b'\n_START_ARTICLE_\nIvanas Pavlovas\n_START_PARAGRAPH_\nIvanas Petrovi\xc4\x8dius Pavlovas (rus. \xd0\x98\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9f\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2, moksl. translit. Ivan Petrovi\xc4\x8d Pavlov; 1849 m. rugs\xc4\x97jo 14 d. Riazan\xc4\x97je, netoli Maskvos \xe2\x80\x93 1936 m. vasario 27 d. Leningrade) \xe2\x80\x93 rus\xc5\xb3 gydytojas, fiziologas. 1904 m. medicinos Nobelio premijos laureatas._NEWLINE_Atliko esminius etiologinius tyrimus ir pagrind\xc4\x97 kone visas naujesnes mokymosi teorijas._NEWLINE_Pavlovas buvo \xc4\xafsitikin\xc4\x99s, kad elgesys yra s\xc4\x85lygojamas refleks\xc5\xb3. Jis atskyr\xc4\x97 ir pagrind\xc4\x97 s\xc4\x85lyginius (\xc4\xafgytus) ir nes\xc4\x85lyginius refleksus. \xc5\xbdymiausias mokslininko projektas ir tyrimas \xe2\x80\x93 vad. Pavlovo \xc5\xa1uns eksperimentas. Jame remtasi Nobelio premija \xc4\xafvertintomis fiziologin\xc4\x97mis studijomis._NEWLINE_Pavlovas nustat\xc4\x97, kad \xc5\xa1uns seili\xc5\xb3 sekrecijos liaukos seiles i\xc5\xa1skiria ne \xc4\x97dimo metu, o jau vos pama\xc4\x8dius \xc4\x97dal\xc4\x85. J\xc5\xb3 i\xc5\xa1skyrim\xc4\x85 taip pat gali s\xc4\x85lygoti koks nors dirginimas, pavyzd\xc5\xbeiui, skambutis, reguliariai gird\xc4\x97tas prie\xc5\xa1 pat \xc4\x97dim\xc4\x85. Tai Pavlovas paai\xc5\xa1kino kaip daugkartin\xc4\xaf dirginimo pasikartojim\xc4\x85 ir v\xc4\x97lesn\xc4\xaf sutapim\xc4\x85, kuris susij\xc4\x99s su tolesniu fiziologini\xc5\xb3 (\xc5\xa1iuo atveju \xe2\x80\x93 mitybos) poreiki\xc5\xb3 tenkinimu. Nustatyta, kad v\xc4\x97liau pakanka tik kurio nors vieno dirginimo (pavyzd\xc5\xbeiui, skambu\xc4\x8dio) tam, kad seil\xc4\x97s b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1skiriamos. Pavlovas tai pavadino s\xc4\x85lyginiu refleksu.'