b'\n_START_ARTICLE_\nHelena Klark\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nBaig\xc4\x97 Epsomo mergai\xc4\x8di\xc5\xb3 pagrindin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85 Oklende ir 1974\xc2\xa0m. Oklendo universitet\xc4\x85. 1973\xe2\x80\x931974\xc2\xa0m. studijavo politik\xc4\x85, 1976\xc2\xa0m. gavo stipendij\xc4\x85 postudijiniams darbams ir 1977\xe2\x80\x931981\xc2\xa0m. d\xc4\x97st\xc4\x97 universitete._NEWLINE_1978\xe2\x80\x931988\xc2\xa0m. ir nuo 1989\xc2\xa0m. Darbinink\xc5\xb3 (leiborist\xc5\xb3) partijos (NZLP) nar\xc4\x97. 1979\xe2\x80\x931981\xc2\xa0m. Leiborist\xc5\xb3 jaunimo organizacijos tarybos pirminink\xc4\x97, NZLP Oklendo regiono tarybos vykdomojo komiteto nar\xc4\x97. 1979\xe2\x80\x931984\xc2\xa0m. Leiboris\xc4\x8di\xc5\xb3 moter\xc5\xb3 tarybos sekretor\xc4\x97, NZLP Politin\xc4\x97s tarybos nar\xc4\x97._NEWLINE_1976, 1978, 1983\xc2\xa0m. ir 1986\xc2\xa0m. atstovavo partij\xc4\x85 Socialist\xc5\xb3 Internacionalo (SI) ir Socialistinio moter\xc5\xb3 internacionalo (SIW) kongresuose. 1981\xc2\xa0m. partijos atstov\xc4\x97 Azijos ir Ramiojo vandenyno socialdemokrat\xc5\xb3 organizacijos konferencijoje Sidnyje, Socialist\xc5\xb3 Internacionalo lyderi\xc5\xb3 susirinkime Sidnyje._NEWLINE_1981\xe2\x80\x931987\xc2\xa0m. parlamento nar\xc4\x97, U\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ir gynybos komiteto pirminink\xc4\x97, Nusiginklavimo ir armijos kontrol\xc4\x97s komiteto pirminink\xc4\x97, Valstyb\xc4\x97s valdymo ypatingojo komiteto nar\xc4\x97._NEWLINE_1987\xe2\x80\x931989\xc2\xa0m. Gyvenam\xc5\xb3j\xc5\xb3 nam\xc5\xb3 statybos ministr\xc4\x97, 1989\xc2\xa0m. sveikatos ministr\xc4\x97, darbo ministr\xc4\x97, ministro pirmininko pavaduotoja, Lygi\xc5\xb3 galimybi\xc5\xb3 komiteto pirminink\xc4\x97._NEWLINE_Partijai pralaim\xc4\x97jus rinkimus 1990\xe2\x80\x931993\xc2\xa0m. buvo opozicijos lyderio pavaduotoja, 1993\xe2\x80\x931999\xc2\xa0m. lyder\xc4\x97._NEWLINE_1998\xc2\xa0m. i\xc5\xa1rinkta Naujosios Zelandijos darbinink\xc5\xb3 partijos pirmininke. Jos vadovaujama partija per trump\xc4\x85 laik\xc4\x85 tapo \xc5\xa1alies politine lydere. Nuo 1999\xc2\xa0m. gruod\xc5\xbeio 5 d., kai pavyko sudaryti koalicij\xc4\x85 su Aljanso partija, Helena Klark yra Naujosios Zelandijos ministr\xc4\x97 pirminink\xc4\x97, 1999\xe2\x80\x932002\xc2\xa0m. kartu ir Meno, kult\xc5\xabros bei muziej\xc5\xb3 ministr\xc4\x97. 2002\xc2\xa0m. koalicijai subyr\xc4\x97jus, H. Klark, kaip ai\xc5\xa1ki \xc5\xa1alies lyder\xc4\x97, sudar\xc4\x97 koalicij\xc4\x85 su Naujosios Zelandijos progresyvia partija ir v\xc4\x97l suformavo vyriausyb\xc4\x99. Po 2005\xc2\xa0m. rinkim\xc5\xb3, kai leiboristai 120 viet\xc5\xb3 parlamente gavo 50 viet\xc5\xb3, buvo suformuota tre\xc4\x8dioji H. Klark vyriausyb\xc4\x97._NEWLINE_Jai pavyko pasiekti, kad iki minimumo suma\xc5\xbe\xc4\x97t\xc5\xb3 nedarbas \xc5\xa1alyje, o Naujoji Zelandija tapt\xc5\xb3 i\xc5\xa1vystytos pramon\xc4\x97s \xc5\xa1alimi. 2003\xc2\xa0m. ji paskelb\xc4\x97, kad Naujoji Zelandija privalo tapti respublika ir atsikratyti bet koki\xc5\xb3 s\xc4\x85saj\xc5\xb3 su Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Britanija._NEWLINE_Vyras Peteris Deividas (Peter Davis) yra Oklendo universiteto medicinin\xc4\x97s sociologijos profesorius.'