b'\n_START_ARTICLE_\nLikata\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas buvo \xc4\xafkurtas de\xc5\xa1iniame up\xc4\x97s krante 282 m. pr. m. e. Fintijo, Agrid\xc5\xbeento tirono, kuris j\xc4\xaf pavadino savo vardu po to, kai sugriov\xc4\x97 Gel\xc4\x85 ir perk\xc4\x97l\xc4\x97 jos gyventojus \xc4\xaf nauj\xc4\x85 viet\xc4\x85. Miestas buvo pastatytas didelis, su sienomis, agora, \xc5\xa1ventyklomis. I a. pr. m. e. \xc4\xafra\xc5\xa1ai rodo, kad miestas vadinosi Geloi. I\xc5\xa1 vienos pus\xc4\x97s buvo patogus uostas, kuris dabar sutvirtintas, o i\xc5\xa1 kitos saugojo kalnas, dabar vadinamas San Mikele. 256 m. pr. m. e. prie gretimo Eknomo ky\xc5\xa1ulio rom\xc4\x97nai nugal\xc4\x97jo kartaginie\xc4\x8di\xc5\xb3 laivyn\xc4\x85 per Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf P\xc5\xabn\xc5\xb3 kar\xc4\x85._NEWLINE_Fintijas niekada nebuvo toks svarbus kaip Gela. Per Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf p\xc5\xabn\xc5\xb3 kar\xc4\x85 jo uoste glaud\xc4\x97si rom\xc4\x97n\xc5\xb3 laivai, bet kartaginie\xc4\x8diai juos u\xc5\xbepuol\xc4\x97 ir kelet\xc4\x85 nuskandino. Ciceronas mini Fintijo uost\xc4\x85, per kur\xc4\xaf buvo prekiaujama javais. Bet Strabono laikais miestas beveik neminimas, nes nusmuko kaip kiti Piet\xc5\xb3 Sicilijos miestai. Klaudijus Ptolem\xc4\x97jus ir Plinijus Vyresnysis ka\xc5\xbekod\xc4\x97l mini Fintij\xc4\x85 kaip neturint\xc4\xaf uosto. Po j\xc5\xb3 da\xc5\xbenai Fintijas buvo painiojamas su Gela senov\xc4\x97s ra\xc5\xa1tuose._NEWLINE_Istorinis miesto centras prie Limpiado pilies atsirado valdant Bizantijai. 827 m. miest\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 arabai ir vald\xc4\x97 iki 1086 m. liepos 25 d., kai juos i\xc5\xa1vijo normanai. Valdant normanams ir \xc5\xa0taufenams miestas suklest\xc4\x97jo ir gavo Citt\xc3\xa8 Demaniale (\xe2\x80\x9eKar\xc5\xabnos miesto\xe2\x80\x9c) titul\xc4\x85._NEWLINE_1270 m. Likata, tada tur\xc4\x97jusi 7000 gyventoj\xc5\xb3, sukilo prie\xc5\xa1 Angevin\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85 per Sicilijos mi\xc5\xa1parus. Po to Likat\xc4\x85 vald\xc4\x97 Aragono karaliai, kurie 1447 m. miestui suteik\xc4\x97 fidelissima (\xe2\x80\x9eI\xc5\xa1tikimiausio\xe2\x80\x9c) titul\xc4\x85. 1553 m. Likat\xc4\x85 nusiaub\xc4\x97 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Afrikos piratai. Miesto sienos buvo atstatytos, ant \xc5\xa0v. Angelo kalvos atsirado bok\xc5\xa1tas._NEWLINE_XVI a. miestas v\xc4\x97l suklest\xc4\x97jo d\xc4\x97l Maltos emigrant\xc5\xb3. Tai tes\xc4\x97si ir XVII a., kai netilpantys Maltos emigrantai prad\xc4\x97jo kurtis u\xc5\xbe sien\xc5\xb3, buvo statomi ar perstatomi Baroko pastatai. Uostas klest\xc4\x97jo d\xc4\x97l jav\xc5\xb3 eksporto._NEWLINE_1820 m. Likata sukilo pri\xc5\xa1 Burbon\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85 vadovaujant patriotui Matteo Vecchio Verderame. Giuseppe Garibaldi i\xc5\xa1silaipinus Sicilijoje pad\xc4\x97jo kariams bei apnakvindino jo s\xc5\xabn\xc5\xb3 Menot\xc4\xaf ir generol\xc4\x85 Nino Bixio._NEWLINE_XIX a. antroje pus\xc4\x97je buvo pastatyti du tiltai \xc4\xaf sieros kasyklas toliau nuo kranto ir 5 gamyklos. Tai suk\xc4\x97l\xc4\x97 ekonomin\xc4\xaf klest\xc4\x97jim\xc4\x85._NEWLINE_1943 m. S\xc4\x85jungininkai per Antr\xc4\x85 pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 i\xc5\xa1silaipino Likatos uoste. D\xc4\x97l karo nuostoli\xc5\xb3 ir konkurencingos sieros rinkos daug gyventoj\xc5\xb3 emigravo \xc4\xaf \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Italij\xc4\x85 ar u\xc5\xbesien\xc4\xaf._NEWLINE_XX a. pabaigoje atsirado turizmas, bet vietiniai gyventojai vis dar smarkiai priklauso nuo \xc5\xbevejybos.'