b'\n_START_ARTICLE_\nMax Bruch\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nMaksas Kristijanas Frydrichas Bruchas gim\xc4\x97 1838 m. sausio 6 d. Kelne. Jo t\xc4\x97vas Augustas buvo teisininkas, v\xc4\x97liau Kelno policijos vir\xc5\xa1ininkas. Muzikos M. Bruchas kartu su vienintele seserimi Matilda vaikyst\xc4\x97je pramoko i\xc5\xa1 motinos. Tarp 7 ir 10 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus rod\xc4\x97 talent\xc4\x85 tapybai, b\xc5\xabdamas devyneri\xc5\xb3 para\xc5\xa1\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\x85 savo kompozicij\xc4\x85, dain\xc4\x85 motinos gimtadienio proga. Vaikyst\xc4\x97je jis ra\xc5\xa1\xc4\x97 daug ma\xc5\xbeos apimties k\xc5\xabrini\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 ma\xc5\xbeai kas i\xc5\xa1liko. Muzikos teorijos pagrind\xc5\xb3 pramoko pas t\xc4\x97vo draug\xc4\x85, prof. Heinrich\xc4\x85 Breinden\xc5\xa1tein\xc4\x85 i\xc5\xa1 Bonos. B\xc5\xabdamas keturiolikos laim\xc4\x97jo Frankfurto prie Maino Mocarto fondo priz\xc4\x85, kas leido jam t\xc4\x99sti studijas Kelne. Jis buvo F. Hilerio ir K. Reinek\xc4\x97s, F. Broinungo mokinys. Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 ir ilgalaik\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 jam padar\xc4\x97 mokymasis pas Ferdinand\xc4\x85 Hiler\xc4\xaf. Pirmuoju reik\xc5\xa1mingu M. Brucho k\xc5\xabriniu tapo 1858 m. pastatyta opera \xe2\x80\x9ePok\xc5\xa1tai, gudryb\xc4\x97s ir ker\xc5\xa1tas\xe2\x80\x9c (Scherz, List und Rache, op. Nr. 1) J. V. G\xc4\x97t\xc4\x97s k\xc5\xabrybos motyvais. M. Bruchas bendrai lavinosi namie ir 1859 m. padedant rekomendacijoms buvo priimtas mokytis filosofijos Bonos universitete, kur\xc4\xaf paliko po pusme\xc4\x8dio. 1858\xe2\x80\x931861\xc2\xa0m. d\xc4\x97st\xc4\x97 Kelne. 1861 m. mirus t\xc4\x97vui \xc5\xa1eimai pad\xc4\x97jo tolimas giminaitis, pramonininkas Alfredas Krupas ir M. Bruchas gal\xc4\x97jo keliauti po Vokietijos miestus, surasti ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 su leid\xc4\x97jais._NEWLINE_1862\xe2\x80\x931880\xc2\xa0m. M. Bruchas dirbo dirigentu Vokietijos miestuose. 1862\xe2\x88\x921864 m. gyvendamas Manheime M. Bruchas para\xc5\xa1\xc4\x97 k\xc5\xabrinius, kurie j\xc4\xaf i\xc5\xa1garsino tarp vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 publikos: oper\xc4\x85 \xe2\x80\x9eLorelei\xe2\x80\x9c (Die Loreley, libr. Emanuel Geibel) ir dain\xc4\x85 vyr\xc5\xb3 chorui \xe2\x80\x9eFrithjof\xe2\x80\x9c. 1865\xe2\x88\x921867 m. buvo Koblenco dvaro muzikos direktoriumi ir para\xc5\xa1\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf savo koncert\xc4\x85 smuikui G minore (op. Nr. 26). Tre\xc4\x8dioji ir paskutin\xc4\x97 M. Brucho opera \xe2\x80\x9eHermion\xc4\x97\xe2\x80\x9c, sukurta 1870 m., nebuvo s\xc4\x97kminga. S\xc4\x97km\xc4\x97s kompozitorius sulauk\xc4\x97 su stambios apimties k\xc5\xabriniais chorui ir orkestrui \xe2\x80\x9eGra\xc5\xbeioji Elena\xe2\x80\x9c (Sch\xc3\xb6n Ellen, 1867) ir \xe2\x80\x9eOdis\xc4\x97jas\xe2\x80\x9c (Odysseus, 1872). 