b'\n_START_ARTICLE_\nRen\xc3\xa9 Descartes\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nR. Dekartas gim\xc4\x97 Turen\xc4\x97s provincijoje. 1604\xe2\x80\x931612 m. studijavo filosofij\xc4\x85 ir gamtos mokslus j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 kolegijoje La Fle\xc5\xa1o (La Fleche), v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 teis\xc4\x99 Poitiers (iki 1616\xc2\xa0m.). Baig\xc4\x99s karo mokykl\xc4\x85 Bred\xc4\x97 (Brede) nuo 1618\xc2\xa0m. tarnavo kariuomen\xc4\x97je Nyderlanduose. V\xc4\x97liau keliavo po Europ\xc4\x85, o 1625\xe2\x80\x931629\xc2\xa0m. gyveno Pary\xc5\xbeiuje, bei studijavo matematik\xc4\x85. 1629\xc2\xa0m. v\xc4\x97l emigravo \xc4\xaf Nyderlandus, kur suk\xc5\xabr\xc4\x97 did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf matematikos, fizikos, medicinos ir filosofijos veikal\xc5\xb3. 1633\xe2\x80\x931647\xc2\xa0m. R. Dekarto veikalai buvo \xc4\xaftraukti \xc4\xaf Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios draud\xc5\xbeiam\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85 ir pasmerkti vie\xc5\xa1ai sudeginti. 1649\xc2\xa0m. R. Dekartas, pakviestas \xc5\xa0vedijos karalien\xc4\x97s Kristinos, i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Stokholm\xc4\x85, kur po keli\xc5\xb3 m\xc4\x97nesi\xc5\xb3 mir\xc4\x97 nuo plau\xc4\x8di\xc5\xb3 u\xc5\xbedegimo (1819\xc2\xa0m. jo palaikai perlaidoti Pary\xc5\xbeiuje). Paties R. Dekarto \xc5\xbeod\xc5\xbeiais, gyvenimas Stokholme jam labai pakenk\xc4\x97, kadangi jis m\xc4\x97go \xc5\xa1ilt\xc4\x85 klimat\xc4\x85 ir gerai pamiegoti, o \xc5\xa0vedijoje klimatas dr\xc4\x97gnas, be to, karalien\xc4\x97 Kristina pra\xc5\xa1\xc4\x97, kad filosofas kelt\xc5\xb3si 5 valand\xc4\x85 ryto._NEWLINE_R. Dekartas nagrin\xc4\x97jo tiek filosofijos, tiek etikos klausimus. Jo filosofija tur\xc4\x97jo \xc4\xaftakos D\xc5\xbe. Lokui, G. V. Leibnicui, B. Spinozai, I. Kantui.\n_START_SECTION_\nFilosofijos ap\xc5\xbevalga\n_START_PARAGRAPH_\nR. Dekarto filosofija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai bandymas sukurti visi\xc5\xa1kai nauj\xc4\x85 ir nepriklausom\xc4\x85 filosofin\xc4\x99 sistem\xc4\x85. Naujasis pasaul\xc4\x97vaizdis, anot m\xc4\x85stytojo, tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti prieinamas visiems. R. Dekartas savo filosofin\xc4\x99 koncepcij\xc4\x85 grind\xc4\x97 iki tol negird\xc4\x97ta nuostata, kad \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 dalyk\xc5\xb3 pasaulyje b\xc5\xabtent protas yra paskirstytas teisingiausiai, tad geb\xc4\x97jimas daryti tinkamus sprendimus yra i\xc5\xa1 prigimties vis\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 vienodas. " R. Dekartas propagavo nauj\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 filosofij\xc4\x85, kuri nesiremt\xc5\xb3 jokiais ansktesni\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 autoritetais._NEWLINE_Savo filosofin\xc4\x97s koncepcijos k\xc5\xabrim\xc4\x85 m\xc4\x85stytojas prad\xc4\x97jo nuo skepticizmo. R. Dekartas atmet\xc4\x97 empirin\xc4\xaf metod\xc4\x85. Filosofo m\xc4\x85stymo i\xc5\xa1eities ta\xc5\xa1kas buvo garsioji nuostata\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9ecogito ergo sum\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9em\xc4\x85stau, vadinasi, esu (gyvenu)\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x9eCogito\xe2\x80\x9c tapo pirm\xc4\x85ja R. Dekarto filosofinio m\xc4\x85stymo