b'\n_START_ARTICLE_\nMotyvacija\n_START_PARAGRAPH_\nMotyvacija psichologijoje, vadyboje ir etologijoje \xe2\x80\x93 visus organizmo veiksmus skatinanti j\xc4\x97ga. Gali b\xc5\xabti naudojamas kaip poreikio sinonimas._NEWLINE_Psichologijos moksle motyvacija suprantama kaip visuma faktori\xc5\xb3, kurie sukelia, i\xc5\xa1laiko ir valdo elges\xc4\xaf, kuris leid\xc5\xbeia pasiekti tam tikr\xc4\x85 tiksl\xc4\x85. Pats \xc5\xbeodis motyvacija atsirado tik apie dvide\xc5\xa1imtuosius praeito am\xc5\xbeiaus metus. Iki tol psichologai kalb\xc4\x97jo apie motyvus, kurie sukelia tai \xe2\x80\x9ekas ver\xc4\x8dia veikti\xe2\x80\x9c. Pradin\xc4\x97 motyvacijos s\xc4\x85voka rei\xc5\xa1k\xc4\x97 visum\xc4\x85 veiksm\xc5\xb3, \xc4\xaftakojan\xc4\x8di\xc5\xb3 ekonomikos veik\xc4\x97j\xc5\xb3, o ypatingai vartotoj\xc5\xb3, elges\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nPagrindin\xc4\x97s motyvacijos teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nSkirtingi autoriai pateikia atskir\xc4\x85 motyvacijos teorij\xc5\xb3 klasifikavim\xc4\x85: R. \xc5\xa0imukonyt\xc4\x97 (2005) i\xc5\xa1skiria keturis motyvacijos modelius: racional\xc5\xb3j\xc4\xaf \xe2\x80\x93 ekonomin\xc4\xaf; socialin\xc4\xaf; poreiki\xc5\xb3 ir kompleksin\xc4\xaf model\xc4\xaf [13]; R. Adomonien\xc4\x97, A. Sakalas ir kt. (2002) motyvacijos teorijas skirsto \xc4\xaf ankstyv\xc4\x85sias ir \xc5\xa1iuolaikines. F. Taylor \xe2\x80\x9eTradicinis modelis\xe2\x80\x9c, E. Mayo \xe2\x80\x9e\xc5\xbdmoni\xc5\xb3 santykio modelis\xe2\x80\x9c bei D. Mc. Gregogor \xe2\x80\x9e\xc5\xbdmoni\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 modelis\xe2\x80\x9c priskiriami ankstyvosios motyvacijos teorijoms, \xc5\xa1iuolaikines motyvacijos teorijos skirstomos \xc4\xaf dvi pagrindines: turinines ir procesines. Turinin\xc4\x97s teorijos yra grind\xc5\xbeiamos \xc5\xbemoni\xc5\xb3 poreikiais, nuo kuri\xc5\xb3 priklauso j\xc5\xb3 elgsena. Jos taip pat vadinamos poreiki\xc5\xb3 teorijomis. \xc4\x8cia stengiamasi rasti atsakym\xc4\x85, kod\xc4\x97l atsiranda motyvacija, kas j\xc4\x85 lemia. Teorijos, pagr\xc4\xafstos \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgsena, kuri\xc4\x85 s\xc4\x85lygoja j\xc5\xb3 l\xc5\xabkes\xc4\x8diai, bei savo elgesio pasekmi\xc5\xb3 suvokimas \xe2\x80\x93 vadinamos procesin\xc4\x97mis teorijomis. Joms priskiriamos l\xc5\xabkes\xc4\x8di\xc5\xb3, bei teisingumo teorijos. \xc5\xa0ios teorijos paai\xc5\xa1kina, kaip veikia motyvacija, kaip ji kei\xc4\x8diasi ir lemia darbuotoj\xc5\xb3 specifin\xc4\xaf elges\xc4\xaf. [2, p.85]_NEWLINE_Poreiki\xc5\xb3 teorijos_NEWLINE_Poreiki\xc5\xb3 teorija, pagr\xc4\xafsta tuo, jog asmuo yra motyvuotas tol, kol jis dar nepasiek\xc4\x97 tam tikro pasitenkinimo lygio. Jei poreikis yra patenkintas, jis nebemotyvuoja. Viena