b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus Gedimino technikos universiteto Aplinkos in\xc5\xbeinerijos fakultetas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDabartinio fakulteto pradininku laikomas Miest\xc5\xb3 statybos fakultetas, \xc4\xafsteigtas 1968 m. kaip Kauno politechnikos instituto Vilniaus filialo fakultetas. 1969 m. pertvarkius filial\xc4\x85 \xc4\xaf Vilniaus in\xc5\xbeinerin\xc4\xaf statybos institut\xc4\x85, fakultetas i\xc5\xa1laik\xc4\x97 savo vard\xc4\x85 iki 1990. Fakultete buvo rengiami taikomosios geodezijos, miest\xc5\xb3 statybos, automobili\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 in\xc5\xbeinieriai._NEWLINE_I\xc5\xa1 Kauno politechnikos instituto \xc4\xaf VISI perk\xc4\x97lus \xc5\xa1ilumos, duj\xc5\xb3 tiekimo ir v\xc4\x97dinimo bei vandentvarkos specialybes, 1987 m. \xc4\xafsteigtas Komunalinio \xc5\xabkio fakultetas. Toks fakultetas gyvavo iki 1990 m._NEWLINE_1990 m. sujungus Miest\xc5\xb3 statybos ir Komunalinio \xc5\xabkio fakultetus \xc4\xafsteigtas In\xc5\xbeinerini\xc5\xb3 komunikacij\xc5\xb3 fakultetas. \xc5\xa0itaip fakultetas buvo vadinamas iki 1992 m._NEWLINE_Nuo 1992 m. buvo vadinamas Miest\xc5\xb3 in\xc5\xbeinerijos fakultetu. \xc5\xa0\xc4\xaf vard\xc4\x85 fakultetas tur\xc4\x97jo iki 1995 m._NEWLINE_Nuo \xc5\xa1ios datos fakultetas vadinamas Aplinkos in\xc5\xbeinerijos fakultetu. \xc5\xa0iandien \xe2\x80\x93 tai antras pagal dyd\xc4\xaf VGTU fakultetas, kuriame rengiami 4 pakop\xc5\xb3 specialistai: bakalaurai, diplomuoti in\xc5\xbeinieriai, magistrai ir daktarai. Fakultete yra 7 katedros, turin\xc4\x8dios turining\xc4\x85 ir gra\xc5\xbei\xc4\x85 istorij\xc4\x85. Seniausios yra Keli\xc5\xb3 bei Geodezijos ir kadastro katedros, \xc4\xafkurtos 1922 m. Vandentvarkos katedra \xc4\xafkurta 1940 m., 1961 m. Miest\xc5\xb3 statybos bei \xc5\xa0ildymo ir v\xc4\x97dinimo katedros, Hidraulikos katedra \xc4\xafkurta 1969 m., jauniausia yra Aplinkos apsaugos katedra \xc4\xafkurta 1995 m.\n_START_SECTION_\nKatedros\n_START_PARAGRAPH_\nFakultetas turi 7 katedras:\n_START_SECTION_\nAplinkos apsaugos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra \xc4\xafkurta 1993 m. rugs\xc4\x97jo m\xc4\x97n. Jos i\xc5\xa1takos - tuometin\xc4\x97je Statybos fakulteto Darbo ir aplinkos apsaugos katedroje. Pirmuosius metus pagrindini\xc5\xb3 universitetini\xc5\xb3 studij\xc5\xb3 programos pavadinimas buvo "Pramon\xc4\x97s aplinkosauga", o nuo 1997 met\xc5\xb3 - "Aplinkos apsaugos in\xc5\xbeinerija". Aplinkos apsaugos in\xc5\xbeinerijos studij\xc5\xb3 programa apr\xc4\x97pia \xc4\xafvairias aplinkos apsaugos problemas: oro valymo technologijas, atliek\xc5\xb3 tvarkymo sistemos ypatybes aplinkos monitoringo sistemas, pramon\xc4\x97s ir transporto aplinkosaug\xc4\x85 ir kt., o pastaruoju metu - ir aplinkos apsaugos vadyb\xc4\x85. Nuo 1993 m. prad\xc4\x97tos rengti Aplinkos in\xc5\xbeinerijos