b'\n_START_ARTICLE_\nNikola Pusenas\n_START_PARAGRAPH_\nNikola Pusenas (pranc. Nicolas Poussin, 1594 m. bir\xc5\xbeelio 15 d. Les Andelyje \xe2\x88\x92 1665 m. lapkri\xc4\x8dio 19 d. Romoje) \xe2\x80\x93 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 tapytojas. Vienas \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 klasicist\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nNikola Pusenas gim\xc4\x97 1594 m. bir\xc5\xbeelio 15 d. Les Andelyje, Normandijoje, netoli Ruano. Jo t\xc4\x97vas buvo karys, o motina valstiet\xc4\x97. Tapyba Nikola susidom\xc4\x97jo, kai 1611 m. jo gimt\xc4\x85j\xc4\xaf miest\xc4\x85 aplank\xc4\x97 Kventinas Varenas (Quentin Varin) (1570\xe2\x88\x921634 m.), v\xc4\x97lyvojo manierizmo atstovas. Kartu su juo 1612 m. Pusenas i\xc5\xa1vyko mokytis \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_1621 m. Pary\xc5\xbeiuje su F. de \xc5\xa0ampeniu (Philippe de Champaigne) dekoravo Liuksemburgo r\xc5\xabmus. Nuo 1624 m. (su pertrauka) gyveno Italijoje. Nutap\xc4\x97 religini\xc5\xb3 (\xe2\x80\x9e\xc5\xa0v. Erazmo kankinimas\xe2\x80\x9c, 1629 m.), mitologini\xc5\xb3 (\xe2\x80\x9eMieganti Venera\xe2\x80\x9c, apie 1625\xe2\x88\x921627 m.), istorini\xc5\xb3 kompozicij\xc5\xb3, artim\xc5\xb3 Venecijos mokyklai. Tuo metu Romoje konkuravo dvi mokyklos \xe2\x88\x92 manierist\xc5\xb3 ir nat\xc5\xabralist\xc5\xb3 \xe2\x88\x92 ir abi nebuvo priimtinos Pusenui. Jo geriausias to meto asmeninis darbas yra \xe2\x80\x9ePoeto \xc4\xafkv\xc4\x97pimas\xe2\x80\x9c (1628 m. dabar Luvre) \xe2\x88\x92 klasikinio stiliaus, ta\xc4\x8diau Venecijos \xc4\xaftakoje pasi\xc5\xbeymintis savo gausia spalvine gama. Kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 Pusenas dirbo Domenikino (Domenichino) studijoje. \xc4\x8cia jo stilius prad\xc4\x97jo tolti nuo manierizmo ir dar\xc4\x97si vis sant\xc5\xabresnis ir klasikinis._NEWLINE_1629 m. dailininkas rimtai susirgo ir buvo Romoje slaugomas pranc. Diuget (Jacques Dughet) \xc5\xa1eimos, kuri\xc5\xb3 dukr\xc4\x85 v\xc4\x97liau ved\xc4\x97. Kartu pasikeit\xc4\x97 ir jo darb\xc5\xb3 kryptis. Pusenas tik\xc4\x97jo (Antikos) \xe2\x80\x9eimitacijos\xe2\x80\x9c doktrina ir tap\xc4\x97 mitologines temas pagal Ovidij\xc5\xb3. Jis tapo \xe2\x80\x9earcheologu\xe2\x80\x9c, numizmatu, mokslininku. Pusenas naudojo mokslinius metodus, matavo statulas, nagrin\xc4\x97jo vazas, sarkofagus, mozaikas. Kartu jis tarsi izoliavosi nuo realyb\xc4\x97s. Iki 1633 m. buvo visaapimanti Titiano \xc4\xaftaka. V\xc4\x97liau Pusenas susidom\xc4\x97jo Senojo testamento ir istoriniais siu\xc5\xbeetais (\xe2\x80\x9eAukso ver\xc5\xa1io garbinimas\xe2\x80\x9c, 1635 m., Londono nacionalin\xc4\x97 galerija). Kai Titiano \xc4\xaftaka i\xc5\xa1bl\xc4\x97so, i\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97jo dar grie\xc5\xbetesnis klasicizmas, atitinkantis v\xc4\x97lyv\xc4\x85j\xc4\xaf Rafael\xc4\xaf. Pusenas band\xc4\x97 i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti emocijas gestais, poza ir veid\xc5\xb3 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka._NEWLINE_1640\xe2\x88\x921642 m. Pusenas gyveno Pary\xc5\xbeiuje, buvo Liudviko XIII vyriausiasis r\xc5\xabm\xc5\xb3 dailininkas. \xc4\x8cia jis puo\xc5\xa1\xc4\x97 altorius ir kur\xc4\x97 karali\xc5\xa1k\xc5\xb3 spaudini\xc5\xb3 titulinius puslapius. Ta\xc4\x8diau Pary\xc5\xbeiuje jis buvo sutiktas su pavydu ir intrigomis, tod\xc4\x97l 1642 m. rugs\xc4\x97jo m\xc4\x97n. Pusenas gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Rom\xc4\x85, kur ir nugyveno likus\xc4\xaf gyvenim\xc4\x85.'