i\xc5\xa1 populiariausi\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 yra A. Maslow poreiki\xc5\xb3 hierarchija._NEWLINE_Maslow poreiki\xc5\xb3 hierarchija_NEWLINE_1943 m. A. Maslow poreiki\xc5\xb3 hierarchijos teorij\xc4\x85 suk\xc5\xabr\xc4\x97 daugel\xc4\xaf met\xc5\xb3 steb\xc4\x97j\xc4\x99s ir tyr\xc4\x99s klinikoje savo pacientus. Psichologas teigia, jog \xc5\xbemogus yra norintis individas. Jis turi \xc4\xafgimt\xc4\x85 nor\xc4\x85 patenkinti poreikius. Maslow teorija teigia, jog motyvacija yra penki\xc5\xb3 pagrindini\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 fiziologini\xc5\xb3, saugumo, socialini\xc5\xb3, pagarbos, savirai\xc5\xa1kos \xe2\x80\x93 funkcija. Poreikiai atsiranda pakopa po pakopos. Kai patenkinami fiziologiniai poreikiai, atsiranda saugumo, kai patenkinami \xc5\xa1ie, atsiranda socialiniai ir taip laiptais auk\xc5\xa1tyn. Maslow poreiki\xc5\xb3 teorijos silpnoji pus\xc4\x97 ta, jog skirtingose kult\xc5\xabrose vyrauja skirtingi prioritetai. Fiziologinis poreikis neb\xc5\xabtinai yra pirmas i\xc5\xa1 tenkintin\xc5\xb3, atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf tautos mentalitet\xc4\x85. \xc5\xa0is modelis taikytinas vartotoji\xc5\xa1kai visuomenei._NEWLINE_F. Herzberg motyvacijos teorija_NEWLINE_Herzberg dviej\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3 motyvacijos teorija teigia, kad individ\xc5\xb3 pasitenkinimas did\xc5\xbei\xc4\x85ja dalimi priklauso nuo darbo esm\xc4\x97s, atsakomyb\xc4\x97s, pasiekim\xc5\xb3, pripa\xc5\xbeinimo, paauk\xc5\xa1tinimo bei tobul\xc4\x97jimo galimybi\xc5\xb3, o nepasitenkinimas \xe2\x80\x93 nuo kompanijos politikos ir valdymo, vadovavimo kokyb\xc4\x97s, pavaldini\xc5\xb3 ir vadov\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3, darbo s\xc4\x85lyg\xc5\xb3, atlyginimo, santyki\xc5\xb3 su kolegomis, asmeninio gyvenimo, statuso, saugumo. Nepasitenkinim\xc4\x85 sukeliantys veiksniai vadinami higieniniais. Pasitenkinim\xc4\x85 lemian\xc4\x8di\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3 nebuvimas dar ne\xc4\xaftakoja nepasitenkinimo, ta\xc4\x8diau darbuotojas nebus pakankamai motyvuotas darbui, tod\xc4\x97l \xc5\xa1ie veiksniai vadinami motyvatoriais. F. Herzberg teigia, jog pasitenkinim\xc4\x85 s\xc4\x85lygojantys veiksniai (motyvatoriai) yra atskiri ir nepriklausomi nuo nepasitenkinim\xc4\x85 s\xc4\x85lygojan\xc4\x8di\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3 (higienini\xc5\xb3) (Wikipedija, 2006). Herzberg tyrimai tur\xc4\x97jo \xc4\xaftakos naujam motyvacijos, kaip procesas proceso, supratimui. Vadovas, nor\xc4\x97damas su\xc5\xbeadinti energij\xc4\x85, nukreipt\xc4\x85 \xc4\xaf u\xc5\xbeduoties atlikim\xc4\x85, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 pasiekta maksimaliai