b"\n_START_ARTICLE_\nVictorine Meurent\n_START_PARAGRAPH_\nViktorina Luiza M\xc4\x97ran (pranc. Victorine Louise Meurent; 1844\xc2\xa0m. vasario 18\xc2\xa0d.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1927\xc2\xa0m. kovo 17 d.)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 dailinink\xc4\x97 ir garsi\xc5\xb3 impresionizmo paveiksl\xc5\xb3 modelis. Nors \xc5\xa1iandien ji geriau \xc5\xbeinoma, kaip mylimiausia Eduaro Man\xc4\x97 modelis, ta\xc4\x8diau taip pat yra ir tapytoja, kuri reguliariai eksponavo savo darbus presti\xc5\xbeiniame Pary\xc5\xbeiaus salone. 1876\xc2\xa0m. jos paveikslai salono \xc5\xbeiuri buvo suskirstyti ekspozicijai, tuo tarpu E. Man\xc4\x97 darbus toji pati komisija atmet\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nGyvenimas\n_START_PARAGRAPH_\nViktorina M\xc4\x97ran gim\xc4\x97 Pary\xc5\xbeiuje amatinink\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje (jos t\xc4\x97vas liejo bronz\xc4\x85, o motina dirbo modiste). V. M\xc4\x97ran \xc4\x97m\xc4\x97si modelio darbo b\xc5\xabdama \xc5\xa1e\xc5\xa1iolikos met\xc5\xb3 Thomas Couture studijoje, be to, pati studijavo men\xc4\x85, ten esan\xc4\x8dioje moter\xc5\xb3 studijoje. Pirmiausia, pozavo Eduarui Man\xc4\x97, 1862\xc2\xa0m., kai \xc5\xa1is tap\xc4\x97 paveiksl\xc4\x85 \xe2\x80\x9eGatv\xc4\x97s daininink\xc4\x97\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0is tapytojas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 atvaizdavo V. M\xc4\x97ran, kai i\xc5\xa1vydo j\xc4\x85 gatv\xc4\x97je ne\xc5\xa1an\xc4\x8di\xc4\x85 gitar\xc4\x85. Ji buvo ypa\xc4\x8d pastebima d\xc4\x97l miniati\xc5\xabrinio \xc5\xabgio, tad da\xc5\xbenai pravard\xc5\xbeiuota La Crevette ('Ne\xc5\xab\xc5\xbeauga'), ir d\xc4\x97l raudon\xc5\xb3 plauk\xc5\xb3, kurie pavaizduoti labai ry\xc5\xa1k\xc5\xabs E. Man\xc4\x97 paveikslo \xe2\x80\x9eOlimpija\xe2\x80\x9c akvarelin\xc4\x97je kopijoje. Kadangi grojo gitara ir smuiku, duodavo \xc5\xa1i\xc5\xb3 muzikos instrument\xc5\xb3 pamokas bei dainavo Caf\xc3\xa9-chantant._NEWLINE_V. M\xc4\x97ran vardas i\xc5\xa1liks visiems laikams asociacijose su E. Man\xc4\x97 \xc5\xa1edevrais: \xe2\x80\x9ePusry\xc4\x8diai ant \xc5\xbeol\xc4\x97s\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eOlimpija\xe2\x80\x9c, kuriuose ji vaizduojama nuoga. Tuo periodu ji taip pat pozavo dailininkui bei skulptoriui Edgarui Dega bei belg\xc5\xb3 tapytojui Alfred Stevens, kurie abu buvo geri E. Man\xc4\x97 bi\xc4\x8diuliai. Jos ry\xc5\xa1iai su A. Stevens, sakoma, buvo ypa\xc4\x8d artimi._NEWLINE_E. Man\xc4\x97 ir toliau naudojosi Viktorinos Mora, kaip modelio, paslaugomis iki pat 1870\xc2\xa0m. prad\xc5\xbeios, kai \xc5\xa1ioji