b'\n_START_ARTICLE_\nUmaras\n_START_PARAGRAPH_\nUmaras arba \xc5\xa1kvalas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 staigus ir nuo\xc5\xbemus v\xc4\x97jo sustipr\xc4\x97jimas, paprastai lydimas labai smarkaus lietaus ir \xc5\xbeaibavimo. V\xc4\x97jo greitis umaro metu siekia 20-30 m/s. Susidaro susid\xc5\xabrus dviem skirting\xc5\xb3 temperat\xc5\xabr\xc5\xb3 frontams. Apima ma\xc5\xbe\xc4\x85 teritorij\xc4\x85, bet gali pridaryti daug \xc5\xbealos (da\xc5\xbenai ver\xc4\x8dia med\xc5\xbeius, griauna pastatus)._NEWLINE_Lietuvoje umarai da\xc5\xbeniausiai siau\xc4\x8dia liepos-rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio m\xc4\x97nesiais, ypa\xc4\x8d po didesni\xc5\xb3 kaitr\xc5\xb3. Paprastai audra apima nedidel\xc4\x99 teritorij\xc4\x85 (kelet\xc4\x85 gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3), ta\xc4\x8diau pasitaiko ir toki\xc5\xb3 atvej\xc5\xb3, kai umaras apima kelet\xc4\x85 rajon\xc5\xb3 ar net didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf \xc5\xa1alies (pvz., 2010 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 8 d. \xc5\xa1kvalas).\n_START_SECTION_\nApib\xc5\xabdinimas\n_START_PARAGRAPH_\nStaigus v\xc4\x97jo sustipr\xc4\x97jimas 8-iais m/s ir daugiau per trump\xc4\x85 laik\xc4\x85 (< 2 min.). V\xc4\x97jo greitis umaro metu siekia >10 m/s, bet gali b\xc5\xabti 20\xe2\x80\x9330 m/s ir daugiau. Umaro metu kartu kei\xc4\x8diasi ir v\xc4\x97jo kryptis. Rei\xc5\xa1kinys trunka neilgai, 1\xe2\x80\x935 min. Umaras da\xc5\xbeniausiai susij\xc4\x99s su aktyviomis or\xc5\xb3 permainomis, tokiomis kaip li\xc5\xabtys, audros ar gausus sniegas._NEWLINE_Uumarai susij\xc4\x99 su stiprios konvekcijos suformuotais galingais kamuoliniais lietaus debesimis (Cb cap arc, Cb cap, Cb calv, Cb inc), tod\xc4\x97l kartu pliaupia li\xc5\xabtys, krinta kru\xc5\xa1a, griaudi perk\xc5\xabnija. Uumar\xc4\x85 sukelia ypatinga oro cirkuliacija kamuoliniuose debesyse: priekin\xc4\x97je debesies dalyje oras ver\xc5\xbeiasi \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3, o atv\xc4\x97s\xc4\x99s u\xc5\xbenugaryje leid\xc5\xbeiasi \xc5\xbeemyn, tod\xc4\x97l susidaro stiprus s\xc5\xabkurys (jo a\xc5\xa1is horizontali), kurio apa\xc4\x8dia pasiekia \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3. Art\xc4\x97jan\xc4\x8dio umaro po\xc5\xbeymis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Cb debesies apa\xc4\x8dioje susidaran\xc4\x8dios arkos._NEWLINE_Prie\xc5\xa1 umar\xc4\x85 atmosferos sl\xc4\x97gis staiga krinta, prasid\xc4\x97jus umarui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kyla, o kai baigiasi li\xc5\xabtis, v\xc4\x97l ima kristi. Oro temperat\xc5\xabra umaro metu keliais laipsniais nukrinta, nes li\xc5\xabties zonoje oras atv\xc4\x97sta._NEWLINE_Sausumoje umarai labiausiai tik\xc4\x97tini vasaros dienomis, po piet\xc5\xb3 (13\xe2\x80\x9320 val.), kai palankios s\xc4\x85lygos konvekciniai debesodarai. Vir\xc5\xa1 j\xc5\xabr\xc5\xb3 umarai galimi visus metus. Lietuvoje paprastai audra apima nedidel\xc4\x99 teritorij\xc4\x85 (kelet\xc4\x85 gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3), ta\xc4\x8diau pasitaiko ir toki\xc5\xb3 atvej\xc5\xb3, kai audra apima kelet\xc4\x85 rajon\xc5\xb3 ar net didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf \xc5\xa1alies (pvz., 2010\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 8 d. audra).