schnell-Walzer pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc5\xa1oktas vie\xc5\xa1ai 1815 per Vienos Kongreso pokyl\xc4\xaf; nuo tada vadinamas Vienos valsu._NEWLINE_XIX a. I pus\xc4\x97je J. F. K. Lannerio ir J. Strausso (t\xc4\x97vo) k\xc5\xabryboje nusistojo Vienos valso ciklin\xc4\x97 forma: introdukcija, 5 valsai (da\xc5\xbeniausia 16 takt\xc5\xb3 skirting\xc5\xb3 melodij\xc5\xb3 ir tonacij\xc5\xb3) ir koda (svarbiausi\xc5\xb3 tem\xc5\xb3 reminiscencija).\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabr\xc4\x97jai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdymiausias Vienos vals\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jas \xe2\x80\x93 J. Straussas (s\xc5\xabnus). Gars\xc4\x97jo F. Morelly\xe2\x80\x99io (1810-59), J. Gunglo (1810-89), J. L. M\xc3\xa9tra (1830-89), H. Ch. Lumbye (1810-74), E. Waldteufelio (1837-1915), J. Rosas (1868-94), I. Ivanovici (1845?-1902), F. Leh\xc3\xa1ro Vienos valsai. JAV ~1875 susiklost\xc4\x97 l\xc4\x97tesn\xc4\x97 (28-33 takt\xc5\xb3 per minut\xc4\x99) Vienos valso atmaina bostonas, i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo Europoje (pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc5\xa1oktas 1910 Londone), nuo 1921 bostonas vadinamas angl\xc5\xb3 valsu arba l\xc4\x97tu valsu. XX a. 3-4 d - metyje Argentinoje susiklost\xc4\x97 tango valsas (vals tango), And\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse (Peru, Bolivijoje, Ekvadore) i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo kreol\xc5\xb3 valsas (vals creollo). Gra\xc5\xbe\xc5\xabs valsai yra sukurti ir Amerikoje (pagr. Jungtin\xc4\x97se Amerikos Valstijose), dar kitaip vadinamas Cleveland (Klyvlendo polka style (polka stilius), pvz., Johnny Vadnal "My Alice waltz" (Mano Alisos valsas), Bob Kravos "Beverly\'s Waltz" (Beverlio valsas), Frankie Yankovic, Lynn Marie, Al Meixner, Alex Meixner, Johnny Pecon, Bob Matasy, Del Sinchak, Jeff Winard, Steve Meisner, Verne Meisner, Tony Grandovic, Walter Ostanek, Frankie Spetich, Johnny Krizancik ir kit\xc5\xb3 atlik\xc4\x97j\xc5\xb3 valsai._NEWLINE_Valsui b\xc5\xabdinga ritmika ir akompanimentu pagr\xc4\xafst\xc4\x85 koncertin\xc4\x99 poem\xc4\x85 fortepjonui Aufforderung zum Tanze (\xe2\x80\x9eKvietimas \xc5\xa1okiui\xe2\x80\x9d, 1819) vienas pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 K. M. von Weberis (W. A. Mozarto Deutsche T\xc3\xa4nze K 509, 536, 567 ir kt., L. Van Beethoveno valsai, \xe2\x80\x9eVariacijos A. Diabelli tema\xe2\x80\x9d ir F. Schuberto valsai i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 yra lendlerio stilizacijos). F. Chopino k\xc5\xabryboje susiklost\xc4\x97 virtuozi\xc5\xa1ko brav\xc5\xabrinio (valse brillante) ir lyrinio valso (valse triste) r\xc5\xab\xc5\xa1ys._NEWLINE_Koncertini\xc5\xb3 vals\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 J. N. Hummelis (fortepijonui), F. Lisztas (\xe2\x80\x9eMefisto valsai\xe2\x80\x9d fortepijonui), M. Ravelis (Valses nobles et sentimentales fortepijonui, 1911, redakcija orkestrui 1912; choreografin\xc4\x97 poema orkestrui La Valse, 1919-20), L. Arditi (pirmasis suk\xc5\xabr\xc4\x97 virtuozi\xc5\xa1k\xc5\xb3 brav\xc5\xabrini\xc5\xb3 vals\xc5\xb3 kolorat\xc5\xabriniam sopranui Il bacio / \xe2\x80\x9dPabu\xc4\x8diavimas\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Vals\xc4\x85 cikliniuose k\xc5\xabriniuose pavartojo R. Schumannas (\xe2\x80\x9eVienos karnavalas\xe2\x80\x9d fortepijonui), J. Brahmsas (Liebeslieder), H. Berliozas (\xe2\x80\x9eFantastin\xc4\x97 simfonija\xe2\x80\x9d II d.), P. \xc4\x8caikovskis (V simfonija II d., baletai), G. Mahleris (kai kuri\xc5\xb3 simf - j\xc5\xb3 dalys), J. Sibelius (Valse triste orkestrui i\xc5\xa1 muzikos dramai J\xc3\xa4rnefelta Kuolema, op. 44), Ch. Gounod (\xe2\x80\x9eRomeo ir D\xc5\xbeuljeta\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eFaustas\xe2\x80\x9d), G. Pucini (\xe2\x80\x9eBohema\xe2\x80\x9d), R. Straussas (\xe2\x80\x9eRo\xc5\xbe\xc4\x97s kavalierius\xe2\x80\x9d), S. Prokofjevas, D. \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8dius, A. Cha\xc4\x8daturianas ir kt.\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje valsas \xc5\xa1okamas nuo XIX a. vid. Liaudies instrumentin\xc4\x97je muzikoje buvo paplit\xc4\x99 keletas variant\xc5\xb3: val\xc4\x8dikas, didvalsis, apvalcius. Cikliniuose k\xc5\xabriniuose valsus pavartojo B. Dvarionas, S. Vaini\xc5\xabnas, E. Balsys, J. Juzeli\xc5\xabnas ir kt.\n_START_SECTION_\nLiterat\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nCarner M.The Waltz. London 1948; Weigel H. Das kleine Walzerbuch. Salzburg 1965._NEWLINE_Lietuvi\xc5\xa1koji tarybin\xc4\x97 enciklopedija. Vyriausioji enciklopedij\xc5\xb3 leidykla. Vilnius.'