b'\n_START_ARTICLE_\nNiels Bohr\n_START_SECTION_\nJaunyst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nNilsas Boras gim\xc4\x97 Kopenhagoje 1885 metais. Jo t\xc4\x97vas, Kristianas Boras (Christian Bohr), dirbo fiziologijos profesoriumi Kopenhagos universitete, ir buvo Danijos moksl\xc5\xb3 akademijos nariu, o motina, Elena Adler (Ellen Adler Bohr), kilusi i\xc5\xa1 pasiturin\xc4\x8dios sefard\xc5\xb3 \xc5\xbeyd\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos, \xc5\xbeinomos tarp dan\xc5\xb3 bankinink\xc5\xb3 ir parlamentar\xc5\xb3. Boras tur\xc4\x97jo vyresni\xc4\x85j\xc4\x85 seser\xc4\xaf D\xc5\xbeen\xc4\x99 ir jaunesn\xc4\xafj\xc4\xaf brol\xc4\xaf Harold\xc4\x85. Haroldas Boras (1887.04.22.), matematikas ir olimpinis futbolo \xc5\xbeaid\xc4\x97jas (1908\xc2\xa0m. Londonas), \xc5\xbeaid\xc4\x97 Danijos rinktin\xc4\x97s komandoje; Nilsas Boras irgi buvo aistringas futbolo \xc5\xbeaid\xc4\x97jas, abudu broliai su\xc5\xbeaid\xc4\x97 daugyb\xc4\x99 ma\xc4\x8d\xc5\xb3 u\xc5\xbe \xe2\x80\x9eAkademisk Boldklub\xe2\x80\x9c._NEWLINE_1903 metais N. Boras baigia Hamelholmo mokykl\xc4\x85 ir \xc4\xafstoja \xc4\xaf Kopenhagos universitet\xc4\x85. 1907 metais Danijos karali\xc5\xa1koji akademija paskiria aukso medal\xc4\xaf u\xc5\xbe eksperimentinius skys\xc4\x8di\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1iaus \xc4\xaftempimo tyrimus, o 1909 metais gauna fizikos moksl\xc5\xb3 magistro laipsn\xc4\xaf. 1911 metais N. Boras Kopenhagos universitete \xc4\xafgijo daktaro laipsn\xc4\xaf, apgyn\xc4\x99s disertacij\xc4\x85, kurioje buvo nagrin\xc4\x97jamas elektronin\xc4\x97s teorijos panaudojimas metal\xc5\xb3 savyb\xc4\x97ms ai\xc5\xa1kinti. Tuo metu jis studijavo Viktorijos universitete, (Man\xc4\x8desteris, Jungtin\xc4\x97 Karalyst\xc4\x97), Ernesto Rezerfordo (Ernest Rutherford) laboratorijoje (\xc5\xa1ioje laboratorijoje 1909\xc2\xa0m. ir buvo u\xc5\xbebaigtas eksperimentas, kurio metu ai\xc5\xa1ki\xc5\xb3 ai\xc5\xa1kiausiai buvo \xc4\xafrodyta, kad atomas turi branduol\xc4\xaf!). 1912 met\xc5\xb3 baland\xc4\xaf Boras pasi\xc5\xablo Atomo numerio d\xc4\x97snio, Izotopijos ir Radioaktyvi\xc5\xb3j\xc5\xb3 poslinki\xc5\xb3 d\xc4\x97sni\xc5\xb3 id\xc4\x97jas. Remdamasis Rezefordo teorijomis, Boras 1913 metais paskelb\xc4\x97 savo atomin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros model\xc4\xaf, \xc4\xafvesdamas teigin\xc4\xaf apie elektronus, skriejan\xc4\x8dius aplink atomo branduol\xc4\xaf, ir kad chemines element\xc5\xb3 savybes lemia elektron\xc5\xb3 kiekis kiekvienoje orbitoje. Boras taip pat i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 id\xc4\x97j\xc4\x85, kad elektronas gali kristi i\xc5\xa1 auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s energijos orbitos \xc4\xaf \xc5\xbeemesn\xc4\x97s energijos orbit\xc4\x85, i\xc5\xa1spinduliuodamas foton\xc4\x85 (\xc5\xa1viesos kvant\xc4\x85). Tai tapo kvantin\xc4\x97s teorijos pagrindu. 1914 met\xc5\xb3 ruden\xc4\xaf Boras u\xc5\xbeima Man\xc4\x8desterio universiteto docento pareigas.\n_START_SECTION_\nBrandus am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\n1916 metais Nilsas Boras tapo Kopenhagos universiteto profesoriumi, vadovauja katedrai. Po met\xc5\xb3 i\xc5\xa1renkamas Danijos karali\xc5\xa1kosios akademijos nariu, o 1920 metais tampa naujai sukurto Teorin\xc4\x97s fizikos instituto direktoriumi (oficialiai atidarytas 1921.03.3 d.). Imasi kvanti\xc5\xa1kai ai\xc5\xa1kinti Periodin\xc4\x99 element\xc5\xb3 sistem\xc4\x85. 