b'\n_START_ARTICLE_\nAtmosferos rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 identifikavimas ir matavimai\n_START_SECTION_\nHidrometeorai\n_START_PARAGRAPH_\nHidrometeorai \xe2\x80\x93 tai atmosferos rei\xc5\xa1kiniai, susij\xc4\x99 su \xc4\xafvairaus b\xc5\xabvio (skysto, kristalinio ir mi\xc5\xa1raus) vandens dalel\xc4\x97mis, krintan\xc4\x8diomis i\xc5\xa1 debes\xc5\xb3, susidaran\xc4\x8diomis ant \xc4\xafvairi\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3, pl\xc5\xabduriuojan\xc4\x8diomis ore arba pakeltomis v\xc4\x97jo._NEWLINE_Pagal susidarym\xc4\x85 hidrometeorai skirstomi \xc4\xaf keturis pogrupius:_NEWLINE_a) krintantys i\xc5\xa1 debes\xc5\xb3 (atmosferos krituliai);_NEWLINE_b) susidarantys ant objekt\xc5\xb3 ir \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus;_NEWLINE_c) pl\xc5\xabduriuojantys ore;_NEWLINE_d) pakelti v\xc4\x97jo._NEWLINE_Atmosferos krituliai \xe2\x80\x93 tai vandens b\xc5\xabvio, kristaliniai arba mi\xc5\xa1rieji hidrometeorai, krintantys i\xc5\xa1 debes\xc5\xb3. \xc5\xbdem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 pasiekia ne visada.\n_START_SECTION_\nLitometeorai\n_START_PARAGRAPH_\nLitometeorai \xe2\x80\x93 tai ore pl\xc5\xabduriuojan\xc4\x8dios arba v\xc4\x97jo perne\xc5\xa1amos smulkios, kietos, sausos d\xc5\xabm\xc5\xb3, dirvo\xc5\xbeemio, sm\xc4\x97lio arba biologin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s (\xc5\xbeiedadulk\xc4\x97s, sporos) dalel\xc4\x97s. Litometeorai meteorologin\xc4\x97se stotyse registruojami, kai matomumo nuotolis suma\xc5\xbe\xc4\x97ja iki 6 km ir dar labiau. Identifikuojant litometeorus pirmiausia juos reikia atskirti nuo r\xc5\xabkanos arba r\xc5\xabko. Pablog\xc4\x97jus matomumui d\xc4\x97l litometeor\xc5\xb3 oras b\xc5\xabna gana sausas (santykinis dr\xc4\x97gnis < 80%), ant \xc5\xbeol\xc4\x97s ar lap\xc5\xb3 nematyti vandens la\xc5\xa1eli\xc5\xb3 ar \xc5\xa1armos. Litometeorai, prie\xc5\xa1ingai negu r\xc5\xabkas ar r\xc5\xabkana, niekada nesusidaro po lietaus. Esant abejonei kas susidar\xc4\x97 r\xc5\xabkas ar migla, geriausia remtis automatinio or\xc5\xb3 detektoriaus parodymais.\n_START_SECTION_\nElektriniai rei\xc5\xa1kiniai\n_START_PARAGRAPH_\nElektriniai rei\xc5\xa1kiniai \xe2\x80\x93 tai \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferoje vykstan\xc4\x8di\xc5\xb3 elektros rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 visuma. Jie identifikuojami pagal optinius ir garso efektus. Susidaro \xc4\xafsielektrinus (\xc4\xafgavus elektros kr\xc5\xabv\xc4\xaf) oro dalel\xc4\x97ms, hidrometeorams ir dulk\xc4\x97ms. Atmosferos elektrin\xc4\x99 b\xc5\xabsen\xc4\x85 dar lemia oro daleli\xc5\xb3 jonizacija.\n_START_SECTION_\nOptiniai rei\xc5\xa1kiniai\n_START_PARAGRAPH_\nOptiniai rei\xc5\xa1kiniai susidaro sklindant atmosferoje matomojo diapazono (0,39 - 0,76 mikron\xc5\xb3) elektromagnetin\xc4\x97ms bangoms. \xc5\xa0i\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 susidarymas priklauso nuo atmosferos fizin\xc4\x97s b\xc5\xabsenos (termin\xc4\x97s stratifikacijos, tankio ir dr\xc4\x97gnio netolygum\xc5\xb3, hidrometeor\xc5\xb3 ir aerozoli\xc5\xb3 pasiskirstymo), tod\xc4\x97l pagal kai kuriuos optinius rei\xc5\xa1kinius galima tiksliau nustatyti hidrometeor\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf, debes\xc5\xb3 formas ir prognozuoti orus, nes optini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 pasirodymas yra tam tikr\xc5\xb3 meteorologini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3, vykstan\xc4\x8di\xc5\xb3 atmosferoje padarinys. Patys spalvingiausi ir efektyviausi optiniai rei\xc5\xa1kiniai susidaro Saul\xc4\x97s \xc5\xa1viesoje. Ta\xc4\x8diau tiesioginiai Saul\xc4\x97s spinduliai yra labai pavojingi akims. Patariama naudotis tamsiais akiniais, arba tiesiog pasisl\xc4\x97pti nuo spinduli\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKiti rei\xc5\xa1kiniai\n_START_PARAGRAPH_\nPrie \xc5\xa1i\xc5\xb3 atmosferos rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 priskiriami \xc5\xa1kvalas ir viesulas. Tai pavojingi rei\xc5\xa1kiniai, padarantis \xc5\xbealos mi\xc5\xa1kams pastatams, sodams ir kitoms vietov\xc4\x97ms.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0altiniai\n_START_PARAGRAPH_\nBukantis A. 2009. Atmosferos rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimai. Vilnius: VU leidykla.'