b'\n_START_ARTICLE_\nNacionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalizmas \xe2\x80\x93 ideologija, teigianti tam tikros gyventoj\xc5\xb3 grup\xc4\x97s nacionalin\xc4\xaf (tautin\xc4\xaf) bendrum\xc4\x85 ir siekianti sujungti \xc5\xa1i\xc4\x85 grup\xc4\x99 tokio bendrumo pagrindu \xc4\xaf valstybin\xc4\xaf darin\xc4\xaf._NEWLINE_Vienas autoritetingiausi\xc5\xb3 nacionalizmo teoretik\xc5\xb3 Ernest Gellner teigia, kad nacionalizmas yra rei\xc5\xa1kinys, kuris yra b\xc5\xabdingas tam tikrai socialini\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 visumai, bei politin\xc4\x97s legitimizacijos teorija, pagal kuri\xc4\x85 reikia, kad etnin\xc4\x97s ribos nesikirst\xc5\xb3 su politin\xc4\x97mis. Be to, jis i\xc5\xa1skiria nacionalistin\xc4\x99 ideologij\xc4\x85 bei nacionalizm\xc4\x85, kaip politin\xc4\xaf princip\xc4\x85, reikalaujant\xc4\xaf politinio ir nacionalinio vieneto sutapimo._NEWLINE_Kai kuri\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 teigimu, nacionalizmo negalima laikyti ideologija, kadangi jis neturi nuoseklaus ir savito id\xc4\x97j\xc5\xb3 rinkinio, o pagrindines savo id\xc4\x97jas skolinasi i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 ideologij\xc5\xb3. Manantys prie\xc5\xa1ingai teigia, kad nacionalizmas visose \xc5\xa1alyse turi pana\xc5\xa1i\xc4\x85 strukt\xc5\xabr\xc4\x85, nes nacionalizmo naratyvai yra m\xc4\x97gd\xc5\xbeiojami, nors patiems nacionalistams tai sunku pripa\xc5\xbeinti._NEWLINE_Nacionalizmas i\xc5\xa1lieka svarbia XXI a. ideologija, nors jau nuo XX a. vidurio buvo prana\xc5\xa1aujamas \xc5\xa1ios ideologijos galas, silpstant tautin\xc4\x97ms valstyb\xc4\x97ms, stipr\xc4\x97jant globalizacijai.\n_START_SECTION_\nVakar\xc5\xb3 ir Ryt\xc5\xb3 nacionalizmas\n_START_PARAGRAPH_\nXX a. pr. Friedrichas Meincke teig\xc4\x97, kad tarp vakarieti\xc5\xa1kojo ir rytieti\xc5\xa1kojo nacionalizmo esama principini\xc5\xb3 skirtum\xc5\xb3. Vakarieti\xc5\xa1kas nacionalizmas, b\xc5\xabdingas Vakar\xc5\xb3 Europai ir \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Amerikai, yra pilietinis arba valstybinis. Nacija arba tauta jis laiko visus tam tikros valstyb\xc4\x97s pilie\xc4\x8dius, nepaisant j\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s. Rytieti\xc5\xa1kas nacionalizmas, b\xc5\xabdingas Vidurio ir Ryt\xc5\xb3 Europai, yra kult\xc5\xabrinis arba etninis. Nacija jis laiko toki\xc4\x85 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 grup\xc4\x99, kuri\xc4\x85 sieja bendra etnin\xc4\x97 kilm\xc4\x97 bei bendri kult\xc5\xabriniai rei\xc5\xa1kiniai (pvz., kalba, religija, papro\xc4\x8diai). \xc5\xa0\xc4\xaf skirstym\xc4\x85 i\xc5\xa1 Meinck\xc4\x97s per\xc4\x97m\xc4\x97 bei i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo Hansas Kohnas. Pilietinio nacionalizmo pavyzd\xc5\xbeiais jis \xc4\xafvardijo nacionalizmus, kilusius Did\xc5\xbeiojoje Britanijoje, Pranc\xc5\xabzijoje, \xc5\xa0veicarijoje, JAV, kur nacijos id\xc4\x97jos kilo anks\xc4\x8diau egzistavusi\xc5\xb3 valstybini\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3 r\xc4\x97muose. Kult\xc5\xabriniam nacionalizmo tipui buvo priskirtos nacijos id\xc4\x97jos, XIX a. kilusios Vidurio ir Ryt\xc5\xb3 Europos imperijose \xe2\x80\x93 Rusijoje, Austrijoje-Vengrijoje, Osman\xc5\xb3 imperijoje. Da\xc5\xbenai nurodomas kult\xc5\xabrinio nacionalizmo pavyzdys \xe2\x80\x93 Vokietijos nacionalizmas.\n_START_SECTION_\nNacionalizmo teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nIki Antrojo pasaulinio karo ir dar kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 po jo vyravo tendencija projektuoti nacijas \xc4\xaf praeit\xc4\xaf, teigiant, kad jos kaip subjektai egzistavo visuomet, tik j\xc5\xb3 \xe2\x80\x9enacionalistin\xc4\x97 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka\xe2\x80\x9c buvo aktualizuojama tam tikr\xc5\xb3 istorini\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 (i\xc5\xa1 \xc4\x8dia kalbos apie taut\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eatgimimus\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eatbudimus\xe2\x80\x9c ir pan.). Tautos