b'\n_START_ARTICLE_\nRentgeno aparatas\n_START_PARAGRAPH_\nRentgeno aparatas \xe2\x80\x93 prietaisas, \xc5\xa1vie\xc4\x8diantis rentgeno spinduliais.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nRentgeno spinduli\xc5\xb3 1895 m. atrad\xc4\x97ju da\xc5\xbeniausiai vadinamas Vilhelmas Konradas Rentgenas (Wilhelm R\xc3\xb6ntgen), nes jis pirmasis juos sistemingai studijavo, nors ir nepirmasis pasteb\xc4\x97jo j\xc5\xb3 efekt\xc4\x85. V. H. Rentgenas juos pavadino X spinduliais (angl. X-Ray). Rentgeno spinduliai gaunami bombarduojant pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 dideliu grei\xc4\x8diu judan\xc4\x8diais elektronais (vakuume)._NEWLINE_Pirmoji rentgeno nuotrauka buvo V. H. Rentgeno \xc5\xbemonos ranka. Nuotraukoje matomas jos vestuvinis \xc5\xbeiedas ir rankos kaulai. 1896 m. sausio 18 d. rentgeno aparat\xc4\x85 vie\xc5\xa1ai pademonstravo H. L. Smitas. Po rentgeno spinduli\xc5\xb3 atradimo 1895 m. jie buvo reklamuojami kaip naujausias mokslo stebuklas ir patrauk\xc4\x97 pramog\xc5\xb3 verslo d\xc4\x97mes\xc4\xaf. Nors daugelis \xc5\xbemoni\xc5\xb3 \xc5\xbeav\xc4\x97josi i\xc5\xa1radimu, kiti bijojo, kad \xc5\xa1is i\xc5\xa1radimas leis nepa\xc5\xbe\xc4\xafstamiesiems \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti kiaurai sienas ir duris._NEWLINE_Pirmieji labai svarb\xc5\xabs rentgeno spinduli\xc5\xb3 tyrinetojai buvo Ivan Pulyui, William Crookes, Johann Wilhelm Hittorf, Eugen Goldstein, Heinrich Hertz, Philipp Lenard, Hermann von Helmholtz, Nikola Tesla, Thomas Edison, Charles Glover Barkla, Max von Laue, ir Wilhelm Conrad R\xc3\xb6ntgen.\n_START_SECTION_\nVeikimo principas\n_START_PARAGRAPH_\nRentgeno aparato veikimas pagr\xc4\xafstas rentgeno spinduli\xc5\xb3 generavimu. Vakuumo vamzdelyje sudaryta auk\xc5\xa1ta \xc4\xaftampa (20\xe2\x80\x93600 kV) pagreitina i\xc5\xa1 kaitinamo arba \xc5\xa1alto katodo sklindan\xc4\x8dius elektronus. Jie \xc4\xafgyja labai didel\xc4\xaf greit\xc4\xaf ir, atsitrenk\xc4\x99 \xc4\xaf anod\xc4\x85, savo jud\xc4\x97jimo energijos pertekliaus nedidel\xc4\x99 dal\xc4\xaf (0,1\xe2\x80\x935\xc2\xa0%) i\xc5\xa1spinduliuoja rentgeno spinduliuote. Rentgeno pluo\xc5\xa1tas nukreipiamas \xc4\xaf tiriam\xc4\x85j\xc4\xaf k\xc5\xabn\xc4\x85. Dalis rentgeno spinduli\xc5\xb3 prasiskverbia per \xc5\xa1vitinam\xc4\x85 objekt\xc4\x85. Ap\xc5\xa1vitinimo metu gaunamas \xc5\xa1\xc4\x97\xc5\xa1\xc4\x97linis vaizdas fiksuojamas fotojuostoje, puslaidininki\xc5\xb3 plok\xc5\xa1t\xc4\x97se arba vaizdo stiprintuvuose. Tokiu b\xc5\xabdu gaunamos nuotraukos vadinamos rentgeno nuotraukos.\n_START_SECTION_\nPritaikymas\n_START_PARAGRAPH_\nRentgeno spinduli\xc5\xb3 technologija naudojama medicinoje ir med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 analiz\xc4\x97je. Rentgeno spinduliai yra labai skvarb\xc5\xabs, d\xc4\x97l to rentgeno aparatai naudojami fotografuojant kaulus ir dantis, jais galima diagnozuoti kaul\xc5\xb3 skilimus ir l\xc5\xab\xc5\xbeius. Tai \xc4\xafmanoma, nes kaulai sugeria daugiau rentgeno spinduli\xc5\xb3 nei mink\xc5\xa1tieji audiniai. Tos vietos, kurios sugeria daugiau spinduli\xc5\xb3, nuotraukoje matomos baltesn\xc4\x97s. Vir\xc5\xa1kinamojo trakto rentgeno nuotraukos daromos naudojant kontrastines priemones (pvz., bario sulfat\xc4\x85)._NEWLINE_Rentgeno aparatai taip pat naudojami saugumo kontrolei oro uostuose, pasienio kontrol\xc4\x97s postuose. Jais galima neatidarant baga\xc5\xbeo ar transporto priemoni\xc5\xb3 krovini\xc5\xb3 skyri\xc5\xb3 rasti bombas, ginklus ir kitus neleid\xc5\xbeiamus objektus.'