b'\n_START_ARTICLE_\nDalmatija (Romos provincija)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nRegionas \xc4\x97m\xc4\x97 kelti Romos valstyb\xc4\x97s susidom\xc4\x97jim\xc4\x85, kai tik prasid\xc4\x97jo Romos ekonomin\xc4\x97 ir politin\xc4\x97 ekspansija III a. pr. m. e. \xc4\x8cia Roma susid\xc5\xabr\xc4\x97 su Ilyrijos karalyste ir dalmat\xc5\xb3 gentimis. Po Ilyrijos kar\xc5\xb3 (228\xe2\x80\x93227 ir 219 m. pr. m. e.), kuriuos suk\xc4\x97l\xc4\x97 dalmat\xc5\xb3 piratavimas, Romos respublika apie 156 m.pr.m.e. \xc4\xaf pietus nuo Neretvos up\xc4\x97s suk\xc5\xabr\xc4\x97 savo protektorat\xc4\x85. \xc5\xa0iauriau Neretvos esanti teritorija \xc4\xaf protektorat\xc4\x85 palaipsniui \xc4\xafjungta v\xc4\x97liau, o 32-37 m. pr. m. e. \xc4\xafkurta Romos provincija Ilyrija. Grei\xc4\x8diausiai d\xc4\x97l to, kad dalmatai 6-9 m. e. m. prisijung\xc4\x97 prie ilyr\xc5\xb3 sukilimo Panonijoje, 10 ar 20 m. e. m. imperatorius Augustas Ilyrij\xc4\x85 padalino \xc4\xaf Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x99 ir \xc5\xbdemutin\xc4\x99 Ilyrij\xc4\x85 (Illyricum superius ir Illyricum inferius) provincijas. Pirmoji ilgainiui imta vadinti Dalmatija, o antroji - Panonija._NEWLINE_Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 Dalmatijos teritorija ap\xc4\x97m\xc4\x97 didesn\xc4\xaf region\xc4\x85, nei \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97 Dalmatija. Ji ap\xc4\x97m\xc4\x97 visus Dinar\xc5\xb3 kalnus ir didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf rytin\xc4\x97s Adrijos j\xc5\xabros pakrant\xc4\x97s. Dalmatijos teritorija nesiek\xc4\x97 imperijos sienos, kuri \xc4\x97jo Dunojumi, nuo Dunojaus j\xc4\x85 skyr\xc4\x97 Panonija \xc5\xa1iaur\xc4\x97je ir Mezija rytuose. D\xc4\x97l to Dalmatijoje buvo laikoma nedidel\xc4\x97 kariuomen\xc4\x97. 9 m.e.m. \xc4\x8dia buvo atkeltas VII Romos legionas, bet v\xc4\x97liau perkeltas \xc4\xaf Mezij\xc4\x85. Provincijos administraciniu centru buvo paj\xc5\xabryje \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s Salonae miestas. Senov\xc4\x97s Romos ekonomikoje Dalmatija buvo svarbi kaip medienos, metal\xc5\xb3 bei galvij\xc5\xb3 ir jav\xc5\xb3 tiek\xc4\x97ja._NEWLINE_\xc4\x8cia gim\xc4\x97 Romos imperatorius Diokletianas, kuris Salonoje pastat\xc4\x97 jo vardu vadinamus r\xc5\xabmus. _NEWLINE_Diokletiano administracini\xc5\xb3 reform\xc5\xb3 metu III a. pabaigoje nuo Dalmatijos buvo atskirta pie\xc4\x8diausia dalis su Scodra ir prijungta prie naujos provincijos Praeavlitanos. Dalmatija tapo didesn\xc4\x97s Panonijos diecezijos dalimi. 395 m. padalinus imperij\xc4\x85 Dalmatija priskirta Vakar\xc5\xb3 Romos imperijai. Jos rytin\xc4\x97 siena sutapo su Ryt\xc5\xb3 ir Vakar\xc5\xb3 Romos imperij\xc5\xb3 riba._NEWLINE_Pagal istorik\xc4\x85 Teodor\xc4\x85 Momzen\xc4\x85 ("Romos imperijos provincijos"), visa Dalmatija buvo visi\xc5\xa1kai romanizuota iki IV a. pabaigos.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdlugimas\n_START_PARAGRAPH_\nIV a. pabaigoje ir dar kart\xc4\x85 V a. Dalmatij\xc4\x85 nusiaub\xc4\x97 gotai. _NEWLINE_454 m. Dalmatijoje esan\xc4\x8dios kariuomen\xc4\x97s vadas Maercelinas sukilo prie Vakar\xc5\xb3 imperatori\xc5\xb3 Vanetinian\xc4\x85 III. Jis u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Dalmatij\xc4\x85 ir vald\xc4\x97 j\xc4\x85 nepriklausomai iki savo mirties 468 m. Dalmatijos valdytoju tapo Julijus Nepotas, nors jis buvo Ryt\xc5\xb3 imperatoriaus Leono I Trako giminaitis, o Dalmatija buvo Vakar\xc5\xb3 Romos imperijos dalimi. Dalmatija i\xc5\xa1liko autonomi\xc5\xa1ka. 474 m. Leonas I paskelb\xc4\x97 Nepot\xc4\x85 Vakar\xc5\xb3 Romos imperijos imperatoriumi, nor\xc4\x97damas nuversti uzurpatori\xc5\xb3 imperatori\xc5\xb3 Glicerij\xc5\xb3._NEWLINE_475 m. Romulo Augustulo t\xc4\x97vo Oresto nuverstas Julijus Nepotas pab\xc4\x97go \xc4\xaf Dalmatij\xc4\x85. \xc4\x8cia jis skelb\xc4\x97si tebes\xc4\x85s teis\xc4\x97tu Vakar\xc5\xb3 Romos imperijos imperatoriumi ir \xc5\xa1ias jo pretenzijas palaik\xc4\x97 Ryt\xc5\xb3 Romos imperijos valdovas Zenonas. Po Julijaus Nepoto mirties (480 m.) 482 m. Dalmatij\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Odoakras. Odoakr\xc4\x85 nugal\xc4\x97j\xc4\x99s osrtogot\xc5\xb3 valdovas Teodorikas (vald\xc4\x97 493-526 m.) u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 ir Dalmatij\xc4\x85, kurioje \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 stipri\xc4\x85 got\xc5\xb3 \xc4\xafgul\xc4\x85. 535 m. Justinianas I prijung\xc4\x97 Dalmatij\xc4\x85 prie Bizantijos.'