b'\n_START_ARTICLE_\nAm\xc5\xbeinasis variklis\n_START_PARAGRAPH_\nAm\xc5\xbeinasis variklis (lot. perpetuum mobile) \xe2\x80\x93 bet koks mechanizmas ar sistema, kuri gali nuolat (am\xc5\xbeinai) gaminti daugiau energijos nei sunaudoja, taip neribot\xc4\x85 laik\xc4\x85 tiekdama energij\xc4\x85. Energijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis, pagal kur\xc4\xaf energija negali b\xc5\xabti sukuriama ar sunaikinama, rei\xc5\xa1kia, kad am\xc5\xbeinasis variklis yra ne\xc4\xafmanomas.\n_START_SECTION_\nAm\xc5\xbeinojo variklio suk\xc5\xabrimo galimyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nEgzistuoja keletas teorin\xc4\x97s fizikos sri\xc4\x8di\xc5\xb3, kurios numato galimyb\xc4\x99 egzistuoti am\xc5\xbeinajam varikliui:\n_START_SECTION_\nPirmojo tipo am\xc5\xbeinieji varikliai\n_START_PARAGRAPH_\nTai varikliai, pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeiantys energijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sn\xc4\xaf, teigiant\xc4\xaf, kad energija negali atsirasti i\xc5\xa1 niekur, kaip ir negali dingti. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97 fizika numato, kad vakuumas (erdv\xc4\x97) turi tam tikr\xc4\x85 energijos kiek\xc4\xaf, kuris skirtingose Visatos vietose, tam tikromis s\xc4\x85lygomis, galb\xc5\xabt gali skirtis. \xc5\xa0\xc4\xaf energijos kiek\xc4\xaf nusako kosmologin\xc4\x97 konstanta. Jei b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xc4\xafmanoma atrasti dvi Visatos vietas, kur kosmologin\xc4\x97 konstanta skiriasi, ir tarp j\xc5\xb3 energij\xc4\x85 perdavin\xc4\x97ti su praradimais, ma\xc5\xbeesniais, nei kosmologin\xc4\x97s konstantos skirtumai, b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xc4\xafmanoma sukonstruoti am\xc5\xbein\xc4\x85j\xc4\xaf varikl\xc4\xaf, kuris energij\xc4\x85 gamint\xc5\xb3 \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1 niekur\xe2\x80\x9c. Pana\xc5\xa1i situacija b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima ir atradus kit\xc4\x85 (paralelin\xc4\x99) Visat\xc4\x85, kur kosmologin\xc4\x97s konstantos dydis yra kitoks.'