b'\n_START_ARTICLE_\nBernard Berenson\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nBernhardas Valvrojenskis gim\xc4\x97 1865 m. bir\xc5\xbeelio 26 d. Butrimoni\xc5\xb3 kaime Rusijos imperijoje (dab. Alytaus rajonas, Lietuva) Alberto (ankst. Altero) Valvrojenskio ir Juditos (ankst. Eudik\xc4\x97s) Mikle\xc5\xa1anski \xc5\xa1eimoje. 1875 m. \xc5\xa1eima persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf JAV ir pakeit\xc4\x97 pavard\xc4\x99 \xc4\xaf Berensonus. B\xc5\xabsimasis meno kritikas vardo form\xc4\x85 Bernhardas naudojo iki 1914 m. _NEWLINE_1881 m. Bernardas Berensonas \xc4\xafstojo \xc4\xaf Lotyni\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 mokykl\xc4\x85 Bostone, 1883 m. \xe2\x88\x92 \xc4\xaf Bostono universiteto Laisv\xc5\xb3j\xc5\xb3 men\xc5\xb3 koled\xc5\xbe\xc4\x85. \xc4\x8cia susipa\xc5\xbeino su meno kolekcionuotoju Edward Perry Warren, kurio r\xc5\xabpes\xc4\x8diu ir parama 1884 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Harvardo universitet\xc4\x85 studijuoti literat\xc5\xabros ir kalb\xc5\xb3: sanskrito, hebraj\xc5\xb3, lotyn\xc5\xb3, graik\xc5\xb3, arab\xc5\xb3. Kartu jis studijavo viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 ir renesanso literat\xc5\xabr\xc4\x85 bei kult\xc5\xabr\xc4\x85. Universitete jis priklaus\xc4\x97 literat\xc5\xabriniam rateliui O.K. Club, publikavo straipsnius universiteto leidiniui \xe2\x80\x9eHarvard Monthly\xe2\x80\x9c. 1885 m. apsikrik\xc5\xa1tyjo._NEWLINE_1887 m. jis baig\xc4\x97 Harvardo universitet\xc4\x85 ir su r\xc4\x97m\xc4\x97j\xc5\xb3, Edward Perry Warren, Isabella Stewart Gardner, Thomas Sergeant Perry, bei kit\xc5\xb3, pagalba i\xc5\xa1vyko tobulintis \xc4\xaf Europ\xc4\x85. Europoje palaipsniui Berensono dom\xc4\x97jim\xc4\x85si literat\xc5\xabra pakeit\xc4\x97 interesas dailei. 1888 m. Anglijoje jis susitiko Mary Whitall Smith, su kuria susituok\xc4\x97 1890 m. Mary Berenson pati tapo \xc5\xbeymia  menotyrininke. Anglijoje Berensonas tobulinosi Oksforde, kur susipa\xc5\xbeino su kit\xc5\xb3 garsi\xc5\xb3 menotyrinink\xc5\xb3, Giovanni Morelli ir Giovanni Cavalcasselle, veikalais. Susitiko su Giovanni Morelli asmeni\xc5\xa1kai (ir tuo metu jaunu Adolfo Venturi). 1891 m. jis persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Villa I Tatti netoli Florencijos, kuri priklaus\xc4\x97 pa\xc5\xbe\xc4\xafstamam John Temple-Leader. Berensonas \xc5\xa1i\xc4\x85 vil\xc4\x85 nusipirko 1907 m. 1893 m. Berensonas publikavo pirm\xc4\x85 straipsn\xc4\xaf \xe2\x80\x9eVazaris \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97se publikacijose\xe2\x80\x9c. _NEWLINE_1894 m. buvo i\xc5\xa1leistas pirmasis veikalas \xe2\x80\x9eVenecijos renesanso tapytojai\xe2\x80\x9c, prie kurio didele dalimi prisid\xc4\x97jo jo \xc5\xbemona Mary Berenson. Knyga buvo i\xc5\xa1leista Londone ir Niujorke, bei buvo palankiai sutikta skaitytoj\xc5\xb3. Redaguota ir perleista 1895 ir 1897 m. 1895 m. pasirod\xc4\x97 veikalas \xe2\x80\x9eLorencas Lotas: es\xc4\x97 apie konstruktyvi\xc4\x85j\xc4\x85 meno kritik\xc4\x85\xe2\x80\x9c. Berensonui priskiriama ital\xc5\xb3 dailininko Lorenzo Lotto \xe2\x80\x9eatradimo\xe2\x80\x9c garb\xc4\x97. Po to sek\xc4\x97 eil\xc4\x97 veikal\xc5\xb3 ital\xc5\xb3 renesanso dailinink\xc5\xb3 tema. 1896 m. i\xc5\xa1leista \xe2\x80\x9eFlorencijos renesanso tapytojai\xe2\x80\x9c, 1897 m. \xe2\x88\x92 \xe2\x80\x9eCentrin\xc4\x97s Italijos renesanso tapytojai\xe2\x80\x9c, 1907 m. \xe2\x88\x92 \xe2\x80\x9e\xc5\xa0iaur\xc4\x97s Italijos renesanso tapytojai\xe2\x80\x9c. 1903 m. Berensonas publikavo reik\xc5\xa1mingiausiu jo darbu \xc4\xafvardijam\xc4\x85 \xe2\x80\x9eFlorencijos tapytoj\xc5\xb3 pie\xc5\xa1iniai\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0iai knygai konkurencij\xc4\x85 gali sudaryti 1930 m. Berensono veikalas \xe2\x80\x9eItalijos renesanso tapytojai\xe2\x80\x9c, kurio pagrindu buvo anks\xc4\x8diau i\xc5\xa1leisti atskiri veikalai apie ital\xc5\xb3 menininkus._NEWLINE_Europoje Berensonas prad\xc4\x97jo dirbti konsultantu meno k\xc5\xabrini\xc5\xb3 perpardavin\xc4\x97tojams ir pats asmeni\xc5\xa1kai pirko meno k\xc5\xabrinius bei j\xc5\xb3 ie\xc5\xa1kojo. Pirmieji \xc4\xafsigyti darbai angl\xc5\xb3 kolekcionieriui James Burke datuojami 1892 m. Berensonas tarpininkavo JAV bankininkui Theodore M. Davis ir kolekcionuotojai Isabella Stewart Gardner. Pastaroji mok\xc4\x97davo Berensonui procentin\xc4\x99 dal\xc4\xaf nuo \xc4\xafsigijam\xc5\xb3j\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3 vert\xc4\x97s. 1903 m. Berensonas keliavo \xc4\xaf JAV, kur susitiko su eile vietos meno kolekcionuotoj\xc5\xb3, patarin\xc4\x97jo Niujorko Metropoliteno meno muziejui d\xc4\x97l k\xc5\xabrini\xc5\xb3 \xc4\xafsigijimo. Pa\xc4\x8dioje XX a. prad\xc5\xbeioje Berensonas buvo vienu geriausiai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 ir pripa\xc5\xbeint\xc5\xb3 meno kritik\xc5\xb3. \xc4\xae j\xc4\xaf buvo kreipiamasi pagalbos nustatant paveiksl\xc5\xb3 autoryst\xc4\x99. Berensono nustatymo metodas buvo paremtas paveikslo analize \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1 akies\xe2\x80\x9c, nes tuo metu dar buvo neprieinami mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 metodai. 1906 m. jis susipa\xc5\xbeino su meno perpardavin\xc4\x97toju Joseph Duveen, su kuriuo susitar\xc4\x97 d\xc4\x97l slapto konsultavimo. Joseph Duveen naudojosi Berensono autoritetu pardavin\xc4\x97damas paveikslus patiems turtingiausiems amerikie\xc4\x8diams. 1912 m. Berensonas patvirtino, kad \xe2\x80\x9eBenua Madona\xe2\x80\x9c nutapyta Leonardo da Vin\xc4\x8dio, kartu pavadindamas paveiksl\xc4\x85 \xe2\x80\x9esiaubingu\xe2\x80\x9c. Pirmojo pasaulinio karo metu Berensonas vert\xc4\x97javo JAV kariams Italijoje._NEWLINE_Berensono autoritetas buvo pa\xc5\xbeeistas 1924 m., kai jis buvo i\xc5\xa1kviestas liudytoju d\xc4\x97l paveikslo, kurio Leonardo da Vin\xc4\x8dio autoryst\xc4\x99 vie\xc5\xa1ai u\xc5\xbegin\xc4\x8dijo Joseph Duveen. Teismo metu Berensonas nesugeb\xc4\x97jo prisiminti, ant ko buvo nutapytas Leonardo paveikslas. Kartu paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, kad Joseph Duveen slaptai jam mok\xc4\x97davo u\xc5\xbe konsultacijas. 1937 m. Berensono ry\xc5\xa1iai su Joseph Duveen nutr\xc5\xabko jiems susigin\xc4\x8dijus d\xc4\x97l paveikslo \xe2\x80\x9ePiemen\xc5\xb3 pagarbinimas\xe2\x80\x9c autoryst\xc4\x97s. Joseph Duveen nor\xc4\x97jo j\xc4\xaf parduoti kaip D\xc5\xbeord\xc5\xbeon\xc4\x97s. Berensonas tvirtino, kad paveikslas yra Ticiano (paveikslas \xc5\xa1iuo metu priskiriamas D\xc5\xbeord\xc5\xbeonei ir yra Va\xc5\xa1ingtono nacionalin\xc4\x97je dail\xc4\x97s galerijoje). _NEWLINE_Antrojo pasaulinio karo metu Berensonas kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 sl\xc4\x97p\xc4\x97si draug\xc5\xb3 namuose. Jo \xc5\xbemona Mary Berenson mir\xc4\x97 1944 m. Villa I Tatti Setinjane. V\xc4\x97lyvaisiais gyvenimo metais Berensonas para\xc5\xa1\xc4\x97 kelis autobiografinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio veikalus. Bernardas Berensonas mir\xc4\x97 1959 m. spalio 6 d. savo viloje. Palaidotas kartu su \xc5\xbemona Villa I Tatti r\xc5\xabsiuose. Berensonas netur\xc4\x97jo i\xc5\xa1simokslinimo meno srityje. 1955 m. Pary\xc5\xbeiaus ir Florencijos universitetai jam suteik\xc4\x97 garb\xc4\x97s titulus. 1958 m. jis buvo priimtas \xc4\xaf JAV meno ir mokslo akademij\xc4\x85._NEWLINE_Testamentu Berensonas Villa I Tatti, savo meno kolekcij\xc4\x85 ir bibliotek\xc4\x85 paliko Harvardo universitetui. Viloje \xc4\xafkurtas Harvardo universiteto Italijos renesanso studij\xc5\xb3 centras.'