b'\n_START_ARTICLE_\nX Window System\n_START_PARAGRAPH_\nX Window, X Window System, X11, X \xe2\x80\x93 grafin\xc4\x97 OS aplinka (ir tinklo protokolas), dirbanti kompiuteri\xc5\xb3 tinkluose, da\xc5\xbeniausiai naudojama UNIX ir GNU/Linux operacin\xc4\x97se sistemose, darbo stotyse._NEWLINE_Sukurta 1982\xe2\x80\x931984, kaip MIT student\xc5\xb3 projektas, skirtas VAX kompiuteriams panaudoti, dirbant tinkle. 1987 m. 11-oji \xc5\xa1ios sistemos (tiksliau, X protokolo) versija buvo paskelbta standartu. V\xc4\x97liau X Window buvo kei\xc4\x8diama labai nesmarkiai, tik papildant galimybes. X Window realizacijos yra sukurtos beveik visoms egzistuojan\xc4\x8dioms operacin\xc4\x97ms sistemoms (\xc4\xafskaitant DOS) ir kompiuteriams (\xc4\xafskaitant ir ki\xc5\xa1eninius). \xc5\xa0iuo metu labiausiai paplitusi yra X11R7 versija._NEWLINE_X Window nesukuria vartotojo aplinkos ir netgi grafini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 (mygtuk\xc5\xb3 etc.), o tik veikia kaip tarpin\xc4\x97 sistema tarp program\xc5\xb3 ir vartotojo. X Window turi atvirk\xc5\xa1tin\xc4\x99 kliento - serverio architekt\xc5\xabr\xc4\x85: \xc5\xbemogus dirba ne su klientu, o su serveriu, kuris valdo klaviat\xc5\xabr\xc4\x85, pel\xc4\x99 ir ekran\xc4\x85. Programos prie serverio prisijungia, naudodamos TCP/IP protokol\xc4\x85, kuriuo perduoda serveriui lang\xc5\xb3 i\xc5\xa1vaizd\xc4\x85 ir pan., o i\xc5\xa1 serverio gauna prane\xc5\xa1imus apie veiksmus su pele, klaviat\xc5\xabra ir t. t. Mygtukus, meniu ir kitus vaizdo elementus (angl. widgets) sukuria specialios bibliotekos (pvz., GTK+, Qt, Motif, Athena). Langus ir programas valdo atskira programa, vadinama lang\xc5\xb3 tvarkykle (angl. Window Manager).'