b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria Maggiore\n_START_PARAGRAPH_\nSanta Maria Maggiore (Did\xc5\xbeioji \xc5\xa0v\xc4\x8d. Marijos bazilika, it. Basilica di Santa Maria Maggiore)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 viena i\xc5\xa1 seniausi\xc5\xb3 krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3 Romos Eskvilino kalvoje, pastatyta V am\xc5\xbeiuje. Popie\xc5\xbei\xc5\xa1koji bazilika (anks\xc4\x8diau \xe2\x88\x92 patriarchin\xc4\x97).\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nPasak legendos i\xc5\xa1 XIII a. laik\xc5\xb3, ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia buvo pastatyta d\xc4\x97l stebuklo 352\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 4 d. nakt\xc4\xaf. T\xc4\x85 nakt\xc4\xaf, pasak legendos, Mergel\xc4\x97 Marija sapne pasirod\xc4\x97 popie\xc5\xbeiui Liberijui (352\xe2\x88\x92366) ir vienam turtingam miestie\xc4\x8diui D\xc5\xbeovaniui Patricijui. Abu juos Mergel\xc4\x97 Marija sapne \xc4\xafpareigojo pastatyti ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 toje vietoje Eskvilino kalvoje, kuri\xc4\x85 ji jiems nurodys i\xc5\xa1kritusiu sniegu. Kitos dienos ryt\xc4\x85 i\xc5\xa1ties ant Eskvilino kalvos buvo rastas i\xc5\xa1krit\xc4\x99s sniegas. \xc5\xa0iam stebuklui pamin\xc4\x97ti rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 5 d. liturginiame kalendoriuje yra paskelbta \xc5\xa0v\xc4\x8d. Mergel\xc4\x97s Marijos bazilikos Romoje pa\xc5\xa1ventinimo min\xc4\x97jimo diena (Marijos Sniegin\xc4\x97s min\xc4\x97jimas).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0v\xc4\x8d. Marijos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia buvo pastatyta V a. ir baigta popie\xc5\xbeiaus Siksto III (432\xe2\x88\x92440) valdymo metu. Ji buvo vadinama Santa Maria ad Nives pagal sniego i\xc5\xa1kritim\xc4\x85 ir Santa Maria Liberiana pagal popie\xc5\xbeiaus Liberijaus vard\xc4\x85. Kiek v\xc4\x97liau ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia vadinta Santa Maria del Presepe d\xc4\x97l to, kad buvo tikima, es\xc4\x85 joje saugomas k\xc5\xabdikio Kristaus lop\xc5\xa1io fragmentas. \xe2\x80\x9eDid\xc5\xbei\xc4\x85ja\xe2\x80\x9c ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia pavadinta d\xc4\x97l to, kad ji yra did\xc5\xbeiausia i\xc5\xa1 26 Romos ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3, dedikuot\xc5\xb3 Mergelei Marijai. 1545\xc2\xa0m. ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje \xc4\xafkurta Liberijaus muzikos kapela, su kuria dirbo garsusis XVI a. renesanso kompozitorius Pjierluid\xc5\xbeis Palestrina. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia pilnai restauruota XVIII am\xc5\xbeiuje. Tuo metu po pamatais rastos kai kurios senov\xc4\x97s Romos liekanos. 1741\xc2\xa0m. pastatytas dabartinis bazilikos fasadas (autorius Ferdinandas Fuga)._NEWLINE_2001\xc2\xa0m. inauguruotas Did\xc5\xbeiosios \xc5\xa0v\xc4\x8d. Marijos bazilikos muziejus, kurio a\xc5\xa1tuoniuose kambariuose eksponuojami bazilikai priklaus\xc4\x99 liturginiai ir meno objektai.