b'\n_START_ARTICLE_\nStigma (sociologija)\n_START_SECTION_\nVisuomen\xc4\x97s elgesys\n_START_PARAGRAPH_\nVisuomen\xc4\x97s nariai nenoriai bendrauja su stigmatizuot\xc5\xb3j\xc5\xb3 grup\xc4\x97mis, atstumia jas, nes bendravimas su tos grup\xc4\x97s nariais keli\xc4\x85 nerim\xc4\x85, baim\xc4\x99, \xc4\xaftamp\xc4\x85. \xc5\xbdmon\xc4\x97s link\xc4\x99 negatyviai, stereotipi\xc5\xa1kai apib\xc5\xabdinti stigmatizuotuosius, atmesti ar blogai su jais elgtis. Visuomen\xc4\x97 primeta savo stereotipin\xc4\x99 nuostat\xc4\x85 tai ar kitai grupei (yra \xe2\x80\x9epriklijuojama" etiket\xc4\x97). I\xc5\xa1 j\xc5\xb3 laukiama tam tikro elgesio. Sudaromos tokios s\xc4\x85lygos, d\xc4\x97l kuri\xc5\xb3 stigmatizuotasis negali pasielgti kitaip, nei buvo tik\xc4\x97tasi, tod\xc4\x97l visuomen\xc4\x97s kelta hipotez\xc4\x97 apie stigmatizuotojo elges\xc4\xaf pasitvirtina, o v\xc4\x97liau individas ir pats ima elgtis taip, kaip i\xc5\xa1 jo buvo laukta. \xc5\xa0is procesas yra vadinamas stigmatizavimu (t. y. \xc5\xbemogui, turin\xc4\x8diam tam tikr\xc4\x85 stigm\xc4\x85, priskiriamas da\xc5\xbeniausiai blogas, negatyvus elgesys, charakterio, asmenyb\xc4\x97s bruo\xc5\xbeai ir kt.).\n_START_SECTION_\nStigmos atsiradimo istorija\n_START_PARAGRAPH_\nTai yra svarbi s\xc4\x85lyga vertinti, nuostatai formuotis. Stigmos istorija \xe2\x80\x93 tai paai\xc5\xa1kinimas, kaip atsirado stigma. Jei stigmos atsiradimo prie\xc5\xbeastys yra svarios ir nei\xc5\xa1vengiamos, tai toks stigmatizuotasis vertinamas palankiau nei tas, kurio stigma atsirado d\xc4\x97l neai\xc5\xa1ki\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 ar jos atsiradim\xc4\x85 l\xc4\x97m\xc4\x97 asmenyb\xc4\x97s veiksniai (M. Rodin, J. Price, 1995)._NEWLINE_\xc5\xbdmon\xc4\x97s, nebeturintys stigmos, bet anks\xc4\x8diau j\xc4\x85 tur\xc4\x97j\xc4\x99, vis tiek laikomi stigmatizuotaisiais ir yra atstumiami. Stigmatizuotiesiems priskiriamos ne tik elgesio, bet ir dorovin\xc4\x97s silpnyb\xc4\x97s (K. Ebourh, 1988). Jei n\xc4\x97ra galimyb\xc4\x97s i\xc5\xa1vengti ar atstumti stigmatizuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3, \xc5\xbemon\xc4\x97s da\xc5\xbeniau link\xc4\x99 juos pasirinkti kaip bendradarbius, nei u\xc5\xbemegzti asmeninius, artimus ry\xc5\xa1ius (draugauti, myl\xc4\x97ti, kurti \xc5\xa1eim\xc4\x85 ar kt.) (H. Rodin, J. Price, 1982).\n_START_SECTION_\nDestigmatizacija\n_START_PARAGRAPH_\nTai yra visuma i\xc5\xa1orini\xc5\xb3 ir vidini\xc5\xb3 priemoni\xc5\xb3, kurias naudojant bandoma suma\xc5\xbeinti arba panaikinti psichologin\xc4\xaf atstum\xc4\x85 tarp stigmatizuotojo ir visuomen\xc4\x97s, siekiant integruoti j\xc4\xaf \xc4\xaf visuomen\xc4\x99._NEWLINE_Vidin\xc4\x97s destigmatizacijos priemon\xc4\x97s \xe2\x80\x93 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 stigmatizuot\xc5\xb3j\xc5\xb3 pastangos integruotis \xc4\xaf visuomen\xc4\x99. \xc5\xa0ios pastangos gali reik\xc5\xa1tis elgesiu (menine, sportine veikla ir kt.) arba suvokimu (\xc5\xbemogaus vertinimo pakeitimas, stigmos neigimas). P. Griffit (1970) yra pa\xc5\xbeym\xc4\x97j\xc4\x99s, kad stigmatizavimui daug \xc4\xaftakos turi asociacijos ir stereotipai. Pavyzd\xc5\xbeiui, juodaod\xc4\xaf stigmatizuojant galima sieti su tinginyste. Taigi destigmatizacija rei\xc5\xa1kia ir s\xc4\x85sajos keitim\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1orin\xc4\x97s destigmatizacijos priemon\xc4\x97s apima visuomen\xc4\x97s \xc5\xa1vietim\xc4\x85 ir visum\xc4\x85 kit\xc5\xb3 b\xc5\xabd\xc5\xb3 (\xc4\xafdarbinim\xc4\x85, mokym\xc4\x85si ir kt.), kuriais bandoma \xc4\xaftraukti stigmatizuotuosius \xc4\xaf visuomen\xc4\x99 (L Neuberg, 1994).'