\n_START_SECTION_\nSusiformavimas\n_START_PARAGRAPH_\nPalankiausios sinoptin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos \xc5\xa1kvalams b\xc5\xabna banguojan\xc4\x8diuose atmosferos frontuose. Juose konvekciniai Cb debesys sudaro ilg\xc4\x85, 50\xe2\x80\x9375\xc2\xa0km plo\xc4\x8dio virtin\xc4\x99, kuri vadinama \xc5\xa1kval\xc5\xb3 linija. Truput\xc4\xaf siauresn\xc4\x97 \xc5\xa1kval\xc5\xb3 linija gali nusidriekti dar ir \xc5\xa1altojo fronto priekyje (\xc5\xa1iltajame ciklono sektoriuje)._NEWLINE_\xc5\xa0kvalas formuojasi, kai \xc5\xa1iltas, dr\xc4\x97gnas oras kyla vir\xc5\xa1 sausumos ar j\xc5\xabros. Kildamas oras v\xc4\x97sta, kondensuojasi ir suformuoja debesis. Jei debesies pagrindo oras yra labai \xc5\xa1iltas, jis stumia debesis \xc4\xaf didesn\xc4\xaf auk\xc5\xa1t\xc4\xaf. Vir\xc5\xa1uje \xc5\xa1alto oro srov\xc4\x97s staigiai atv\xc4\x97sina kylant\xc4\xaf or\xc4\x85. \xc5\xa0altos, sunkesn\xc4\x97s oro srov\xc4\x97s leid\xc5\xbeiasi \xc5\xbeemyn, sukurdamos stiprius v\xc4\x97jus debesies pagrinde. Galiausiai susiformuoja li\xc5\xabtys ir suma\xc5\xbe\xc4\x97ja matomumas. Taip pat atsiranda galimyb\xc4\x97 susidaryti kru\xc5\xa1ai, viesulams ir vandens s\xc5\xabkuriams._NEWLINE_Lietuvoje praslenkant atmosferos frontams kyla apie 90\xc2\xa0% vis\xc5\xb3 \xc5\xa1kval\xc5\xb3. Likusioji \xc5\xa1kval\xc5\xb3 dalis susidaro vykstant vidujinei konvekcinei debesodarai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdod\xc5\xbeio kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPats \xc5\xbeodis \xc5\xa1kvalas yra \xc5\xa1iaurieti\xc5\xa1kos kilm\xc4\x97s, ta\xc4\x8diau tiksli reik\xc5\xa1m\xc4\x97 n\xc4\x97ra \xc5\xbeinoma. Ko gero, jo \xc5\xa1aknys gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti \xc5\xbeodis skvala senojoje skandinav\xc5\xb3 kalboje rei\xc5\xa1kiantis \xc5\xbeviegim\xc4\x85. Lietuvi\xc5\xa1kas \xc5\xbeodis \xe2\x80\x9eumaras\xe2\x80\x9c rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9e\xc5\xa1\xc4\x97lsm\xc4\x85, siut\xc4\x85, staigum\xc4\x85\xe2\x80\x9c (susij\xc4\x99s su \xc5\xbeod\xc5\xbeiais \xe2\x80\x9e\xc5\xabmas, \xc5\xabmus\xe2\x80\x9c).\n_START_SECTION_\nV\xc4\x97jo charakteristika\n_START_PARAGRAPH_\nTerminas \xe2\x80\x9e\xc5\xa1kvalas\xe2\x80\x9c rei\xc5\xa1kia staig\xc5\xb3 v\xc4\x97jo grei\xc4\x8dio pokyt\xc4\xaf, tiek praeityje, tiek ir \xc5\xa1iais laikais. 1962 metais Pasaulio Meteorologijos organizacija apibendrino \xc5\xa1kvalo reik\xc5\xa1m\xc4\x99: v\xc4\x97jo greitis turi sustipr\xc4\x97ti bent 8 m/s iki ne ma\xc5\xbeesnio nei 11 m/s grei\xc4\x8dio ir trukti bent minut\xc4\x99. Da\xc5\xbeniausiai \xc5\xa1is smarkus v\xc4\x97jas siejamas su gausiais krituliais.