b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus universiteto Fizikos fakulteto Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nPuslaidininki\xc5\xb3 fizikos katedra \xe2\x80\x93 katedra Vilniaus universiteto Fizikos fakultete. \xc4\xaekurta 1960 m. spalio 1 d, ved\xc4\x97jas \xe2\x80\x93 Gintautas Tamulaitis.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVilniaus universitete puslaidininkiai tyrin\xc4\x97ti prad\xc4\x97ti dar 1949 m. Povilo Brazd\xc5\xbei\xc5\xabno vadovaujamoj Eksperimentin\xc4\x97s fizikos katedroje. Pirmieji \xc4\xaf darbus \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 Me\xc4\x8dislovas Mikalkevi\xc4\x8dius ir V. Tolutis, v\xc4\x97liau prisijung\xc4\x97 vis daugiau \xc5\xbemoni\xc5\xb3: Jurgis Vi\xc5\xa1\xc4\x8dakas, Juras Po\xc5\xbeela, Vaclovas Kri\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xabnas, Algirdas Vladas Medei\xc5\xa1is, Algirdas Paskalis Smilga, Vytautas Jonas Rinkevi\xc4\x8dius, Jonas Grigas, Juozas Vidmantis Vaitkus ir kt. Spar\xc4\x8diai ple\xc4\x8diantis tyrimams, katedra 1960 m. buvo padalinta \xc4\xaf Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos (pirmuoju ved\xc4\x97ju tapo Jurgis Vi\xc5\xa1\xc4\x8dakas) ir Radiofizikos (ved. Povilas Brazd\xc5\xbei\xc5\xabnas) katedras._NEWLINE_I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo auginami ploni netvark\xc5\xabs puslaidininkiniai sluoksniai ir j\xc5\xb3 dariniai, tiriamos optin\xc4\x97s ir elektrin\xc4\x97s savyb\xc4\x97s, termi\xc5\xa1ko apdorojimo joms \xc4\xaftaka. Reikia pamin\xc4\x97ti, jog puslaidininki\xc5\xb3 optikos tyrimai tapo viena svarbiausi\xc5\xb3 katedros tyrim\xc5\xb3 kryptimi. V\xc4\x97liau prad\xc4\x97ti auginti kristaliniai puslaidininkiai, kurti steb\xc4\x97t\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 fizikiniai modeliai. Prasid\xc4\x97jo taikomieji darbai, prad\xc5\xbeioje \xe2\x80\x93 elektrografini\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 k\xc5\xabrimas ir tobulinimas._NEWLINE_Vilniuje \xc4\xafk\xc5\xabrus Elektrografijos mokslinio tyrimo institut\xc4\x85, katedros darb\xc5\xb3 tematika buvo derinama prie jos \xe2\x80\x93 kurta puslaidininki\xc5\xb3 parametr\xc5\xb3 matavimo metodika. 1961 m. \xc4\xafkurta Eksperimentin\xc4\x97s fizikos problemin\xc4\x97 laboratorija, kuri 1964 m. pervadinta \xc4\xaf Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos problemin\xc4\x99, \xc4\xaf jos veikl\xc4\x85 \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 Gytis Ju\xc5\xa1ka, Aloyzas Sakalas, Edmundas Montrimas, Valentas Gaidelis ir kt. Katedros d\xc4\x97stytoj\xc5\xb3 ir laborant\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius \xc4\x97m\xc4\x97 did\xc4\x97ti Lietuvoje prad\xc4\x97jus pl\xc4\x97totis puslaidininki\xc5\xb3 elektronikos pramonei._NEWLINE_Katedroje sukurti daugiakanaliai fotoelektriniai keitikliai \xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf informacij\xc4\x85 \xc4\xafvesti gal\xc4\x97jo rekordiniu 2000 spausdintini\xc5\xb3 \xc5\xbeenkl\xc5\xb3 per minut\xc4\x99 grei\xc4\x8diu. Keitikliai diegti \xc4\xaf Vilniaus skai\xc4\x8diavimo ma\xc5\xa1in\xc5\xb3 gamyklos gamintus rankra\xc5\xa1tini\xc5\xb3 skaitmen\xc5\xb3 \xc4\xafvedimo kompiuterius \xe2\x80\x9eR\xc5\xabta-701\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eR\xc5\xabta-702\xe2\x80\x9c. 