1922 metais Boras buvo apdovanotas Nobelio premija fizikos srityje \xe2\x80\x9eu\xc5\xbe atom\xc5\xb3 strukt\xc5\xabros ir i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 sklindan\xc4\x8dios spinduliuot\xc4\x97s tyrin\xc4\x97jim\xc4\x85\xe2\x80\x9c. XX a. 3-4 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais Boro institutas buvo teorin\xc4\x97s fizikos \xc5\xbeidiniu, ir dauguma \xc5\xbeinomiausi\xc5\xb3 to meto pasaulio fizikos teoretik\xc5\xb3 praleido jame nema\xc5\xbeai laiko._NEWLINE_1927 met\xc5\xb3 vasar\xc4\xaf Borui gimsta Papildomumo principo id\xc4\x97ja: daiktai gali b\xc5\xabti atskirai analizuojami kaip turintys nesuderinam\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3. Pavyzd\xc5\xbeiui, fizikai, remdamiesi b\xc5\xabtent \xc5\xa1iuo principu, galop sutar\xc4\x97, kad \xc5\xa1viesa yra banga ir daleli\xc5\xb3 srautas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dvi akivaizd\xc5\xbeiai tarpusavyje nederan\xc4\x8dios savyb\xc4\x97s. Boras taip pat rado filosofini\xc5\xb3 pritaikym\xc5\xb3 savo originaliam principui. Albertas Ein\xc5\xa1teinas labiau m\xc4\x97go klasikin\xc4\x97s fizikos determinizm\xc4\x85 negu tikimybin\xc4\x99 Boro fizik\xc4\x85 (prie kurios prisid\xc4\x97jo Maksas Plankas ir pats Ein\xc5\xa1teinas). Jis ir Boras tur\xc4\x97jo sav\xc5\xb3 argument\xc5\xb3 d\xc4\x97l \xc5\xa1itos teorijos teisingumo. Vienas \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 Boro student\xc5\xb3 buvo Verneris Heisenbergas (Werner Heisenberg), itin daug prisid\xc4\x97j\xc4\x99s prie kvantin\xc4\x97s teorijos pl\xc4\x97tros (jis taip pat buvo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 atomin\xc4\x97s bombos projekto vadovas). 1932\xc2\xa0m. Borui, kaip garbingiausiam Danijos pilie\xc4\x8diui, buvo paskirti Karlsbergo r\xc5\xabmai, kur jis apsigyveno su savo \xc5\xa1eima. 1935 metais Boras pasi\xc5\xablo sud\xc4\x97tinio branduolio id\xc4\x97j\xc4\x85, o po dvej\xc5\xb3 met\xc5\xb3 paskelbiamas Boro-Kalkaro (Fricas Kalkaras) darbas apie atom\xc5\xb3 branduoli\xc5\xb3 virsmus. 1939\xc2\xa0m. Boras i\xc5\xa1renkamas Danijos karali\xc5\xa1kosios akademijos prezidentu._NEWLINE_1912 met\xc5\xb3 rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 1 d. ved\xc4\x97 Margareta Norlung (Margrethe Norlung). J\xc5\xb3 vaikai: Kristianas Alfredas (1916\xc2\xa0m.), Hansas Henrikas (1918\xc2\xa0m.), Erikas (1920\xc2\xa0m.), Og\xc4\x97 Nilsas (1922\xc2\xa0m.), Ernstas (1924\xc2\xa0m.). S\xc5\xabnus Og\xc4\x97 (Aage Niels Bohr), tapo labai garsiu fiziku; kaip ir t\xc4\x97vas, (1975\xc2\xa0m.) apdovanotas Nobelio premija.\n_START_SECTION_\nSenatv\xc4\x97, mirtis ir palikimas\n_START_PARAGRAPH_\n1941 metais, vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 okupacijos Antrojo pasaulinio karo metu, V. Heisenbergas aplank\xc4\x97 Bor\xc4\x85 Kopenhagoje. 