magistrant\xc5\xabros studijos. S\xc4\x97kmingai u\xc5\xbebaigus magistrant\xc5\xabros studijas, tolesnes studijas galima t\xc4\x99sti doktorant\xc5\xabroje arba dirbti pagal \xc4\xafgyt\xc4\x85 kvalifikacij\xc4\x85 valstybin\xc4\x97se ir priva\xc4\x8diose aplinkosaugin\xc4\x97se tarnybose._NEWLINE_Katedros ved\xc4\x97jas yra prof. habil. dr. Pranas Baltr\xc4\x97nas._NEWLINE_Katedrai priklauso Aplinkos chemijos mokomoji laboratorija.\n_START_SECTION_\nGeodezijos ir kadastro katedra\n_START_PARAGRAPH_\n1969 m. \xc4\xafk\xc5\xabrus Vilniaus in\xc5\xbeinerin\xc4\xaf statybos institut\xc4\x85, Geodezijos katedra perkelta \xc4\xaf Vilni\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Kauno ir tolesn\xc4\x97 jos veikla susijusi su Vilniaus in\xc5\xbeineriniu statybos institutu ir Vilniaus Gedimino technikos universitetu._NEWLINE_1997 m. Geodezijos katedros imta vadinti Geodezijos ir kadastro katedra. Katedrai vadovavo doc. dr. A. Ra\xc5\xbeinskas (1969-1980), doc. dr. V. Tulevi\xc4\x8dius (1980-1990), doc. dr. A. Zakarevi\xc4\x8dius (1990-1995), prof. habil. dr. J. Skeivalas (1995-1998), doc. dr. E. Par\xc5\xa1eli\xc5\xabnas (1998-1999), prof. habil. dr. A. Zakarevi\xc4\x8dius (1999-2005), nuo 2005 ir dabar katedrai vadovauja doc. dr. Vladislovas \xc4\x8ceslovas Aksamitauskas._NEWLINE_1993 m. Geodezijos katedra prad\xc4\x97jo rengti nekilnojamojo turto vadybos bakalaurus (pastaruoju metu \xc5\xa1ie specialistai rengiami Statybos fakultete)._NEWLINE_Nuo 1996 m. prad\xc4\x97ta rengti dviej\xc5\xb3 geodezijos studij\xc5\xb3 pakraip\xc5\xb3 specialistus: geodezijos ir kartografijos bei nekilnojamojo turto kadastro. Pirmieji nekilnojamojo turto kadastro studij\xc5\xb3 pakraipos bakalaurai baigiamuosius darbus gyn\xc4\x97 2001 metais._NEWLINE_Katedrai priklauso Geodezijos ir kadastro mokomoji laboratorija.\n_START_SECTION_\nHidraulikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra kaip savaranki\xc5\xa1kas padalinys veikia nuo 1969 m._NEWLINE_Katedros ved\xc4\x97jai:_NEWLINE_1969-1980 m. doc. dr. K. Bla\xc5\xbeys;_NEWLINE_1980-1987 m. doc. dr. M. Gedgaudas;_NEWLINE_1987-1989 m. doc. dr. A. Lukianas;_NEWLINE_1989-1993 m. doc. dr. K. Bla\xc5\xbeys;_NEWLINE_1993-2000 m. doc. dr. R. Alekna;_NEWLINE_2000-2009 m. prof. dr. A. Lukianas; nuo 2009 m. iki dabar katedrai vadovauja prof. dr. V. \xc5\xa0aulys;_NEWLINE_Katedrai priklauso Hidraulikos mokomoji laboratorija.\n_START_SECTION_\nKeli\xc5\xb3 katedra\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeinieriai kelininkai Kauno politechnikos institute buvo rengiami 1951-1969 m. Nuo 1969 iki 1990 m. juos reng\xc4\x97 Vilniaus in\xc5\xbeineriniame institute, \xc4\xaf kur\xc4\xaf Keli\xc5\xb3 katedra ir buvo perkelta i\xc5\xa1 Kauno. 