b'\n_START_ARTICLE_\nAbimael Guzm\xc3\xa1n\n_START_PARAGRAPH_\nAbimaelis Gusmanas (Manuel Rub\xc3\xa9n Abimael Guzm\xc3\xa1n Reynoso, dar \xc5\xbeinomas kariniu pseudonimu Presidente Gonzalo; g. 1934\xc2\xa0m. gruod\xc5\xbeio 3 d. Moljende)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Peru filosofijos profesorius, maoistin\xc4\x97s organizacijos \xc5\xa0vytintis kelias \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jas ir ilgametis lyderis.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nAbimailis Gusmanas gim\xc4\x97 Moljende (Islajus), Peru provincijoje. Miestelis yra ma\xc5\xbedaug 1000 kilometr\xc5\xb3 nutol\xc4\x99s nuo Limos. Jis buvo nesantuokinis \xc5\xbeymaus verslininko, did\xc5\xbeiul\xc4\x97s loterijos savininko, kuris tur\xc4\x97jo \xc5\xa1e\xc5\xa1is vaikus su skirtingomis moterimis, s\xc5\xabnus. A. Gusmano motina Berenice Reynoso mir\xc4\x97, kai jam tebuvo penkeri. Tarp 1939 ir 1946\xc2\xa0m. A. Gusmanas gyveno su mamos giminai\xc4\x8diais. Po met\xc5\xb3 ved\xc4\x97 mergin\xc4\x85 i\xc5\xa1 Peru. Gyveno kartu su t\xc4\x97vu Arekipoje, kur baig\xc4\x97 Nacionalin\xc4\xaf katali\xc5\xa1k\xc4\x85 \xc5\xa1vento Augustino universitet\xc4\x85, socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 studijas. V\xc4\x97liau jis baig\xc4\x97 ir filosofijos bei teis\xc4\x97s mokslus. Kurso draugai visada apie j\xc4\xaf atsiliep\xc4\x97 kaip apie nedr\xc4\x85s\xc5\xb3, drausming\xc4\x85 jaunuol\xc4\xaf. A. Gusmanas marksizmo id\xc4\x97jomis susidom\xc4\x97jo dar studij\xc5\xb3 metais. A. Guzmanas dom\xc4\x97josi Imanuelio Kanto filosofija. 1962\xc2\xa0m. jis tapo \xc5\xa1v. Kristobalio universiteto d\xc4\x97stytoju Pero, And\xc5\xb3 regione esan\xc4\x8diame, mieste._NEWLINE_Ten jis leido laik\xc4\x85 intelektual\xc5\xb3 rate. Vienas j\xc5\xb3 garsus antropologas, d\xc4\x97stytojas dr. Efra\xc3\xadn Morote. Jis padar\xc4\x97 did\xc5\xbeiul\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 A. Gusmanui. D\xc4\x97l jo jis prad\xc4\x97jo studijuoti ke\xc4\x8duj\xc5\xb3 (sen\xc4\x85j\xc4\x85 ink\xc5\xb3) kalb\xc4\x85. Ta kalba tuomet dar kalb\xc4\x97jo daugelis Peru senbuvi\xc5\xb3. Tuo metu jis \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf politin\xc4\x99 veikl\xc4\x85 ir tapo aktyviu kairiojo sparno politik\xc5\xb3 pasek\xc4\x97ju. A. Gusmanas sutiko gan daug akademik\xc5\xb3 bendramin\xc4\x8di\xc5\xb3, kurie svajojo apie revoliucij\xc4\x85 Peru._NEWLINE_1965 jis pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 apsilank\xc4\x97 Kinijos respublikoje. \xc5\xa0e\xc5\xa1tame de\xc5\xa1imtmetyje Peru kairiosios politin\xc4\x97s partijos riejosi d\xc4\x97l asmenini\xc5\xb3 ir ideologini\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabri\xc5\xb3. A. Gusmanas, kuris palaik\xc4\x97 maoist\xc5\xb3 pozicijas prad\xc4\x97jo reik\xc5\xa1tis kaip lyderis. Jo id\xc4\x97jos buvo marksisti\xc5\xa1kos, jis taip pat buvo leninizmo \xc5\xa1alininkas. Viena \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 jo frazi\xc5\xb3 buvo \xe2\x80\x9eMarksizmas-leninizmas veda \xc4\xaf \xc5\xa1viesi\xc4\x85 ateit\xc4\xaf\xe2\x80\x9c. Save jis vadino Gonzalo. Jis tapo Peru revoliucijos iniciatoriumi ir pagrindiniu veik\xc4\x97ju. A. Gusmanas skleid\xc4\x97 Mao ir Lenino tezes apie kapitalizmo gri\xc5\xabt\xc4\xaf._NEWLINE_V\xc4\x97liau jo veikla peraugo \xc4\xaf brutali\xc4\x85 jo pasek\xc4\x97j\xc5\xb3 veik\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vyko nebe ram\xc5\xabs piketai, o skaud\xc5\xabs protestai su \xc5\xbeudyn\xc4\x97mis. 1980 jis jau kovojo su visa Peru vyriausybe. A. Gusmanas buvo prie\xc5\xa1 pirmuosius nuo 1964 demokratinius rinkimus Peru. Jo pasek\xc4\x97jai siek\xc4\x97 u\xc5\xbevaldyti visas Peru savivaldybes. B\xc5\xabdus tikslui pasiekti jie pasirinko pa\xc4\x8dius brutaliausius. Centrin\xc4\x97je Peru dalyje ir netoli Limos buvo rengiamos atakos. A. Gusmanas yra laikomas daugiau nei 60 t\xc5\xabkst. \xc5\xbemoni\xc5\xb3 mir\xc4\x8di\xc5\xb3 tarp XX a. 8 ir 9 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio kaltininku._NEWLINE_Atsakingas u\xc5\xbe daugyb\xc4\x99 \xc5\xa0vytin\xc4\x8dio kelio \xc4\xafvykdyt\xc5\xb3 nusikaltim\xc5\xb3: \xc5\xbeudynes, teroro aktus ir revoliucin\xc4\x99 veikl\xc4\x85 1992\xc2\xa0m. jis buvo sulaikytas antiterostini\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3 viename bute, Limoje. Po keleto teism\xc5\xb3 2006\xc2\xa0m. Gusmanas nuteistas kal\xc4\x97ti iki gyvos galvos. \xc4\xaekalintas San Lorenso salos kal\xc4\x97jime prie Kaljao. Ten kali kartu su grupe kit\xc5\xb3 u\xc5\xbe karo nusikaltimus nuteist\xc5\xb3 lyderi\xc5\xb3 Victor Polay, Vladimiro Montesinos.'