b'\n_START_ARTICLE_\nAbsurdizmas\n_START_PARAGRAPH_\nAbsurdizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 filosofijos teorija, teigianti, kad \xc5\xbemonijos pastangos suvokti visatos, gyvenimo prasm\xc4\x99 nei\xc5\xa1vengiamai bus bevais\xc4\x97s, ir tod\xc4\x97l tokios pastangos yra absurdi\xc5\xa1kos. Pasak absurdist\xc5\xb3, tokia prasm\xc4\x97, i\xc5\xa1 \xc5\xbemogaus perspektyvos, i\xc5\xa1vis neegzistuoja. Absurdas \xc5\xa1iame kontekste reik\xc5\xa1t\xc5\xb3 ne \xe2\x80\x9elogi\xc5\xa1kai ne\xc4\xafmanom\xc4\x85\xe2\x80\x9c, bet grei\xc4\x8diau \xe2\x80\x9e\xc5\xbemogi\xc5\xa1kai ne\xc4\xafmanom\xc4\x85\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Absurdizmas siejamas su egzistencializmu, nors n\xc4\x97ra tapat\xc5\xabs. Absurdizmo s\xc4\x85vokos pradininku laikomas XIX a. dan\xc5\xb3 filosofas Sorenas Kirkegoras. Kaip atskira \xc4\xafsitikinim\xc5\xb3 sistema absurdizmas kilo i\xc5\xa1 egzistencialistinio jud\xc4\x97jimo, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 filosofui ir ra\xc5\xa1ytojui Alberui Kamiu atsiskyrus nuo \xc5\xa1ios filosofin\xc4\x97s krypties ir i\xc5\xa1leidus \xe2\x80\x9eSizifo mit\xc4\x85\xe2\x80\x9c. Laikotarpis po Antrojo pasaulinio karo sudar\xc4\x97 s\xc4\x85lygas tolesniam absurdist\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabri\xc5\xb3 skatinimui bei vystymuisi, ypatingai Pranc\xc5\xabzijoje.\n_START_SECTION_\nGyvenimo prasm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPagal absurdizmo teorij\xc4\x85, \xc5\xbemon\xc4\x97s tradici\xc5\xa1kai stengiasi surasti savo gyvenimo prasm\xc4\x99. Vieniems tokie ie\xc5\xa1kojimai baigiasi santykinai dvejopai: arba prieinama prie i\xc5\xa1vados, kad gyvenimas yra beprasmis, ir vienintelis tikras dalykas yra tai, kas yra \xc4\x8dia ir dabar, arba \xe2\x80\x9etu\xc5\xa1tuma\xe2\x80\x9c u\xc5\xbepildoma tam tikru tikslu, da\xc5\xbenai pavestu auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s j\xc4\x97gos, kaip kad tik\xc4\x97jimas Dievu. Ta\xc4\x8diau tokiu atveju, atradus \xc5\xbemogaus prasm\xc4\x99, gali i\xc5\xa1kilti klausimas, kokia paties Dievo prasm\xc4\x97. Pasak Kirkegoro, \xc5\xbemogui suvokiamo Dievo tikslo (prasm\xc4\x97s) n\xc4\x97ra, d\xc4\x97l to tik\xc4\x97jimas Dievu yra absurdi\xc5\xa1kas._NEWLINE_Kai kurie \xc5\xbemon\xc4\x97s, susid\xc5\xabr\xc4\x99 su beprasmi\xc5\xa1kumo suvokimu, gali rinktis savi\xc5\xbeudyb\xc4\x99, nes tokia baigtis j\xc5\xb3 supratimu t\xc4\x97ra nei\xc5\xa1vengiamos lemties paspartinimas ir pripa\xc5\xbeinimas, kad gyvenimas n\xc4\x97ra vertas gyventi. Albero Kamiu \xe2\x80\x9eSizifo mite\xe2\x80\x9c parodoma, kad savi\xc5\xbeudyb\xc4\x97 negali b\xc5\xabti tinkamas sprendimas, kadangi jei gyvenimas yra tikrai absurdi\xc5\xa1kas, tai kovojimas su absurdu yra dar didesnis absurdas; tod\xc4\x97l \xc5\xbemogus tur\xc4\x97t\xc5\xb3 gyventi susitaikydamas su faktu, kad gyvena pasaulyje, neturin\xc4\x8diame tikslo._NEWLINE_Pagal Kamiu, gyvenimas vertas gyventi d\xc4\x97l gro\xc5\xbeio, kur\xc4\xaf jis suteikia \xc5\xbemogui. \xc5\xbdmogus gali susikurti savo gyvenimo prasm\xc4\x99, kuri neb\xc5\xabtinai b\xc5\xabt\xc5\xb3 esmin\xc4\x97, ta\xc4\x8diau suteikt\xc5\xb3 tikslus, kuri\xc5\xb3 jis gal\xc4\x97t\xc5\xb3 siekti, nors ir su suvokimu, kad ta prasm\xc4\x97 i\xc5\xa1galvota.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nLogoterapija gali b\xc5\xabti klasifikuojama kaip absurdizmo prie\xc5\xa1prie\xc5\xa1a. \xc5\xa0ios krypties po\xc5\xbei\xc5\xabriu, gyvenimas turi prasm\xc4\x99 bet kokiomis aplinkyb\xc4\x97mis, netgi ypatingai nepavyd\xc4\x97tinomis ar li\xc5\xabdnomis; \xc5\xbemogaus pagrindin\xc4\x97 motyvacija gyventi susidaro i\xc5\xa1 jo valios surasti gyvenimo prasm\xc4\x99; kiekvienas turi laisv\xc4\x99 atrasti prasm\xc4\x99 savo veiksmuose, patirtyje ar vien pozicijoje, kuri\xc4\x85 pasirenka priverstas kent\xc4\x97ti.'