b"\n_START_ARTICLE_\nMeksikos istorija\n_START_SECTION_\nKolonijiniai laikai\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc4\x8diau apie Meksikos u\xc5\xbekariavim\xc4\x85 \xc5\xber. straipsnius: Meksikos u\xc5\xbekariavimas, Ernanas Kortesas ir Ispanijos kolonijos Amerikoje_NEWLINE_Ispanai Meksik\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pasiek\xc4\x97 1517 m., kai piet\xc5\xb3 Meksikos krantus tyr\xc4\x97 Francisco Hern\xc3\xa1ndez de C\xc3\xb3rdoba (Fransisko Ernandeso de Kordobos) vadovaujama ekspedicija. Po jos 1518 m. sek\xc4\x97 Juan de Grijalva (Chuano de Grichalvos) ekspedicija. Meksikos u\xc5\xbekariavimas (konkista) prasid\xc4\x97jo 1519 m., kai Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s (Ernano Korteso) vadovaujami konkistadorai i\xc5\xa1silaipino vietov\xc4\x97je, kuri\xc4\x85 pavadino \xe2\x80\x9ePuerto de la Villa Rica de la Vera Cruz\xe2\x80\x9c (\xc5\xa1iuolaikinis Verakruso miestas)._NEWLINE_I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 Meksikos centrin\xc4\x99 dal\xc4\xaf vald\xc4\x99 actekai tik\xc4\x97jo (pagal senus padavimus), kad ispanai yra atsi\xc5\xb3sti diev\xc5\xb3, tod\xc4\x97l i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 beveik nesiprie\xc5\xa1ino ispanams. Ta\xc4\x8diau netrukus ind\xc4\x97nai \xc4\xafsitikino, kad ispanai n\xc4\x97ra dievai, ir stojo \xc4\xaf kov\xc4\x85. Po keleto m\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3, kuriuose ispanai vos nepralaim\xc4\x97jo, konkistadorai 1521 m. apsupo ir u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 actek\xc5\xb3 imperijos sostin\xc4\x99 Teno\xc4\x8dtitlan\xc4\x85. Tai buvo actek\xc5\xb3 imperijos \xc5\xbelugimas._NEWLINE_Ispan\xc5\xb3 pergal\xc4\x99 l\xc4\x97m\xc4\x97 keletas faktori\xc5\xb3. Pirmiausia, ispan\xc5\xb3 ginkluot\xc4\x97 buvo pa\xc5\xbeangesn\xc4\x97, jie tur\xc4\x97jo patrankas, plieninius ginklus ir \xc5\xbeirgus. Antra, nuo ispan\xc5\xb3 ind\xc4\x97nai u\xc5\xbesikr\xc4\x97t\xc4\x97 Senojo pasaulio ligomis, kuriom jie netur\xc4\x97jo imuniteto \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ios ligos suk\xc4\x97l\xc4\x97 epidemijas, nuo kuri\xc5\xb3 mir\xc4\x97 daug vietos gyventoj\xc5\xb3. Tre\xc4\x8dia, ispanams pad\xc4\x97jo actek\xc5\xb3 imperijos pavergtos tautos, kurios ispan\xc5\xb3 at\xc4\x97jim\xc4\x85 laik\xc4\x97 galimybe i\xc5\xa1sivaduoti nuo actek\xc5\xb3 priespaudos. Ta\xc4\x8diau tos tautos klydo \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1skyrus actek\xc5\xb3 religij\xc4\x85 (kuri reikalavo \xc5\xbemoni\xc5\xb3 auk\xc5\xb3), ispan\xc5\xb3 valdymas nebuvo joms nei kiek lengvesnis._NEWLINE_Kolonijinis periodas truko nuo 1521 iki 1821 met\xc5\xb3. Tuo metu Meksika buvo vadinama \xe2\x80\x9eNueva Espa\xc3\xb1a\xe2\x80\x9c (\xe2\x80\x9eNaujoji Ispanija\xe2\x80\x9c), jos teritorija ap\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x99 Meksik\xc4\x85, Karib\xc5\xb3 j\xc5\xabros salas, Centrin\xc4\x99 Amerik\xc4\x85 iki pat Kosta Rikos bei dabartin\xc4\x97s JAV pietvakarius. Ta\xc4\x8diau Jukatanas buvo galutinai u\xc5\xbekariautas tik 1697 metais (pla\xc4\x8diau \xc5\xber. Jukatano u\xc5\xbekariavimas)._NEWLINE_U\xc5\xbekariautojams