b'\n_START_ARTICLE_\nVietnamas\n_START_SECTION_\nPavadinimai\n_START_PARAGRAPH_\nDabartinis Vietnamo pavadinimas \xe8\xb6\x8a\xe5\x8d\x97, Vi\xe1\xbb\x87t Nam yra vartojamas nuo 1802\xc2\xa0m. Jis sudarytas apkeitus vienos seniausi\xc5\xb3 \xc5\xa1alies valstybi\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Namvieto (viet. Nam Vi\xe1\xbb\x87t)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skiemenis. Tai padaryta atsiklausus Kinijos imperatoriaus._NEWLINE_Iki tol Vietnamas gana da\xc5\xbenai keit\xc4\x97 savo pavadinim\xc4\x85. Seniausios viet\xc5\xb3 tautos sukurtos valstyb\xc4\x97s vadinosi Vanlangu (\xe6\x96\x87\xe9\x83\x8e, viet. V\xc4\x83n Lang) ir Aulaku (\xe7\x94\x8c\xe9\x9b\x92, viet. \xc3\x82u L\xe1\xba\xa1c). Paskutiniaisiais am\xc5\xbeiais pr. m. e \xc5\xa1alis priklaus\xc4\x97 Namvieto valstybei, kuri vald\xc4\x97 ne tik Vietnam\xc4\x85, bet ir vis\xc4\x85 Piet\xc5\xb3 Kinij\xc4\x85. VI a. egzistav\xc4\x99s nepriklausomas Vietnamas buvo \xc5\xbeinomas kaip Van\xc5\xa1uanas (\xe8\x90\xac\xe6\x98\xa5, viet. V\xe1\xba\xa1n Xu\xc3\xa2n)._NEWLINE_\xc5\xa0al\xc4\xaf valdant Tang\xc5\xb3 Kinijai, jai suteiktas pavadinimas Anamas (\xe5\xae\x89\xe5\x8d\x97, viet. An Nam), t. y. \xe2\x80\x9esutramdyti piet\xc5\xabs\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0iuo pavadinimu Kinija vadino Vietnam\xc4\x85 ir v\xc4\x97liau, jis neretai atgimdavo iki pat XIX a. (pvz., Pranc\xc5\xabzijos Indokinijos dalis irgi buvo vadinama Annam), bet pa\xc4\x8di\xc5\xb3 vietnamie\xc4\x8di\xc5\xb3 n\xc4\x97ra m\xc4\x97gstamas._NEWLINE_Patys vietnamie\xc4\x8diai savo valstyb\xc4\x99 968\xe2\x80\x931054 m. vadino Daikovietu (\xe5\xa4\xa7\xf0\xa1\x9a\x9d\xe8\xb6\x8a, viet. \xc4\x90\xe1\xba\xa1i C\xe1\xbb\x93 Vi\xe1\xbb\x87t), v\xc4\x97liau (1054\xe2\x80\x931804 m.)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Daivietu (\xe5\xa4\xa7\xe8\xb6\x8a, viet. \xc4\x90\xe1\xba\xa1i Vi\xe1\xbb\x87t), kuris naudotas labai ilgai \xc5\xa1alies susiskaldymo laikotarpiu iki pat XIX a. Tik 1400\xe2\x80\x931407\xc2\xa0m. \xc5\xa1aliai trumpam suteiktas vardas Daingu (\xe5\xa4\xa7\xe8\x99\x9e, viet. \xc4\x90\xe1\xba\xa1i Ngu).\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nVietnamas yra Indokinijos pusiasalio rytuose, tarp 8 ir 24\xc2\xb0 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s platumos ir tarp 102 bei 110\xc2\xb0 ryt\xc5\xb3 ilgumos. Plotas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ma\xc5\xbedaug 331 688\xc2\xa0km\xc2\xb2, neskaitant Paraselio ir Spratlio sal\xc5\xb3 (\xc4\xaf kurias pretenzijas parei\xc5\xa1kusios kelios \xc5\xa1alys). Valstyb\xc4\x97s teritorija \xc5\xa1liejasi prie Siamo \xc4\xaflankos, Tonkino \xc4\xaflankos, Piet\xc5\xb3 Kinijos j\xc5\xabros ir ribojasi su Kinija, Laosu ir Kambod\xc5\xbea. Sausumos sien\xc5\xb3 ilgis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 4639\xc2\xa0km, pakrant\xc4\x97s ilgis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 3444\xc2\xa0km._NEWLINE_Vietnamo teritorija daugiausiai kalnuota ir apaugusi tankiais mi\xc5\xa1kais. Lygumos sudaro ne daugiau kaip 20\xc2\xa0%, kalnai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 40\xc2\xa0%, o tropiniai mi\xc5\xa1kai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 42\xc2\xa0% sausumos teritorijos._NEWLINE_Vietnamo \xc5\xa1iaur\xc4\x97je vyrauja auk\xc5\xa1tumos ir Hongha delta. Laokajaus provincijoje yra auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia \xc5\xa1alies vir\xc5\xa1ukaln\xc4\x97 Fan\xc5\xa1ipanas (3143 m). Piet\xc5\xb3 Vietnam\xc4\x85 sudaro pakran\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeemumos, Anamo kaln\xc5\xb3 vir\xc5\xa1ukaln\xc4\x97s ir dideli mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 plotai. Penkiose santykinai lygiose bazaltinio dirvo\xc5\xbeemio plynauk\xc5\xa1t\xc4\x97se yra 16\xc2\xa0% \xc5\xa1alies dirbamos \xc5\xbeem\xc4\x97s ir 22\xc2\xa0% mi\xc5\xa1k\xc5\xb3. Vietnamo pietuose \xc5\xbeem\xc4\x97 ma\xc5\xbeiau derlinga._NEWLINE_Mekongo delta, kuri u\xc5\xbeima ma\xc5\xbedaug 40 000\xc2\xa0km\xc2\xb2, yra \xc5\xbeema lyguma pakilusi vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio ne daugiau nei 3\xc2\xa0m. J\xc4\x85 vagoja up\xc4\x97 ir kanalai, per kurios teka tiek daug s\xc4\x85na\xc5\xa1\xc5\xb3, kad delta plinta \xc4\xaf j\xc5\xabr\xc4\x85 60\xe2\x80\x9380\xc2\xa0m per metus. Hongha delta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai plok\xc5\xa1\xc4\x8dias, ma\xc5\xbedaug trikampio formos regionas, u\xc5\xbeimantis 15 000\xc2\xa0km\xc2\xb2. Ji yra ma\xc5\xbeesn\xc4\x97, bet labiau \xc4\xafsisavinta ir tankiau gyvenama nei Mekongo delta. Kadaise tai buvo Tonkino \xc4\xaflankos fjordas, kuris per t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dius prisipild\xc4\x97 s\xc4\x85na\xc5\xa1\xc5\xb3 ir nuseko. \xc5\xa0iuo metu delta ple\xc4\x8diasi \xc4\xaf Tonkino \xc4\xaflank\xc4\x85 100\xc2\xa0m per metus sparta._NEWLINE_Kadangi Vietnamo teritorija driekiasi per kelias platumas, o topografinis reljefas pasi\xc5\xbeymi didele \xc4\xafvairove, skirtingose valstyb\xc4\x97s vietose klimatas labai skiriasi. \xc5\xbdiem\xc4\x85 ir sausuoju met\xc5\xb3 laiku, kuris t\xc4\x99siasi ma\xc5\xbedaug nuo lapkri\xc4\x8dio iki baland\xc5\xbeio, i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ryt\xc5\xb3 palei Kinijos pakrant\xc4\x99 ir per Tonkino \xc4\xaflank\xc4\x85 paprastai pu\xc4\x8dia musoninis v\xc4\x97jas, kuris atne\xc5\xa1a daug dr\xc4\x97gm\xc4\x97s. D\xc4\x97l to \xc5\xbeiemos sezonu daugelyje \xc5\xa1alies region\xc5\xb3 vyrauja palyginti sausi, o vasar\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 lietingi orai. Vidutin\xc4\x97 temperat\xc5\xabra lygumose paprastai auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 nei kalnuose. Taip pat kar\xc5\xa1\xc4\x8diau yra pietuose, lyginant su \xc5\xa1iauriniais regionais. Pietuose, Ho\xc5\xa1imino miesto regione ir Mekongo deltoje, temperat\xc5\xabra svyruoja ma\xc5\xbeiau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuo 21 iki 28\xc2\xa0\xc2\xb0C per metus. Sezoniniai svyravimai kalnuose, plynauk\xc5\xa1t\xc4\x97se ir \xc5\xa1iauriniuose regionuose \xc5\xbeenkliai didesni: \xc4\x8dia temperat\xc5\xabra svyruoja nuo 5\xc2\xa0\xc2\xb0C gruod\xc4\xaf ir saus\xc4\xaf iki 37\xc2\xa0\xc2\xb0C liep\xc4\x85 ir rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nPrekyba\n_START_PARAGRAPH_\nXXI a. prad\xc5\xbeioje Vietnamas i\xc5\xa1 dalies liberalizavo prekyb\xc4\x85, t. y. kai kurie ekonomikos sektoriai buvo atverti tarptautin\xc4\x97ms rinkoms, o kai kurie i\xc5\xa1liko saugomi valstyb\xc4\x97s. 2006 m. \xc5\xa1alies dvipus\xc4\x97s prekybos vert\xc4\x97 siek\xc4\x97 ma\xc5\xbedaug 160\xc2\xa0% BVP. 2007 m. sausio 11 d. Vietnamas \xc4\xafstojo \xc4\xaf Pasaulio prekybos organizacij\xc4\x85. Pagrindiniai Vietnamo prekybos partneriai yra Kinija, Japonija, Australija, ASEAN \xc5\xa1alys, JAV ir Vakar\xc5\xb3 Europa._NEWLINE_\xc4\xaegyvendinus kelias \xc5\xbeem\xc4\x97s reformas, Vietnamas tapo reik\xc5\xa1mingu \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio produkt\xc5\xb3 eksportuotoju. \xc5\xa0iuo metu jis yra did\xc5\xbeiausias anakard\xc5\xbei\xc5\xb3 ir juod\xc5\xb3j\xc5\xb3 pipir\xc5\xb3 eksportuotojas (tre\xc4\x8ddalis pasaulin\xc4\x97s rinkos), antras pagal apimt\xc4\xaf pasaulyje ry\xc5\xbei\xc5\xb3 eksportuotojas (po Tailando). Taip pat eksportuojama daug kavos, arbatos, kau\xc4\x8diuko ir \xc5\xbeuvies produkt\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau pastaraisiais de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio dalis Vietnamo BVP ma\xc5\xbe\xc4\x97ja: nuo 42\xc2\xa0% 1989 m. iki 20\xc2\xa0% 2010 m. 2010 m. baland\xc4\xaf nedarbo lygis Vietname siek\xc4\x97 4,4\xc2\xa0%.'