b'\n_START_ARTICLE_\nRa\xc4\x8dkos (Palenk\xc4\x97s vaivadija)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. \xc5\xa1ioje teritorijoje gyveno lietuviams artima balt\xc5\xb3 gentis \xe2\x80\x93 jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklaus\xc4\x97 Lietuvos Did\xc5\xbeiajai Kunigaik\xc5\xa1tystei. Kaimas \xc4\xafkurtas XVI a. mi\xc5\xa1kingoje jotvingi\xc5\xb3 gyvenamoje teritorijoje \xe2\x80\x93 Jotvoje ir i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 vadintas Dauspuda, kaip ir \xc5\xa1alia kaimo tekanti up\xc4\x97. Kaimo \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jai buvo broliai Stanislavas ir Mikalojus Michnovi\xc4\x8diai Ra\xc4\x8dkovi\xc4\x8diai, kurie \xc5\xa1i\xc4\x85 \xc5\xbeem\xc4\x99 1514 m. gavo i\xc5\xa1 karaliaus \xc5\xbdygimanto Senojo. 1558 m. kaimas minimas kaip Dowspuda Raczkowska ir apra\xc5\xa1omas kaip kaimas turintis parapijin\xc4\x99 ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 ir esantis prekybos kelyje Gardinas-Pr\xc5\xabsija. 1599 m. \xc4\xafkurta Ra\xc4\x8dk\xc5\xb3 \xc5\xa0v. Trejyb\xc4\x97s parapija. 1682 m. kaimas gavo Jono Sobieskio privilegijas rengti turg\xc5\xb3 kart\xc4\x85 \xc4\xaf savait\xc4\x99 ir Muges du kartus per metus. Augustas II 1703 m. kaimui suteik\xc4\x97 Magdeburgo teises. 1748 m. kaim\xc4\x85 \xc4\xafsigijo Juzefas Pacas, o nuo 1797 m. kaim\xc4\x85 valdyti prad\xc4\x97jo jo s\xc5\xabnus Liudvikas Mykolas Pacas ir su jo valdymu siejamas kaimo spartaus vystimosi laikotarpis. Jis nor\xc4\x97jo paversti kaim\xc4\x85 prekybos, pramon\xc4\x97s ir main\xc5\xb3 centru. Tuo laikotarpiu pastatyta daug nauj\xc5\xb3 manufakt\xc5\xabros statini\xc5\xb3: s\xc5\xabrio, odos i\xc5\xa1dirbimo, audini\xc5\xb3 ir staltiesi\xc5\xb3 gamykl\xc5\xb3, pastaroji veik\xc4\x97 iki 1831 m. Kaimo pl\xc4\x97tra pritrauk\xc4\x97 daug vietini\xc5\xb3 ir u\xc5\xbesienio \xc5\xa1ali\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3, kuriuos kviesdavo i\xc5\xa1 Vokietijos, Anglijos ir \xc5\xa0kotijos. 1818 m. kaime buvo atidaryta mokykla, kurioje buvo d\xc4\x97stoma ir Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 bei Angl\xc5\xb3 kalbomis. Tuo metu gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius i\xc5\xa1augo iki 2500 \xc5\xbemoni\xc5\xb3. Po 1831 m. sukilimo pralaim\xc4\x97jimo Liudvikas Pacas emigravo i\xc5\xa1 \xc5\xa1alies, o jo turtas konfiskuotas carin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios, nuo tada kaimas prad\xc4\x97jo silpti. Daug gamykl\xc5\xb3 buvo u\xc5\xbedaryta ar nugriauta. Po 1863 m. sukilimo buvo nugriautas ir 1839 m. statytas rotu\xc5\xa1\xc4\x97s pastato bok\xc5\xa1tas. 1870 m. kaimas prarado visas tur\xc4\x97tas teises ir privilegijas, o po 1888 m. gaisro sudeg\xc4\x97 didel\xc4\x97 dalis kaimo pastat\xc5\xb3. XIX a. pabaigoje kaimas po truput\xc4\xaf prad\xc4\x97jo atsigauti d\xc4\x97ka prekybos su Pr\xc5\xabsija. Per pirm\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 kaimas buvo stipriai sugriautas, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97ka prekybos ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 su Vokietija gan\xc4\x97tinai greitai atsigavo. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Taryb\xc5\xb3 Rusijos taikos sutart\xc4\xaf kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1937 m. kaime buvo pastatyta pienin\xc4\x97. Per antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 kaimas buvo stipriai apgriautas, o \xc5\xa1alia kaimo ant Rospudos up\xc4\x97s \xc5\xa1laito vokie\xc4\x8diai pastat\xc4\x97 bunkeri\xc5\xb3 ir \xc4\xaftvirtinim\xc5\xb3. 1919-1954 m. priklaus\xc4\x97 Dauspudos vals\xc4\x8diui. 1975-1998 m. priklaus\xc4\x97 Suvalk\xc5\xb3 vaivadijai.\n_START_SECTION_\nPavadinimo kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nKaimo pavadinimas kil\xc4\x99s nuo kaimo \xc4\xafkur\xc4\x97j\xc5\xb3 Stanislavo ir Mikalojaus Michnovi\xc4\x8di\xc5\xb3 Ra\xc4\x8dkovi\xc4\x8di\xc5\xb3 (Michnowicz Raczkowicz) pavard\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dkos priklauso Suvalkijos regionui. Ant de\xc5\xa1iniojo Rospudos up\xc4\x97s kranto. \xc5\xa0iektiek \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo Ra\xc4\x8dk\xc5\xb3 yra ledynin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s e\xc5\xbeeras Bal\xc4\x97stas.'