buvo traktuojamos kaip primordial\xc5\xabs (pirmaprad\xc5\xbeiai) fenomenai arba interpretuojamos i\xc5\xa1 perenialistini\xc5\xb3 (angl. perennial) pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3. Primordialaus po\xc5\xbei\xc5\xabrio \xc5\xa1alininkai laik\xc4\x97 nacijas esant neatsiejama \xe2\x80\x9enat\xc5\xabralios tvarkos\xe2\x80\x9c dalimi, suvokdami jas kaip nat\xc5\xabralius ir pirmaprad\xc5\xbeius padalytos \xc5\xbemonijos vienetus. Perenialistai man\xc4\x97, kad jei ne nacionalizmai, tai bent jau nacijos egzistuoja tiek ilgai, kiek gali paliudyti ra\xc5\xa1ytiniai \xc5\xa1altiniai, nors ir nelaik\xc4\x97, kad \xc5\xbemonijos pasidalijimas \xc4\xaf nacijas esti pirmapradis arba susij\xc4\x99s su \xe2\x80\x9enat\xc5\xabralia tvarka\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Italijos fa\xc5\xa1izmo bei Vokietijos nacionalsocializmo patirtis, naudojusi nacionalistines id\xc4\x97jas kra\xc5\xa1tutinio \xc5\xa1ovinizmo skatinimui, gerokai sukompromitavo ankstesnes pa\xc5\xbei\xc5\xabras \xc4\xaf nacionalizm\xc4\x85. Antra vertus, siekiai paai\xc5\xa1kinti \xc5\xa1i\xc4\x85 \xc5\xbemonijos patirt\xc4\xaf pra\xc4\x97jus kiek laiko po Antrojo pasaulinio karo suk\xc4\x97l\xc4\x97 nauj\xc4\x85 nacionalizmo tyrin\xc4\x97jim\xc5\xb3 bang\xc4\x85. Did\xc5\xbeiojoje Britanijoje bei JAV, i\xc5\xa1 dalies tod\xc4\x97l, kad \xc5\xa1iose \xc5\xa1alyse susitelk\xc4\x97 emigrantai i\xc5\xa1 Vidurio Ryt\xc5\xb3 Europos, gim\xc4\x97 daugyb\xc4\x97 nauj\xc5\xb3 nacionalizmo interpretacij\xc5\xb3. Tuomet vyraujan\xc4\x8dia tendencija tapo \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti \xc4\xaf nacijas kaip \xc4\xaf moderniosios epochos rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf, kas visi\xc5\xa1kai pakeit\xc4\x97 ir pa\xc4\x8di\xc4\x85 nacionalizmo traktuot\xc4\x99._NEWLINE_Teorijos, bandan\xc4\x8dios paai\xc5\xa1kinti nacionalizm\xc4\x85 per poky\xc4\x8di\xc5\xb3, \xc4\xafvykusi\xc5\xb3 pereinant i\xc5\xa1 agrarin\xc4\x97s \xc4\xaf moderni\xc4\x85j\xc4\x85 visuomen\xc4\x99, prizm\xc4\x99, buvo \xc4\xafvardintos modernistin\xc4\x97mis (kaip opozicija perenializmui). Neretai jos atstovai (Ernestas Gellneris, Ericas Hobsbawmas, Benedictas Andersonas) interpretuoja nacionalizm\xc4\x85 kaip epochai b\xc5\xabding\xc4\x85 ideologin\xc4\xaf instrument\xc4\x85, kur\xc4\xaf panaudojus, buvo galima naujai sukonstruoti industrializacijos ir spartaus ekonomikos vystymosi i\xc5\xa1ardytus agrarin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s saitus, tam tikrais bendros kult\xc5\xabros pagrindais suvienijant toki\xc4\x85 visuomen\xc4\x99 \xc4\xaf nacij\xc4\x85. Tokio instrumentalizmo d\xc4\x97ka primordiali nacij\xc5\xb3 traktuot\xc4\x97 buvo i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s atmesta, taigi \xc4\xafsivyravo pa\xc5\xbei\xc5\xabra, kad nacijos n\xc4\x97ra pirmaprad\xc5\xbeiai fenomenai, o nacionalizmas yra instrumentas naujai bendruomeni\xc5\xa1kumo formai visuomen\xc4\x97je \xc4\xaftvirtinti. Kita vertus, esminiu diskusij\xc5\xb3 tarp perenialist\xc5\xb3 bei modernist\xc5\xb3 objektu iki \xc5\xa1iandien tebeliko klausimas, ar nacionalizmas sietinas i\xc5\xa1imtinai su modernyb\xc4\x97s epocha (nuo XVIII a. pab. Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 revoliucijos), ar jo aprai\xc5\xa1k\xc5\xb3 galima rasti ankstyvesniais laikotarpiais._NEWLINE_Nors modernistin\xc4\x97s teorijos \xc5\xa1iandien neabejotinai vyrauja, esama ir toki\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97toj\xc5\xb3 kaip Anthony Davidas Smithas, kuris bando derinti perenialistines bei modernistines prieigas, \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97damas \xc4\xaf nacijas kaip \xc4\xaf modernyb\xc4\x97s konstruktus, ta\xc4\x8diau traktuodamas jas kaip naujas, nuoseklioje raidoje i\xc5\xa1 etnini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3 i\xc5\xa1sirutuliojusias, bendruomeni\xc5\xa1kumo formas (kaip transformacijos prielaidas Smithas pripa\xc5\xbe\xc4\xafsta s\xc4\x85lygas, susidariusias pereinant i\xc5\xa1 agrarin\xc4\x97s \xc4\xaf industrin\xc4\x99 visuomen\xc4\x99).'