1968 m. u\xc5\xbe \xc5\xa1\xc4\xaf i\xc5\xa1radim\xc4\x85 autoriai TSRS Liaudies pasiekim\xc5\xb3 parodoje buvo apdovanoti aukso, sidabro ir bronzos medaliais._NEWLINE_1966 m. katedroje prad\xc4\x97jo veikti pirmasis lazeris Lietuvoje, naudotas polikristalini\xc5\xb3 puslaidininki\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 fotolaidumo kinetikos tyrimams. U\xc5\xbe \xc5\xa1iuos darbus 1970 m. J. Vi\xc5\xa1\xc4\x8dakas, V. Gaidelis, E. Montrimas, A. Smilga ir J. V. Vaitkus peln\xc4\x97 LTSR valstybin\xc4\x99 premij\xc4\x85._NEWLINE_Ple\xc4\x8diantis tyrimams \xc5\xa1alia katedros 1973 m. \xc4\xafkurta Kiet\xc5\xb3j\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 elektronikos katedra, pirmuoju ved\xc4\x97ju tapo Edmundas Montrimas. 1977 m. Jurgiui Vi\xc5\xa1\xc4\x8dakui i\xc5\xa1\xc4\x97jus vadovauti Fizikos institutui, katedros ved\xc4\x97ju tapo Juozas Vidmantis Vaitkus. Tyrim\xc5\xb3 kryptys buvo i\xc5\xa1laikytos: 1982 m. liuminescencinei spektroskopijai ir netiesiniams optiniams rei\xc5\xa1kiniams tirti prad\xc4\x97tais taikyti pikosekundinis lazeris. Katedra ir toliau bendradarbiavo su \xc4\xafvairiais konstruktori\xc5\xb3 biurais ir gamybiniais kolektyvais (\xe2\x80\x9eElektronika\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eMikroelektronika\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eFotonika\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eVenta\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eSigma\xe2\x80\x9c ir kt.)._NEWLINE_1987 m.Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos katedros prof. Aloyzui Sakalui, doc. Stanislovui Sakalauskui, doc. Pranui Juozui \xc5\xbdilinskui buvo paskirta Lietuvos TSR Ministr\xc5\xb3 tarybos premija u\xc5\xbe mokslin\xc4\xaf tiriam\xc4\x85j\xc4\xaf darb\xc4\x85 \xe2\x80\x9eSupergreit\xc5\xb3 galio arsenido puslaidininki\xc5\xb3 prietais\xc5\xb3 k\xc5\xabrimas ir j\xc5\xb3 diegimas\xe2\x80\x9c, kuris buvo atliktas kartu su Kauno radijo matavimo technikos mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 instituto moksliniais bendradarbiais._NEWLINE_Atk\xc5\xabrus Lietuvos nepriklausomyb\xc4\x99, nutr\xc5\xabko ry\xc5\xa1iai su pagrindiniais finansavimo \xc5\xa1altiniais, prad\xc4\x97jo ma\xc5\xbe\xc4\x97ti darbuotoj\xc5\xb3, tod\xc4\x97l J. V. Vaitkaus pastangomis 1992 m. buvo \xc4\xafkurtas Taikom\xc5\xb3j\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 institutas (dabar \xe2\x80\x93 Med\xc5\xbeiagotyros ir taikom\xc5\xb3j\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 institutas).\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindin\xc4\x97s mokslin\xc4\x97s veiklos kryptys: puslaidininki\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 nanodarini\xc5\xb3 optini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 tyrimai, med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 charakterizavimas naudojant netiesin\xc4\x97s optikos metodus, tre\xc4\x8dios grup\xc4\x97s nitrid\xc5\xb3, silicio karbido ir kt. perspektyvi\xc5\xb3 optoelektronikos ir didel\xc4\x97s galios elektronikos med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 tyrimai, organini\xc5\xb3 puslaidininki\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 tyrimai, organiniai \xc5\xa1viesos diodai ir kt.'