b'\n_START_ARTICLE_\nAfrikos konvencija d\xc4\x97l gamtos ir gamtos i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 apsaugos\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikos konvencija d\xc4\x97l gamtos ir gamtos i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 apsaugos yra 1968 metais tarp Afrikos valstybi\xc5\xb3 priimta tarptautin\xc4\x97 sutartis d\xc4\x97l aplinkos apsaugos. D\xc4\x97l jos buvo susitarta tuometin\xc4\x97je Afrikos Vienyb\xc4\x97s Organizacijoje, o 2003 bir\xc5\xbeelio 11 dien\xc4\x85 atnaujinta ir papildyta versija tapo oficialiu Afrikos S\xc4\x85jungos dokumentu. 2012\xc2\xa0m. saus\xc4\xaf j\xc4\x85 buvo ratifikav\xc4\x99 8 \xc5\xa1alys; kad konvencija \xc4\xafsigaliot\xc5\xb3 tai turi padaryti bent 15 valstybi\xc5\xb3._NEWLINE_IUCN konvencij\xc4\x85 yra pavadinusi i\xc5\xa1samiausiu ir moderniausiu regioniniu aplinkos apsaugos susitarimu pasaulyje.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija yra kilusi i\xc5\xa1 1900 met\xc5\xb3 Londono konvencijos d\xc4\x97l laukini\xc5\xb3 gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 apsaugos Afrikoje, kuri\xc4\x85 pasira\xc5\xa1\xc4\x97 \xc5\xa1iame \xc5\xbeemyne kolonij\xc5\xb3 turin\xc4\x8dios valstyb\xc4\x97s (Did\xc5\xbeioji Britanija, Italija, Portugalija, Ispanija ir Pranc\xc5\xabzija). V\xc4\x97liau susitarim\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 1933 metais taip pat Londone priimta floros ir faunos apsaugos konvencija. Galiausiai 1968 metais Al\xc5\xbeyro mieste vietoje jos naujai nepriklausomyb\xc4\x99 atgavusios Afrikos valstyb\xc4\x97s pasira\xc5\xa1\xc4\x97 konvencij\xc4\x85 d\xc4\x97l gamtos ir gamtos i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 apsaugos. Kadangi po konvencijos pri\xc4\x97mimo nebuvo \xc4\xafsteigtos jos \xc4\xafgyvendinim\xc4\x85 pri\xc5\xbei\xc5\xabrin\xc4\x8dios institucijos, jos praktinis poveikis buvo riboto masto._NEWLINE_1981\xc2\xa0m. Nigerija ir Kamer\xc5\xabnas kreip\xc4\x97si \xc4\xaf Afrikos Vienyb\xc4\x97s Organizacij\xc4\x85 d\xc4\x97l konvencijos atnaujinimo. Su tuo susij\xc4\x99 susitikimai truko iki 1986 met\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau susitarimas nebuvo pasiektas. Atnaujinimo id\xc4\x97j\xc4\x85 1996\xc2\xa0m. atgaivino Burkina Fasas ir iki 2002 met\xc5\xb3 buvo paruo\xc5\xa1tas pakeistas ir papildytas konvencijos tekstas, kur\xc4\xaf Afrikos S\xc4\x85junga patvirtino 2003\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio 11 d. vir\xc5\xa1\xc5\xabni\xc5\xb3 susitikime Mozambiko sostin\xc4\x97je Maputu.\n_START_SECTION_\nInstitucijos\n_START_PARAGRAPH_\n1968 met\xc5\xb3 konvencija ne\xc4\xafsteig\xc4\x97 joki\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3, kurios r\xc5\xabpint\xc5\xb3si jos \xc4\xafgyvendinimu, tod\xc4\x97l jos praktin\xc4\x97 nauda buvo labai ma\xc5\xbea. Po 2003 met\xc5\xb3 atnaujinimo \xc5\xa1is tr\xc5\xabkumas buvo did\xc5\xbeia dalimi pa\xc5\xa1alintas, \xc4\xafsteigiant kas dvejus metu rengiam\xc4\x85 konvencijos nari\xc5\xb3 konferencij\xc4\x85 ir nuolatin\xc4\xaf sekretoriat\xc4\x85. Kadangi konvencija dar n\xc4\x97ra \xc4\xafsigaliojus, institucijos veiklos nevykdo.\n_START_SECTION_\nRatifikavusios \xc5\xa1alys\n_START_PARAGRAPH_\nNors konvencij\xc4\x85 pasira\xc5\xa1\xc4\x97 dauguma Afrikos S\xc4\x85jungos valstybi\xc5\xb3 (37 ir 53), jos ratifikavimas vyksta i\xc5\xa1 l\xc4\x97to. 2012\xc2\xa0m. saus\xc4\xaf tai buvo padar\xc4\x99 8 valstyb\xc4\x97s: Burundis, Komorai, Libija, Lesotas, Malis, Nigeris, Ruanda ir naujausia tarp j\xc5\xb3 (2007\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf) \xe2\x80\x93 Gana. Konvencija \xc4\xafsigalios, kai j\xc4\x85 ratifikuos bent 15 valstybi\xc5\xb3.'