prad\xc4\x97jo u\xc5\xbesiimin\xc4\x97ti tapyba ir jie vienas nuo kito atitolo, kadangi moteris pie\xc5\xa1\xc4\x97 labiau akademinio stiliaus paveikslus, o Man\xc4\x97 darbai, \xc5\xa1iuo atveju, sudar\xc4\x97 jiems opozicij\xc4\x85. Paskutinis E. Man\xc4\x97 paveikslas, kuriame pasirodo V. M\xc4\x97ran yra \xe2\x80\x9eSaint-Lazare stotis\xe2\x80\x9c, da\xc5\xbenai \xc4\xafvardijamas, kaip \xe2\x80\x9eGele\xc5\xbeinkelis\xe2\x80\x9c, nutapytas 1873\xc2\xa0m. Paveikslas vertinamas, kaip geriausias pavyzdys, kur E. Man\xc4\x97 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 priart\xc4\x97jo prie moderno vaizduodamas subjekt\xc4\x85._NEWLINE_Po trej\xc5\xb3 met\xc5\xb3, V. M\xc4\x97ran pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pristat\xc4\x97 savo pa\xc4\x8dios darbus 1876\xc2\xa0m. Salone ir \xc5\xbeiuri sutikta teigiamai. Ironi\xc5\xa1ka, E. Man\xc4\x97 k\xc5\xabriniai tais pa\xc4\x8diais metais, komisijos nutarimu atmesti. 1879\xc2\xa0m. V. Mora \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf Acad\xc3\xa9mie des Beaux-Arts su paveikslu \xe2\x80\x9eNurembergo bur\xc5\xbeua XVI am\xc5\xbeiuje\xe2\x80\x9c; jis buvo pakabintas tame pa\xc4\x8diame kambaryje, kaip ir E. Man\xc4\x97 paveikslas. V. M\xc4\x97ran darbai taip pat priimti 1885\xc2\xa0m. ir 1904\xc2\xa0m. parodose. I\xc5\xa1 viso ji pristat\xc4\x97 savo k\xc5\xabrinius Salonui \xc5\xa1e\xc5\xa1is kartus. Tuo pa\xc4\x8diu nenustojo pozuoti, pavyzd\xc5\xbeiui, 1880\xc2\xa0m. dailininkui Norbert Goeneutte, kuris dabar geriau \xc5\xbeinomas d\xc4\x97l savo gravi\xc5\xabr\xc5\xb3, bei Toulouse-Lautrec, kuris su ja susipa\xc5\xbeino per paveiksl\xc4\x85 \xe2\x80\x9eOlimpija\xe2\x80\x9c._NEWLINE_1903\xc2\xa0m. V. M\xc4\x97ran, palaikyta organizacijos steig\xc4\x97j\xc5\xb3, Charles Hermann-Leon bei Tony Robert-Fleury, priimta \xc4\xaf Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 des Artistes Fran\xc3\xa7ais. 1906\xc2\xa0m. ji paliko Pary\xc5\xbei\xc5\xb3 ir persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Colombes priemiest\xc4\xaf, kur iki gyvenimo galo nugyveno su moterimi vardu Marie Dufour. Eidama devint\xc4\x85 de\xc5\xa1imt\xc4\xaf ji vis dar u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 tapyba, kaip pa\xc5\xbeymi to meto gyventoj\xc5\xb3 sura\xc5\xa1ymas. V. M\xc4\x97ran mir\xc4\x97 1927\xc2\xa0m. kovo 17 d. Po M. Dufour 1930\xc2\xa0m. mirties namuose buv\xc4\x99 daiktai likviduoti; XX a. pabaigoje, senieji kaimynai teig\xc4\x97, kad lik\xc4\x99 dailinink\xc4\x97s nam\xc5\xb3 daiktai, \xc4\xafskaitant ir smuik\xc4\x85 bei jo futliar\xc4\x85, sudeg\xc4\x97._NEWLINE_V. M\xc4\x97ran paveikslas \xe2\x80\x9eLe Jour des Rameaux\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9ePalmi\xc5\xb3 sekmadienis\xe2\x80\x9c atrastas 2004\xc2\xa0m. ir \xc5\xa1iuo metu eksponuojamas Colombes istorijos muziejuje.