b'\n_START_ARTICLE_\nLegitimacija\n_START_PARAGRAPH_\nLegitimacija (lot. legitimus \xe2\x80\x95 teis\xc4\x97tas, \xc4\xafteisintas) \xe2\x80\x93 politin\xc4\x97s sistemos savyb\xc4\x97, kai valdiniai pripa\xc5\xbe\xc4\xafsta vald\xc5\xbei\xc4\x85 turint teis\xc4\x99 valdyti.\n_START_SECTION_\nLegitimacijos samprata\n_START_PARAGRAPH_\nVald\xc5\xbeia b\xc5\xabtina bet kurioje visuomen\xc4\x97je. Vald\xc5\xbeia \xe2\x80\x93 tai teis\xc4\x97, suteikta socialiniam subjektui \xe2\x80\x93 \xc5\xbemogui Kad vald\xc5\xbeia gal\xc4\x97t\xc5\xb3 vykdyti tautos pavestus tikslus, ji turi b\xc5\xabti legitimi. Vald\xc5\xbeios legitimumas \xe2\x80\x93 tai sutarimo lygis tarp valdan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 ir valdom\xc5\xb3j\xc5\xb3 subjekt\xc5\xb3, t. y. pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 sutikimas, kad juos valdyt\xc5\xb3 b\xc5\xabtent tie ir b\xc5\xabtent taip, kaip yra nustatyta \xc4\xafstatymu. Legitimacija- valdan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 grupi\xc5\xb3 bendravimo su grup\xc4\x97mis, sudaran\xc4\x8diomis visuomen\xc4\x99 rezultatas. \xc5\xa0iame dialoge, kaip teigia W. Lamentowicz, valdan\xc4\x8diosios grup\xc4\x97s \xc4\xafrodin\xc4\x97ja turin\xc4\x8dios teis\xc4\x99 valdyti ir pagrind\xc5\xbeia \xc5\xa1i\xc4\x85 teis\xc4\x99, kad buvo i\xc5\xa1rinktos daugumos, kad jie verti pasitik\xc4\x97jimo, kad ta vald\xc5\xbeia s\xc4\x97kmingai vadovauja. Legitimacija-tai pasikeitimas reik\xc5\xa1mingais signalais tarp norin\xc4\x8di\xc5\xb3 valdyti ir t\xc5\xb3, kurie tur\xc4\x97s paklusti j\xc5\xb3 vald\xc5\xbeiai. Vald\xc5\xbeios teis\xc4\x97tumas- to nuolatinio dialogo galutinis rezultatas, tai pavaldini\xc5\xb3 patvirtinimas, kad galioja teis\xc4\x97 valdyti. Santykiai tarp to, kuris disponuoja vald\xc5\xbeia, ir to, kuris jam pakl\xc5\xabsta, tiesiogiai nepriklauso nuo \xc5\xa1i\xc5\xb3 dviej\xc5\xb3 subjekt\xc5\xb3 pozicij\xc5\xb3 socialin\xc4\x97je hierarchijoje. Tokiu b\xc5\xabdu, b\xc5\xabt\xc5\xb3 neteisinga manyti, kad vald\xc5\xbeia koncentruojasi visuomen\xc4\x97s ar vald\xc5\xbeios vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je. Ji pasiskirs\xc4\x8diusi visuose socialin\xc4\x97s hierarchijos lygmenyse.\n_START_SECTION_\nAutoritetas ir Legitimumas\n_START_PARAGRAPH_\nAutoriteto pamatas yra suverenitetas kaip auk\xc5\xa1\xc4\x8diausioji galia leisti \xc4\xafstatymus, u\xc5\xbetikrinan\xc4\x8dius tvark\xc4\x85 visuomen\xc4\x97je ir apsaugan\xc4\x8dius jos narius nuo smurto. Autoritetas leid\xc5\xbeia \xc5\xbemogui laisvai tvarkyti bet kuriuos reikalus, kol jo veiksmai neprie\xc5\xa1tarauja bendrai tvarkai. Kadangi autoriteto santykiai yra hierarchiniai jie slepia ir prievartos arba