b'\n_START_ARTICLE_\nLempa\n_START_SECTION_\nIki lemp\xc5\xb3 suk\xc5\xabrimo\n_START_PARAGRAPH_\nGilioje senov\xc4\x97je \xc5\xbemon\xc4\x97s, ar j\xc5\xb3 pirmtakai, savo veikl\xc4\x85 gal\xc4\x97jo vystyti tik \xc5\xa1viesiu paros metu, nes b\xc5\xabtent tuo metu saul\xc4\x97s ap\xc5\xa1viestoje \xc5\xbdem\xc4\x97s pus\xc4\x97je i\xc5\xa1 saul\xc4\x97s atsklidusi\xc5\xb3 elektromagnetini\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 srautas ap\xc5\xa1vie\xc4\x8dia (regimoji \xc5\xa1viesa) ir \xc5\xa1ildo (infraraudonieji spinduliai) \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3._NEWLINE_Evoliucionuojant \xc5\xbemonijai buvo i\xc5\xa1mokta valdyti ugn\xc4\xaf, nes pasteb\xc4\x97ta, jog degdamos kai kurios med\xc5\xbeiagos (tais laikais buvo naudojama mediena ar inde laikomos \xc4\xafkaitusios anglies \xc5\xbearijos) skleid\xc5\xbeia \xc5\xa1vies\xc4\x85 ir \xc5\xa1ilum\xc4\x85. Taip \xc5\xbemogaus \xc5\xabkin\xc4\x97s veiklos diena buvo prat\xc4\x99sta, atlikti \xc4\xafvairius darbus buvo \xc4\xafmanoma ir nakt\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdvak\xc4\x97s ir deglai\n_START_PARAGRAPH_\nApie 3000 m. pr. m. e. i\xc5\xa1randamos \xc5\xbevak\xc4\x97s._NEWLINE_V\xc4\x97liau ap\xc5\xa1vietimui buvo naudojami ilgai degantys fakelai ar balanos. I\xc5\xa1mirkius juos alyvoje ar riebaluose buvo pagerinta j\xc5\xb3 degimo kokyb\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nAliejin\xc4\x97s lempos\n_START_PARAGRAPH_\nPirmosios tikros lempos \xe2\x80\x93 aliejin\xc4\x97s lempos atsiradimas yra labai miglotas, bet IV a. prie\xc5\xa1 m\xc5\xabs\xc5\xb3 er\xc4\x85 tokios lempos buvo naudojamos Graikijoje. Pirmosios tokio tipo lempos buvo indai, pagaminti i\xc5\xa1 akmens, molio, kaul\xc5\xb3, ar kriaukl\xc4\x97, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 buvo \xc4\xafpilama alyva ar riebalai ir deginami._NEWLINE_V\xc4\x97liau, pasteb\xc4\x97jus kapiliarumo po\xc5\xbeym\xc4\xaf, buvo naudojamas rezervuaras ir imta deginti nebe atvir\xc4\x85 ind\xc4\x85, o dagties gal\xc4\x85. Graikai ir rom\xc4\x97nai naudojo daug dag\xc4\x8di\xc5\xb3, kad i\xc5\xa1gauti ry\xc5\xa1kesn\xc4\x99 \xc5\xa1vies\xc4\x85. \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Europoje labiausiai paplitusi lempos forma buvo atviras akmeninis puodas, pripildytas riebal\xc5\xb3 ir \xc4\xafmerkta dagtimi. Tokio tipo lempas vis dar vartoja inuitai (eskimai)._NEWLINE_XVIII a. buvo padarytas didelis patobulinimas \xe2\x80\x93 imta naudoti plok\xc5\xa1\xc4\x8dias dagtis, kurios dav\xc4\x97 didesn\xc4\x99 liepsna nei apvalios. \xc5\xa0ved\xc5\xb3 mokslininkas Aime Argandas i\xc5\xa1rado stiklin\xc4\x99 vamzdin\xc4\x99 lemp\xc4\x85, kuri deg\xc4\x97 \xc5\xa1viesiau, ned\xc5\xabmijo, ir buvo apsaugota nuo v\xc4\x97jo. \xc5\xa0i sistema v\xc4\x97liau buvo pritaikyta duj\xc5\xb3 lempose._NEWLINE_1792 m. Viljamas Merdokas (William Murdoch) ap\xc5\xa1viet\xc4\x97 savo namus ir biur\xc4\x85 dujomis. Po to \xc5\xa1i kuro r\xc5\xab\xc5\xa1is buvo s\xc4\x97kmingai pritaikyta miest\xc5\xb3 ap\xc5\xa1vietimui. Vis d\xc4\x97lto, kur dujotieki\xc5\xb3 nebuvo, buvo naudojamos ir paprastos lempos su dagtimis ir degal\xc5\xb3 rezervuarais. Ma\xc5\xbedaug iki XIX a. vidurio tokio tipo lemp\xc5\xb3 degalais buvo banginio taukai, v\xc4\x97liau (ma\xc5\xbedaug nuo 1840 m.) juos pakeit\xc4\x97 \xc5\xbeibalas, kurio privalumai yra \xc5\xa1varumas, pigumas bei saugumas, nes vietoj aliejaus buvo naudojamas naftos produkt\xc5\xb3 kuras.