ger\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3, turi pateikti darbuotojams tok\xc4\xaf higienini\xc5\xb3 ir motyvuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf, kad darbuotojai jaust\xc5\xb3 vis\xc5\xb3 individo poreiki\xc5\xb3 patenkinim\xc4\x85\n_START_SECTION_\nKitos poreiki\xc5\xb3 teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nPsichologas C. Alderferis savo teorijoje poreikius suskirst\xc4\x97 \xc4\xaf tris grupes: egzistencijos, bendravimo, ir augimo. Nepatenkinus auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s pakopos poreiki\xc5\xb3 svarb\xc4\x85 \xc4\xafgyja \xc5\xbeemesn\xc4\x97s pakopos poreikiai, kurie jau buvo patenkinti. Autorius teigia: \xe2\x80\x9ejei pastangos pasiekti vien\xc4\x85 poreiki\xc5\xb3 pakop\xc4\x85 \xc5\xbelunga, individai da\xc5\xbeniausiai nusileid\xc5\xbeia \xc4\xaf \xc5\xbeemesn\xc4\xaf lygmen\xc4\xaf\xe2\x80\x9d. Motyvacija yra s\xc4\x85lygojama: laim\xc4\x97jimo, vald\xc5\xbeios ir artimo bendrumo poreiki\xc5\xb3. \xc5\xa0iais poreikiais J. W. Atkinsons apib\xc5\xabdina Trij\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3 teorij\xc4\x85. \xc5\xa0i\xc4\x85 poreiki\xc5\xb3 teorij\xc4\x85 papild\xc4\x97 McClelland, teigdamas, kad poreikis laim\xc4\x97ti yra ypa\xc4\x8d svarbus, atliekant darbines u\xc5\xbeduotis. Darbuotojai prisiima atsakomyb\xc4\x99, vertina gr\xc4\xaf\xc5\xbetam\xc4\x85j\xc4\xaf ry\xc5\xa1\xc4\xaf._NEWLINE_Proceso teorijos_NEWLINE_Teisingumo teorija remiasi principu, kad u\xc5\xbe atliekam\xc4\x85 darb\xc4\x85 turi b\xc5\xabti atlyginama pagal rezultatus, vadovaujantis teisingumo ir ne\xc5\xa1ali\xc5\xa1kumo principais. \xc5\xa0ioje teorijoje atlyg\xc4\xaf da\xc5\xbeniausiai laiko pinigais. Jei \xc4\xafd\xc4\x97tas darbas ir gautas pinig\xc5\xb3 kiekis yra proporcingi, tai skatina motyvacij\xc4\x85, prie\xc5\xa1ingu atveju motyvacija yra neigiama. \xe2\x80\x9eDarbuotojas, manantis, kad jo atlyginimas yra per ma\xc5\xbeas, stengiasi pataisyti situacij\xc4\x85, \xc4\xafd\xc4\x97damas ma\xc5\xbeiau pastang\xc5\xb3\xe2\x80\x9d. (Adomonien\xc4\x97, Sakalas, 2002) L\xc5\xabkes\xc4\x8di\xc5\xb3 teorija teigia, kad \xc5\xbemogaus motyvacij\xc4\x85 lemia: l\xc5\xabkes\xc4\x8diai, instrumentalumas ir valentingumas. V. Wroom motyvacij\xc4\x85 apra\xc5\xa1\xc4\x97 kaip j\xc4\x97g\xc4\x85, susidedan\xc4\x8di\xc4\x85 i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 trij\xc5\xb3 min\xc4\x97t\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3. W. Porter ir E. E. Lawler i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 V. Wroom teorij\xc4\x85, pabr\xc4\x97\xc5\xbedami dedam\xc5\xb3 pastang\xc5\xb3, gabum\xc5\xb3 ir b\xc5\xabtin\xc5\xb3 s\xc4\x97kmei asmenini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3, bei vaidmens organizacijoje suvokimo svarb\xc4\x85 