imant vietos moteris \xc4\xaf \xc5\xbemonas ir taip mai\xc5\xa1antis dviem kult\xc5\xabroms, susidar\xc4\x97 nauja etnin\xc4\x97 grup\xc4\x97 \xe2\x80\x93 metisai. Ta\xc4\x8diau visu kolonijiniu laikotarpiu visuomen\xc4\x97je vyravo ispanai dvarininkai bei Meksikoje gim\xc4\x99 baltieji (kreolai). \xc5\xbdemesn\xc4\x99 pad\xc4\x97t\xc4\xaf u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 metisai, o ind\xc4\x97nai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xbeemiausi\xc4\x85 visuomen\xc4\x97s laiptel\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nNepriklausomyb\xc4\x97s kovos\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis straipsnis: Meksikos nepriklausomyb\xc4\x97s karas_NEWLINE_Nepriklausomyb\xc4\x97s karas prasid\xc4\x97jo 1810 m. rugs\xc4\x97jo 16 d., j\xc4\xaf inicijavo Miguel Hidalgo (Migelis Idalgas), ispan\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s kunigas bei progresyvios id\xc4\x97jos apskritai. Napoleonui \xc4\xafsiver\xc5\xbeus \xc4\xaf Ispanij\xc4\x85 ir \xc4\xaf jos sost\xc4\x85 pasodinus savo brol\xc4\xaf, susidar\xc4\x97 pad\xc4\x97tis, kai Ispanijai esant okupuotai kolonijos prakti\xc5\xa1kai tvark\xc4\x97si savaranki\xc5\xa1kai. Meksikos konservatoriai ir turtingieji dvarininkai teber\xc4\x97m\xc4\x97 sen\xc4\x85j\xc4\xaf Burbon\xc5\xb3 dinastijos Ispanijos karali\xc5\xb3 ir prie\xc5\xa1inosi liberaliai Napoleono politikai. Taigi susiformavo vis\xc5\xb3 politini\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3 Meksikoje s\xc4\x85junga, kai tiek liberalai (siek\xc4\x99 demokratin\xc4\x97s Meksikos), tiek ir konservatoriai (kurie nor\xc4\x97jo Burbon\xc5\xb3 dinastijos karaliaus ir senojo status quo) sutar\xc4\x97, kad Meksika turi tapti nepriklausoma ir pati lemti savo likim\xc4\x85._NEWLINE_Ry\xc5\xa1kiausios nepriklausyb\xc4\x97s karo fig\xc5\xabros buvo Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Morelos, Vicente Guerrero, generolas Agust\xc3\xadn de Iturbide ir generolas Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna. Karas truko vienuolika met\xc5\xb3 ir baig\xc4\x97si, kai nepriklausomyb\xc4\x97s \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 kariuomen\xc4\x97 1821 m. u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 sostin\xc4\x99 Meksik\xc4\x85. Nors nepriklausomyb\xc4\x97 buvo paskelbta dar 1810 m., teisi\xc5\xa1kai ji buvo \xc4\xaftvirtinta 1821 met\xc5\xb3 rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf, Kordoboje (Verakruso valstija) vicekaraliui Juan de O'Donoj\xc3\xba ir generolui Agust\xc3\xadn de Iturbide pasira\xc5\xa1ius susitarim\xc4\x85 d\xc4\x97l nepriklausomyb\xc4\x97s pripa\xc5\xbeinimo._NEWLINE_1821 m. de Iturbide, buv\xc4\x99s Ispanijos generolas, v\xc4\x97liau per\xc4\x97j\xc4\x99s \xc4\xaf nepriklausomyb\xc4\x97s \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 pus\xc4\x99, pasiskelb\xc4\x97 imperatoriumi \xe2\x80\x93 oficialiai tik laikinai, tol kol kurios nors Europos karali\xc5\xa1kos \xc5\xa1eimos atstovas bus \xc4\xaftikintas tapti Meksikos monarchu (pla\xc4\x8diau \xc5\xber. Meksikos imperija). 1823 m. kil\xc4\x99s sukilimas nuvert\xc4\x97 imperatori\xc5\xb3, ir buvo paskelbta Meksikos Respublika. 