\n_START_SECTION_\nApie bazilik\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika yra tradicinio bazilikos plano, pa\xc5\xbeym\xc4\x97tina ypa\xc4\x8d didele centrine nava. I\xc5\xa1 i\xc5\xa1or\xc4\x97s tik dalis sienos \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je pus\xc4\x97je yra i\xc5\xa1 V a. statyb\xc5\xb3. Visas kitas eksterjeras yra v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 papildymai. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vidaus interjeras i\xc5\xa1laik\xc4\x97 didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf originalios ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios prabangos. Ra\xc5\xa1ytojas Stendalis XIX a. jos vid\xc5\xb3 palygino su \xc4\xafsp\xc5\xabdingu salonu, o ne vieta, kurioje sklando Dievo dvasia. Bazilika garsi ankstyvosios krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s mozaikomis i\xc5\xa1 V a., ta\xc4\x8diau jos visos i\xc5\xa1likusios auk\xc5\xa1tai ant navos sien\xc5\xb3 ir triumfo arkos, tod\xc4\x97l lankytojams be \xc5\xbei\xc5\xabron\xc5\xb3 yra prastai matomos. Navos mozaikos skirtos biblijin\xc4\x97ms istorijoms ir ne visos pilnai i\xc5\xa1likusios. Triumfo arkos mozaikos skirtos istorijos epizodams i\xc5\xa1 Kristaus vaikyst\xc4\x97s. Juos inicijavo popie\xc5\xbeius Sikstas III, kuris buvo ar\xc5\xa1us Konstantinopolio patriarcho Nestoro, kuris neig\xc4\x97 Kristaus dievi\xc5\xa1kum\xc4\x85 ir buvo nu\xc5\xa1alintas 431\xc2\xa0m. Efeso susirinkime, oponentas. XIII a. bazilikai sukurta Arnolfo di Kambijaus garsi Prakart\xc4\x97l\xc4\x97s skulpt\xc5\xabrin\xc4\x97 grup\xc4\x97. Apsid\xc4\x97 dekoruota XIII a. mozaikomis, vaizduojan\xc4\x8diomis scenas i\xc5\xa1 Mergel\xc4\x97s Marijos gyvenimo, kurias suk\xc5\xabr\xc4\x97 Jacopo Torriti._NEWLINE_Bazilikos Siksto koply\xc4\x8dioje saugomas medinis artefaktas, kuris, krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 tik\xc4\x97jimu, yra k\xc5\xabdikio Kristaus lop\xc5\xa1io dalis, atgabenta VII a. i\xc5\xa1 Ryt\xc5\xb3 krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 pab\xc4\x97g\xc4\x97li\xc5\xb3 nuo arab\xc5\xb3 ekspansijos. Siksto koply\xc4\x8dios (pastatyta 1585\xc2\xa0m.) architektas \xe2\x88\x92 Domenikas Fontana, ji dekoruota XVI a. manieristin\xc4\x97mis Ambrosio Buonvicino freskomis. Koply\xc4\x8dioje palaidoti popie\xc5\xbeiai Sikstas V ir Pijus V, ties marmuro papuo\xc5\xa1imais dirbo Karlas Madernas. Bazilikoje yra keleto popie\xc5\xbei\xc5\xb3, arkivyskup\xc5\xb3 ir XVII a. baroko skulptoriaus Berninio kapai. Tikima, kad altoriuje esan\xc4\x8dioje urnoje saugomi \xc5\xa0v. Mato ir kit\xc5\xb3 kankini\xc5\xb3 reliktai. Borgez\xc4\x97s koply\xc4\x8dioje saugoma Mergel\xc4\x97s Marijos ikona. Buvo tikima, kad j\xc4\x85 nutap\xc4\x97 \xc5\xa0v. Lukas, ta\xc4\x8diau ji grei\xc4\x8diausiai yra i\xc5\xa1 XII\xe2\x88\x92XIII a. Bazilikos relikvin\xc4\x97je saugomi kiti krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 tik\xc4\x97jimo artefaktai: Tikrojo Kry\xc5\xbeiaus dalys, Mergel\xc4\x97s Marijos pienas, Kristaus kraujas kristale. Tikima, kad ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje palaidoti \xc5\xa0v. Jeronimo palaikai.'