\n_START_SECTION_\nElektros lempos\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. pab., \xc5\xa1ie lemp\xc5\xb3 tipai u\xc5\xbeleido viet\xc4\x85 kaitinamosioms elektros lempoms. Pirmasis eksperimentus i\xc5\xa1gaunant \xc5\xa1vies\xc4\x85 elektra prad\xc4\x97jo brit\xc5\xb3 chemikas seras Hemfris Deivis (Humphry Davy). Jis gamino elektros lankus (1802 m. pademonstravo pirm\xc4\x85j\xc4\xaf variant\xc4\x85) ir buvo suk\xc5\xabr\xc4\x99s platinin\xc4\x97s vielos, kuri \xc5\xa1vyt\xc4\x97jo ore, leid\xc5\xbeiant ja srov\xc4\x99, model\xc4\xaf. Apie 1840 m. buvo u\xc5\xbepatentuota kaitinamoji elektros lemput\xc4\x97. Ta\xc4\x8diau tokios lemput\xc4\x97s buvo nepopuliarios, kadangi dar nebuvo priemoni\xc5\xb3 sukurti pakankam\xc4\x85 vakuum\xc4\x85, kuris apsaugot\xc5\xb3 kaitinimo si\xc5\xablel\xc4\xaf nuo sudegimo. Be to, elektros energija buvo per brangi._NEWLINE_1867 m. A. E. Becquerel pademonstravo pirm\xc4\x85j\xc4\x85 liuminescencin\xc4\x99 lemp\xc4\x85._NEWLINE_1878 ir 1879 metais angl\xc5\xb3 i\xc5\xa1rad\xc4\x97jas Tomas Svenas (Thomas Swan) ir amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1rad\xc4\x97jas Tomas Edisonas (Thomas Edison) suk\xc5\xabr\xc4\x97 anglin\xc4\xaf kaitinimo si\xc5\xablel\xc4\xaf turin\xc4\x8di\xc4\x85 lemp\xc4\x85. Pagerinus vakuumo kokyb\xc4\x99 ir esant jau platesniam elektros energijos naudojimui, \xc5\xa1i lemput\xc4\x97 peln\xc4\x97 s\xc4\x97km\xc4\x99. Anglis volframu buvo pakeista 1907 m., o pripildytos dujomis lempos sukurtos 1913 m. 1911 m. Georges Claude sukuria neonin\xc4\x99 lemp\xc4\x85. Dienos \xc5\xa1viesos lempa buvo sukurta 1938 m._NEWLINE_1962 m. Nick Holonyak Jr. suk\xc5\xabr\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf prakti\xc5\xa1kai pritaikom\xc4\x85 matomo spektro \xc5\xa1viesos diod\xc4\x85 (LED).\n_START_SECTION_\nLiuminescencin\xc4\x97s (dienos \xc5\xa1viesos) lempos veikimo principas\n_START_PARAGRAPH_\nLiuminescencin\xc4\x97 lempa yra sudaryta i\xc5\xa1 liuminoforu padengto vamzd\xc5\xbeio, u\xc5\xbepildyto inertin\xc4\x97mis dujomis (argono) ir nedideliu kiekiu gyvsidabrio, starterio ir balasto (droselio)._NEWLINE_Tarp lempos galuose esan\xc4\x8di\xc5\xb3 elektrod\xc5\xb3 tekanti srov\xc4\x97 su\xc5\xbeadina gyvsidabrio atomus, kurie spinduliuoja ultravioletin\xc4\x99 \xc5\xa1vies\xc4\x85. Liuminoforas ultravioletin\xc4\x99 \xc5\xa1vies\xc4\x85 paver\xc4\x8dia kitomis spalvomis. Priklausomai nuo liuminoforo, galima gauti \xc5\xa1iltesnius ar \xc5\xa1altesnius baltos \xc5\xa1viesos atspalvius ar kit\xc5\xb3 spalv\xc5\xb3 \xc5\xa1vies\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1jungta lempa yra u\xc5\xbepildyta nejonizuotomis dujomis, tod\xc4\x97l jos var\xc5\xbea labai didel\xc4\x97. Kad \xc4\xafjungta lempa prad\xc4\x97t\xc5\xb3 \xc5\xa1viesti, starteris u\xc5\xbetrumpin\xc4\x85 lempos grandin\xc4\x99 ir, tekant srovei, lempos galuose esantys elektrodai, kaista. Apie juos susidaro elektron\xc5\xb3 debes\xc4\x97lis. Starteriui kontaktus atjungus, balastiniame droselyje indukuojasi didel\xc4\x97 saviindukcijos elektrovara, kuri sumuojasi su maitinimo maitinimo \xc4\xaftampa ir jonizuoja dujas, kuriomis ima tek\xc4\x97ti srov\xc4\x97, lempos var\xc5\xbea suma\xc5\xbe\xc4\x97ja._NEWLINE_\xc5\xa0vie\xc4\x8dianti lempa u\xc5\xbepildyta jonizuotomis dujomis, tod\xc4\x97l jos var\xc5\xbea labai ma\xc5\xbea ir ji turi b\xc5\xabti jungiama per srov\xc4\x99 ribojant\xc4\xaf \xc4\xafrengin\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0viesos diodai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuo metu vis labiau plinta \xc5\xa1viesos diodai, kurie spinduliuoja vis\xc4\x85 matomos \xc5\xa1viesos spektr\xc4\x85.'