b'\n_START_ARTICLE_\nMorelija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDabartinio miesto vieta gyvenama nuo VII a. ir tuo metu buvo veikiama Teotihuakano kult\xc5\xabros. XII a. sl\xc4\x97nyje apsigyveno taraskanai. 1525\xe2\x80\x931526\xc2\xa0m. sl\xc4\x97n\xc4\xaf u\xc5\xbekariavo ispanai, buvo \xc4\xafsteigtos pranci\xc5\xa1kon\xc5\xb3 misijos. Gyvenviet\xc4\x97 \xc4\xafkurta 1541\xc2\xa0m. vicekaraliaus Antonijo de Mendosos ir tuomet vadinta Nueva Ciudad de Mechuacan. V\xc4\x97liau gyvenviet\xc4\x97 pervadinta \xc4\xaf Guajangareo (Guayangareo) ir 1545\xc2\xa0m. gavo miesto status\xc4\x85, tada gavo Valjadolido vard\xc4\x85. Miestas ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 konkuravo su gretimu Pacukaro miestu d\xc4\x97l valstijos sostin\xc4\x97s titulo (j\xc4\xaf gavo 1580\xc2\xa0m.). XVII a. mieste vyko didel\xc4\x97s statybos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pastatyta katedra, akvedukas, \xc4\xafvairios ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios ir vienuolynai. XIX a. pr. mieste vyko Meksikos i\xc5\xa1sivadavimo karas. 1828\xc2\xa0m. miestas pervadintas \xc4\xaf Morelij\xc4\x85 pagal vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 revoliucionieri\xc5\xb3 Chos\xc4\x97 Marija Morelos\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPaveldas\n_START_PARAGRAPH_\nMorelija \xc5\xbeymi savo gausiu kolonijiniu architekt\xc5\xabros paveldu. Svarbiausi pastatai susitelk\xc4\x99 miesto centre, aplink centrin\xc4\x99 aik\xc5\xa1t\xc4\x99. \xc5\xa0alia stovi barokin\xc4\x97 miesto katedra; dabartinis pastatas baigtas statyti ir pa\xc5\xa1ventintas 1705\xc2\xa0m. Miesto \xc4\xaf\xc5\xbeymyb\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1657\xc2\xa0m. pastatytas akvedukas. Kiti svarb\xc5\xabs pastatai: Teisingumo r\xc5\xabmai, kult\xc5\xabros namai (dabar Mi\xc4\x8doakano institutas; \xc4\xafkurti vienuolyno, pastatyto 1619\xc2\xa0m., pastate), Morelijos oran\xc5\xbeerija (3400 orchid\xc4\x97j\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3), Mi\xc4\x8doakano regioninis muziejus (\xc4\xafkurtas 1886\xc2\xa0m., baroko stiliaus), Valstijos muziejus (\xc4\xafkurtas 1986\xc2\xa0m. viloje, pastatytoje XVIII a.), Kolonijinio meno muziejus (\xc4\xafkurtas XVIII a. viloje, turi gausi\xc4\x85 ind\xc4\x97n\xc5\xb3, kolonist\xc5\xb3 meno dirbini\xc5\xb3 nuo pat XVI a. kolekcij\xc4\x85), Moreloso t\xc4\x97vi\xc5\xa1k\xc4\x97 (namas, kuriame 1765\xc2\xa0m. gim\xc4\x97 Chos\xc4\x97 Marija Morelosas, baroko stiliaus, atstatytas XX a. vid.), kauki\xc5\xb3 muziejus (eksponuojamos daugelio Meksikos ind\xc4\x97n\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 kauk\xc4\x97s)._NEWLINE_1991\xc2\xa0m. Morelijos senamiestis \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf UNESCO pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85.'