b'\n_START_ARTICLE_\nDeizmas\n_START_PARAGRAPH_\nDeizmas (lot. Deus - Dievas) \xe2\x80\x93 religin\xc4\x97 filosofija, teigianti, kad nors dievas ir egzistuoja, reikia pasikliauti savo protu, logika ir asmenine patirtimi; tik\xc4\x97jimas dievu remiantis racionaliu pagrindu, be jokio pasitik\xc4\x97jimo religijomis bei j\xc5\xb3 autoritetais. Kaip prie\xc5\xa1ingyb\xc4\x99 deizmui galima imti fideizm\xc4\x85, sutinkam\xc4\x85 daugelyje krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s form\xc5\xb3._NEWLINE_Deistai paprastai teigia, jog dievas suk\xc5\xabr\xc4\x99s visat\xc4\x85, atsiribojo nuo savo k\xc5\xabrinio, \xc4\xaf tolimesn\xc4\x99 jos raid\xc4\x85 nebesiki\xc5\xa1a. Filosofijos taip pat yra atmetami visi antgamtiniai rei\xc5\xa1kiniai (stebuklai, apsirei\xc5\xa1kimai, prana\xc5\xa1yst\xc4\x97s). Skepti\xc5\xa1kai vertinami daugelis tik\xc4\x97jim\xc5\xb3, teigian\xc4\x8di\xc5\xb3, kad dievas save atskleid\xc4\x97 per religinius tekstus. \xc5\xa0ventasis Ra\xc5\xa1tas, Koranas ir kiti religiniai tekstai yra laikomi paprast\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 interpretacijomis, o ne autoritetingais \xc5\xa1altiniais. Teigiama, jog dievas n\xc4\x97ra pasiekiamas per jokias religijas, sakramentus, apeigas ir t. t._NEWLINE_Deizmas buvo labai populiarus \xc5\xa1vietimo epochoje ir XIX a.\n_START_SECTION_\nDeizmo r\xc5\xab\xc5\xa1ys\n_START_PARAGRAPH_\nKadangi deizmas neturi ra\xc5\xa1ytini\xc5\xb3 etikos kodeks\xc5\xb3, viening\xc5\xb3 religini\xc5\xb3 teigini\xc5\xb3, bei skatina asmenine patirtimi gr\xc4\xafstas i\xc5\xa1vadas, jis neturi bendro sutarimo savo atstov\xc5\xb3 tarpe d\xc4\x97l daugyb\xc4\x97s dalyk\xc5\xb3. Nors daugelis sutinka tokiais klausimais, kaip dievo nesiki\xc5\xa1imas \xc4\xaf Visat\xc4\x85, ar antgamtini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau, kas nutinka po mirties, sielos egzistavimas, dievo, ar dievybi\xc5\xb3 pob\xc5\xabdis, tikslai ir t. t. paliekama kiekvieno asmeninei nuomonei._NEWLINE_Monodeizmas - Teigia, kad Visat\xc4\x85 suk\xc5\xabr\xc4\x97 vienas dievas. Jis Visata domisi ir j\xc4\x85 tyrin\xc4\x97ja, ta\xc4\x8diau nuo suk\xc5\xabrimo niekaip nesiki\xc5\xa1a._NEWLINE_Polideizmas - Prie\xc5\xa1ingai monodeizmui teigia, kad tokios neapr\xc4\x97piamos ir sud\xc4\x97tingos visatos negal\xc4\x97jo sukurti tik vienas dievas ir \xc4\xaf j\xc4\x85 nesiki\xc5\xa1ti. Skirtingas visatos dalis suk\xc5\xabr\xc4\x97 skirtingi dievai, o d\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties \xc4\xaf j\xc4\x85 ir nesiki\xc5\xa1a._NEWLINE_Pandeizmas - Pandeistai tiki, kad dievas yra Visata ir Visata yra dievas. Kiekvienas, gyvas dalykas ar ne, t\xc4\x97ra dievo dalis, ta\xc4\x8diau tai nerei\xc5\xa1kia, kad jis kaip nors ki\xc5\xa1asi \xc4\xaf \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gyvenim\xc4\x85, tik kad tai ir yra dievas._NEWLINE_Panendeizmas - Pritaria pandeiztiniui Visatos supratimui, ta\xc4\x8diau teigia, jog ji t\xc4\x97ra viena dievo dalis. Taip paliekant galimybes astronom\xc5\xb3 tarpe populiarioms daugyb\xc4\x97s visat\xc5\xb3 ir pana\xc5\xa1ioms teorijoms._NEWLINE_Procesinis (raidos, eigos) deizmas - Kaip ir pandeizme, dievas ir yra pati Visata. Nors jis am\xc5\xbeinas, ta\xc4\x8diau, kaip ir viskas kitkas Visatoje, yra pavaldus laikui, tod\xc4\x97l n\xc4\x97ra pastovus, nuolat kei\xc4\x8diasi._NEWLINE_Krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kasis deizmas - Atstovai tiki, kad J\xc4\x97zaus Kristaus \xc5\xbeod\xc5\xbeiai yra deiztinis mokymas. Akcentuojami Biblijoje apra\xc5\xa1yti mokymai apie taik\xc4\x85 ir meil\xc4\x99, ta\xc4\x8diau atsisakoma vis\xc5\xb3 antgamtini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 (vaik\xc5\xa1\xc4\x8diojimas vandeniu, vandens vertimas vynu)._NEWLINE_Filosofinis deizmas - Kitaip nei Krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kajame, nesikliaunama vienu \xc5\xa1altiniu. Atsakym\xc5\xb3 ie\xc5\xa1koma \xc4\xafvairiose ir skirtingose religijose, bei j\xc5\xb3 tekstuose, atmetant antgamti\xc5\xa1kus rei\xc5\xa1kinius kaip mitus._NEWLINE_Mokslinis deizmas - Tikriausiai grie\xc5\xbe\xc4\x8diausia i\xc5\xa1 deizmo form\xc5\xb3, teigianti, kad religija tur\xc4\x97t\xc5\xb3 naudoti mokslinius tyrimus ir metodik\xc4\x85. Dievo \xc4\xafrodym\xc5\xb3 labiausiai ie\xc5\xa1ko kvantin\xc4\x97s fizikos srityje, nes b\xc5\xabtent subatomin\xc4\xaf pasaul\xc4\xaf yra labai sunku paai\xc5\xa1kinti.'