b'\n_START_ARTICLE_\nRomos Forumas\n_START_PARAGRAPH_\nRomos Forumas (it. Foro Romano) yra didelis architekt\xc5\xabrinis ansamblis, i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s tarp Romos Kapitolijaus kalvos, Palatino kalvos ir Koliziejaus. Beveik visi \xc4\x8dia esantys pastatai siekia Romos respublikos laikus. Ankstyvosios respublikos laikais Forumas buvo chaoti\xc5\xa1ka vieta su maisto prekystaliais, vie\xc5\xa1aisiais namais, \xc5\xa1ventyklomis ir senato pos\xc4\x97d\xc5\xbei\xc5\xb3 sale._NEWLINE_II a. pr. m. e. buvo nuspr\xc4\x99sta, kad Romai reikia tinkamesnio centro, tod\xc4\x97l vietoj maisto prekybos viet\xc5\xb3 Forume atsidaro verslo centrai ir teismai. Imperijos laikais Forumas i\xc5\xa1liko ceremonij\xc5\xb3 centru. Imperatoriai atnaujindavo senus pastatus, stat\xc4\x97 naujas \xc5\xa1ventyklas ir paminklus._NEWLINE_Ypa\xc4\x8d Romos Forumo reik\xc5\xa1m\xc4\x97 i\xc5\xa1augo v\xc4\x97lyvaisiais Respublikos ir Imperijos metais. \xc4\x8cia buvo gausyb\xc4\x97 \xc5\xa1ventykl\xc5\xb3, triumfo ark\xc5\xb3, paminkl\xc5\xb3, r\xc5\xabm\xc5\xb3. \xc5\xbdlungant Vakar\xc5\xb3 Romos Imperijai, nukent\xc4\x97jo ir Forumas. Ypa\xc4\x8d miestas ir Forumas nukent\xc4\x97jo barbar\xc5\xb3 invazij\xc5\xb3 metais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 410 ir 455\xc2\xa0m., kai miest\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 vandalai ir gotai. Ta\xc4\x8diau netgi tuo metu Forumas neprarado savo veido, tik buvo apipl\xc4\x97\xc5\xa1tos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios, r\xc5\xabmai. Garsi\xc4\x85j\xc4\x85 Jeruzal\xc4\x97s menor\xc4\x85 vandalai pagrob\xc4\x97 ir i\xc5\xa1sive\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf Afrik\xc4\x85, kur VI am\xc5\xbeiuje j\xc4\x85 v\xc4\x97l per\xc4\x97m\xc4\x97 rom\xc4\x97nai, vadovaujami generolo Falvijaus Belizarijaus ir pargabeno \xc4\xaf Konstantinopol\xc4\xaf._NEWLINE_Yra \xc5\xbeinoma, kad jau VIII a. Forumas buvo labai sunyk\xc4\x99s, kadangi miestie\xc4\x8diai statydami savo namus naudojo Forumo statini\xc5\xb3 akmenis kaip statybin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85. Forume buvo pilamos \xc5\xa1iuk\xc5\xa1l\xc4\x97s, ganomi galvijai. Paskutinis statinys Forume pastatytas VII a. Tai buvo imperatoriaus Foko kolona, ant kurios puikavosi paauksuotas imperatorius. Ta\xc4\x8diau jau tuo metu Forumas buvo stipriai apleistas, ta\xc4\x8diau dar visi\xc5\xa1kai nesugriuv\xc4\x99s._NEWLINE_\xc5\xa0iuo metu Forumas yra atvertas turistams ir jie gali laisvai vaik\xc5\xa1\xc4\x8dioti po senovinius griuv\xc4\x97sius.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdymesn\xc4\x97s Forumo vietos\n_START_PARAGRAPH_\nTito ark\xc4\x85 senatas pastat\xc4\x97 81\xc2\xa0m. minint pergal\xc4\x99 prie\xc5\xa1 sukilusi\xc4\x85 Jud\xc4\x97j\xc4\x85. Ark\xc4\x85 puo\xc5\xa1iantys bareljefai vaizduoja imperatori\xc5\xb3 Tit\xc4\x85 triumfo ve\xc5\xbeime ir \xc5\xbeym\xc5\xb3j\xc4\xaf septyn\xc5\xa1ak\xc4\xaf kandeliabr\xc4\x85 ne\xc5\xa1an\xc4\x8di\xc5\xb3 belaisvi\xc5\xb3 \xc5\xbeyd\xc5\xb3 kolon\xc4\x85._NEWLINE_Konstantino ir Maksencijaus bazilika yra paskutinis antikin\xc4\x97s Romos laik\xc5\xb3 paminklas. Ji pavadinta dviem vardais, nes j\xc4\x85 statyti prad\xc4\x97jo imperatorius Maksencijus, o baig\xc4\x97 imperatorius Konstantinas. \xc5\xa0i bazilika buvo did\xc5\xbeiausia visame Forume, ta\xc4\x8diau dabar i\xc5\xa1 jos yra liko trys plat\xc5\xabs cilindriniai skliautai. Kaip ir kitos bazilikos, ji buvo skirtas teisingumo ir verslo reikalams tvarkyti._NEWLINE_Saturno \xc5\xa1ventykl\xc4\x85 498\xc2\xa0m. pr. m. e. pastat\xc4\x97 ir gruod\xc5\xbeio 17 d. atidar\xc4\x97 konsulas Titas Larcijus. \xc5\xa0ioje \xc5\xa1ventykloje buvo laikomas visuomeninis i\xc5\xbedas, taip pat legion\xc5\xb3 v\xc4\x97liavos bei senato dekretai. 42\xc2\xa0m. pr. m. e. Saturno \xc5\xa1ventykla buvo atstatyta ir i\xc5\xa1pl\xc4\x97sta. Manoma, kad paskutin\xc4\xaf kart\xc4\x85 ji restauruota IV am\xc5\xbeiuje._NEWLINE_Geriausiai i\xc5\xa1 Forumo paminkl\xc5\xb3 yra i\xc5\xa1likusi Septimijaus Severo arka. Marmuriniuose jos reljefuose vaizduojamos karin\xc4\x97s imperatoriaus pergal\xc4\x97s prie\xc5\xa1 partus ir arabus._NEWLINE_I a. pr. m. e. viduryje Cezaris pastat\xc4\x97 didel\xc4\x99 penki\xc5\xb3 nav\xc5\xb3 Julij\xc5\xb3 bazilik\xc4\x85. Pertvaros padalindavo bazilik\xc4\x85 \xc4\xaf atskirus sektorius, kuriuose tuo pa\xc4\x8diu metu gal\xc4\x97davo vykti teismo pos\xc4\x97d\xc5\xbeiai. Julij\xc5\xb3 bazilika paskutin\xc4\xaf kart\xc4\x85 buvo restauruota 277\xc2\xa0m.'