b'\n_START_ARTICLE_\nNe\xc5\xa1o pusiausvyra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdaidim\xc5\xb3 teorijoje Ne\xc5\xa1o pusiausvyra vadinami vieno ar daugiau \xc5\xbeaid\xc4\x97j\xc5\xb3 \xc5\xbeaidimo sprendimai, kuriuose n\xc4\x97 vienas \xc5\xbeaid\xc4\x97jas negali padidinti savo laim\xc4\x97jimo vienpusi\xc5\xa1kai pakeit\xc4\x99s savo sprendim\xc4\x85, tod\xc4\x97l reikalingas bendras \xc5\xbeaidimo dalyvi\xc5\xb3 pasirinkimas. \xc5\xa0i pusiausvyros koncepcija pavadinta j\xc4\x85 apra\xc5\xa1iusio matematiko D\xc5\xbeono Forbso Ne\xc5\xa1o garbei.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPana\xc5\xa1i\xc4\x85 pusiausvyros koncepcij\xc4\x85 pirmasis dar 1838 m. pateik\xc4\x97 Antuanas Augustinas Kurno savo oligopolijos teorijoje. Mai\xc5\xa1ytos Ne\xc5\xa1o pusiausvyros koncepcij\xc4\x85 1947 m. pasi\xc5\xabl\xc4\x97 D\xc5\xbeonas fon Neimanas ir Oskaras Morgern\xc5\xa1eteris, ta\xc4\x8diau tik \xc5\xbeaidimams nuline suma, t. y. kad mai\xc5\xa1ytos strategijos Ne\xc5\xa1o pusiausvyra egzistuoja bet kuriame nulin\xc4\x97s sumos \xc5\xbeaidime su baigtiniu veiksm\xc5\xb3 skai\xc4\x8diumi. ta\xc4\x8diau J. Ne\xc5\xa1as pirmasis savo disertacijoje \xe2\x80\x9eNekooperaciniai \xc5\xbeaidimai\xe2\x80\x9c (1950 m.) parod\xc4\x97, kad Ne\xc5\xa1o pusiausvyra turi b\xc5\xabti bet kokiame \xc5\xbeaidime su baigtiniu veiksm\xc5\xb3 skai\xc4\x8diumi.'