\n_START_SECTION_\nViktorina M\xc4\x97ran populiarioje kult\xc5\xabroje\n_START_PARAGRAPH_\nViktorinos M\xc4\x97ran gyvenimas \xc4\xafkv\xc4\x97p\xc4\x97 du istorinius romanus, o jos charakteris atskirai \xc5\xa1m\xc4\x97k\xc5\xa1\xc4\x8dioja dar daugelyje kit\xc5\xb3 literat\xc5\xabrini\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3. Airi\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytojas George Moore panaudojo V. M\xc4\x97ran asmenyb\xc4\x99, pusiau i\xc5\xa1galvotoje autobiografijoje \xe2\x80\x9eMemoirs of My Dead Life\xe2\x80\x9c (1906\xc2\xa0m.). Knygoje ji vaizduojama, kaip vidutinio am\xc5\xbeiaus moteris, savo \xc5\xa1lov\xc4\x97s vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je, turinti homoseksualini\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 su \xc5\xbeymia kurtizane._NEWLINE_V. M\xc4\x97ran taip pat yra protagonist\xc4\x97 dviejuose k\xc5\xabriniuose: \xe2\x80\x9eMademoiselle Victorine: a Novel\xe2\x80\x9c (2007\xc2\xa0m.), autor\xc4\x97 Debra Finerman, ir \xe2\x80\x9eA Woman With No Clothes On\xe2\x80\x9c (2008\xc2\xa0m.), autor\xc4\x97 V R Main._NEWLINE_Ji pasirodo ir filme \xe2\x80\x9eIntimate Lives: The Women of Manet\xe2\x80\x9c, dar \xc5\xbeinomame kaip, \xe2\x80\x9eManet in Love\xe2\x80\x9c (1998\xc2\xa0m.), kur j\xc4\x85 \xc4\xafk\xc5\xabnija Shelley Phillips, o pastaruoju metu Christopher Moore knygoje \xe2\x80\x9eSacr\xc3\xa9 Bleu\xe2\x80\x9c (2012\xc2\xa0m.).\n_START_SECTION_\nTarimas ir etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJos pavard\xc4\x97 tariama, kaip du skiemenys. Eunice Lipton nurodo, kad \xc5\xa1is \xc5\xbeodis pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1kai da\xc5\xbenai tariamas, kaip Meurant ar Meurend. Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kalboje daiktavardis, kuris baigiasi -ent, da\xc5\xbeniausiai yra tariamas [\xc9\x91\xcc\x83]. Meurent. Visgi esama skirting\xc5\xb3 tarim\xc5\xb3 vardams, kurie buvo populiar\xc5\xabs XIX a._NEWLINE_Pasak mokslinink\xc5\xb3, \xc5\xa1is vardas yra i\xc5\xa1vestinis \xc5\xbeodis i\xc5\xa1 Morand, kuris pasiek\xc4\x97 mus i\xc5\xa1 lotyn\xc5\xb3 kalbos vardo Maurandus, kuris padaromas i\xc5\xa1 lotyni\xc5\xa1kojo daiktavard\xc5\xbeio Maurus, rei\xc5\xa1kian\xc4\x8dio mauras. Visgi n\xc4\x97ra jokio ry\xc5\xa1io su tre\xc4\x8diojo asmens daugiskaitos \xc5\xbeod\xc5\xbeiu 'mirti' (meurent (t. y. 'jie mir\xc5\xa1ta')), nors tarimas ir yra pana\xc5\xa1us. Jis niekada n\xc4\x97ra tariamas, kaip veiksma\xc5\xbeodis."