1824 m. prezidentu tapo F\xc3\xa9lix Fern\xc3\xa1ndez (pasivadin\xc4\x99s \xe2\x80\x9eGuadalupe Victoria\xe2\x80\x9c, kas simbolizavo Gvadalup\xc4\x97s Dievo Motin\xc4\x85 ir \xc5\xbeod\xc4\xaf \xe2\x80\x9ePergal\xc4\x97\xe2\x80\x9c).\n_START_SECTION_\nJAV \xc4\xafsiver\xc5\xbeimas, kova d\xc4\x97l reform\xc5\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 XIX am\xc5\xbeiaus dal\xc4\xaf Meksikos politin\xc4\x97 arena buvo nestabili, ir pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo da\xc5\xbena prezident\xc5\xb3 kaita. XIX a. 2-ame ketvirtyje politikoje dominavo diktatorius Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna (Antonijus Lopesas de Santa Ana). Jo valdymo metu Meksika prarado ma\xc5\xbedaug tre\xc4\x8ddal\xc4\xaf \xc5\xa1alies teritorijos (\xc5\xa1alies \xc5\xa1iaur\xc4\x97je). 1836 m. Teksasas paskelb\xc4\x97 nepriklausomyb\xc4\x99 nuo Meksikos, o 1846 m. kilo Amerikos-Meksikos karas (1846-1848). V\xc4\x97liau, 1853, diktatorius u\xc5\xbe 15 mln. doleri\xc5\xb3 pardav\xc4\x97 dar dal\xc4\xaf \xc5\xa1alies teritorijos JAV. Visa tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 did\xc5\xbeiul\xc4\xaf tautos nepasitenkinim\xc4\x85._NEWLINE_1855 m. prezidentu buvo i\xc5\xa1rinktas Ignacio Comonfort, vadinamosios moderat\xc5\xb3 partijos atstovas. Moderatai siek\xc4\x97 vykdyti tarpin\xc4\x99 tarp konservatori\xc5\xb3 ir liberal\xc5\xb3 politik\xc4\x85. 1857 m. buvo priimta nauja Meksikos konstitucija, kuri i\xc5\xa1laik\xc4\x97 did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf Romos Katalik\xc5\xb3 Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios teisi\xc5\xb3, tur\xc4\x97t\xc5\xb3 kolonijiniu laikotarpiu, ta\xc4\x8diau, skirtingai nei senojoje konstitucijoje, joje nebeliko nuostatos, skelbia\xc4\x8dios katalikyb\xc4\x99 vienintele \xc5\xa1alies religija. Konservatoriams net ir tokios reformos buvo nepriimtinos, prezidentas ir jo administracija buvo ekskomunikuoti ir kilo mai\xc5\xa1tas. Nuo 1858 m. sausio iki 1861 m. sausio vyko vadinamasis \xe2\x80\x9eReform\xc5\xb3 karas\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0is pilietinis karas dar labiau suprie\xc5\xa1ino \xc5\xa1al\xc4\xaf \xe2\x80\x93 dauguma moderat\xc5\xb3 prisijung\xc4\x97 prie liberal\xc5\xb3 partijos, manydami, kad b\xc5\xabtina apriboti Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vald\xc5\xbei\xc4\x85. Karo meto, liberal\xc5\xb3 vyriausyb\xc4\x97 rezidavo Verakruse, o konservatori\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Meksike. Karas baig\xc4\x97si liberal\xc5\xb3 pergale, ir liberal\xc5\xb3 prezidentas Benito Ju\xc3\xa1rez (Benito Chuaresas) perk\xc4\x97l\xc4\x97 savo administracij\xc4\x85 \xc4\xaf Meksiko miest\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPranc\xc5\xabzijos \xc4\xafsiver\xc5\xbeimas ir imperija\n_START_PARAGRAPH_\nBenito Ju\xc3\xa1rezo prezidentavimas (1858-1871) buvo pertrauktas trumpo Habsburg\xc5\xb3 valdymo (1864-1867). Konservatoriai, siek\xc4\x99 atstatyti Meksikoje monarchij\xc4\x85, pakviet\xc4\x97 u\xc5\xbeimti sost\xc4\x85 Austrijos erhercog\xc4\x85 Ferdinand\xc4\x85 (\xc5\xbeinom\xc4\x85 kaip Maksimiljanas