b"\n_START_ARTICLE_\nTongos imperija\n_START_SECTION_\n\xc4\xaek\xc5\xabrimas\n_START_PARAGRAPH_\nTongos imperija formavosi tarp dviej\xc5\xb3 senesni\xc5\xb3 regione klest\xc4\x97jusi\xc5\xb3 imperij\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Tui Manua (rytuose, dab. Samoa) ir Tui Pulotu (vakaruose, dab. Fid\xc5\xbeis), kurios konkuravo d\xc4\x97l \xc4\xaftakos Tongos salyne. Pastarosioms silpstant, Tongatapu saloje buvo \xc4\xafkurta nauja dinastija, kurios atstovai titulavosi Tui Tonga. Legenda teigia, kad \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jas Ahoeitu gim\xc4\x97 i\xc5\xa1 dievo Tangaloa ir mirtingosios s\xc4\x85jungos. Jo sostin\xc4\x97 buvo Toloa (pietin\xc4\x97je salos dalyje, netoli dabartinio Fua'amotu)._NEWLINE_Ahoeitu buvo pirmasis i\xc5\xa1 ilgos Tui Tonga sekos (i\xc5\xa1 viso vald\xc4\x97 30 valdov\xc5\xb3). Ankstyvieji valdovai suvienijo Tongatapu sal\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nEkspansija\n_START_PARAGRAPH_\nTikrieji ekspansionistiniai siekiai prasid\xc4\x97jo valdant 10-ajam Tui Tonga Momo ir jo s\xc5\xabnui Tuitatui (XII a.). Jie perk\xc4\x97l\xc4\x97 sostin\xc4\x99 \xc4\xaf Heket\xc4\x85 (\xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytin\xc4\x97je salos pakrant\xc4\x97je) ir i\xc5\xa1pl\xc4\x97t\xc4\x97 savo valdas, u\xc5\xbeimdami kitas Tongos salyno salas ir buvusi\xc5\xb3 Tui Manua ir Tui Pulotu teritorijas. Klest\xc4\x97jimo metu imperija vald\xc4\x97 3 mln. kv. km. vandenyno plot\xc4\x85 nuo Saliamono sal\xc5\xb3 vakaruose iki Niu\xc4\x97s rytuose, ir gaudavo duokl\xc4\x99 i\xc5\xa1 daugyb\xc4\x97s sal\xc5\xb3. \xc5\xa0ios konfederacijos galia buvo paremta galingu laivynu._NEWLINE_XII\xe2\x80\x93XIII a. laikotarpiu Tonga klest\xc4\x97jo ne tik politi\xc5\xa1kai, bet ir kult\xc5\xabri\xc5\xa1kai. \xc5\xa0iame laikotarpyje buvo sukurti brand\xc5\xbeiausi Tongos paminklai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 valdov\xc5\xb3 kapai langi Heketos mieste ir megalitas Haamonga a Maui. 12-asis Tui Tonga Talatama perk\xc4\x97l\xc4\x97 sostin\xc4\x99 paskutin\xc4\xaf kart\xc4\x85 \xc4\xaf Mu'a prie vidin\xc4\x97s lag\xc5\xabnos.\n_START_SECTION_\nTui Kanokupolu\n_START_PARAGRAPH_\n1610\xc2\xa0m., valdant 6-ajam Tui Haatakalaua (Moungatonga), valstyb\xc4\x97 buvo padalinta \xc4\xaf dvi dalis. Mua mieste liko valdyti Tui Tonga ir Tui Haatakalaua (senosios dinastijos), o Hihifo regione (vakarin\xc4\x97je Tongatapu salos dalyje) \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 valdovo s\xc5\xabnus Ngata. Jo pagrindin\xc4\x97 gyvenviet\xc4\x97 buvo Kanokupolu (\xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakarinis salos i\xc5\xa1ky\xc5\xa1ulys), kur jis \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 nauj\xc4\x85 dinastij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Tui Kanokupolu. Nors visos trys dinastijos vald\xc4\x97 paraleliai ir buvo pasidalin\xc4\x99 pagrindin\xc4\x99 sal\xc4\x85 \xc4\xaf dvi dalis, ilgainiui realioje \xc5\xa1alies vald\xc5\xbeioje \xc4\xafsigal\xc4\x97jo Tui Kanokupolu. \xc5\xa0iuo laikotarpiu Tong\xc4\x85 pasiek\xc4\x97 stipri Samoa kult\xc5\xabros \xc4\xaftaka. XVII a. apsilank\xc4\x97 europie\xc4\x8diai, ta\xc4\x8diau Tonga i\xc5\xa1saugojo savo suverenitet\xc4\x85._NEWLINE_1799\xc2\xa0m. 14-asis Tui Kanokupolu Tukuaho buvo nu\xc5\xbeudytas, kas prad\xc4\x97jo valstyb\xc4\x97je 50 met\xc5\xb3 pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85. Per j\xc4\xaf buvo pabaigta t\xc5\xabkstantmet\xc4\x97 Tui Tonga dinastija. Paskutinysis Tui Tonga Laufilitonga 1826\xc2\xa0m. pralaim\xc4\x97jo kar\xc4\x85 ir jo titulas tapo visi\xc5\xa1kai nominalus. Tik 1845\xc2\xa0m. 19-asis Tui Kanokupolu T\xc4\x81ufa\xca\xbb\xc4\x81hau i\xc5\xa1 naujo suvienijo \xc5\xa1al\xc4\xaf. Jis panaikino Tui Tonga imperij\xc4\x85 ir \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Tongos karalyst\xc4\x99."