b'\n_START_ARTICLE_\nKvantin\xc4\x97 superpozicija\n_START_PARAGRAPH_\nKvantin\xc4\x97 superpozicija (koherencin\xc4\x97 superpozicija) \xe2\x80\x93 kvantin\xc4\x97s mechanikos ypatyb\xc4\x97, kuri neturi analogijos klasikin\xc4\x97je fizikoje. Fermionas arba kvantas esantis superpozicijoje turi dvi reik\xc5\xa1mes vienu metu (pvz: 0 ir 1; sukin\xc4\xaf \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 ir \xc5\xbeemyn) su tam tikra tikimybe._NEWLINE_Tarkime, turime vandenilio atom\xc4\x85, kuris yra \xc5\xbeemiausioje energijos b\xc5\xabsenoje. Tada j\xc4\xaf apspinduliavus tam tikro da\xc5\xbenio elektromagnetine banga (kvantu), atomas pereina \xc4\xaf auk\xc5\xa1tesn\xc4\x99 energijos b\xc5\xabsen\xc4\x85 per tam tikr\xc4\x85 period\xc4\x85. Per pus\xc4\x99 periodo atomas bus superpozicijoje tarp \xc5\xbeemiausios energijos b\xc5\xabsenos ir tarp auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s energijos b\xc5\xabsenos - tai rei\xc5\xa1kia, kad atomas ka\xc5\xbekuriose vienose Visatose bus \xc5\xbeemiausioje b\xc5\xabsenoje, o ka\xc5\xbekuriose kitose Visatose atomas bus su\xc5\xbeadintoje b\xc5\xabsenoje (kai tariam\xc5\xb3 Visat\xc5\xb3 be galo). I\xc5\xa1matavus gausime tik arba, kad atomas yra \xc5\xbeemiausioje energijos b\xc5\xabsenoje arba su\xc5\xbeadintoje b\xc5\xabsenoje. Tie kas matuos vienose Visatose gaus atsakym\xc4\x85 prie\xc5\xa1ing\xc4\x85 gautajam kitose. Tai yra i\xc5\xa1matavus per puse su\xc5\xbeadinimo periodo visada gausime tik ka\xc5\xbekuri\xc4\x85 vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 b\xc5\xabsen\xc5\xb3 (o ne ka\xc5\xbekoki\xc4\x85 tarpin\xc4\x99).'