b'\n_START_ARTICLE_\nZagrebas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMieste \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gyventa dar neolito laikotarpiu. Slav\xc5\xb3 gentys \xc4\x8dia gyveno jau VI a. Jie \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 tvirtov\xc4\x99 ir pavadino Gradec; netoliese jie \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 religin\xc4\xaf miestel\xc4\xaf Kaptol, kuriame 1093\xc2\xa0m. \xc4\xafsteigta vyskupija. Miestai pl\xc4\x97t\xc4\x97si, X a. Gradecas paskelbtas Kroatijos karalyst\xc4\x97s sostine. Kai XI a. Kroatija atiteko vengrams, Gradecas 1242\xc2\xa0m. paskelbtas laisvuoju karali\xc5\xa1ku miestu, kuris pavaldus tik karaliui, o jo gyventojai tur\xc4\x97jo didel\xc4\x99 veiklos laisv\xc4\x99. 1850\xc2\xa0m. Gradecas ir Kaptolas buvo kartu sujungti \xc4\xaf vien\xc4\x85 miest\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Zagreb\xc4\x85 (vok. Agram). \xc5\xa0is pavadinimas neformaliai buvo vartojamas abiem susijungusiems miestams jau nuo XVII a. 1867\xc2\xa0m. Zagrebas tapo Kroatijos ir Slavonijos regiono Austrijos-Vengrijos sud\xc4\x97tyje sostine, 1918\xc2\xa0m. \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf Serb\xc5\xb3, kroat\xc5\xb3 ir slov\xc4\x97n\xc5\xb3 karalyst\xc4\x99 (nuo 1929\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Jugoslavija), po 1991\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nepriklausomos Kroatijos sostin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nSportas\n_START_PARAGRAPH_\nMieste 1976\xc2\xa0m. vyko V Europos futbolo \xc4\x8dempionatas.'