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmojo pasaulinio karo metu Jacobas Bjerknesas suk\xc5\xabr\xc4\x97 poliarinio fronto teorij\xc4\x85, kuri buvo sukurta remiantis tankaus steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 tinklo duomenimis Skandinavijoje. \xc5\xa0i teorija teig\xc4\x97, kad pagrindiniai srautai \xc4\xaf ciklon\xc4\x85 buvo sutelkti dviem konvergencijos linijomis: viena buvo \xc5\xbeemo sl\xc4\x97gio centro priekyje, kita u\xc5\xbe jo. Konvergencijos linijos galas buvo nurodomas kaip \xc5\xa1kvalo linija arba \xc5\xa1altasis frontas. Debes\xc5\xb3 ir krituli\xc5\xb3 zonos pasirodo yra orientuotos (nukreiptos) i\xc5\xa1ilgai \xc5\xa1ios konvergencijos zonos. Frontin\xc4\x97s zonos s\xc4\x85voka l\xc4\x97m\xc4\x97 oro masi\xc5\xb3 bendr\xc4\x85 supratim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRegioniniai terminai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaevairiuose pasaulio regionuose naudojami skirtingi terminai \xc5\xa1kvalo \xc4\xafvardijimui. Argentinoje \xc5\xa1is staigus v\xc4\x97jo sustipr\xc4\x97jimas vadinamas pamperos. Tai stiprus, suma\xc5\xbe\xc4\x97jusio nuolyd\xc5\xbeio v\xc4\x97jas, kuris juda per pampas ir galiausiai pasiekia Atlanto vandenyn\xc4\x85. Kuboje naudojamas terminas bayamo, jis siejamas su \xc5\xa1kvalais kurie susidaro tropini\xc5\xb3 audr\xc5\xb3 metu, netoli Bajamo miesto. Ryt\xc5\xb3 Indijoje \xc5\xa1kvalas vadinamas brubu. Piet\xc5\xb3 Afrikoje \xc5\xa1is rei\xc5\xa1kinys vadinamas \xe2\x80\x9ejau\xc4\x8dio akies\xe2\x80\x9c \xc5\xa1kvalu, terminas naudojamas Piet\xc5\xb3 Afrikos pakrant\xc4\x97se, kuris apib\xc5\xabdina \xc5\xa1kvalo formavim\xc4\x85si giedr\xc5\xb3 or\xc5\xb3 metu. Filipinuose (Vakarin\xc4\x97je Ramiojo vandenyno dalyje) daugumoje miest\xc5\xb3 \xc5\xa1kvalas vadinamas subasko, kuris charakterizuojamas pagal smarkias li\xc5\xabtis, kurios atkeliauja su triuk\xc5\xa1mingu v\xc4\x97ju. \xe2\x80\x9eSumatros \xc5\xa1kvalas\xe2\x80\x9c yra terminas, naudojamas Singap\xc5\xabre, o Malakos pusiasalyje \xc5\xa1iuo pavadinimu vadinamos \xc5\xa1kvalo linijos, kurios susiformuoja vir\xc5\xa1 Sumatros salos ir juda \xc4\xaf rytus per Malakos s\xc4\x85siaur\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kvalo linija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kvalo linija paprastai formuojasi palei \xc5\xa1alt\xc4\x85 front\xc4\x85 arba \xc5\xa1alto fronto ir sausring\xc5\xb3 linij\xc5\xb3 prie\xc5\xa1akyje ir gali sukurti at\xc5\xa1iaurius orus, tokius kaip li\xc5\xabtis, stiprus v\xc4\x97jas, didel\xc4\x97 kru\xc5\xa1a ar da\xc5\xbenas \xc5\xbeaibavimas. \xc5\xa0kvalo linijos gali t\xc4\x99stis \xc5\xa1imtus myli\xc5\xb3, da\xc5\xbenai pasirei\xc5\xa1kia keliose valstyb\xc4\x97se vienu metu. Taip pat jos gali keliauti labai greitai (iki 60 km/val.)._NEWLINE_Paprastai \xc5\xa1kvalo linijos formuojasi nestabilioje atmosferoje, kurioje \xc5\xbeemesnio lygio oras be pagalbos gali pakilti, po to, kai susikondensuoja vandens garai. Kondensacijos metu i\xc5\xa1silaisvina \xc5\xa1iluma, d\xc4\x97l to, kylantis oras tampa lengvesnis negu netoliese esantis oras tame pa\xc4\x8diame auk\xc5\xa1tyje. Tai leid\xc5\xbeia padid\xc4\x97ti kylan\xc4\x8dio oro grei\xc4\x8diui, kuris kartais pasiekia vir\xc5\xa1 30 km/val. greit\xc4\xaf.'