sankcij\xc5\xb3 panaudojimo galimyb\xc4\x99. Taigi autoritetas remiasi ne vien savanori\xc5\xa1ku paklusnumu. Nors valdan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 autoritetas ir pripa\xc5\xbe\xc4\xafstamas, ta\xc4\x8diau tai nerei\xc5\xa1kia, kad b\xc5\xabtina sutikti su j\xc5\xb3 sprendimais, tod\xc4\x97l autoritetas susij\xc4\x99s su \xc5\xbemogaus apsisprendimu paklusti, o ne vien su autoriteto teis\xc4\x97s valdyti pripa\xc5\xbeinimu. Kitaip tariant autoritetas turi b\xc5\xabti pripa\xc5\xbeintas arba legitimuotas.\n_START_SECTION_\nSuverenitetas ir legitimumas\n_START_PARAGRAPH_\nVienas i\xc5\xa1 reik\xc5\xa1mingiausi\xc5\xb3 bruo\xc5\xbe\xc5\xb3, apib\xc5\xabdinan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 pasirengim\xc4\x85 vykdyti vald\xc5\xbeios nurodymus, yra suvereniteto supratimas. Suverenitetas \xe2\x80\x93 vald\xc5\xbeios teis\xc4\x97 valdyti tam tikroje teritorijoje, tam tikru laiku. Legitimumas ir suverenitetas tampriai tarpusavyje susij\xc4\x99. Legitimumo netekimas s\xc4\x85lygoja ir vald\xc5\xbeios suvereniteto nebuvim\xc4\x85 tam tikroje teritorijoje. Ypating\xc4\x85 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 \xc4\x8dia turi psichologiniai komponentai \xe2\x80\x93 negalima ne\xc4\xafvertinti pakitusio \xc5\xbemoni\xc5\xb3 \xc4\xaf po\xc5\xbei\xc5\xabrio \xc4\xaf visuomeninius institutus. \xc5\xbdmon\xc4\x97s nepasisako prie\xc5\xa1 tai, k\xc4\x85 mano esant teisingu ir teis\xc4\x97tu. Vald\xc5\xbeia yra legitimi, jei valdomieji pripa\xc5\xbe\xc4\xafsta valdan\xc4\x8diuosius ir tai, kaip jie tai daro. \xc5\xa0is pripa\xc5\xbeinimas yra suprantamas tiek valdom\xc5\xb3j\xc5\xb3, tiek valdan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3. Pirmiesiems atrodo, jei ne teisinga, tai bent nat\xc5\xabrali ir pati vald\xc5\xbeia, ir su ja susij\xc4\x99 institutai, ir ritualai. Antrieji laukia i\xc5\xa1 valdom\xc5\xb3j\xc5\xb3 paklusimo, taip pat j\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 pateisinimo mal\xc5\xa1inant ar nuteisiant disidentus, nenorin\xc4\x8dius paklusti.\n_START_SECTION_\nLegitimacijos psichologinis supratimas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdvelgiant i\xc5\xa1 psichologin\xc4\x97s perspektyvos, vald\xc5\xbeios legitimum\xc4\x85 galima paai\xc5\xa1kinti kaip subjektyv\xc5\xb3 teisum\xc4\x85- patys \xc5\xbemon\xc4\x97s, o ne atitinkami juridiniai, religiniai ar tarptautiniai institutai pritaria suteiktai valdymo teisei. Da\xc5\xbenai b\xc5\xabna ir taip, kad vald\xc5\xbeia yra legitimi, patvirtinta nacionaliniais ar tarptautiniais teisiniais dokumentais, bet patys \xc5\xbemon\xc4\x97s jos nepripa\xc5\xbe\xc4\xafsta. I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s, taip