1943 metais rugs\xc4\x97jo 30 dien\xc4\x85 Boras, gelb\xc4\x97damasis nuo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 policijos are\xc5\xa1to ir i\xc5\xa1siuntimo \xc4\xaf Vokietij\xc4\x85, pab\xc4\x97go \xc4\xaf \xc5\xa0vedij\xc4\x85, o v\xc4\x97liau atvyko \xc4\xaf London\xc4\x85._NEWLINE_V\xc4\x97liau N. Boras JAV, slaptoje Los Alamos laboratorijoje Naujosios Meksikos valstijoje, dirbo Manheteno projekte, kur, pasak Ri\xc4\x8dardo Feinmano, saugumo sumetimais buvo \xc5\xbeinomas kaip Nichol Baker. N. Boro vaidmuo projekte buvo svarbus. \xc4\x8cia jis buvo vertinamas kaip konsultantas ir \xe2\x80\x9et\xc4\x97vas nuod\xc4\x97mklausys\xe2\x80\x9c. Buvo susir\xc5\xabpin\xc4\x99s d\xc4\x97l branduolini\xc5\xb3 lenktyni\xc5\xb3: \xe2\x80\x9e\xc5\xa0tai kod\xc4\x97l i\xc5\xa1vykau \xc4\xaf Amerik\xc4\x85: jiems nereik\xc4\x97jo mano pagalbos atominei bombai sukurti\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Boras tik\xc4\x97jo, kad branduolin\xc4\x97s paslaptys turi b\xc5\xabti atskleistos tarptautinei mokslo bendruomenei. Po susitikimo su Boru J. Robertas Openheimeris patar\xc4\x97 Borui aplankyti prezident\xc4\x85 Franklin\xc4\x85 Ruzvelt\xc4\x85 ir \xc4\xaftikint\xc4\xaf j\xc4\xaf, jog Manheteno projekte turi dalyvauti Rusija, tikintis paspartinti jo rezultatus. Ruzveltas patar\xc4\x97 Borui gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf Anglij\xc4\x85 ir bandyti laim\xc4\x97ti brit\xc5\xb3 pritarim\xc4\x85. Vinstonas \xc4\x8cer\xc4\x8dilis nepritar\xc4\x97 \xc5\xa1iai id\xc4\x97jai._NEWLINE_Po karo Nilsas Boras gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Kopenhag\xc4\x85 ir propagavo taik\xc5\xb3 branduolin\xc4\x97s energijos naudojim\xc4\x85. 1955\xc2\xa0m. Boras \xc5\xbdenevos konferencijoje d\xc4\x97l atomo naudojimo taikiems tikslams pasak\xc4\x97 \xc4\xaf\xc5\xbeangin\xc4\x99 kalb\xc4\x85 \xe2\x80\x9eFizika ir \xc5\xbemonija\xe2\x80\x9c, ruden\xc4\xaf i\xc5\xa1renkamas Danijos taikaus atomin\xc4\x97s energijos naudojimo komisijos pirmininku. Jis mir\xc4\x97 Kopenhagoje 1962 metais. Palaidotas Assistens Kirkeg\xc3\xa5rd, Kopenhagos Norebro rajone._NEWLINE_Nilso Boro garbei jo vardu pavadintas cheminis elementas boris. Mokslininko atminimas \xc4\xafam\xc5\xbeintas 500 Danijos kron\xc5\xb3 banknote. 1965 metais, 3 metais po Boro mirties, fizikos institutas prie Kopenhagos universiteto pakeit\xc4\x97 pavadinim\xc4\x85 \xc4\xaf Nilso Boro institut\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKirkegoro \xc4\xaftaka Borui\n_START_PARAGRAPH_\nBoras buvo susipa\xc5\xbein\xc4\x99s su XIX am\xc5\xbeiaus dan\xc5\xb3 filosofo Soreno Kirkegoro (S\xc3\xb8ren Kierkegaard) darbais. 1909 metais Boras i\xc5\xa1siunt\xc4\x97 savo broliui gimtadienio dovan\xc5\xb3 Kirkegoro knyg\xc4\x85 \xe2\x80\x9eGyvenimo kelio pakopos\xe2\x80\x9c. Kartu siun\xc4\x8diamame lai\xc5\xa1ke Boras ra\xc5\xa1\xc4\x97: \xe2\x80\x9eTai vienintelis dalykas, kur\xc4\xaf turiu pasi\xc5\xb3sti; bet nemanau, kad bus lengva rasti k\xc4\x85 nors geresnio\xe2\x80\xa6 Netgi manau, kad tai viena pa\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeavingiausi\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3, kurias esu skait\xc4\x99s.\xe2\x80\x9c Boras m\xc4\x97go Kirkegoro kalb\xc4\x85 ir literat\xc5\xabrin\xc4\xaf stili\xc5\xb3, bet u\xc5\xbesimin\xc4\x97, kad nesutinka su kai kuriomis jo id\xc4\x97jomis._NEWLINE_Gin\xc4\x8dijamasi, ar Kirkegoras tur\xc4\x97jo \xc4\xaftakos Boro filosofijai ir mokslui. Davidas Favholdtas argumentuoja, kad Kirkegoras tur\xc4\x97jo minimali\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 Boro darbui, remdamasis Boro sakiniu apie nesutikim\xc4\x85 su Kirkegoru. Tuo metu Jan Faye teigia prie\xc5\xa1ingai, kad jis gal\xc4\x97jo, nesutikdamas su teorijos turiniu, priimti jos bendr\xc4\x85j\xc4\x85 prielaid\xc4\x85 ir strukt\xc5\xabr\xc4\x85.'