motyvacijai. Pastiprinimo teorija pagr\xc4\xafsta rezultat\xc5\xb3, kurie yra teigiami kartojimu, o neigiam\xc5\xb3 vengimu. Jei rezultatai kelia malonum\xc4\x85, tai jie bus nuolat kartojami motyvo patirti malonum\xc4\x85 i\xc5\xa1 naujo. Jei jie kels negatyvius prisiminimus, motyvacija bus neigiama. E. Locke suformavo tiksl\xc5\xb3 nustatymo teorij\xc4\x85, kurioje d\xc4\x97mesys skiriamas u\xc5\xbesibr\xc4\x97\xc5\xbet\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3 pasiekimui. Motyvas darbuotojams atsiranda, kai jie siekia savo u\xc5\xbesibr\xc4\x97\xc5\xbet\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3 \xc4\xafgyvendinimo. Pavieniai asmenys yra motyvuoti, kai elgiasi taip, kad art\xc4\x97t\xc5\xb3 prie tam tikr\xc5\xb3 ai\xc5\xa1ki\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3, kuriuos patys priima ir tikisi protingai pasiekti.\n_START_SECTION_\nMotyvacijos, pagr\xc4\xafstos \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgsena\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ios teorijos analizuoja kaip \xc5\xbemogus paskirsto savo pastangas \xc4\xafvairi\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3 \xc4\xafgyvendinimui ir kaip pasirenka konkret\xc5\xb3 elgesio b\xc5\xabd\xc4\x85. Labiausiai \xc5\xbeinomos yra l\xc5\xabkes\xc4\x8di\xc5\xb3 ir teisingumo teorijos.\n_START_SECTION_\nTurinio motyvacijos teorija\n_START_PARAGRAPH_\nTurinio motyvacijos teorijos pirmiausia siekia apibr\xc4\x97\xc5\xbeti poreikius, kurie priver\xc4\x8dia \xc5\xbemones dirbti. Poreiki\xc5\xb3 identifikavimas i\xc5\xa1 \xc5\xa1ios pus\xc4\x97s svarbus tuo, jog \xc5\xa1ie poreikiai ver\xc4\x8dia \xc5\xbemog\xc5\xb3 pasirinkti atitinkam\xc4\x85 elges\xc4\xaf. \xc5\xa0ios motyvacijos krypties atstov\xc5\xb3 sukurtos ir \xc4\xafvestos s\xc4\x85vokos - poreikis, stimulas, impulsas, tikslas, motyvas,- naudojamos \xc5\xbemogaus elgesiui tirti, \xc4\xafvertinti ir pagr\xc4\xafsti. Turinio motyvacijos teorijose motyvacija apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama kaip tam tikro elgesio, veiksm\xc5\xb3, tikslingos veiklos skatinimas, kur\xc4\xaf sukelia \xc4\xafvairus motyvai. Kuriant \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3 motyvacijos teorij\xc5\xb3 pagrindus did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 svarbum\xc4\x85 turi Abraham Maslow, Frederick Herzberg ir David McCleland darbai.