b'\n_START_ARTICLE_\nMoter\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nMoter\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97 \xe2\x80\x93 teis\xc4\x97 moterims balsuoti ir kelti savo kandidat\xc5\xabras rinkimuose. Moterys, kovojan\xc4\x8dios u\xc5\xbe \xc5\xa1i\xc4\x85 teis\xc4\x99, vadinamos sufra\xc5\xbeist\xc4\x97mis. J\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimai prasid\xc4\x97jo XIX a. viduryje Europoje ir JAV. Pirmoji valstyb\xc4\x97, pripa\xc5\xbeinusi moter\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x99, buvo Naujoji Zelandija, tai padariusi 1893 metais. \xc5\xa0iuo metu moterys dalyvauti rinkimuose gali beveik visose pasaulio \xc5\xa1alyse.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji sufra\xc5\xbeis\xc4\x8di\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimai atsirado XIX a. ketvirtame de\xc5\xa1imtmetyje Norvegijoje, penktajame de\xc5\xa1imtmetyje \xe2\x80\x93 Pranc\xc5\xabzijoje ir JAV, \xc5\xa1e\xc5\xa1tajame \xe2\x80\x93 Anglijoje ir \xc5\xa0vedijoje. Tuo metu balsavimo teis\xc4\x97 Europoje ir JAV buvo suteikta tam tikrus am\xc5\xbeiaus ir turto reikalavimus atitinkantiems vyrams, tuo tarpu moterys, nors ir aktyviai dalyvavusios politin\xc4\x97je veikloje vietiniame lygmenyje, nebuvo pripa\xc5\xbe\xc4\xafstamos kaip pilnaver\xc4\x8diai pilie\xc4\x8diai, galintys balsuoti rinkimuose. Vieni aktyviausi\xc5\xb3 sufra\xc5\xbeis\xc4\x8di\xc5\xb3 jud\xc4\x97jim\xc5\xb3 egzistavo Anglijoje ir JAV. XIX a. antroje pus\xc4\x97je \xc5\xa1iose \xc5\xa1alyse jos i\xc5\xa1sikovojo teis\xc4\x99 balsuoti vietiniuose rinkimuose, ta\xc4\x8diau universali rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97 buvo pripa\xc5\xbeinta tik po Pirmojo pasaulinio karo, atitinkamai 1920 ir 1928 metais. Anks\xc4\x8diausiai rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97 buvo suteikta Naujojoje Zelandijoje (1893 m.), Australijoje (1902 m.), Rusijos imperijos sud\xc4\x97ty esan\xc4\x8dioje Suomijoje (1906 m.), Norvegijoje (1913 m.), Danijoje ir Islandijoje (1915 m.) Nema\xc5\xbeai Europos valstybi\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 ir Lietuva (1918 m.), rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x99 moterims pripa\xc5\xbeino tarpukario metais. \xc5\xa0i\xc4\x85 teis\xc4\x99 palaik\xc4\x97, o v\xc4\x97liau ir konstitucijose \xc4\xafteisino, daugelis u\xc5\xbe nepriklausomyb\xc4\x99 kovojusi\xc5\xb3 jud\xc4\x97jim\xc5\xb3 Afrikoje po Antrojo pasaulinio karo. Paskutin\xc4\x97s Europos \xc5\xa1alys, suteikusios moterims rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x99, buvo \xc5\xa0veicarija (1971 m.) ir Lichten\xc5\xa1teinas (1984 m.)\n_START_SECTION_\nOpozicija\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. sufra\xc5\xbeist\xc4\x97ms oponavusieji teig\xc4\x97, kad moterys ir vyrai yra i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s skirtingi, tod\xc4\x97l turi u\xc5\xbesiimti skirtingomis veiklomis. Buvo manoma, kad moterys neturi reikiam\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 dalyvauti vie\xc5\xa1ojoje (politin\xc4\x97je) veikloje, arba kad rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97s suteikimas sugriaut\xc5\xb3 nusistov\xc4\x97jusi\xc4\x85 tvark\xc4\x85, sukelt\xc5\xb3 chaos\xc4\x85. Nors \xc5\xa1ie argumentai laikomi diskredituotais daugumoje \xc5\xa1ali\xc5\xb3, diskusija d\xc4\x97l moter\xc5\xb3 dalyvavimo rinkimuose tebesit\xc4\x99sia kai kuriose islami\xc5\xa1kose valstyb\xc4\x97se. XX a. antroje pus\xc4\x97je rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97 moterims buvo suteikta tokiose \xc5\xa1alyse kaip Libanas, Sirija, Jemenas ir Jordanija, o XXI a. \xe2\x80\x93 Bahreine, Kuveite ir JAE, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1lieka apribota Saudo Arabijoje.\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nSufra\xc5\xbeis\xc4\x8di\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas Lietuvoje atsirado XIX a.\xe2\x80\x8c pab. \xe2\x80\x93 XX a. pr. Garsiausios jo atstov\xc4\x97s buvo Gabriel\xc4\x97 Petkevi\xc4\x8dait\xc4\x97-Bit\xc4\x97, Ona Ma\xc5\xa1iotien\xc4\x97, Felicija Bortkevi\xc4\x8dien\xc4\x97, nuosekliai kovojusios u\xc5\xbe lygias teises. Lietuvoje organizuotas moter\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas d\xc4\x97l rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97s prasid\xc4\x97jo 1905 m., kai Vilniuje susik\xc5\xabr\xc4\x97 pirmoji moter\xc5\xb3 organizacija \xe2\x80\x93 Lietuvos moter\xc5\xb3 susivienijimas moter\xc5\xb3 teis\xc4\x97ms ginti. Susivienijimo tikslas buvo kovoti d\xc4\x97l moter\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97s ir galimyb\xc4\x97s dalyvauti nepriklausomos valstyb\xc4\x97s atk\xc5\xabrime. Pagrindinis sufra\xc5\xbeis\xc4\x8di\xc5\xb3 tikslas buvo pasiektas 1918 m. lapkri\xc4\x8dio 2 d. \xe2\x80\x93 moterims buvo suteikta balsavimo teis\xc4\x97, kuri buvo \xc4\xaftraukta ir \xc4\xaf laikin\xc4\x85j\xc4\x85 Konstitucij\xc4\x85.'