b'\n_START_ARTICLE_\nSociologija\n_START_PARAGRAPH_\nSociologija (i\xc5\xa1 lot. socius\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kompanionas ir i\xc5\xa1 graik. \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mokslas)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 socialinis mokslas, tiriantis ir apra\xc5\xa1antis visuomen\xc4\x97s strukt\xc5\xabrines ir funkcines s\xc4\x85sajas. Tai yra socialinis mokslas, tiriantis ne specifines temas (kaip, pvz., politikos mokslas arba ekonomika), bet siekiantis naudojant sociologinius metodus i\xc5\xa1tirti socialin\xc4\xaf bendruomeni\xc5\xb3 ir visuomen\xc4\x97s gyvenim\xc4\x85. Sociologai domisi ir atskirais socialiniais junginiais (pvz., socialin\xc4\x97s sistemos, institucijos, grup\xc4\x97s ir organizacijos). Jie tiria socialinius d\xc4\x97snius ir procesus, kurie jungia ir skiria \xc5\xbemones ne tik kaip individus, bet ir kaip asociacij\xc5\xb3, grupi\xc5\xb3 ir institut\xc5\xb3 narius. Sociologijos tyrimo objektas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 socialiniai ry\xc5\xa1iai, socialin\xc4\x97 tarpusavio s\xc4\x85veika, socialiniai santykiai ir j\xc5\xb3 organizavimo b\xc5\xabdas._NEWLINE_Sociologijos termin\xc4\x85 XIX a. \xc4\xafved\xc4\x97 Augustas Comte. Sociologija atsirado XIX am\xc5\xbeiuje kaip akademinio pasaulio atsakas modernumui: sociologai tik\xc4\x97josi ne tik suprasti, kas palaiko socialines grupes, bet ir sukurti prie\xc5\xa1nuod\xc5\xbeius socialinei dezintegracijai. Sociologija labiausiai pl\xc4\x97tojosi XX-ame a., ypa\xc4\x8d po Emilio Durheimo ir jo pasek\xc4\x97j\xc5\xb3 post\xc5\xabmio._NEWLINE_\xc5\xa0iais laikais sociologai tiria makrostrukt\xc5\xabras, kurios sudaro visuomen\xc4\x97s organizavimosi pagrindus, tokias kaip ras\xc4\x97, etni\xc5\xa1kumas, klas\xc4\x97 arba lytis (gimin\xc4\x97) bei tokius institutus kaip \xc5\xa1eima; socialinius procesus, kurie parodo nukrypimus nuo toki\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3 arba j\xc5\xb3 irim\xc4\x85, \xc4\xafskaitant nusikalstamum\xc4\x85 ir skyrybas; taip pat mikroprocesus, tokius kaip tarpasmeniniai santykiai._NEWLINE_Sociologai da\xc5\xbenai remiasi kiekybiniais tyrimais siekdami apib\xc5\xabdinti socialini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 pagrindus ir sukurti modelius, kurie pad\xc4\x97t\xc5\xb3 nusp\xc4\x97ti socialinius poky\xc4\x8dius ir kaip \xc5\xbemon\xc4\x97s \xc4\xaf tokius socialinius poky\xc4\x8dius reaguos, kitos sociologijos \xc5\xa1akos teigia, kad kokybiniai tyrimai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tokie kaip strukt\xc5\xabruotas interviu, grup\xc4\x97s diskusija arba etnografiniai metodai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 leid\xc5\xbeia geriau suprasti socialinius procesus.'