Habsburgas), j\xc4\xaf karine j\xc4\x97ga taip pat r\xc4\x97m\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzija, siekusi kontroliuoti kasyklas \xc5\xa1alies \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 dalyje._NEWLINE_Nors i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 pranc\xc5\xabzai (tuo metu \xe2\x80\x93 stipriausia armija pasaulyje) 1862 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 5 d. pralaim\xc4\x97jo Pueblos m\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf (nuo to laiko \xc5\xa1i diena Meksikoje yra nacionalin\xc4\x97 \xc5\xa1vent\xc4\x97, Cinco de Mayo), ta\xc4\x8diau v\xc4\x97liau nugal\xc4\x97jo Meksikos vyriausyb\xc4\x97s paj\xc4\x97gas (vadovaujamas Ignacio Zaragoza) ir paskelb\xc4\x97 Maksimiljan\xc4\x85 Meksikos imperatoriumi. Maksimiljamas pasisak\xc4\x97 u\xc5\xbe konstitucin\xc4\x99 monarchij\xc4\x85, kurioje monarchas dalyt\xc5\xb3si vald\xc5\xbeia su demokrati\xc5\xa1kai i\xc5\xa1rinktu kongresu. Tai buvo per daug liberalu Meksikos konservatoriams, o kadangi liberalai imperatoriaus i\xc5\xa1vis nepripa\xc5\xbeino, Maksimiljanas Meksikoje tur\xc4\x97jo labai ma\xc5\xbeai \xc5\xa1alinink\xc5\xb3. Galiausiai, prezidento Juarezo \xc5\xa1alininkai su\xc4\x8diupo ir su\xc5\xa1aud\xc4\x97 Maksimiljan\xc4\x85, ir 1867 m. buvo atstatyta respublika (prezidento Juarezo administracija tebeveik\xc4\x97 per vis\xc4\x85 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 intervencijos laikotarp\xc4\xaf). Tais pa\xc4\x8diais metais priimta nauja Konstitucija, pagal kuri\xc4\x85 buvo konfiskuotos Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios \xc5\xbeem\xc4\x97s (Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia tuo metu vald\xc4\x97 apie pus\xc4\x99 visos \xc5\xbeem\xc4\x97s), \xc4\xafvesta civilin\xc4\x97 santuoka ir u\xc5\xbedrausta kunigams dalyvauti politikoje (ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios atskyrimas nuo valstyb\xc4\x97s)._NEWLINE_Po pergal\xc4\x97s, konservatoriai i\xc5\xa1liko nepatenkinti prezidento Juarezo valdymu (j\xc5\xb3 manymu, prezidentas sukaup\xc4\x97 savo rankose per daug vald\xc5\xbeios, be to nor\xc4\x97jo b\xc5\xabti perrinktas dar vienai kadencijai), ir vienas i\xc5\xa1 armijos generol\xc5\xb3, Porfirio D\xc3\xadaz, 1876 sukilo prie\xc5\xa1 vyriausyb\xc4\x99 ir j\xc4\x85 nuvert\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nPa\xc5\xbeanga ir Diazo diktat\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nPorfirio D\xc3\xadaz (Porfirijus Diasas) tapo naujuoju prezidentu. Jo valdymo metais (1876-1911), pritraukiant investicijas i\xc5\xa1 u\xc5\xbesienio \xc5\xa1ali\xc5\xb3, buvo smarkiai pagerinta \xc5\xa1alies infrastrukt\xc5\xabra. Tai buvo santykinai taikus, lydimas ekonomin\xc4\x97s pa\xc5\xbeangos, laikotarpis, pramintas \xe2\x80\x9ePorfiriatu\xe2\x80\x9c. Ta\xc4\x8diau \xc5\xbemon\xc4\x97s \xc5\xa1iuo laikotarpiu nebuvo patenkinti: \xc5\xa1alis trauk\xc4\x97 u\xc5\xbesienio investicijas daugiausia d\xc4\x97l labai \xc5\xbeemo darbo u\xc5\xbemokes\xc4\x8dio, tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 did\xc5\xbeiulius socialinius kontrastus (didel\xc4\x97 dalis \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gyveno visi\xc5\xa1kame skurde). Demokratija buvo visi\xc5\xa1kai panaikinta, pasiprie\xc5\xa1inimas buvo slopinamas j\xc4\x97ga.