b'\n_START_ARTICLE_\nAdam Smith\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nApie A.Smito gyvenim\xc4\x85 \xc5\xbeinoma gerokai ma\xc5\xbeiau, nei apie jo darbus. Jo t\xc4\x97vas, taip pat vardu Adamas, buvo muitin\xc4\x97s pareig\xc5\xabnas Kerkoldyje ir mir\xc4\x97 prie\xc5\xa1 jam gimstant. Motina Margaret Douglas buvo turtingo \xc5\xbeem\xc4\x97s savininko dukt\xc4\x97. Adamas Smitas pakrik\xc5\xa1tyas 1723 m. bir\xc5\xbeelio 16 d. Kerkoldyje. B\xc5\xabdamas ketveri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 buvo pagrobtas, ta\xc4\x8diau persekiojami pagrob\xc4\x97jai j\xc4\xaf pamet\xc4\x97 ir jis gal\xc4\x97jo greitai gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf namus._NEWLINE_A. Smitas buvo logikos profesorius; nuo 1752 m. Glazge d\xc4\x97st\xc4\x97 ir filosofij\xc4\x85. B\xc5\xabdamas hercogo \xc5\xa1eimos mokytojas, lank\xc4\x97si Pranc\xc5\xabzijoje (1764\xe2\x80\x931766 m.); \xc4\x8dia susipa\xc5\xbeino su \xc5\xa0vietimo epochos atstovais. V\xc4\x97liau pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 \xc5\xa1ios veiklos ir \xc4\x97m\xc4\x97si priva\xc4\x8di\xc5\xb3 studij\xc5\xb3. Prad\xc4\x97jus pl\xc4\x97totis pramonei, mokslo populiarinimo veikaluose Smitas apra\xc5\xa1\xc4\x97 visas savo laik\xc5\xb3 ekonomikos teorijas bei kryptis._NEWLINE_Buvo neved\xc4\x99s, vaik\xc5\xb3 netur\xc4\x97jo.\n_START_SECTION_\nSmito teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nA.Smitas i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 egoizm\xc4\x85 kaip gerov\xc4\x97s varikl\xc4\xaf. Pinigus traktavo kaip prek\xc4\x99, mok\xc4\x97jimo priemon\xc4\x99. Skyr\xc4\x97 darbo ir ne darbo pajamas. Iki jo visos pajam\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys traktuotos kaip darbo u\xc5\xbemokestis. Rinkos mechanizmas pasak A.Smito yra savireguliacinis. Rinka reguliuoja peln\xc4\x85, pajamas._NEWLINE_A. Smitas savo darbuose toliau vyst\xc4\x97 darbin\xc4\x97s vert\xc4\x97s kaip sudaiktinto darbo teorij\xc4\x85, kuri\xc4\x85 suformulavo angl\xc5\xb3 ekonomistas Viljamas Petis (William Petty, 1623\xe2\x80\x931687). Jis pabr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97, kad darbas yra vienintelis ir tikras prek\xc4\x97s mainomosios (tikrosios) vert\xc4\x97s matas; k\xc4\x97l\xc4\x97 klausim\xc4\x85, kod\xc4\x97l rinkos (nominalioji) kaina paprastai nesutampa su tikr\xc4\x85ja preki\xc5\xb3 kaina, t. y. su j\xc5\xb3 mainom\xc4\x85ja verte. _NEWLINE_Bet kuriuo atveju kaina priklauso nuo paklausos, nes darbo u\xc5\xbemokestis didesnis kylan\xc4\x8dioje ekonomikoje, t. y. did\xc4\x97jant paklausai, negu nuosmukio ar stabilios ekonomikos b\xc5\xabsenoje. A. Smitas teig\xc4\x97, kad bet kurios prek\xc4\x97s vert\xc4\x97 asmeniui, numa\xc4\x8diusiam j\xc4\x85 pakeisti \xc4\xaf kitus daiktus, yra lygi darbo kiekiui, kur\xc4\xaf jis gali pirkti u\xc5\xbe j\xc4\x85 arba gauti, tod\xc4\x97l susid\xc5\xabr\xc4\x97 su prie\xc5\xa1taravimu: jeigu mainom\xc4\x85j\xc4\x85 preki\xc5\xb3 vert\xc4\x99 sukuria savininko pirktas darbas, tai kaip paai\xc5\xa1kinti \xc5\xa1ios vert\xc4\x97s pasiskirstym\xc4\x85 tarp \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 visuomen\xc4\x97s klasi\xc5\xb3. Juk visa sukurta mainomoji vert\xc4\x97 turi priklausyti darbininkui, o jos pasiskirstymas tarp klasi\xc5\xb3 yra vert\xc4\x97s d\xc4\x97sni\xc5\xb3 pa\xc5\xbeeidimas, tod\xc4\x97l A. Smitas dar\xc4\x97 i\xc5\xa1vad\xc4\x85, kad vert\xc4\x97s d\xc4\x97snis veik\xc4\x97 tik pirmyk\xc5\xa1t\xc4\x97se visuomen\xc4\x97se, kai dar nebuvo kapitalo ir privatin\xc4\x97s \xc5\xbeem\xc4\x97s nuosavyb\xc4\x97s. T.y. jis teig\xc4\x97, kad vert\xc4\x99 sudaro \xc4\xafd\xc4\x97tas darbo kiekis, ta\xc4\x8diau tai galioja tik nat\xc5\xabraliame \xc5\xabkyje, kur n\xc4\x97ra samdos. Ten kur yra samda vert\xc4\x99 apsprend\xc5\xbeia pelnas, renta ir darbo u\xc5\xbemokestis._NEWLINE_A.Smitas pasisak\xc4\x97 u\xc5\xbe didel\xc4\xaf darbo u\xc5\xbemokest\xc4\xaf, nes kuo didesnis u\xc5\xbemokestis tuo didesn\xc4\x97 rinka, vartojimas.'