b'\n_START_ARTICLE_\nAdolfas Tautavi\xc4\x8dius\n_START_PARAGRAPH_\nAdolfas Tautavi\xc4\x8dius (1925 m. rugs\xc4\x97jo 9 d. Judr\xc4\x97nai, buv. Tel\xc5\xa1i\xc5\xb3 vals\xc4\x8dius \xe2\x80\x93 2006 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 10 d. Vilnius) \xe2\x80\x93 Lietuvos archeologas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 vidutini\xc5\xb3 valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 Zenono ir Stanislavos Tautavi\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. 1944 m. baig\xc4\x97 Tel\xc5\xa1i\xc5\xb3 gimnazij\xc4\x85. Neilgai mokytojav\xc4\x99s Gegr\xc4\x97nuose ir Als\xc4\x97d\xc5\xbeiuose 1945 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Vilniaus universiteto Istorijos \xe2\x80\x93 filologijos fakultet\xc4\x85. J\xc4\xaf su pagyrimu baig\xc4\x97 1950 m. ir \xc4\xafgijo istoriko kvalifikacij\xc4\x85._NEWLINE_Jau studij\xc5\xb3 metais prad\xc4\x97jo dirbti Vilniaus etnografijos muziejuje, nuo 1947 m. Lietuvos istorijos instituto Istorijos muziejaus konservatorius, restauratorius, dirbtuvi\xc5\xb3 ved\xc4\x97jas. Darbas muziejuje bei dalyvavimas pirmose pokario met\xc5\xb3 \xc5\xbevalgomosiose ekspedicijose pad\xc4\x97jo formuotis jo, kaip mokslininko interes\xc5\xb3 ratui. Nuo 1950 m. jis studijavo Istorijos instituto aspirant\xc5\xabroje (vadovas prof. Konstantinas Jablonskis). 1954 m. apgyn\xc4\x97 istorijos moksl\xc5\xb3 kandidato disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eRyt\xc5\xb3 Lietuva m. e. pirmame t\xc5\xabkstantmetyje\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Palaidotas Saltoni\xc5\xa1ki\xc5\xb3 kapin\xc4\x97se, Vilniuje.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nPokario metais buvo tyrin\xc4\x97ta nema\xc5\xbeai pilkapyn\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3, Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Lietuvoje ir palei b\xc5\xabsim\xc4\x85sias Kauno marias. Ta\xc4\x8diau pilkapi\xc5\xb3, kad ir vieno garsiausi\xc5\xb3 Vidurio Europoje Taurapilio pilkapyno (1970 m.), tyrin\xc4\x97jimai buvo tik dalis mil\xc5\xbeini\xc5\xa1k\xc5\xb3 lauko tyrim\xc5\xb3 darb\xc5\xb3, kuriems vadovavo A. Tautavi\xc4\x8dius. 1955 m. jis prad\xc4\x97jo bene svarbiausius tyrin\xc4\x97jimus pa\xc4\x8dioje Vilniaus \xc5\xa1irdyje, \xc5\xbdemutin\xc4\x97s pilies teritorijoje. Per septynis sezonus tarp Naujojo arsenalo ir Pilies kalno buvo atkastas iki tol ne\xc5\xbeinomas medinis Vilnius, gatvi\xc5\xb3 grindiniai, \xc5\xa0v. Onos ir Barboros ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios pamatai, kapai \xc5\xa1ventoriuje. \xc5\xa0i\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 pagrindu buvo parengta pirmoji Lietuvoje studija, skirta koklininkystei, kartu su kitais autoriais para\xc5\xa1ytas Vilniaus miesto istorijos I tomas (1968 m.). U\xc5\xbe j\xc4\xaf autoriai peln\xc4\x97 Respublikin\xc4\x99 premij\xc4\x85._NEWLINE_Darbas \xc5\xbdemutin\xc4\x97s pilies teritorijoje pareikalavo did\xc5\xbeiuli\xc5\xb3 organizacini\xc5\xb3 sugeb\xc4\x97jim\xc5\xb3, gilaus archeologin\xc4\x97s istoriografijos bei istorini\xc5\xb3 \xc5\xa1altini\xc5\xb3 i\xc5\xa1manymo. Tai labai pravert\xc4\x97 v\xc4\x97liau kasin\xc4\x97jant tokius viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 archeologijos objektus kaip Vilniaus pilis (1964 m.), Trak\xc5\xb3 pusiasalio pilis (1962 m.