1967-1977 m. Keli\xc5\xb3 katedros ved\xc4\x97ju dirbo prof. habil. dr. Steponas Rokas. V\xc4\x97liau keli\xc5\xb3 katedros ved\xc4\x97jais dirbo: 1977 - 1987 m. doc. dr. Kazimieras Sakalauskas, 1987 - 1993 m. doc. dr. Vytautas Jasulaitis, nuo 1995 m. iki \xc5\xa1iol - prof. dr. Alfredas Laurinavi\xc4\x8dius._NEWLINE_1969 m. katedrai persik\xc4\x97lus i\xc5\xa1 Kauno politechnikos instituto \xc4\xaf nauj\xc4\x85 Vilniaus in\xc5\xbeinerin\xc4\xaf statybos institut\xc4\x85, jos istorija susieta su \xc5\xa1ia mokykla._NEWLINE_Katedrai priklauso Automobili\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 mokslo laboratorija ir Keli\xc5\xb3 mokomoji laboratorija.\n_START_SECTION_\nMiest\xc5\xb3 statybos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra \xc4\xafkurta KPI Vilniaus filiale 1965 m. Pirmasis Miest\xc5\xb3 statybos katedros ved\xc4\x97jas buvo prof. tech. m. dr. Vytautas Kri\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xabnas (1908-1991)._NEWLINE_Miest\xc5\xb3 statybos katedra savo \xc4\xafk\xc5\xabrimo prad\xc5\xbeioje buvo \xc4\xafvairialyp\xc4\x97, \xc4\x8dia buvo d\xc4\x97stomos bendrosios statybos, geodezijos, statybini\xc5\xb3 konstrukcij\xc5\xb3, santechnikos ir profilin\xc4\x97s miest\xc5\xb3 statybos disciplinos \xe2\x80\x93 miest\xc5\xb3 transportas, gatv\xc4\x97s ir keliai, miest\xc5\xb3 planavimas. Pirmoji miest\xc5\xb3 statybos trylikos in\xc5\xbeinieri\xc5\xb3 laida baig\xc4\x97 KPI Vilniaus filial\xc4\x85 1967 m. gruod\xc5\xbeio m\xc4\x97nes\xc4\xaf._NEWLINE_Ypa\xc4\x8d i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 ir suaktyv\xc4\x97jo Miest\xc5\xb3 statybos katedros veikla nuo 1971 m., kai nuo jos atsiskyt\xc4\x97 Pastat\xc5\xb3 konstrukcij\xc5\xb3 katedra. Miest\xc5\xb3 statybos katedrai prad\xc4\x97jo vadovauti technikos moksl\xc5\xb3 daktaras profesorius Vaclovas Vytautas \xc5\xa0e\xc5\xa1tokas (1931\xe2\x80\x931984)._NEWLINE_Nuo 1984 iki 1990 m. Miest\xc5\xb3 statybos katedrai vadovavo arch. dr. doc. P. Ju\xc5\xa1kevi\xc4\x8dius. 1990-1996 m. katedrai vadovavo doc. dr. Antanas Klibavi\xc4\x8dius. \xc5\xa0iuo metu katedrai vadovauja prof. Marija Burinskien\xc4\x97._NEWLINE_Miest\xc5\xb3 statybos katedra per daugiau nei 38 met\xc5\xb3 gyvavimo laikotarp\xc4\xaf savo mokslin\xc4\x99 ir pedagogin\xc4\x99 veikl\xc4\x85 siejo su miest\xc5\xb3 infrastrukt\xc5\xabros pl\xc4\x97tra bei teritorij\xc5\xb3 tvarkymu. Daugiausia d\xc4\x97mesio buvo skiriama miesto susisiekimo sistemoms, j\xc5\xb3 darbo analizei, \xc4\xafvertinimui bei teikiami pasi\xc5\xablymai jas tobulinti. Pastar\xc4\x85j\xc4\xaf de\xc5\xa1imtmet\xc4\xaf ypa\xc4\x8d i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 miest\xc5\xb3 statybos katedros mokslin\xc4\x97s veiklos tematika, atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf Europos S\xc4\x85jungos mokslines kryptis. Moksliniai katedros darbai vykdomi pagal miest\xc5\xb3 savivaldybi\xc5\xb3 u\xc5\xbesakymus, yra sujungti \xc4\xaf \xe2\x80\x9eMiesto subalansuotos pl\xc4\x97tros" tem\xc4\x85, apiman\xc4\x8di\xc4\x85 