prielaida. Dubito ergo cogito (abejoju, vadinasi, m\xc4\x85stau) yra \xc5\xa1ios prielaidos prielaida._NEWLINE_\xe2\x80\x9eGaliu \xc4\xafsivaizduoti, kad viskas yra apgaulinga sapn\xc5\xb3 \xc5\xbeaism\xc4\x97, kad neegzistuoja nei pasaulis, nei Dievas, kad esu ka\xc5\xbekas skirtingo nuo k\xc5\xabno. Ta\xc4\x8diau niekaip negaliu pam\xc4\x85styti, kad nem\xc4\x85stau. Tik m\xc4\x85stymo negaliu jokiu b\xc5\xabdu nuo sav\xc4\x99s atskirti, tik jis yra b\xc5\xabtina mano esyb\xc4\x97s savastis. Tod\xc4\x97l \xc4\xaf klausim\xc4\x85, kas a\xc5\xa1 esu, gali b\xc5\xabti tik vienas atsakymas: esu m\xc4\x85stanti esyb\xc4\x97, esyb\xc4\x97, kuri abejoja, supranta, teigia, prie\xc5\xa1tarauja, jau\xc4\x8dia. Apibr\xc4\x97\xc5\xbeiu save kaip nemateriali\xc4\x85 siel\xc4\x85, kaip substancij\xc4\x85, kurios vienintelis atributas yra m\xc4\x85stymas ir kuri yra tapati m\xc4\x85stymui. Net ir tada, kai \xc5\xbevilgsn\xc4\xaf nukreipiu \xc4\xaf i\xc5\xa1or\xc4\x97s pasaul\xc4\xaf, pa\xc5\xbe\xc4\xafstu juk ne pasaul\xc4\xaf, o savo paties psichines b\xc5\xabsenas ir intelektinius aktus. "._NEWLINE_Anot filosofo, daiktas yra savybi\xc5\xb3 visuma. D\xc4\x97l to pasaulis yra pa\xc5\xbeinus. \xc5\xbdmogus egzistuoja, nes jis yra m\xc4\x85stanti esyb\xc4\x97. Jis geba pa\xc5\xbeinti, nesaistomas i\xc5\xa1or\xc4\x97s veiksni\xc5\xb3. Filosofijos u\xc5\xbedavinys yra t\xc4\x85 pa\xc5\xbeinim\xc4\x85 i\xc5\xa1gauti ir logi\xc5\xa1kai pateikti darnios sistemos pavidalu. Konstruktyvus tokio elgesio modelis tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti geometrija, o pagrindinis metodas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dedukcija._NEWLINE_R. Dekarto filosofin\xc4\x97je koncepcijoje i\xc5\xa1kilo problema: ar vizija, ar tai, k\xc4\x85 suvokia m\xc4\x85stantis \xe2\x80\x9eA\xc5\xa1\xe2\x80\x9c, yra tikrov\xc4\x97? Kaip pereiti nuo m\xc4\x85stymo apie pasaul\xc4\xaf prie tikrojo pasaulio? \xc5\xa0i\xc4\x85 problem\xc4\x85 R. Dekarto filosofijoje i\xc5\xa1sprend\xc5\xbeia Dievas. Kadangi \xc5\xbemogaus s\xc4\x85mon\xc4\x97je yra tobulos esyb\xc4\x97s s\xc4\x85voka, t. y. Dievo, vadinasi ji gal\xc4\x97jusi pereiti tik i\xc5\xa1 tobulesniojo. Vadinasi Dievo id\xc4\x97jos egzistavimas prote \xc4\xafrodo, kad K\xc5\xabr\xc4\x97jas tikrai yra. Taip pat Dievas, anot filosofo, laiduoja \xc5\xbemogaus pa\xc5\xbeinimo tikrum\xc4\x85. B\xc5\xabtent Dievas dav\xc4\x97 pasauliui jud\xc4\x97jim\xc4\x85. R. Dekarto am\xc5\xbeininkas B. Paskalis pasteb\xc4\x97jo, jog Dievas R. Dekarto fizikoje buvo reikalingas tik tam, kad duot\xc5\xb3 pasauliui sprigt\xc4\x85._NEWLINE_Pagrindinis filosofo m\xc4\x85stymo kriterijus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 protas. R. Dekarto pasaulis pie\xc5\xa1iamas mechanistinis, jam b\xc5\xabdingas visuotinis determinizmas. Filosofas neig\xc4\x97 atomizm\xc4\x85._NEWLINE_Did\xc5\xbeioji R. Dekarto filosofijos problema taip ir liko nei\xc5\xa1spr\xc4\x99sta. Pastaroji filosofijoje vadinama dualizmu. Anot filosofo, \xc5\xbemogus priklauso ir fizinei, ir dvasinei sistemai. Tad kaip \xc5\xa1ios skirtingos sistemos gali s\xc4\x85veikauti tarpusavyje, kokie j\xc5\xb3 s\xc4\x85veikos principai ir d\xc4\x97sniai? Dualizmo problema tapo komplikuotu klausimu, \xc4\xaf kur\xc4\xaf R. Dekartas band\xc4\x97 atsakyti alegori\xc5\xa1kai: \xe2\x80\x9eA\xc5\xa1 juk savame k\xc5\xabne, nelyginant irkluotojas valtyje, ne vien tik esu. " Problema i\xc5\xa1liko.'