b'\n_START_ARTICLE_\nHokingo spinduliavimas\n_START_PARAGRAPH_\nHokingo spinduliavimas (angl. Hawking radiation) \xe2\x80\x93 \xc5\xa1iluminis spinduliavimas, kur\xc4\xaf tur\xc4\x97t\xc5\xb3 skleisti juodosios bedugn\xc4\x97s d\xc4\x97l kvantini\xc5\xb3 efekt\xc5\xb3. Pavadintas brit\xc5\xb3 fiziko Stiveno Hokingo (Stephen Hawking) garbei, kuris pirmasis teori\xc5\xa1kai pagrind\xc4\x97 tokio spinduliavimo egzistavim\xc4\x85 1974 m.\n_START_SECTION_\nBendras supratimas\n_START_PARAGRAPH_\nJuodoji bedugn\xc4\x97 \xe2\x80\x93 erdv\xc4\x97s sritis, kurioje gravitacin\xc4\x97 j\xc4\x97ga tokia stipri, kad net \xc5\xa1viesa negali i\xc5\xa1tr\xc5\xabkti i\xc5\xa1 jos traukos lauko. Seniau buvo manoma, kad juodoji bedugn\xc4\x97 nespinduliuoja joki\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 arba elektromagnetini\xc5\xb3 bang\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau S. Hokingas remdamasis kvantine lauko teorija i\xc5\xa1kreivintoje erdv\xc4\x97je \xc4\xafrod\xc4\x97, kad toki\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 spinduliavimas tapatus \xc5\xa1iluminei spinduliuotei._NEWLINE_\xc5\xa0is spinduliavimas pagr\xc4\xafstas teorija, jog vakuume trump\xc4\x85 laik\xc4\x85 gali savaime susidaryti ir tuojau pat i\xc5\xa1nykti dalel\xc4\x97s ir jos antidalel\xc4\x97s pora. Jei tai \xc4\xafvyksta ties juodosios bedugn\xc4\x97s riba, viena daleli\xc5\xb3 gali nukristi \xc4\xaf bedugn\xc4\x99, o antroji \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1l\xc4\x97kti \xc4\xaf atvir\xc4\x85 kosmos\xc4\x85, sukurdama spinduliavim\xc4\x85. Taigi procesas vyksta ne pa\xc4\x8dioje juodojoje bedugn\xc4\x97je, o ties jos pavir\xc5\xa1iumi.'