\n_START_SECTION_\nMeksikos revoliucija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xber. pagrindin\xc4\xaf straipsn\xc4\xaf Meksikos revoliucija_NEWLINE_1910 m. 80 met\xc5\xb3 sulauk\xc4\x99s prezidentas Diazas nusprend\xc4\x97 surengti rinkimus, kuriuose b\xc5\xabt\xc5\xb3 perrinktas prezidentu. Jis man\xc4\x97, kad Meksikoje jau neb\xc4\x97ra rimtos opozicijos, ta\xc4\x8diau Francisco I. Madero, i\xc5\xa1 turtingos \xc5\xa1eimos kil\xc4\x99s mokslininkas, nusprend\xc4\x97 dalyvauti rinkimuose ir greitai peln\xc4\x97 daugelio rink\xc4\x97j\xc5\xb3 param\xc4\x85, nepaisant to, kad vald\xc5\xbeia pasodino j\xc4\xaf \xc4\xaf kal\xc4\x97jim\xc4\x85._NEWLINE_Kai buvo paskelbti oficial\xc5\xabs rinkim\xc5\xb3 rezultatai, buvo prane\xc5\xa1ta, kad prezidentu beveik vienbalsiai perrinktas Diazas, o Madero visoje \xc5\xa1alyje gavo vos kelis \xc5\xa1imtus bals\xc5\xb3. Toks \xc4\xaf\xc5\xbe\xc5\xablus rinkim\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 klastojimas suk\xc4\x97l\xc4\x97 masines riau\xc5\xa1\xc4\x97s. Madero 1910 m. lapkri\xc4\x8dio 20 d. paskelb\xc4\x97 dokument\xc4\x85 (pavadint\xc4\x85 \xe2\x80\x9eSan Luis Potosi planu\xe2\x80\x9c), kuriame kviet\xc4\x97 taut\xc4\x85 ginklu kovoti prie\xc5\xa1 diktat\xc5\xabr\xc4\x85. Tuo prasid\xc4\x97jo Meksikos revoliucija._NEWLINE_Nors Madero buvo \xc4\xafkalintas San Antonijuje (JAV Teksaso valstija), bet jo kvietimas veik\xc4\x97 \xe2\x80\x93 federalin\xc4\x97 armija netrukus buvo nugal\xc4\x97ta revoliucini\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3, kurioms vadovavo Emiliano Zapata \xc5\xa1alies pietuose, Pancho Villa ir Pascual Orozco \xc5\xa1iaur\xc4\x97je, bei Venustiano Carranza. Prezidentas Diazas 1911 m. atsistatydino i\xc5\xa1 posto \xe2\x80\x9evardan ramyb\xc4\x97s tautoje\xe2\x80\x9c ir i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85, kur ir mir\xc4\x97 1915 m._NEWLINE_Revoliucijos vadai siek\xc4\x97 skirting\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3, j\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabros \xc4\xafvairavo nuo liberali\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip Madero, iki radikali\xc5\xb3, kaip Zapatos ir Pancho Villos. Taigi laim\xc4\x97j\xc4\x99 revoliucinieriai negal\xc4\x97jo susitarti, kaip toliau organizuoti valstyb\xc4\x97s valdym\xc4\x85. To rezultatas \xe2\x80\x93 kova d\xc4\x97l vyriausyb\xc4\x97s kontrol\xc4\x97s, kuri t\xc4\x99s\xc4\x97si daugiau nei 20 met\xc5\xb3. \xc5\xa0is periodas taip pat laikomas Meksikos revoliucijos dalimi, bet gali b\xc5\xabti laikomas ir pilietiniu karu. \xc5\xa0iuo laikotarpiu, tarp daugelio kit\xc5\xb3 auk\xc5\xb3, buvo nu\xc5\xbeudyti ir prezidentai Madero (1913) bei Venustiano Carranza (1920), bei revoliucionieriai Emiliano Zapata (1919) bei Pancho Villa (1923)._NEWLINE_Po Diazo atsistatydinimo 1911 m., prezidentu buvo i\xc5\xa1rinktas Madero. 