\n_START_SECTION_\nProcesin\xc4\x97 teorija\n_START_PARAGRAPH_\nProcesin\xc4\x97s teorijos tiria kaip \xc5\xbemogus paskiria savo pastangas tiksl\xc5\xb3 pasiekimui, ir kok\xc4\xaf elgesio tip\xc4\x85 jis pasirenka. Procesin\xc4\x97s teorijos nepaneigia poreiki\xc5\xb3 egzistavimo, bet laiko, jog \xc5\xbemogaus elges\xc4\xaf apibr\xc4\x97\xc5\xbeia ne tik jie. Pagal procesin\xc4\x97s teorijas \xc5\xbemogaus elgesys yra pirmiausia laukimo ir suvokimo funkcija, taip pat suri\xc5\xa1t\xc5\xb3 su tam tikra situacija pasekmi\xc5\xb3 ir pasirinkto elgesio tipu. Motyvas procesiniuose teorijose apima tokias s\xc4\x85vokas kaip stimulas, potraukis, polinkis, ver\xc5\xbeimasis. Ne\xc5\xbei\xc5\xabrint \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc5\xb3 s\xc4\x85vok\xc5\xb3 reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3 atspalvius, \xc5\xa1i\xc5\xb3 termin\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97s parodo veiklos kryptingumo dinamik\xc4\x85 \xc4\xaf tam tikras tikslines b\xc5\xabsenas, kurias nepriklausomai nuo j\xc5\xb3 specifikos, subjektas stengiasi pasiekti \xc4\xafvairiausias keliais ir priemon\xc4\x97mis. Da\xc5\xbeniausiai nagrin\xc4\x97jamos procesin\xc4\x97s motyvacin\xc4\x97s teorijos yra laukimo teorija bei organizacijos elgsenos modifikacijos modelis._NEWLINE_Proceso teorijos nepaneigia \xc5\xbemogaus poreiki\xc5\xb3 svarbos, bet manoma, kad \xc5\xbemogaus elgesys yra jo suvokimo ir laukimo, susijusio su situacija ir galimomis jo pasirinkto elgesio pasekm\xc4\x97mis, funkcija.\n_START_SECTION_\nLaukimo teorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ios teorijos pradininku laikomas V. Vroom. Jis i\xc5\xa1tyr\xc4\x97, kad \xc5\xbemogaus motyvacij\xc4\x85 lemia trys veiksniai: \xe2\x80\x9eL\xc5\xabkes\xc4\x8diai - tai suvokta tikimyb\xc4\x97, kad pastangos s\xc4\x85lygos efektyv\xc5\xb3 darbo proces\xc4\x85; instrumentalumas - i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kia darbuotojo \xc4\xafsitikinim\xc4\x85, kad atlikus darb\xc4\x85 atlygis bus gautas. Jei darbuotojas mato, kad skatinimas vyksta i\xc5\xa1 karto po atlikto darbo, instrumentalumas bus didelis, jeigu skatinimo realyb\xc4\x97 n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ki, suinteresuotumas bus ma\xc5\xbeas; valentingumas - susij\xc4\x99s su noro pasiekti tiksl\xc4\x85, gauti atlyg\xc4\xaf stiprumu. Atlygio poveikio individui j\xc4\x97ga taip pat vadinama valentingumu. \xc5\xbdmon\xc4\x97s gali tur\xc4\x97ti teigiamus ir neigiamus darbo pasekmi\xc5\xb3 polinkius, tod\xc4\x97l valentingumas gali b\xc5\xabti teigiamas ir neigiamas. \xe2\x80\x9c_NEWLINE_Atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf tai, kad l\xc5\xabkes\xc4\x8di\xc5\xb3 teorija teigia, jog \xc5\xbemon\xc4\x97s pasirenka kaip elgtis i\xc5\xa1 keleto alternatyv\xc5\xb3, vadovaudamiesi l\xc5\xabkes\xc4\x8diais, k\xc4\x85 jie i\xc5\xa1 kiekvieno gali gauti._NEWLINE_Skirtingos motyvacijos teorijos neprie\xc5\xa1tarauja viena kitai i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s, motyvacijos teorij\xc5\xb3 genez\xc4\x97 tik papild\xc4\x97 jau esan\xc4\x8dius po\xc5\xbei\xc5\xabrius \xc4\xaf motyvacijos organizacijoje problem\xc4\x85.'