1867\xe2\x88\x921870 m. Zondershauzeno dvaro muzikos direktorius. Po to dirbo laisvai samdomu kompozitoriumi. 1878\xe2\x88\x921880 m. dirigavo Berlyne, 1883\xc2\xa0m. Liverpulio filharmonijos draugijos, 1883\xe2\x80\x931889 Vroclavo orkestr\xc5\xb3 draugijos dirigentas. Tarp pamin\xc4\x97tin\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3: \xe2\x80\x9e\xc5\xa0koti\xc5\xa1ka fantazija\xe2\x80\x9c (1880, smuikui ir orkestrui) ir \xe2\x80\x9eKol Nidrei\xe2\x80\x9c (1881, violon\xc4\x8delei ir orkestrui). Su \xc5\xbemona Klara Tu\xc4\x8dek kompozitorius susilauk\xc4\x97 keturi\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3._NEWLINE_1891\xe2\x80\x931910\xc2\xa0m. M. Bruchas d\xc4\x97st\xc4\x97 Berlyno karali\xc5\xa1kojoje men\xc5\xb3 akademijoje; kompozicijos profesorius, nuo 1907\xc2\xa0m. viceprezidentas. 1893 m. apdovanotas Kembrid\xc5\xbeo universiteto garb\xc4\x97s daktaro laipsniu. M. Bruchas buvo gerbiamu, ta\xc4\x8diau nelabai auk\xc5\xa1tai vertinamu to meto kompozitoriumi, o jo neigiamas po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf R. Vagnerio ir F. Listo k\xc5\xabryb\xc4\x85 atitolino j\xc4\xaf nuo tuometin\xc4\x97s muzikin\xc4\x97s kult\xc5\xabros. Jo F. Mendelsono ir R. \xc5\xa0umano muzikos tradicij\xc5\xb3 prisilaikymas l\xc4\x97m\xc4\x97, kad ir gyvenimo pabaigoje sukurti M. Brucho k\xc5\xabriniai skamb\xc4\x97jo tarsi para\xc5\xa1yti XIX a. viduryje. Per vis\xc4\x85 ilg\xc4\x85 savo gyvenim\xc4\x85 M. Bruchas liko i\xc5\xa1tikimas XIX a. vidurio romantizmo muzikos tradicijai, nepri\xc4\x97m\xc4\x97 poky\xc4\x8di\xc5\xb3 ir gyvenimo pabaigoje tapo vis labiau izoliuota fig\xc5\xabra muzikin\xc4\x97je kult\xc5\xabroje. Tarp jo mokini\xc5\xb3 Berlyne buvo Otorinas Respigis ir Ralfas Vonas Viljamsas. M. Bruchas suk\xc5\xabr\xc4\x97 3 operas, tarp j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eLoreley\xe2\x80\x9c (past. 1863\xc2\xa0m.), 3 simfonijas, 3 koncertus smuikui ir orkestrui (Nr. 1, g-moll, 1868\xc2\xa0m.), kamerin\xc4\x97s muzikos, chor\xc5\xb3, dain\xc5\xb3. Vertingiausi\xc4\x85 M. Brucho k\xc5\xabrybos dal\xc4\xaf sudaro kantatos ir oratorijos, tarp j\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eOdis\xc4\x97jas\xe2\x80\x9c (1872\xc2\xa0m.), \xe2\x80\x9eArminijus\xe2\x80\x9c (1875\xc2\xa0m.), \xe2\x80\x9eMoz\xc4\x97\xe2\x80\x9c (1894\xc2\xa0m.), \xe2\x80\x9eMotinos \xc5\xbeem\xc4\x97s balsas\xe2\x80\x9c (1916\xc2\xa0m.). K\xc5\xabryba turi voki\xc5\xa1kojo romantizmo bruo\xc5\xbe\xc5\xb3._NEWLINE_M. Bruchas mir\xc4\x97 Frydenau (dabar Berlyno dalis) 1920\xc2\xa0m. spalio 2 d. \xc5\xbdinomiausiu jo k\xc5\xabriniu yra 1866 m. para\xc5\xa1ytas \xe2\x80\x9eKoncertas smuikui G minore\xe2\x80\x9c.'