\xe2\x80\x931964 m.), Klaip\xc4\x97dos pilis (1968 m.). Ankstesniam Archeologijos sektoriaus ved\xc4\x97jui Pranui Kulikauskui per\xc4\x97jus dirbti \xc4\xaf Vilniaus universitet\xc4\x85, A. Tautavi\xc4\x8dius \xc4\x97jo sektoriaus, nuo 1980 m. skyriaus ved\xc4\x97jo pareigas, \xc4\xaf kurias buvo keliskart perrenkamas. Vadovaudamas skyriui \xc4\xafgyvendino tokius projektus kaip keturtomio \xe2\x80\x9eLietuvos TSR archeologijos atlaso\xe2\x80\x9c (1974 m.\xe2\x80\x931978 m.) leidimas. Jis inicijavo autorini\xc5\xb3 atskir\xc5\xb3 epoch\xc5\xb3 Lietuvos archeologijos monografij\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ym\xc4\x85. Viena j\xc5\xb3, \xe2\x80\x9eVidurinis gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeius Lietuvoje V\xe2\x80\x93IX a.)\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 priklauso jo plunksnai._NEWLINE_1966 m. prad\xc4\x97jo leisti informacin\xc4\xaf leidin\xc4\xaf apie visus naujausius tyrin\xc4\x97jimus Lietuvoje ir buvo net 13 knyg\xc5\xb3 atsakingasis redaktorius. \xc5\xa0is leidinys pateikia operatyvi\xc4\x85 informacij\xc4\x85 apie visus naujausius tyrin\xc4\x97jimus ir m\xc5\xabs\xc5\xb3 dienomis. Pamin\xc4\x97tini A. Tautavi\xc4\x8diaus darbai \xc5\xbeurnal\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eKra\xc5\xa1totyra\xe2\x80\x9c (1966\xe2\x80\x931975), \xe2\x80\x9eMuziejai ir paminklai\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eKult\xc5\xabros paminklai\xe2\x80\x9c redakcijose bei intensyvus darbas rengiant ir redaguojant lietuvi\xc5\xa1kas enciklopedijas._NEWLINE_Nuo 1951 m. skait\xc4\x97 paskaitas ir Vilniaus universitete. A. Tautavi\xc4\x8dius ne tik sugeb\xc4\x97davo \xc4\xafdomiai, su subtiliu humoru, gyvai perteikti med\xc5\xbeiag\xc4\x85, bet ir vis\xc5\xb3 pirma skatino studentus m\xc4\x85styti, ie\xc5\xa1koti, dirbti. Nuo 1988 m. Pili\xc5\xb3 tyrimo centro \xe2\x80\x9eLietuvos pilys\xe2\x80\x9c vienas \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3 ir tam tikra prasme Kernav\xc4\x97s kult\xc5\xabrinio rezervato krik\xc5\xa1tat\xc4\x97vis. Did\xc5\xbeiulis mokslininko autoritetas pad\xc4\x97jo 1986 m., kai, prad\xc4\x97jus melioracijos darbus Pajautos sl\xc4\x97nyje Kernav\xc4\x97je, buvo surastos viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 miesto liekanos. Jo d\xc4\x97ka ardym\xc4\x85 pavyko sustabdyti ir prad\xc4\x97ti kompleksinius Kernav\xc4\x97s piliakalni\xc5\xb3 tyrimus._NEWLINE_Tik laisvoje Lietuvoje gal\xc4\x97jo i\xc5\xa1vysti \xc5\xa1vies\xc4\x85 ir paskutinis, svarbiausias A. Tautavi\xc4\x8diaus darbas, kuriam med\xc5\xbeiag\xc4\x85 jis rinko nuo pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 studij\xc5\xb3 met\xc5\xb3. 2000 m. i\xc5\xa1leista \xe2\x80\x9eLietuvos archeologijos bibliografija\xe2\x80\x9c, apimanti 1782 m.\xe2\x80\x931998 m., kurioje daugiau kaip 17 000 bibliografini\xc5\xb3 pozicij\xc5\xb3, - paminklas Adolfo Tautavi\xc4\x8diaus asmenybei.'