b'\n_START_ARTICLE_\nPaflagonija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPaflagonijos gyventojai (paflagonai) istorijos knygose prakti\xc5\xa1kai neminimi, ta\xc4\x8diau jie buvo viena senovi\xc5\xa1kiausi\xc5\xb3 Anatolijos taut\xc5\xb3. Hetit\xc5\xb3 laikais Paflagonijoje gyveno tauta ka\xc5\xa1k\xc4\x97jai, kuri\xc5\xb3 etniniai ry\xc5\xa1iai su paflagonie\xc4\x8diais neai\xc5\xa1k\xc5\xabs. Sp\xc4\x97jama, kad jie buvo giminingi gretimos Kapadokijos gyventojams, kalb\xc4\x97jusiems viena i\xc5\xa1 indoeuropie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 (Anatolijos grup\xc4\x97)._NEWLINE_Paflagonija nuo seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 buvo artimai politi\xc5\xa1kai susijusi su stipresne Frygija. J\xc4\x85 nuo XIII a. pr. m. e. vald\xc4\x97 Frygijos Tantalid\xc5\xb3 dinastijos at\xc5\xa1aka, kildinama i\xc5\xa1 Tantalo s\xc5\xabnaus Pelopso. Nuo X a. pr. m. e. Paflagonija priklaus\xc4\x97 Frygijai. Herodotas min\xc4\x97jo paflagonie\xc4\x8dius kaip VII a. pr. m. e. Lydijos karaliaus Krezo (Croesus) u\xc5\xbekariaut\xc4\x85 taut\xc4\x85._NEWLINE_Didelis paflagon\xc5\xb3 dalinys dalyvavo 480 m. pr. m. e. Kserkso kariuomen\xc4\x97je. Ksenofontas ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad paflagonus valdo savas kunigaik\xc5\xa1tis. Gali b\xc5\xabti, kad tuo metu jie buvo laisvi, nes j\xc5\xb3 \xc5\xa1al\xc4\xaf nuo gretim\xc5\xb3 kra\xc5\xa1t\xc5\xb3 skyr\xc4\x97 auk\xc5\xa1ti kalnag\xc5\xabbriai ir sunkios per\xc4\x97jos. Tuometin\xc4\x97s Paflagonijos valdovai, atrodo, priklaus\xc4\x97 Pylaimen\xc5\xb3 (Pylaimenes) dinastijos. Tai rodyt\xc5\xb3, kad \xc5\xa1i gimin\xc4\x97 kilusi i\xc5\xa1 Iliadoje minimo paflagonie\xc4\x8di\xc5\xb3 vado su tokiu pa\xc4\x8diu vardu.\n_START_SECTION_\nPonto vald\xc5\xbeioje\n_START_PARAGRAPH_\nIV a. pr. m. e. Paflagonij\xc4\x85 u\xc5\xbevald\xc4\x97 Makedonijos karaliai. Mirus Aleksandrui Did\xc5\xbeiajam, Paflagonija kartu su Kapadokija ir Mysija tapo Eumeno (Eumenes) valda. Ta\xc4\x8diau tiesiogiai \xc5\xa1al\xc4\xaf ir toliau vald\xc4\x97 vietiniai kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diai, kol \xc5\xa1al\xc4\xaf pajung\xc4\x97 Ponto karalyst\xc4\x97. Ponto karalyst\xc4\x97s dinastija tapo did\xc5\xbeiosios Paflagonijos dalies \xc5\xa1eimininkais dar Mitridato Ktisto (Mithridates Ctistes; 302\xe2\x80\x93266 m. pr. m. e.) laikais. Paflagonij\xc4\x85 jie u\xc5\xbevald\xc4\x97 visi\xc5\xa1kai 183 m. pr. m. e., kai Farnacas (Pharnaces) u\xc5\xbevald\xc4\x97 Sinop\xc4\x85._NEWLINE_Paflagonija liko Ponto vald\xc5\xbeioje iki Mitridato \xc5\xbelugimo 65 m. pr. m. e.\n_START_SECTION_\nRomos vald\xc5\xbeioje\n_START_PARAGRAPH_\nPomp\xc4\x97jus prijung\xc4\x97 pakrantinius Paflagonijos rajonus kartu su did\xc5\xbei\xc4\x85ja Ponto dalimi prie Romos provincijos Bitinijos ir Ponto. Vidin\xc4\x97 Paflagonijos dalis liko valdoma vietini\xc5\xb3 vad\xc5\xb3, kol \xc5\xa1i\xc5\xb3 dinastija i\xc5\xa1nyko ir visa Paflagonija tapo Romos imperijos dalimi._NEWLINE_Po to geografai Paflagonijos pavadinim\xc4\x85 i\xc5\xa1laik\xc4\x97, nors jos rib\xc5\xb3 geografas Klaudijus Ptolem\xc4\x97jus jau grie\xc5\xbetai nenurod\xc4\x97. Paflagonija kaip atskira Paflagonijos provincija v\xc4\x97l pasirod\xc4\x97 III a. pabaigoje, Diokletiano reform\xc5\xb3 metu, Bitinij\xc4\x85 ir Pont\xc4\x85 padalinus \xc4\xaf 3 dalis. VII a. provincij\xc4\x85 panaikinus, Pflagonijos vietovardis nunyko.'