b'\n_START_ARTICLE_\nPensas\n_START_SECTION_\nRaida\n_START_PARAGRAPH_\nPensas, kaip ir pfeningas, peningas ar peinj\xc4\x97 germani\xc5\xa1kai kalban\xc4\x8diuose viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 Europos kra\xc5\xa1tuose, atsirado VIII a. diegiant karoling\xc5\xb3 pinig\xc5\xb3 sistem\xc4\x85. Pensas atitiko 1 Frank\xc5\xb3 sidabrin\xc4\xaf denj\xc4\x97 (denar\xc4\x85), tik buvo vadinamas kitaip, nors \xc5\xbeymimas tuo pa\xc4\x8diu sutrumpinimu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 t. y. d. Iki tol anglosaks\xc5\xb3 karalyst\xc4\x97se buvo naudojamos \xc4\xafvairios monetos, tarp kuri\xc5\xb3 svarbiausios buvo skatikai (angl. sceattas)._NEWLINE_Pirmasis Anglijoje pens\xc4\x85 prad\xc4\x97jo kaldinti Mersijos karalius Ofa. Pirmieji pensai, kaip ir denarai, sudar\xc4\x97 1/240 svaro sidabro, ta\xc4\x8diau anglosaksai skai\xc4\x8diuodami naudojo ne Karoling\xc5\xb3 svar\xc4\x85 (408,25 g), bet anglosaksi\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\xaf, arba Tauerio svar\xc4\x85 (349,914 g). Ilgainiui i\xc5\xa1 penso svorio atsirado ir svorio matas, taip pat vadinamas pensu (angl. pennyweight). \xc5\xa0kotija savus pinigus, tarp j\xc5\xb3 ir pens\xc4\x85, prad\xc4\x97jo kaldinti tik XII a._NEWLINE_Iki 1343\xc2\xa0m. pensas buvo svarbiausia Anglijos moneta, ir buvo kaldinami \xc4\xafvair\xc5\xabs pens\xc5\xb3 nominalai: 1/4 (fartingas), 1/2 (puspensis), 1, 3 (tripensis), 6 (\xc5\xa1e\xc5\xa1iapensis). Henrikas III 1257\xc2\xa0m. prad\xc4\x97jo kaldinti 20 pens\xc5\xb3 nominalo monet\xc4\x85, kuri buvo auksin\xc4\x97. Taip pat buvo naudojamas groutas (Angli\xc5\xa1kas gra\xc5\xa1is), kuris atitiko 4 pensus. Ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 gana u\xc5\xbedarai Anglijos ekonomikai pavyko i\xc5\xa1laikyti sidabro kiek\xc4\xaf pensuose._NEWLINE_1343\xc2\xa0m. Anglijoje prad\xc4\x97jus kaldinti auksin\xc4\xaf florint\xc4\x85, pensas tapo smulkesne moneta. Nuo XIV a. prad\xc5\xbeios jo sidabro vert\xc4\x97 menk\xc4\x97jo, k\xc4\x85 l\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xa0imtametis karas, kokybi\xc5\xa1k\xc5\xb3 monet\xc5\xb3 nutek\xc4\x97jimas \xc4\xaf \xc5\xbeemyn\xc4\x85. 1412\xc2\xa0m. pens\xc5\xb3 svoris suma\xc5\xbe\xc4\x97jo, o 1464 vis\xc5\xb3 Anglijos monet\xc5\xb3 svoris suma\xc5\xbeintas 20 procent\xc5\xb3. 1528\xc2\xa0m. oficialiai pakeistas Anglijos monet\xc5\xb3 svorio standartas: nuo Tauerio svaro pereita prie Trojos svaro (373,242 g). Tokiu b\xc5\xabdu vienas pensas tur\xc4\x97jo sverti apie 1,555 g. Nepaisant to, jis tapo labai smulkia bilonine moneta, kurioje sidabro praba buvo apie 333._NEWLINE_Karalien\xc4\x97 El\xc5\xbebieta (1558\xe2\x80\x931603) band\xc4\x97 pagerinti sidabro kokyb\xc4\x99, ta\xc4\x8diau XVII a. II pus\xc4\x97je ir XVIII a. I pus\xc4\x97je biloninis pensas tesv\xc4\x97r\xc4\x97 0,5 g, o 1750-58\xc2\xa0m. sidabro i\xc5\xa1 viso atsisakyta. 1797\xe2\x80\x931860\xc2\xa0m. nereguliariai kaldintas varinis pensas. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 jo svoris prilygo 1 uncijai (28,3 g), bet v\xc4\x97liau jis krito iki 18,8 g. 1860\xe2\x80\x931970\xc2\xa0m. 9,4 g bronzinis pensas, kurio skersmuo buvo 30,8\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nPaplitimas\n_START_PARAGRAPH_\nBrit\xc5\xb3 imperijai vykdant kolonizacij\xc4\x85, nuo XVIII a. jos pinigin\xc4\x97 sistema, t. y. svaras, \xc5\xa1ilingas ir pensas, \xc4\xafdiegta daugyb\xc4\x97je \xc5\xa1ali\xc5\xb3. Atskiros svaro ir pens\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys buvo kaldinamos Amerikos kolonijose, Karibuose, v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Afrikoje. Netgi po dekolonizacijos kai kurios buvusios brit\xc5\xb3 kolonijos i\xc5\xa1laik\xc4\x97 valiutas, vadintas svaru ir pensu._NEWLINE_Po 1971\xc2\xa0m. pasaulyje teliko tik 2 valstyb\xc4\x97s, kurios naudojo svar\xc4\x85 ir pens\xc4\x85 kaip piniginius vienetus. Tai buvo Did\xc5\xbeioji Britanija ir Airija.'