b'\n_START_ARTICLE_\nMi\xc5\xa1u\xc4\x8di\xc5\xb3 piliakalnis\n_START_SECTION_\nAplinkiniai piliakalniai\n_START_PARAGRAPH_\nNagarbos piliakalnis 14 km_NEWLINE_Kurmai\xc4\x8di\xc5\xb3 piliakalnis 10 kmAuks\xc5\xabd\xc5\xbeio piliakalnis 17 kmV\xc4\x97lai\xc4\x8di\xc5\xb3 piliakalnis 9 km_NEWLINE_Kartenos piliakalnis 5 kmPalangos piliakalnis 22 kmGandingos piliakalnis 24 km_NEWLINE_Vie\xc5\xa1tov\xc4\x97n\xc5\xb3 piliakalnis 20 km\xc4\x96gli\xc5\xa1ki\xc5\xb3 (Anduli\xc5\xb3) piliakalnis 11 km_NEWLINE_Kalno Grik\xc5\xa1t\xc5\xb3 piliakalnis su prie\xc5\xa1piliu 3 km_NEWLINE_Kalno Grik\xc5\xa1t\xc5\xb3 II piliakalnis 2,7 kmAntkalnio piliakalnis 8 km_NEWLINE_Ka\xc4\x8dai\xc4\x8di\xc5\xb3 piliakalnis 2,7 km\xc5\xbdvagini\xc5\xb3 piliakalnis 23 km\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPiliakalnis buvo Mi\xc5\xa1u\xc4\x8di\xc5\xb3 dvaro \xc5\xbeem\xc4\x97je, kuri dabar priklauso Nausod\xc5\xbeio kaimui. Vietos gyventoj\xc5\xb3 vadinamas Pilale, re\xc4\x8diau \xe2\x80\x93 Mongirdo pilale. Pastar\xc4\x85j\xc4\xaf vard\xc4\x85 gavo nuo Mi\xc5\xa1u\xc4\x8di\xc5\xb3 dvarinink\xc5\xb3 Mongird\xc5\xb3 pavard\xc4\x97s._NEWLINE_Padavimai pasakoja, kad Mongirdo pilal\xc4\x97je seniau naktimis vaidendavosi, pasirodydavo \xc5\xa1m\xc4\x97klos. Piliakalnio aik\xc5\xa1tel\xc4\x97je buvusi skyl\xc4\x97, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 \xc4\xafmestas akmenukas tarsi laiptais ilgai bild\xc4\x97damas ried\xc4\x97davo, kol nukrisdavo ant gelm\xc4\x97s dugno. Pilal\xc4\x97s po\xc5\xbeemiuose yra r\xc5\xabsiai su sidabro ir aukso skryniomis. Nema\xc5\xbeai lengvatiki\xc5\xb3 bern\xc5\xb3 \xc4\x97jo naktimis u\xc5\xbeburt\xc5\xb3j\xc5\xb3 lobi\xc5\xb3 ie\xc5\xa1koti, bet niekam j\xc5\xb3 aptikti nepavyko._NEWLINE_1972 m. piliakalnis paskelbtas respublikin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s archeologijos paminklu (AR509), 1992 m. \xc4\xafra\xc5\xa1ytas \xc4\xaf Lietuvos Respublikos istorijos ir kult\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85, 1997 m. kartu su pap\xc4\x97d\xc4\x97s gyvenviete registruotas nekilnojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 kult\xc5\xabros vertybi\xc5\xb3 registro archeologini\xc5\xb3 viet\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1e (kodas A467K), 1998 m. paskelbtas kult\xc5\xabros paminklu (kodas A467KP), 2005 m. pripa\xc5\xbeintas valstyb\xc4\x97s saugomu.\n_START_SECTION_\nTyrimai\n_START_PARAGRAPH_\nXX a. pr. \xc5\xbevalg\xc4\x97 Liudvikas K\xc5\xa1ivickis, 1956 m. \xe2\x80\x93 Vladas \xc5\xa0aulys, 1960 m. \xe2\x80\x93 Juozas Mickevi\xc4\x8dius, 1966 m. \xe2\x80\x93 Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos Istorijos institutas (ekspedicijos vadovas Adolfas Tautavi\xc4\x8dius), 1982 m. \xe2\x80\x93 Mokslin\xc4\x97 metodin\xc4\x97 kult\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Oli\xc5\xa1auskas), 1992 m. \xe2\x80\x93 Lietuvos kult\xc5\xabros paveldo mokslinis centras (ekspedicijos vadovas Vilnius Mork\xc5\xabnas)._NEWLINE_1966 m. piliakalnio aik\xc5\xa1tel\xc4\x97s vakariniame ir pietvakariniame pakra\xc5\xa1\xc4\x8diuose pasteb\xc4\x97tas iki 0,8 m storio kult\xc5\xabrinis sluoksnis (juoda mai\xc5\xa1yta \xc5\xbeem\xc4\x97 su molio tinko gabal\xc4\x97liais)._NEWLINE_1992 m. \xc4\xaf pietry\xc4\x8dius - pietus nuo prie\xc5\xa1pilio rasta arimo apnaikinto kult\xc5\xabrinio sluoksnio p\xc4\x97dsak\xc5\xb3._NEWLINE_Preliminariai datuojamas I t\xc5\xabkstantme\xc4\x8diu \xe2\x80\x93 II t\xc5\xabkst. prad\xc5\xbeia.'