b'\n_START_ARTICLE_\nAlbano Lacial\xc4\x97\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nSeniausi \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc4\xafrodymai Albano Lacial\xc4\x97s apylink\xc4\x97se randami Tor Palu\xc4\x8di, Kastel Saveli and Kole dei Kapu\xc4\x8dini vietov\xc4\x97se ir datuojami I t\xc5\xabkst. pr. m. e prad\xc5\xbeioje. Tose vietose \xc5\xbemon\xc4\x97s gyveno ir v\xc4\x97liau, o nuo Lacial\xc4\x97s IIB laikotarpio (830 \xe2\x80\x93 730 m. pr. m. e.) prad\xc4\x97jo spar\xc4\x8diai plisti. Manoma, kad tai susij\xc4\x99 su legendin\xc4\x97s lotyn\xc5\xb3 sostin\xc4\x97s Alba Longa \xc4\xafk\xc5\xabrimu, kuri tikriausiai buvo rytiniame Albano e\xc5\xbeero krante, prie\xc5\xa1ais Albano Lacial\xc4\x99._NEWLINE_V\xc4\x97liau Albano Lacial\xc4\x97 priklaus\xc4\x97 turtingam Ari\xc4\x8dijos miestui. Romos turtingieji \xc4\x8dia stat\xc4\x97si vilas. Pomp\xc4\x97jus \xc5\xa1alia miesto irgi tur\xc4\x97jo vil\xc4\x85 Albanum Pompeii. Manoma, kad Senekos vilos griuv\xc4\x97siai yra pietin\xc4\x97je Albano e\xc5\xbeero pakrant\xc4\x97je. Domiciano laikais visos \xc5\xa1ios vilos buvo sujungtos \xc4\xaf vien\xc4\x85 priklausan\xc4\x8di\xc4\x85 imperatoriui ir buvo vadinama Albanum Cesaris. Imperatorius Septimijus Severas apie 202 m. netoliese \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 karius. Taip atsirado Kastra Albana, mil\xc5\xbeini\xc5\xa1ka kari\xc5\xb3 stovykla, kuri veik\xc4\x97 iki III a. pabaigos. I\xc5\xa1liko dideli\xc5\xb3 Karakalos pir\xc4\x8di\xc5\xb3 griuv\xc4\x97siai._NEWLINE_Teigiama, kad 326 m. imperatorius Konstantinas I \xc4\xafsak\xc4\x97 mieste pastatyti katedr\xc4\x85, skirt\xc4\x85 Jonas Krik\xc5\xa1tytojui. Per Got\xc5\xb3 karus VI a. Albano Lacial\xc4\x97 susitrauk\xc4\x97 iki ma\xc5\xbeo \xc4\xaftvirtinto miestelio. Imperatorius Otonas I 964 m. atidav\xc4\x97 miest\xc4\x85 savo kapitonui Romoje Virginia Savelli. Popie\xc5\xbeius Paskalis II 1118 m. sl\xc4\x97p\xc4\x97si Albano Lacial\xc4\x97je nuo neramum\xc5\xb3 Romoje ir panaikino miestui mokest\xc4\xaf u\xc5\xbe malamus javus. Buvus schizmai popie\xc5\xbeiaus Inocento II laikais, 1137 m. miest\xc4\x85 trumpam buvo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99s antipopie\xc5\xbeius Anakletas II. 1142 m. Albano Lacial\xc4\x99 nusiaub\xc4\x97 sarac\xc4\x97nai. Po Monte Porcio m\xc5\xab\xc5\xa1io 1168 m. Romos gyventojai nor\xc4\x97jo atker\xc5\xa1yti Albanui, nes \xc5\xa1is palaik\xc4\x97 imperatoriaus Frydricho I Barbarosos pus\xc4\x99, tad miestas buvo nusiaubtas. Popie\xc5\xbeius Eugenijus IV 1436 m. \xc4\xafsak\xc4\x97 sugriauti miest\xc4\x85. 1697 m. Albano Lacial\xc4\x97 tapo tiesiogiai pavaldi popie\xc5\xbeiui._NEWLINE_Popie\xc5\xbeius Pijus VI 1780 m. prad\xc4\x97jo pertvarkyti Via Appia, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima grei\xc4\x8diau nuvykti i\xc5\xa1 Romos \xc4\xaf Tera\xc4\x8din\xc4\x85, kur vyko pelki\xc5\xb3 nusausinimo darbai. Naujas kelias prisid\xc4\x97jo prie Albano ir kit\xc5\xb3 pakeliui buvusi\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 klest\xc4\x97jimo. Per Pranc\xc5\xabzijos revoliucij\xc4\x85 1798 m. vasario 18 d. Albanas su Fraska\xc4\x8diu, Veletriu, o v\xc4\x97liau Marinu pasiskelb\xc4\x97 \xe2\x80\x9eSeserine respublika\xe2\x80\x9c kylan\xc4\x8diai Romos respublikai. V\xc4\x97liau miestas sukilo prie\xc5\xa1 pranc\xc5\xabzus ir Joachim Murat kariai j\xc4\xaf nusiaub\xc4\x97._NEWLINE_1816 m. liepos 6 d. popie\xc5\xbeius Pijus VI v\xc4\x97l tapo Albano Lacial\xc4\x97s valdytoju. 1870 m. miestas tapo Italijos karalyst\xc4\x97s dalimi._NEWLINE_Albano Lacial\xc4\x97s senamiestis smarkiai nukent\xc4\x97jo per Antrojo pasaulinio karo bombardavimus.'