1913 m. jis buvo nuverstas ir nu\xc5\xbeudytas. Vienu i\xc5\xa1 da\xc5\xbenai besikeitusi\xc5\xb3 v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 prezident\xc5\xb3 tapo Venustiano Carranza, buv\xc4\x99s revoliucienieri\xc5\xb3 generolas, kuris 1917 m. vasario 5 d. paskelb\xc4\x97 nauj\xc4\x85 Meksikos konstitucij\xc4\x85 (kuri galioja iki \xc5\xa1iol)._NEWLINE_1920 m. prezidentu tapo \xc3\x81lvaro Obreg\xc3\xb3n. Jis steng\xc4\x97si patenkinti visus visuomen\xc4\x97s sluoksnius, i\xc5\xa1skyrus ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 ir dvarininkus, ir s\xc4\x97kmingai skatino socialin\xc4\x99 liberalizacij\xc4\x85 (ypa\xc4\x8d ma\xc5\xbeinant ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vaidmen\xc4\xaf), gerino \xc5\xa1vietim\xc4\x85 ir moter\xc5\xb3 pad\xc4\x97t\xc4\xaf._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau ir po 1920 m. ginkluoti konfliktai t\xc4\x99s\xc4\x97si. Did\xc5\xbeiausios to laikotarpio sukilimas kilo tarp pasaulietin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s ir Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vir\xc5\xa1enyb\xc4\x97s \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 1926-1929 m. (vadinamasis Krister\xc5\xb3 karas, la Guerra Cristera).\n_START_SECTION_\nStabilizacija ir Institucin\xc4\x97s revoliucin\xc4\x97s partijos (PRI) valdymas\n_START_PARAGRAPH_\n1929 m. tuometinis prezidentas, generolas Plutarco El\xc3\xadas Calles, \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Nacionalin\xc4\x99 revoliucin\xc4\x99 partij\xc4\x85 (ji v\xc4\x97liau buvo pavadinta Institucine revoliucine partija, PRI). \xc5\xa0i partija \xc4\xaftikino daugum\xc4\x85 generol\xc5\xb3-revoliucienieri\xc5\xb3 paleisti savo asmenines armijas ir sujungti jas \xc4\xaf vien\xc4\x85 Meksikos armij\xc4\x85, taigi \xc5\xa1ios partijos suk\xc5\xabrimas da\xc5\xbenai laikomas Meksikos revoliucijos pabaiga._NEWLINE_1934 m. at\xc4\x97j\xc4\x99s \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 prezidentas L\xc3\xa1zaro C\xc3\xa1rdenas del R\xc3\xado \xc4\x97m\xc4\x97si \xc5\xa1alies pertvarkymo: 1936 m. jis i\xc5\xa1tr\xc4\x97m\xc4\x97 ankstesn\xc4\xaf prezident\xc4\x85 Calles\xc4\x85 (paskutin\xc4\xaf i\xc5\xa1 generol\xc5\xb3, tur\xc4\x97jusi\xc5\xb3 diktatoriaus ambicij\xc5\xb3), \xc4\xafvairias konkuruojan\xc4\x8dias politines j\xc4\x97gas sujung\xc4\x97 \xc4\xaf PRI, ir nustat\xc4\x97 taisykles, kurios leido PRI be konkurencijos valdyti \xc5\xa1al\xc4\xaf kelis de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius be vidini\xc5\xb3 kov\xc5\xb3. 1938 m. buvo nacionalizuota naftos pramon\xc4\x97, elektros energijos gamyba, sukurtas nacionalinis politechnikos institutas, suteiktas politinis prieblogstis ispanams, b\xc4\x97gantiems nuo Ispanijos pilietinio karo, prad\xc4\x97ta \xc5\xbeem\xc4\x97s reforma, dalinami vadov\xc4\x97liai vaikams. Vis\xc5\xb3 \xc5\xa1i\xc5\xb3 politik\xc5\xb3 poveikis vienaip ar kitaip jau\xc4\x8diamas \xc5\xa1alyje ir dabar._NEWLINE_Kitas prezidentas, Manuel \xc3\x81vila Camacho, nusigr\xc4\x99\xc5\xbe\xc4\x97 nuo nacionalistin\xc4\x97s autarkijos politikos ir siek\xc4\x97 sukurta palankias s\xc4\x85lygas u\xc5\xbesienio investicijoms. Vyriausyb\xc4\x97 u\xc5\xbe\xc5\xa1ald\xc4\x97 atlyginimus, draud\xc4\x97 streikuoti, persekiojo