b'\n_START_ARTICLE_\nDanijos geografija\n_START_PARAGRAPH_\nDanija \xe2\x80\x93 valstyb\xc4\x97 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 Europoje tarp \xc5\xa0iaur\xc4\x97s j\xc5\xabros ir Baltijos j\xc5\xabros; sudaro Jutlandijos pusiasalis ir 483 salos ir salel\xc4\x97s._NEWLINE_Krantai rai\xc5\xbeyti, n\xc4\x97 vieno ta\xc5\xa1ko nutolusio nuo j\xc5\xabros daugiau kaip 52 km. \xe2\x80\x9eB\xc4\x97gantis\xe2\x80\x9c krantas Jutlandijos vakarin\xc4\x97je dalyje \xe2\x80\x93 papl\xc5\xabdimiai, kopos, pelk\xc4\x97s, lag\xc5\xabnos ir fjordai pakrant\xc4\x97je: pietvakariuose vatinis krantas \xe2\x80\x93 ~10 km plo\xc4\x8dio pylimais atskirta sekli pelk\xc4\x97ta j\xc5\xabros dalis, vadinama Vat\xc5\xb3 j\xc5\xabra; vakaruose ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose lag\xc5\xabninis fjordinis krantas \xe2\x80\x93 Ringkiobingo, Nisumo ir kiti fjordai lag\xc5\xabnos; ilgiausias Danijoje Limfjordas atskiria Vendsyselio sal\xc4\x85 nuo Jutlandijos. Labai i\xc5\xa1rai\xc5\xbeyta Jutlandijos rytin\xc4\x97 ir sal\xc5\xb3 pakrant\xc4\x97s; daug \xc4\xaflank\xc5\xb3, u\xc5\xbeut\xc4\x97ki\xc5\xb3, fjord\xc5\xb3 ir nedideli\xc5\xb3 pusiasali\xc5\xb3; \xc4\xaflankos: Olbeko, Olborgo, Orhuso, Sejer\xc4\x97s, Kiog\xc4\x97s, Faks\xc4\x97s; fjordai: Mariagerio, Randerso, Horsenso, Vail\xc4\x97s, Obenros, Odens\xc4\x97s, Isefjordas, Roskild\xc4\x97s, Vidin\xc4\x97 Smalndsfarvandeto j\xc5\xabra tarp Fiuno, Zelandijos, Falsterio, Lolando ir Langeladno sal\xc5\xb3. Ilgiausi fjordai km: Limfjordas (180; fjordinis s\xc4\x85siauris), Roskild\xc4\x97 (50), Mariageris (40), Isefjordas (40), Vail\xc4\x97 (35), Randersas (35)._NEWLINE_Sausumos siena tik su Vokietija \xe2\x80\x93 68 km. Teritorijos ilgis i\xc5\xa1 vakar\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus 453 km, plotis i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s \xc4\xaf pietus 356 km. Priskiriama \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Europai.\n_START_SECTION_\nPavir\xc5\xa1ius\n_START_PARAGRAPH_\nDanijos teritorija u\xc5\xbeima gili\xc4\x85 \xc5\xbeemynin\xc4\x97s Europos depresij\xc4\x85, vadinam\xc4\x85 Danijos loviu; pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 suformavo kvartero apled\xc4\x97jimai; b\xc5\xabdingi ledynin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s dariniai (morenos, zandrai)._NEWLINE_\xc5\xbdemum\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tas; 75\xc2\xa0% teritorijos pakil\xc4\x99 iki 100 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio; vidutinis \xc5\xa1alies auk\xc5\xa1tis 31 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios morenin\xc4\x97s kalvos Jutlandijos rytuose: Ejer Bavnehiojus (170,95 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio), Yding Skovhiojus (170,89 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio). \xc5\xbdemiausia sausumos vieta Lamefjordo pakrant\xc4\x97 \xe2\x80\x93 7,5 m \xc5\xbeemiau j\xc5\xabros lygio._NEWLINE_Bornholmo ir Fiuno salos kalvotos, kitos \xe2\x80\x93 l\xc4\x97k\xc5\xa1tos. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios kalvos: Bornholme \xe2\x80\x93 Ryterknegtenas (162 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio), Fiune \xe2\x80\x93 Friobjergo (131 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio), Zelandijoje \xe2\x80\x93 Gildenloveshiojus (125 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio).\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nVyrauja vidutini\xc5\xb3 platum\xc5\xb3 j\xc5\xabrinis \xc5\xa1velnus, su nepastovia sniego danga; auk\xc5\xa1tas santykinis oro dr\xc4\x97gnumas \xe2\x80\x93 vidutinis metinis 83\xc2\xa0%, vasar\xc4\x85 75\xc2\xa0%. Gaiv\xc5\xabs ir stipr\xc5\xabs vakar\xc5\xb3 ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 v\xc4\x97jai; vidutinis metinis v\xc4\x97jo greitis 7,5 m/s._NEWLINE_\xc5\xbdiemos trumpos (~1 m\xc4\x97n.); pastovi sniego danga i\xc5\xa1silaiko apie 25 dienas. Vasaros trunka apie 140 dien\xc5\xb3. Vidutin\xc4\x97 oro temperat\xc5\xabra \xc2\xb0C: saus\xc4\xaf \xe2\x80\x93 Jutlandijos \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytuose -0,5, didesn\xc4\x97je Jutlandijos dalyje 0, daugumoje sal\xc5\xb3 +0,5; liep\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Jutlandijos vakaruose +15, didesn\xc4\x97je Jutlandijos dalyje +16, daugumoje sal\xc5\xb3 +17. Vidutinis metinis krituli\xc5\xb3 kiekis mm: Jutlandijos vakaruose 800, didesn\xc4\x97je Jutlandijos dalyje 600\xe2\x80\x93700, daugumoje sal\xc5\xb3 500\xe2\x80\x93600, abipus Did\xc5\xbeiojo Belto 450. Lietingiausia vasaros pabaiga._NEWLINE_Ilgas vegetacinis periodas \xe2\x80\x93 laikotarpis be \xc5\xa1aln\xc5\xb3 iki 200 dien\xc5\xb3 per metus, Kristians\xc4\x97s saloje 230 dien\xc5\xb3 per metus._NEWLINE_Vidutin\xc4\x97 oro temperat\xc5\xabra saus\xc4\xaf ir liep\xc4\x85 \xc2\xb0C (vidutinis metinis krituli\xc5\xb3 kiekis mm): Kopenhaga +0,5 ir +17 (570), Esbjergas +0,5 ir +15 (800).\n_START_SECTION_\nUp\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nUp\xc4\x97s priklauso \xc5\xa0iaur\xc4\x97s ir Baltijos j\xc5\xabr\xc5\xb3 baseinams; tinklas tankus, ta\xc4\x8diau trumpos ir vandeningos visus metus. Ilgiausios up\xc4\x97s: Gudenas, Storas, Vard\xc4\x97 ir Skernas Jutlandijoje, Susas Zelandijoje, Odens\xc4\x97 (53 km) Fiune.\n_START_SECTION_\nE\xc5\xbeerai\n_START_PARAGRAPH_\n1008 e\xc5\xbeerai, daugiausia ledynin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s, u\xc5\xbeima 700 km\xc2\xb2 plot\xc4\x85 (1,6\xc2\xa0% \xc5\xa1alies teritorijos).\n_START_SECTION_\nDirvo\xc5\xbeemis\n_START_PARAGRAPH_\nSalose ir Jutlandijos rytuose vyrauja mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 rusvieji, Jutlandijos vakaruose \xe2\x80\x93 jauriniai, upi\xc5\xb3 sl\xc4\x97niuose \xe2\x80\x93 aliuviniai, dr\xc4\x97gnose Jutlandijos vietose \xe2\x80\x93 durpiniai dirvo\xc5\xbeemiai. Vakarinei ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakarinei Jutlandijai b\xc5\xabdinga v\xc4\x97jo erozija.