b"\n_START_ARTICLE_\nPort Morsbis\n_START_SECTION_\nPad\xc4\x97tis ir klimatas\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s \xc4\xaf rytus nuo Port Morsbio uosto pakrant\xc4\x97s, Papua \xc4\xaflankoje, 9\xc2\xb048' piet\xc5\xb3 platumos ir 147\xc2\xb018' ryt\xc5\xb3 ilgumos. Miestas yra Oveno Stenlio kalnag\xc5\xabbrio (Owen Stanley Range) \xc5\xa1e\xc5\xa1\xc4\x97lyje, liet\xc5\xabs i\xc5\xa1silyja dar nepasiek\xc4\x99 miesto, tad per metus i\xc5\xa1krenta tik 1250 mm krituli\xc5\xb3 ir lyginant visos \xc5\xa1alies mastu, tai yra sausa vieta. Be to, tokia pad\xc4\x97tis miest\xc4\x85 taip pat apsaugo ir nuo audr\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMot\xc5\xb3 gentis dabartinio Port Morsbio apylink\xc4\x97se gyvena jau apie 2000 met\xc5\xb3. Uost\xc4\x85 1873 m. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 angl\xc5\xb3 kapitonas (v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 admirolas) D\xc5\xbeonas Morsbis (John Moresby), atplauk\xc4\x99s \xe2\x80\x9eBasilisk\xe2\x80\x9c laivu, ir pavadino viet\xc4\x85 Port Morsbiu (Morsbio uostu) savo t\xc4\x97vo, admirolo sero Ferfakso Morsbio (Fairfax Moresby), garbei. Anglai aneksavo uost\xc4\x85 1883\xe2\x80\x931884 m. ir paskelb\xc4\x97 j\xc4\xaf Britanijos Naujosios Gvin\xc4\x97jos administraciniu centru. Antrojo pasaulinio karo metais Port Morsbis buvo s\xc4\x85junginink\xc5\xb3 baz\xc4\x97 kariaujant su Japonija._NEWLINE_Po 1945 met\xc5\xb3 Port Morsbis buvo Australijos i\xc5\xa1orin\xc4\x97s teritorijos Papua (dabartin\xc4\x97 pietin\xc4\x97 Papua Naujosios Gvin\xc4\x97jos dalis) administracinis centras, taip pat jis administravo ir Naujosios Gvin\xc4\x97jos teritorij\xc4\x85, kuri\xc4\x85 JTO paved\xc4\x97 globoti Australijai. Tuo metu jis i\xc5\xa1 paprasto uosto pavirto nauju, gerai suplanuotu \xc5\xa1iuolaikiniu miestu. Sostin\xc4\x97s apygarda, kuri dabar sutampa su miesto ribomis, buvo \xc4\xafkurta 1974 metais. 1975 m. Papua Naujajai Gvin\xc4\x97jai gavus nepriklausomyb\xc4\x99, Port Morsbis tapo jos sostine. Vyriausyb\xc4\x97s pastatai yra tiek miesto centre, tiek ir priemies\xc4\x8diuose, gausu verslo rajon\xc5\xb3. Vanduo i\xc5\xa1gaunamas i\xc5\xa1 greta tekan\xc4\x8dios Lalokio (Laloki) up\xc4\x97s, kur pastatyta vandens j\xc4\x97gain\xc4\x97. Mieste yra Papua Naujosios Gvin\xc4\x97jos universitetas (\xc4\xafkurtas 1965 m.), gerai i\xc5\xa1vystyta laivyba (ypa\xc4\x8d su Sidn\xc4\x97jumi ir kitais Australijos uostais), daugiausia eksportuojamas kau\xc4\x8diukas, auksas ir kopra. I\xc5\xa1vystyta med\xc5\xbeio apdirbimo pramon\xc4\x97. Taip pat yra tarptautinis D\xc5\xbeeksono oro uostas, gera vietini\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 infrastrukt\xc5\xabra (nors susisiekimas su kitais \xc5\xa1alies miestais vis dar yra prastas). Yra karin\xc4\x97s kapin\xc4\x97s (Bowana). Mieste yra nema\xc5\xbeai kin\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_D\xc4\x97l didelio nelegali\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus, mieste yra gana daug nusikaltim\xc5\xb3, policijos korupcijos lygis gana auk\xc5\xa1tas. Gausu l\xc5\xab\xc5\xa1n\xc5\xb3."