b'\n_START_ARTICLE_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\nEnergija (gr. energeia\xc2\xa0\xe2\x80\x93 veiksmas)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skaliarinis fizikinis dydis, objekto arba sistemos savyb\xc4\x97, nulemta gamtos. K\xc5\xabnas turintis energijos gali atlikti darb\xc4\x85 ar i\xc5\xa1skirti \xc5\xa1ilum\xc4\x85._NEWLINE_Energijos matavimo vienetas SI sistemoje yra d\xc5\xbeaulis (). Da\xc5\xbenai naudojamas elektronvoltas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 toks energijos kiekis, kur\xc4\xaf gauna elektronas, per\xc4\x97j\xc4\x99s 1 V potencial\xc5\xb3 skirtum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nEnergija \xc5\xbdem\xc4\x97je\n_START_PARAGRAPH_\nSaul\xc4\x97 yra pradinis \xc4\xafvairi\xc5\xb3 energijos form\xc5\xb3 \xc5\xa1altinis \xc5\xbdem\xc4\x97je, i\xc5\xa1imtis yra tik geotermin\xc4\x97 energija. Energija, kuri\xc4\x85 \xc5\xbemogus gauna i\xc5\xa1 savo maisto yra fotosintez\xc4\x97s proceso pasekm\xc4\x97, kurios metu branduolin\xc4\x97s sintez\xc4\x97s metu Saul\xc4\x97je gauta energija yra ver\xc4\x8diama \xc4\xaf chemin\xc4\x99 energij\xc4\x85 maisto pavidalu. Chemin\xc4\x97 energija arba maistas tada yra ver\xc4\x8diamas oksidacijos proceso metu \xc4\xaf k\xc5\xabno \xc5\xa1ilum\xc4\x85 arba jud\xc4\x97jim\xc4\x85.'