b'\n_START_ARTICLE_\nLidija La\xc5\xa1kova\n_START_PARAGRAPH_\nLidija La\xc5\xa1kova (g. 1937 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 16 d. Kijeve) \xe2\x80\x93 Lietuvos geolog\xc4\x97, fizini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 daktar\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nVyras Jevlampijus La\xc5\xa1kovas. 1964 m. baig\xc4\x97 Tomsko politechnikos institut\xc4\x85. 1973 m. geologijos ir mineralogijos moksl\xc5\xb3 kandidat\xc4\x97._NEWLINE_1964\xe2\x80\x931968 m. Vilniaus termoizoliacijos instituto petrograf\xc4\x97. Nuo 1968 m. Geologijos instituto (nuo 2002 m. Geologijos ir geografijos institutas) darbuotoja, nuo 1976 m. vyresnioji mokslo darbuotoja.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nTyr\xc4\x97 Lietuvos ir gretim\xc5\xb3 teritorij\xc5\xb3 (Latvija, Baltarusija, Lenkija, Kaliningrado sritis) bei Baltijos j\xc5\xabros kambro sistemos uolien\xc5\xb3 litologij\xc4\x85. Pagal mineralin\xc4\x99 sud\xc4\x97t\xc4\xaf ir strukt\xc5\xabras i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 3 uolien\xc5\xb3 grupes \xe2\x80\x93 smiltainis, aleurolitas ir argilitas, o jose daugiau kaip 30 uolien\xc5\xb3 tip\xc5\xb3. Nustat\xc4\x97 autigenini\xc5\xb3 mineral\xc5\xb3 formavimosi etapus, fizines ir chemines s\xc4\x85lygas, j\xc5\xb3 \xc4\xaftak\xc4\x85 kolektorini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 (poringumo, duj\xc5\xb3 skvarbumo) kaitai. I\xc5\xa1skyr\xc4\x97 kolektori\xc5\xb3 tipus ir nustat\xc4\x97 j\xc5\xb3 erdvinio pasiskirstymo d\xc4\x97sningumus. Ciklostratigrafiniais tyrimais pagrind\xc4\x97 naftos nestrukt\xc5\xabrini\xc5\xb3 kaupvie\xc4\x8di\xc5\xb3 radimo galimyb\xc4\x99. Lokali\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3 raidos ir paleovandens \xe2\x80\x93 naftos kontakt\xc5\xb3 tyrimais nustat\xc4\x97 naftos telkini\xc5\xb3 formavimosi arba nykimo etapus.'