\n_START_SECTION_\nAugalija\n_START_PARAGRAPH_\nNat\xc5\xabralios augalijos liko nedaug. Viduram\xc5\xbeiais Vakar\xc5\xb3 Jutlandijoje vyravo \xc4\x85\xc5\xbeuolynai ir ber\xc5\xbeynai, Ryt\xc5\xb3 Jutlandijoje ir salose \xe2\x80\x93 \xc4\x85\xc5\xbeuol\xc5\xb3 ir buk\xc5\xb3 mi\xc5\xa1kai. Labai pakito med\xc5\xbei\xc5\xb3 sud\xc4\x97tis, i\xc5\xa1kirsti med\xc5\xbeiai atsodinami; mi\xc5\xa1kingumas\xc2\xa0%: 1805 \xe2\x80\x93 10, 1990 \xe2\x80\x93 10, 2002 \xe2\x80\x93 11,5, 2005 \xe2\x80\x93 12. Med\xc5\xbei\xc5\xb3 sud\xc4\x97tis\xc2\xa0%: spygliuo\xc4\x8diai 66 (egl\xc4\x97s, pu\xc5\xa1ys, maumed\xc5\xbeiai), lapuo\xc4\x8diai 34 (\xc4\x85\xc5\xbeuolai, bukai); Jutlandijoje vyrauja spygliuo\xc4\x8diai, salose lapuo\xc4\x8diai. Did\xc5\xbeiausias mi\xc5\xa1kas Roldskovas (77 km\xc2\xb2) Jutlandijos \xc5\xa1iaur\xc4\x97je._NEWLINE_Dirbamoji \xc5\xbeem\xc4\x97 u\xc5\xbeima 53,5 (2003; 1970 \xe2\x80\x93 63, 1985 \xe2\x80\x93 60, 1995 \xe2\x80\x93 57), pievos ir ganyklos 13, mi\xc5\xa1kai 12, pelk\xc4\x97s ir durpynai 7, e\xc5\xbeerai, up\xc4\x97s, fjordai, lag\xc5\xabnos 5\xc2\xa0% \xc5\xa1alies teritorijos.\n_START_SECTION_\nGyv\xc5\xabnija\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc4\x97l aktyvios \xc5\xbemoni\xc5\xb3 veiklos pakito gyv\xc5\xabnija. Daug \xc4\xafve\xc5\xbet\xc5\xb3 gyv\xc5\xabn\xc5\xb3. Mi\xc5\xa1kuose veisiasi ki\xc5\xa1kiai, barsukai, lap\xc4\x97s, kiaun\xc4\x97s, e\xc5\xbeiai, vover\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nAplinkosauga\n_START_PARAGRAPH_\nSaugomos teritorijos u\xc5\xbeima \xc5\xa1alies ploto\xc2\xa0%: 1997 \xe2\x80\x93 32, 2002 \xe2\x80\x93 34. 1805 metais \xc4\xafkurtas pirmasis pasaulyje Hamelio pelk\xc4\x97s rezervatas Jutlandijoje. Pirmoji Europoje \xc4\xafsteig\xc4\x97 aplinkos apsaugos ministerij\xc4\x85._NEWLINE_N\xc4\x97ra nacionalini\xc5\xb3 park\xc5\xb3. 101 gamtos rezervatas; did\xc5\xbeiausias Vat\xc5\xb3 j\xc5\xabros \xe2\x80\x93 1 140 km\xc2\xb2; kiti: Ringkiobingo fjordo, Nisumo fjordo, Ma\xc5\xbeojo Belto ir kt._NEWLINE_Dideli reikalavimai geriamojo vandens kokybei, dirvo\xc5\xbeemi\xc5\xb3 apsaugai, nuotek\xc5\xb3 valymui. Ta\xc4\x8diau didel\xc4\x97 tar\xc5\xa1a azoto junginiais, metano ir kitomis dujomis d\xc4\x97l gamybos koncentracijos ma\xc5\xbeoje teritorijoje. I\xc5\xa1mesta \xc4\xaf atmosfer\xc4\x85 t\xc5\xabkst. t 1980, 1990, 2000: sieros dioksido \xe2\x80\x93 452, 181, 28, azoto oksid\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 273, 277, 208. Atmosferos u\xc5\xbeter\xc5\xa1tumas anglies dioksidu mln. t: 1980 \xe2\x80\x93 61, 1990 \xe2\x80\x93 50, 2000 \xe2\x80\x93 53. Kasmet\xc4\x97 tar\xc5\xa1a anglies monoksidu (~500 t\xc5\xabkst. t), metano dujomis (~250 t\xc5\xabkst. t), lakiaisiais organiniais junginiais (~120 t\xc5\xabkst. t), amoniaku (~100 t\xc5\xabkst. t).'