b"\n_START_ARTICLE_\nSvaras (pinigai)\n_START_PARAGRAPH_\nSvaras (angl. pound), livras (pranc. livr) ar lira (it. Lira)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Europos \xc5\xa1alyse nuo viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 naudojamas piniginio vieneto tipas, nuo XVIII a. kolonizacijos metu paplit\xc4\x99s didel\xc4\x97je pasaulio dalyje. \xc5\xa0iuo metu kaip savo nacionalin\xc4\x97s valiutos pavadinim\xc4\x85 svar\xc4\x85 ar lir\xc4\x85 naudoja 7 pasaulio valstyb\xc4\x97s._NEWLINE_Visi trys pavadinimai yra alternatyv\xc5\xabs ir kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 lotyn\xc5\xb3 kalbos libra pondus (t. y. mas\xc4\x97s svaras): liros pavadinimas yra paplit\xc4\x99s piet\xc5\xb3 Europoje, livro\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pranc\xc5\xabzijoje, o svaro (lokal\xc5\xabs variantai yra pound, pfund, funt ir kt.)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ir ryt\xc5\xb3 Europoje. Artim\xc5\xb3j\xc5\xb3 ryt\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse vietinis svaro pavadinimas yra lira arba al-Gunaih (Egipte, Sudane). Svarai, livrai ir liros \xc5\xbeymimi tuo pa\xc4\x8diu \xc5\xbeenklu: \xc2\xa3._NEWLINE_Iki decimalizacijos svar\xc4\x85/lir\xc4\x85 sudar\xc4\x97 20 sud\xc4\x97tini\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 (\xc5\xa1iling\xc5\xb3, sold\xc5\xb3, solid\xc5\xb3, sueld\xc5\xb3, s\xc5\xab ir t. t.) ir 124 dinarai (pensai, pfeningai).\n_START_SECTION_\nViduram\xc5\xbeiai\n_START_PARAGRAPH_\nSvaras kaip piniginis vienetas Europoje atsirado VIII a. diegiant Karoling\xc5\xb3 pinig\xc5\xb3 sistem\xc4\x85. Jo pavadinimas kilo i\xc5\xa1 mas\xc4\x97s vieneto\xc2\xa0\xe2\x80\x93 svaro. Svaras, kaip piniginis vienetas, atitiko svar\xc4\x85 sidabro. Karolio Did\xc5\xbeiojo svaras buvo tolygus 408,25 g, ta\xc4\x8diau ilgainiui skirtingose Europos vietov\xc4\x97se nusistov\xc4\x97jo skirtingi svarai, svyruojantys nuo 350 iki 520 g. Svarbiausi svarai naudojami piniginei vertei nustatyti buvo Tauerio (349,914 g) ir Trojos svaras (373,241 g) Anglijoje, Pary\xc5\xbeiaus livras (459 g) ir T\xc5\xabro livras (365,783 g) Pranc\xc5\xabzijoje, Florencijos lira (339 g) ir kiti._NEWLINE_Kadangi ankstyvaisiais viduram\xc5\xbeiais Europos ekonomik\xc4\x85 tenkino smulkesn\xc4\x97s vert\xc4\x97s monetos, t. y. denarai (1/240 svaro vert\xc4\x97s), soldai (1/20 svaro vert\xc4\x97s) ir t. t., svaras buvo daugiau pinigin\xc4\x97s vert\xc4\x97s i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka, nei reali moneta. Svaras sidabro buvo gana sunkus, tod\xc4\x97l jo monetizacija ilgai u\xc5\xbetruko. Tik tada, kai XIII a. Europos pinig\xc5\xb3 apyvartoje pasirod\xc4\x97 auksas (t. y. pereita prie bimetalin\xc4\x97s sistemos), gal\xc4\x97jo atsirasti svaro sidabro vert\xc4\x97s