b'\n_START_ARTICLE_\nJuodkrant\xc4\x97s lobis\n_START_PARAGRAPH_\nJuodkrant\xc4\x97s lobis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Neringos savivaldyb\xc4\x97s teritorijoje, Juodkrant\xc4\x97s apylink\xc4\x97se 1860\xe2\x80\x931881\xc2\xa0m. surinktas vidurinio neolito ir bronzos am\xc5\xbeiaus gintaro dirbini\xc5\xb3 lobis.\n_START_SECTION_\nAtradimas\n_START_PARAGRAPH_\nLobis 1860\xe2\x80\x931881\xc2\xa0m. surinktas Kur\xc5\xa1i\xc5\xb3 mari\xc5\xb3 apie 2,5\xc2\xa0km ilgio seklumoje, 2\xe2\x80\x934\xc2\xa0m gylyje, 0,65\xc2\xa0km \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo Juodkrant\xc4\x97s. Lobis dar vadinamas R. Klebso kolekcija, nes buvo sudarytas jo iniciatyva, priklaus\xc4\x97 Gintaro \xc4\xaflankoje gintar\xc4\x85 kasusiai \xe2\x80\x9eW. Stantien & M. Becker\xe2\x80\x9c bendrovei. Rastas kartu su gintaro \xc5\xbealiava. Pirmuosius radinius \xc4\xafvertino geologas G. Berendtas ir archeologas O. Ti\xc5\xa1leris.\n_START_SECTION_\nLobis\n_START_PARAGRAPH_\nLob\xc4\xaf sudar\xc4\x97 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 form\xc5\xb3, ilgi ir siauri, taisyklingi ir \xc4\xafstri\xc5\xbeo pagrindo, beveik sta\xc4\x8diakampiai, oval\xc5\xabs kabu\xc4\x8diai, apskritos ir ovalios, iki 4,5\xc2\xa0cm ilgio laivelio pavidalo lygiu ir ta\xc5\xa1kuotu pavir\xc5\xa1iumi sagos, vamzdeliniai, retu\xc5\xa1uotu ir gludintu pavir\xc5\xa1iumi tiesiais ir \xc5\xa1iek tiek i\xc5\xa1p\xc5\xabstais \xc5\xa1onais karoliai, j\xc5\xb3 grandys ir skridiniai (amuletai), plastinio meno k\xc5\xabriniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gintarin\xc4\x97s \xc5\xbemoni\xc5\xb3 ir gyvuli\xc5\xb3 fig\xc5\xabr\xc4\x97l\xc4\x97s, priskiriamos \xc4\xafvairioms archeologin\xc4\x97ms kult\xc5\xabroms. Pastarosios ypa\xc4\x8d vertinamos._NEWLINE_Manoma, kad lobio dirbiniai gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti atplauti per pratak\xc4\x85, buvusi\xc4\x85 to meto Kur\xc5\xa1i\xc5\xb3 nerijoje, i\xc5\xa1 Sembos pusiasalio akmens am\xc5\xbeiaus gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3 arba \xc4\x8dia gal\xc4\x97jusi b\xc5\xabti ilgalaik\xc4\x97 aukojimo vieta. Akmens am\xc5\xbeiuje aukos da\xc5\xbenai buvo skandinamos vandenyje._NEWLINE_Kai kurie lobio dirbiniai eksponuoti parodose Berlyne, Sankt Peterburge, Sent Luise, Londone, \xc4\x8cikagoje. 1901\xc2\xa0m. did\xc5\xbeioji lobio dalis pateko \xc4\xaf Karaliau\xc4\x8diaus universiteto lobyn\xc4\x85. 1944\xc2\xa0m. dalis lobio buvo i\xc5\xa1ve\xc5\xbeta \xc4\xaf Gotingeno universiteto Geologijos ir paleontologijos muziej\xc5\xb3, kur saugoma iki \xc5\xa1iol. Kita dalis liko Karaliau\xc4\x8diaus universiteto saugyklose ir, kaip manoma, pra\xc5\xbeuvo Antrojo pasaulinio karo pabaigoje._NEWLINE_200 lobio dirbini\xc5\xb3 R. Klebsas apra\xc5\xa1\xc4\x97, o j\xc5\xb3 155 pie\xc5\xa1inius (pie\xc5\xa1\xc4\x97 H. \xc5\xa0varzas) pateik\xc4\x97 knygoje \xe2\x80\x9eAkmens am\xc5\xbeiaus gintaro papuo\xc5\xa1alai, i\xc5\xa1kasti prie Juodkrant\xc4\x97s ir kitose Pr\xc5\xabsijos vietose\xe2\x80\x9c (Der Bernsteinschmuck der Steinzeit von der Baggerei bei Schwarzort und anderen Lokalitaten Preussens 1882\xc2\xa0m.). \xc5\xa0i\xc5\xb3 dirbini\xc5\xb3 analogai, kuriuos atk\xc5\xabr\xc4\x97 Lietuvos menininkai, saugomi Virginijos ir Kazimiero Mizgiri\xc5\xb3 gintaro galerijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 muziejuje Nidoje.'