atsitinka kaskart, kai vykdoma revoliucin\xc4\x97 arba prievartin\xc4\x97 politinio re\xc5\xbeimo kaita. Legitimumas \xe2\x80\x93 b\xc5\xabtina vald\xc5\xbeios stabilumo ir efektyvumo s\xc4\x85lyga. Tai vis\xc5\xb3 pirma psichologinis supratimas. Jokios tradicijos nepadarys vald\xc5\xbeios legitimia, kol \xc5\xa1ie argumentai nebus \xc4\xaftikinami daugumai, ar bent jau didesnei daliai valdom\xc5\xb3j\xc5\xb3. Tokiu b\xc5\xabdu \xe2\x80\x93vald\xc5\xbeios legitimumas \xe2\x80\x93 tai \xc5\xbemoni\xc5\xb3 supratimo faktas. Vald\xc5\xbeia yra psichin\xc4\x97s \xc5\xbemogaus prigimties rezultatas. Bet kai tik vald\xc5\xbeios atsiradimas \xc4\xafgauna visuomenin\xc4\xaf charakter\xc4\xaf, pagrindinis jos tikslas yra tvarkos suk\xc5\xabrimas ir jos palaikymas. Tod\xc4\x97l \xc5\xbemon\xc4\x97ms visi\xc5\xa1kai nereikia kurti vald\xc5\xbeios. Jiems pakanka j\xc4\x85 priimti ir jai paklusti, tuo pa\xc4\x8diu nustatant tvark\xc4\x85. Tvarkos ie\xc5\xa1kojimas, kaip taisykl\xc4\x97, lydimas vald\xc5\xbeios ie\xc5\xa1kojimu. visuomen\xc4\x97je vis labiau \xc4\xafsivyrauja nuomon\xc4\x97, kad vargu ar galima pasiekti tvarkos, jei \xc5\xa1alyje n\xc4\x97ra stiprios vald\xc5\xbeios. \xc5\xbdmon\xc4\x97s reikalauja vald\xc5\xbeios veiksm\xc5\xb3, net jei tie veiksmai ir bus klaidingi. Vald\xc5\xbeia reikalauja paklusimo, bet \xc5\xbemon\xc4\x97s jai paklusdami, nepaaukoja savo laisv\xc4\x97s. Jie, nepaklusdami spontani\xc5\xa1koms j\xc4\x97goms, pakl\xc5\xabsta patys sau, t. y. tam, k\xc4\x85 jie pripa\xc5\xbeino esant nei\xc5\xa1vengiama ir b\xc5\xabtina.\n_START_SECTION_\nLegitimumas, legalumas ir teis\xc4\x97tumas\n_START_PARAGRAPH_\nGana da\xc5\xbenai legitimumas suprantamas kaip \xe2\x80\x9e\xc4\xafstatymi\xc5\xa1kumas\xe2\x80\x9c ir tapatinimas su \xe2\x80\x9elegalumu\xe2\x80\x9c. Ta\xc4\x8diau legitimumas ir legalumas nesutampa, nes yra skirtingos prigimties. Jei legalumas atspindi formal\xc5\xb3j\xc4\xaf, vald\xc5\xbeios priklausymo teisin\xc4\x97ms normoms aspekt\xc4\x85, tai legitimumas yra psichologin\xc4\x97 charakteristika. \xc5\xbdinoma, legitimumas ir legalumas tarpusavyje susij\xc4\x99, teisinis vald\xc5\xbeios pob\xc5\xabdis yra labai reik\xc5\xa1mingas formuojant legitimum\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau legalumas n\xc4\x97ra b\xc5\xabtina ir pakankama jos s\xc4\x85lyga. W.Lamentowicz. ra\xc5\xa1o, jog nereikia tapatinti vald\xc5\xbeios teis\xc4\x97tumo su legalumu, t. y. tokiomis valdymo priemon\xc4\x97mis, tokiu valdymu, kuris atitinka \xc4\xafstatymus. Vald\xc5\xbeios \xc5\xa1altini\xc5\xb3 legalumas ir valdymas remiantis \xc4\xafstatymais (teisin\xc4\x97 vald\xc5\xbeia) yra i\xc5\xa1 legitimacijos pagrind\xc5\xb3.'