pinigai, ta\xc4\x8diau da\xc5\xbeniausiai jie nebuvo vadinami nei svarais, nei livrais, nei liromis. Svaro monetizacija pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc4\xafvyko Florencijoje, kur 1252 m. prad\xc4\x97tas kaldinti auksinis florinas. Jo aukso mas\xc4\x97 sudar\xc4\x97 apie 3,5 g. (t. y. 1/96 Florencijos svaro, kuris buvo apie 339 g), ir pagal vert\xc4\x99 atitiko svar\xc4\x85 sidabro. Kuomet 1523 m. Florencija nustojo kaldinti florinus, juos pakeit\xc4\x97 i\xc5\xa1 Venecijos kil\xc4\x99 tos pa\xc4\x8dios aukso mas\xc4\x97s dukatai (\xc4\x8dia kaldinti nuo 1284 m.), savo vert\xc4\x99 daugiau ar ma\xc5\xbeiau pastovi\xc4\x85 i\xc5\xa1laik\xc4\x99 iki pat XIX a._NEWLINE_Florinas, o v\xc4\x97liau dukatas, netruko i\xc5\xa1plisti po vis\xc4\x85 krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 Europ\xc4\x85 ir tapo svarbiausiu tarptautinio atsiskaitymo piniginiu vienetu. Jie buvo kaldinami ir naudojami kaip pinigas apie 150 Europos valstybi\xc5\xb3 ir de facto tapo visos Europos bendra valiuta. Gana greitai i\xc5\xa1 florin\xc5\xb3 arba greta j\xc5\xb3 i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 ir tos pa\xc4\x8dios ar pana\xc5\xa1ios vert\xc4\x97s vietin\xc4\x97s monetos: pvz., eskudas (Ispanijoje), guldenas (\xc5\xa0ventojoje Romos imperijoje), zlotas (Lenkijoje ir Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikoje) ir pan. Pranc\xc5\xabzijoje 1266 m. Liudvikas IX nukaldino auksin\xc4\x99 monet\xc4\x85 ekiu (pranc. \xc3\xa9cu d'or), kurios vert\xc4\x97 atitiko vien\xc4\x85 sidabrin\xc4\xaf T\xc5\xabro livr\xc4\x85, o 1360\xe2\x80\x931641 m. buvo kaldinamos vieno T\xc5\xabro livro vert\xc4\x97s auksin\xc4\x97s monetos, vadinamos frankais._NEWLINE_Anglijoje pirmosios svaro vert\xc4\x97s monetos nukaldintos 1489 m. Jos buvo auksin\xc4\x97s (7.322 g aukso), ir vadintos soverenais. 1606 m. jas pakeit\xc4\x97 auksin\xc4\x97s monetos junitai (angl. Unite). Nuo 1662 m. Anglija netur\xc4\x97jo svaro vert\xc4\x97s monet\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau artimiausia savo verte svarui buvo auksin\xc4\x97 gin\xc4\x97ja (21 \xc5\xa1ilingas). Tik 1817 m. j\xc5\xb3 kaldinimas (atgaivinus soveren\xc4\x85) atnaujintas. \xc5\xa0kotijoje ir Airijoje taip pat buvo kaldinamos svar\xc5\xb3 monetos._NEWLINE_Greta florin\xc5\xb3 ir dukat\xc5\xb3 atskirose \xc5\xa1alyse kursavo ir smulkesn\xc4\x97s vert\xc4\x97s sidabrin\xc4\x97s monetos. Ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l netolygaus \xc5\xa1i\xc5\xb3 monet\xc5\xb3 nuvert\xc4\x97jimo ir kintan\xc4\x8dio aukso-sidabro santykio, j\xc5\xb3 santykis su palyginus pastovaus kurso auksin\xc4\x97mis monetomis buvo nevienodas. Pvz., pa\xc4\x8dioje Florencijoje XIII a. florinas atitiko 1 sidabro lir\xc4\x85, tuo tarpu 1500 m. jis jau buvo vertas 7 sidabro lir\xc5\xb3. Kai kuriose \xc5\xa1alyse buvo siekiama palaikyti pastov\xc5\xb3 santyk\xc4\xaf tarp auksinio florino/dukato vert\xc4\x97s ir vietini\xc5\xb3 sidabrini\xc5\xb3 monet\xc5\xb3 vert\xc4\x97s. Pvz., Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikoje ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 fiksuotas santykis tarp sidabrinio gra\xc5\xa1io ir auksinio dukato (zloto) buvo 1:30._NEWLINE_Greta aukso monet\xc5\xb3, kurios i\xc5\xa1laik\xc4\x97 nevienod\xc4\x85 santyk\xc4\xaf su sidabriniais dinarais ir soldais, Europoje ilgainiui atsirado ir sidabriniai svarai bei liros, ta\xc4\x8diau \xc4\xafvertinti ne pagal svor\xc4\xaf ar vert\xc4\x99, o pagal nominal\xc4\x85. Tai buvo \xc4\xafmanoma tik po to, kai sidabriniai denarai ir soldai nuvert\xc4\x97jo. I\xc5\xa1laikant Karoling\xc5\xb3 pinig\xc5\xb3 sistemos principus, 20 sold\xc5\xb3 (\xc5\xa1iling\xc5\xb3) vert\xc4\x97s monetas kartais irgi buvo priimta vadinti svarais, livrais ar liromis. Italijoje 1472\xc2\xa0m. Venecijoje i\xc5\xa1leista Trono lira (ji tur\xc4\x97jo 6,52 g sidabro). Netrukus atsirado Milano, Genujos, Sardinijos, Toskanos liros.\n_START_SECTION_\nDecimalizacija ir nacionalin\xc4\x97s valiutos\n_START_PARAGRAPH_\n1775\xc2\xa0m. Europoje prasid\xc4\x97jo pinig\xc5\xb3 decimalizacija, kurios metu nuo Karoling\xc5\xb3 pinig\xc5\xb3 sistemos buvo pereinama prie \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s. Pirmoji decimalizacij\xc4\x85 \xc4\xafvykd\xc5\xbeiusi \xc5\xa1alis buvo Pranc\xc5\xabzija, kuri suskaid\xc4\x97 frank\xc4\x85 \xc4\xaf 100 dali\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 santim\xc5\xb3. Napoleono valdymo vykusi\xc5\xb3 kar\xc5\xb3 metu siek\xc4\x97 decimalizacij\xc4\x85 i\xc5\xa1platinti Europoje._NEWLINE_1862\xc2\xa0m. suvienytoji Italija lir\xc4\x85 pavert\xc4\x97 nacionaline valiuta ir j\xc4\x85 decimalizavo: Italijos lira padalinta \xc4\xaf 100 \xc4\x8dentesim\xc5\xb3. Kitos Apenin\xc5\xb3 pusiasalio valstyb\xc4\x97s (San Marinas, Vatikanas) taip pat \xc4\xaftvirtino lir\xc4\x85 kaip sav\xc4\x85sias nacionalines valiutas._NEWLINE_XIX a. Kipras ir Malta svaru (lira) savo valiutas pavadino Britanijos \xc4\xaftakoje. Tuo metu jos nebuvo decimalizuotos. 1971\xc2\xa0m. Did\xc5\xbeioji Britanija ir Airija vienos i\xc5\xa1 paskutini\xc5\xb3j\xc5\xb3 pasaulio \xc5\xa1ali\xc5\xb3 decimalizavo savo svar\xc4\x85, atsisakydamos nuo VIII a. i\xc5\xa1likusios Svaro-\xc5\xa1ilingo-penso (Karoling\xc5\xb3) sistemos. Svaras sterling\xc5\xb3 ir Airijos svaras padalintas \xc4\xaf 100 pens\xc5\xb3. Kad atskirti nuo sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 pens\xc5\xb3, \xc5\xa1iuos vadino \xe2\x80\x9enaujaisiais\xe2\x80\x9c. Tuo pat metu savo svarus decimalizavo ir Kipras bei Malta: Kipro svaras ir Maltos lira padalinti \xc4\xaf 100 cent\xc5\xb3."