b\xc5\xabsto, susisiekimo sistem\xc5\xb3, in\xc5\xbeinerini\xc5\xb3 komunikacij\xc5\xb3, miesto tvarkymo, aplinkos formavimo ir humanizavimo, racionalaus energetinio planavimo, sanitarinio miesto valymo, pagr\xc4\xafstos bei tolyd\xc5\xbeiai pl\xc4\x97tojamos miesto infrastrukt\xc5\xabros pl\xc4\x97tr\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPastat\xc5\xb3 energetikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nTokiu pavadinimu katedra veik\xc4\x97 KPI nuo 1961 m., o jos d\xc4\x97stytojus perk\xc4\x97lus i\xc5\xa1 Kauno \xc4\xaf Vilni\xc5\xb3, VISI katedra \xc4\xafsteigta 1988 m. rugs\xc4\x97jo 1 d._NEWLINE_Katedra profilin\xc4\x97 - rengia termoin\xc5\xbeinerijos mokslo magistrus ir daktarus._NEWLINE_Katedros ved\xc4\x97jais Vilniuje dirbo: 1988-1990 m. -doc. dr. Marijonas Gedgaudas, 1990-1991 m. -doc. dr. Vytautas Martinaitis, 1991-1997 m. - doc. dr. Edvardas Tuomas, 1997-2002 m. - prof. habil. dr. Alfonsas Skrinska, nuo 2002 m. iki 2015 - prof. habil. dr. Vytautas Martinaitis._NEWLINE_1998 m. katedros \xc5\xa0ilumos main\xc5\xb3 mokomajai laboratorijai suteiktas tragi\xc5\xa1kai \xc5\xbeuvusio akademiko Algirdo \xc5\xbdukausko vardas.\n_START_SECTION_\nVandentvarkos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra \xc4\xafsteigta 1940 m. pertvarkant Lietuvos universiteto Technikos fakultete \xc4\xafkurta Santechnikos kabinet\xc4\x85._NEWLINE_1965 m. katedra pavadinta Vandentiekio ir kanalizacijos ir iki 1989 m. pavadinimo nekeit\xc4\x97. Vilniaus in\xc5\xbeineriniame statybos institute pirmieji studentai \xc4\xaf vandentvarkos specialyb\xc4\x99 buvo priimti 1985 metais. Specialyb\xc4\x97s dalykams d\xc4\x97styti 1988-1989 m. dalis KPI Vandentiekio ir kanalizacijos katedros d\xc4\x97stytoj\xc5\xb3 buvo perkelti \xc4\xaf \xc5\xa1io instituto Hidraulikos katedr\xc4\x85. Vandentvarkos katedra \xc4\x8dia \xc4\xafsteigta 1989 m. rugs\xc4\x97jo 1 d._NEWLINE_Katedra rengia aplinkos in\xc5\xbeinerijos vandentvarkos krypties bakalaurus, diplomuotus in\xc5\xbeinierius ir magistrus. Be to, veikia aplinkos in\xc5\xbeinerijos ir kra\xc5\xa1totvarkos doktorant\xc5\xabra._NEWLINE_Katedroje d\xc4\x97stomi \xc5\xa1ie dalykai: vandentvarka, pastat\xc5\xb3 vandentiekis ir nuotakynas, vandens mikrobiologija, vandentieka, nuotek\xc5\xb3 \xc5\xa1alinimas, vandens ruo\xc5\xa1imas, nuotek\xc5\xb3 valymas, kt. Katedra turi Vandentvarkos mokom\xc4\x85j\xc4\x85 laboratorij\xc4\x85, kompiuterin\xc4\x99 klas\xc4\x99, kuria naudojasi doktorantai ir magistrantai._NEWLINE_Nuo katedros \xc4\xafsteigimo jos ved\xc4\x97jais dirbo: 1940-1945 m. doc. Steponas Kairys, 1945-1956 m. ir 1961-1975 m. prof. Stasys Vabalevi\xc4\x8dius, 1956-1961 m. prof. Bronius Petrulis, 1975-1988 m. doc. Ginutis Kutas, 1989 -2002 m. doc. Algirdas Bronislovas Matuzevi\xc4\x8dius. \xc5\xa0iuo metu katedrai vadovauja doc. dr. Mindaugas Rimeika.'