disidentus, nusigr\xc4\x99\xc5\xbe\xc4\x97 nuo \xc5\xbeem\xc4\x97s reformos. Kitas prezidentas, Miguel Alem\xc3\xa1n, netgi patais\xc4\x97 konstitucijos 27 straipsn\xc4\xaf, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 apgintos did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc5\xbeemvald\xc5\xbei\xc5\xb3 teis\xc4\x97s._NEWLINE_Po Antrojo pasaulinio karo sekusius kelis de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius PRI vyriausyb\xc4\x97s pasiek\xc4\x97 gana \xc5\xbeenklaus ekonomikos augimo ir gyvenimo ger\xc4\x97jimo, ta\xc4\x8diau ekonomik\xc4\x85 kelis kartus i\xc5\xa1tiko krachas, o XX a. 7-ajame de\xc5\xa1imtmetyje did\xc4\x97jo socialiniai neramumai. 1976 ir 1982 m. \xc5\xa1al\xc4\xaf i\xc5\xa1tiko ekonomin\xc4\x97s kriz\xc4\x97s, po kuri\xc5\xb3 buvo nacionalizuoti visi bankai (bankai buvo apkaltinti ekonomikos destabilizavimu). Abiej\xc5\xb3 krizi\xc5\xb3 metu buvo nuvertintas pesas, ir iki pat 2000 m. beveik kiekvieno prezidento kadencijos pabaigoje (t. y. kas \xc5\xa1e\xc5\xa1erius metus) \xc4\xafvykdavo \xc5\xbeenkli valiutos devalvacija ir ekonomikos recesija. 1994 m. gruod\xc4\xaf, po staigaus peso vert\xc4\x97s nuvertinimo, \xc5\xa1al\xc4\xaf i\xc5\xa1tiko did\xc5\xbeiausia per pus\xc5\xa1imt\xc4\xaf met\xc5\xb3 ekonomin\xc4\x97 kriz\xc4\x97 (praminta \xe2\x80\x9egruod\xc5\xbeio klaida\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9etekilos efektu\xe2\x80\x9c).\n_START_SECTION_\nDabartis\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto Zedillo prezidentavimo metu tebesit\xc4\x99siant ekonominei krizei, Meksike nuolat vyko demonstracijos, o \xc4\x8ciapo valstijoje kilo sukilimas. Prezidentas taip pat \xc4\xafvykd\xc4\x97 rinkimines ir politines reformas, kurios suma\xc5\xbeino PRI dominavim\xc4\x85. Po 1988 m. rinkim\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 s\xc4\x85\xc5\xbeiningumas buvo stipriai gin\xc4\x8dijamas, \xc5\xa1alyje buvo sukurtas Federalinis rinkim\xc5\xb3 institutas, kurio paskirtis \xe2\x80\x93 sekti, kad rinkimai vykt\xc5\xb3 s\xc4\x85\xc5\xbeiningai. D\xc4\x97l to, 2000 m. liepos 2 d. prezidento rinkimus laim\xc4\x97jo Nacionalinio veiksmo partijos kandidatas Vicente Fox Quesada \xe2\x80\x93 taip baig\xc4\x97si 71 metus truk\xc4\x99s PRI dominavimas. Abiejuose Kongreso r\xc5\xabmuose taip pat atstovaujami \xc4\xafvairi\xc5\xb3 partij\xc5\xb3 atstovai._NEWLINE_\xc5\xa0al\xc4\xaf tebekamuoja ekonomin\xc4\x97s ir socialin\xc4\x97s problemos, tarp kuri\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 \xc5\xbeemi atlyginimai, didel\xc4\x99 gyventoj\xc5\xb3 dal\xc4\xaf paliet\xc4\x99s nedarbas, nelygus pajam\xc5\xb3 pasiskirstymas, PRI dominuojam\xc5\xb3 vietovi\xc5\xb3 pasiprie\xc5\xa1inimas demokratin\xc4\x97ms reformoms, menkos ekonomin\xc4\x97s galimyb\xc4\x97s pietin\xc4\x97se ind\xc4\x97n\xc5\xb3 gyvenamose valstijose. Sprend\xc5\xbeiant \xc5\xa1ias problemas, \xc5\xa1aliai aktual\xc5\xabs ir ekonomikos kontrol\xc4\x97s bei pl\xc4\x97tros klausimai, ypa\xc4\x8d naftos sektoriaus, bei prekybos su JAV pl\xc4\x97tra. Pastaruoju metu vis daugiau problem\xc5\xb3 kelia narkotik\xc5\xb3 prekyba ir su ja susijusi prievarta, nusikaltimai bei korupcija."