b'\n_START_ARTICLE_\nFiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nFiziologija (gr. \xcf\x86\xcf\x8d\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82, ph\xc3\xbdsis \xe2\x80\x9egamta\xe2\x80\x9c ir \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82, l\xc3\xb3gos \xe2\x80\x9emokslas, protas\xe2\x80\x9c; gr.: \xcf\x86\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1) \xe2\x80\x93 mokslas, tiriantis gyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 fizikines, biochemines ir informacijos perdirbimo funkcijas. Tradici\xc5\xa1kai fiziologijos mokslas skirstomas \xc4\xaf augal\xc5\xb3 fiziologij\xc4\x85 ir gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 fiziologij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau fiziologijos principai yra tie patys visiems organizmams, pvz., \xc5\xbeinios apie mieli\xc5\xb3 l\xc4\x85steles gali b\xc5\xabti pritaikomos ir \xc5\xbemogaus l\xc4\x85stel\xc4\x97ms._NEWLINE_Normalioji fiziologija nagrin\xc4\x97ja sveiko organizmo funkcijas, j\xc5\xb3 reguliavimo mechanizmus. Norint suprasti gyvo organizmo funkcijas b\xc5\xabtina i\xc5\xa1manyti jo strukt\xc5\xabr\xc4\x85, sandar\xc4\x85. Tod\xc4\x97l fiziologija glaud\xc5\xbeiai siejasi su anatomija, histologija, biochemija, biofizika. Fiziologija siejasi ir su kitais mokslais: zoologija, genetika, matematika, chemija, fizika. Fiziologijos tyrimo objektas: gyvas organizmas ar jo strukt\xc5\xabrin\xc4\x97s dalys (organ\xc5\xb3 sistemos, organai, audiniai, l\xc4\x85stel\xc4\x97s)._NEWLINE_Fiziologija padeda suprasti sveiko organizmo veikl\xc4\x85, jo sugeb\xc4\x97jim\xc4\x85 prisitaikyti prie nuolat kintan\xc4\x8dios aplinkos, nepakitus vidin\xc4\x97s terp\xc4\x97s sud\xc4\x97\xc4\x8diai. Fiziologija sudaro teorin\xc4\xaf ir praktin\xc4\xaf pagrind\xc4\x85 nagrin\xc4\x97jant organizme vykstan\xc4\x8dius patologinius procesus._NEWLINE_Sporto fiziologija tiria organizmo strukt\xc5\xabr\xc4\x85 bei funkcij\xc5\xb3 poky\xc4\x8dius veikiant fiziniams kr\xc5\xabviams. Joje taikoma koncepcija, kad veikiant fiziniams kr\xc5\xabviams organizmas prie j\xc5\xb3 adaptuojasi. _NEWLINE_Sporto fiziologijos raida. Sporto fiziologija gana jaunas mokslas. tik XIX a. pabaigoje (1889 m.) Londone buvo i\xc5\xa1leistas pirmas fizini\xc5\xb3 pratim\xc5\xb3 vadov\xc4\x97lis kurio autorius F. La\'Grange. XX a. prad\xc5\xbeioje \xc5\xa1\xc4\xaf moksl\xc4\x85 toliau vyst\xc4\x97 F. Chopkinas, nustat\xc4\x99s ry\xc5\xa1\xc4\xaf tarp raumen\xc5\xb3 veiklos ir laktato kaupimosi. 1921 m. A. Dilas \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 laboratorij\xc4\x85 nuovargio kilmei tirti. Po pirmojo pasaulinio karo \xc4\xafvyk\xc4\x99s didelis k\xc5\xabno kult\xc5\xabros ir sporto progresas l\xc4\x97m\xc4\x97 audring\xc4\x85 sporto fiziologijos mokslo raid\xc4\x85. Teorines jos raidos prielaidas galima aptikti daugelio to meto fiziolog\xc5\xb3, pavyzd\xc5\xbeiu: D. Sargento, D\xc5\xbe. Mak-Kardi, K. Kuperio, P. Anochino darbuose. Didelis nuopelnas pl\xc4\x97tojant sporto fiziologijos moksl\xc4\x85 skiriamas A. Krestovnikovui, kuris 1938 ir 1939 m. para\xc5\xa1\xc4\x97 sporto fiziologijos vadov\xc4\x97l\xc4\xaf ir manografij\xc4\x85 "Sporto fiziologija".\n_START_SECTION_\nFiziologijos mokslas Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLDK vyriausioje mokykloje prad\xc4\x97ti d\xc4\x97styti medicinos mokslai kai 1781 m. Medicinos fakultetas (Collegium medicum). Fiziologij\xc4\x85 prad\xc4\x97jo d\xc4\x97styti Steponas Laurynas Bizis 1783 m., ta\xc4\x8diau tik 1804 m. A. Bekiu ir Andrius Sniadeckis \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Fiziologijos katedr\xc4\x85._NEWLINE_1919 m. atkuriama fiziologijos katedra S. Batoro universitete. 1939 m. v\xc4\x97l atkuriama Fiziologijos katedra VU, d\xc4\x97stytojai - J. \xc5\xa0opauskas, A. Sketeris ir kt._NEWLINE_Antrojoje XX a. pus\xc4\x97je doc. J. Jur\xc5\xa1a d\xc4\x97st\xc4\x97 kraujo fiziologij\xc4\x85, prof. D. Mikalauskait\xc4\x97 d\xc4\x97st\xc4\x97 maisto ir mitybos fiziologij\xc4\x85, prof. Z. A. Ku\xc4\x8dinskien\xc4\x97, doc. L. Sinkevi\xc4\x8dien\xc4\x97 - CNS fiziologija, doc. P. \xc5\xbdebrauskas - PNS, CNS.\n_START_SECTION_\nTermino kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x85voka atsirado \xc5\xbdano Fernelio (Jean Fernel, 1497\xe2\x80\x931558) d\xc4\x97ka.'