b'\n_START_ARTICLE_\nLiptovsky Mikula\xc5\xa1as\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGyvenviet\xc4\x97 Lipt\xc3\xb3szentmikl\xc3\xb3s pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamin\xc4\x97ta 1286 m. Vengrijos karaliaus Vladislovo IV. Iki pat 1918 m. miestas buvo Vengrijos karalyst\xc4\x97s sud\xc4\x97tyje. Apie \xc5\xa0v. Nikolajaus ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 ra\xc5\xa1yta jau 1286 m._NEWLINE_Mikula\xc5\xa1as Liptove buvo svarbus amat\xc5\xb3 ir prekybos centras. Pirmoji batsiuvi\xc5\xb3 gildija pamin\xc4\x97ta 1508 m. 1677 m. tapo Lipt\xc3\xb3 grafyst\xc4\x97s (comitatus) administraciniu centru. 1713 m. apylink\xc4\x97se buvo sugautas ir pakartas legendinis Karpat\xc5\xb3 vietinis \xe2\x80\x9eRobin Hudas\xe2\x80\x9c, pakel\xc4\x97s pl\xc4\x97\xc5\xa1ik\xc5\xb3 vadas Jurajus Jano\xc5\xa1ikas._NEWLINE_X|X a. viduryje Mikula\xc5\xa1as buvo vienas i\xc5\xa1 tautinio atgimimo centr\xc5\xb3, vyko pasiprie\xc5\xa1inimas vengr\xc5\xb3 vald\xc5\xbeios vykdomai nutautinimo politikai, \xc4\x8dia susik\xc5\xabr\xc4\x97 slovak\xc5\xb3 teatras, buvo kuriama tautin\xc4\x97 literat\xc5\xabra.\n_START_SECTION_\nTurizmas\n_START_PARAGRAPH_\nSlovakijoje Mikula\xc5\xa1as yra vienas svarbiausi\xc5\xb3 turizmo centr\xc5\xb3 su gerai i\xc5\xa1laikytais viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 architekt\xc5\xabros statiniais. 2004 m. jame pastatytas modernus geoterminis akvaparkas \xe2\x80\x9eTatralendas\xe2\x80\x9c. \xc4\x8cia prasideda ir baigiasi daugelis vasaros ir \xc5\xbeiemos turistini\xc5\xb3 mar\xc5\xa1rut\xc5\xb3 \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc5\xb3j\xc5\xb3 Tatr\xc5\xb3 nacionalinio parko draustinius ir garsius objektus, tarp kuri\xc5\xb3: Demanovska dolina (Dem\xc3\xa4novsk\xc3\xa1 dolina), Demanovskos Laisv\xc4\x97s urvas (Dem\xc3\xa4novsk\xc3\xa1 jasky\xc5\x88a Slobody), Demanovskos ledo urvas (Dem\xc3\xa4novsk\xc3\xa1 \xc4\xbeadov\xc3\xa1 jasky\xc5\x88a), did\xc5\xbeiausias Jasnos slidin\xc4\x97jimo kurortas, Vlkolineco etnografinis kaimas, Liptovska Mara tvenkinys, senov\xc4\x97s kelt\xc5\xb3 tvirtov\xc4\x97 Havranokas ir kt.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nMikula\xc5\xa1o miesto gyventoj\xc5\xb3 tarpe sudaro (pagal 2001 m. duomenis): 94.07% slovakai, 2.30% romai, 2.10% \xc4\x8dekai, 0.28% vengrai. Pagal priklausym\xc4\x85 religin\xc4\x97ms konfesijoms: 34.48% Romos katalikai, 32.26% netikintys, 26.85% liuteronai.\n_START_SECTION_\nTransportas\n_START_PARAGRAPH_\nPro miest\xc4\x85 praeina Bratislavos-Ko\xc5\xa1ic\xc4\x97s gele\xc5\xbeinkelio linija, greitkelis D1. Artimiausias tarptautinis oro uostas \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s Poprade (Letisko Poprad-Tatry).'