b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetizmas\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetizmas \xe2\x80\x93 fundamentalusis fizikos rei\xc5\xa1kinys, pasirei\xc5\xa1kiantis magnetine s\xc4\x85veika. Magnetin\xc4\x97 s\xc4\x85veika atsiranda tarp judan\xc4\x8di\xc5\xb3 elektros kr\xc5\xabvi\xc5\xb3, o makroskopin\xc4\x97 \xc5\xa1io fakto aprai\xc5\xa1ka yra, pvz., magnet\xc5\xb3, \xc4\xafmagnetint\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 ir laidinink\xc5\xb3, kuriais teka elektros srov\xc4\x97, s\xc4\x85veika. \xc5\xa0ios s\xc4\x85veikos j\xc4\x97gos vadinamos magnetin\xc4\x97mis j\xc4\x97gomis._NEWLINE_Magnetizmas yra elektromagnetizmo \xe2\x80\x93 vienos i\xc5\xa1 keturi\xc5\xb3 fundamentali\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc5\xb3 fizikoje \xe2\x80\x93 dalis.\n_START_SECTION_\nPagrindiniai magnetizmo d\xc4\x97sniai ir s\xc4\x85vokos\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetizm\xc4\x85 sudaro eksperimenti\xc5\xa1kai patvirtinti ir i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 i\xc5\xa1vesti kiti d\xc4\x97sniai, naudojami praktiniams u\xc5\xbedaviniams spr\xc4\x99sti.\n_START_SECTION_\nMagnetinio lauko indukcija. Bio-Savaro d\xc4\x97snis\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetinio lauko indukcija  atitinka elektrinio lauko stipr\xc4\xaf  ir apib\xc5\xabdina magnetinio lauko intensyvum\xc4\x85 konkre\xc4\x8diame jo ta\xc5\xa1ke. Magnetinio lauko indukcija konkre\xc4\x8diame jo ta\xc5\xa1ke priklauso nuo t\xc4\x85 lauk\xc4\x85 suk\xc5\xabrusio kr\xc5\xabvio dyd\xc5\xbeio , jud\xc4\x97jimo grei\xc4\x8dio  ir atstumo nuo to kr\xc5\xabvio iki to ta\xc5\xa1ko :_NEWLINE_Magnetin\xc4\x97 indukcija i\xc5\xa1 tradicijos apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama kaip did\xc5\xbeiausia j\xc4\x97ga, veikianti vienaly\xc4\x8diame lauke esan\xc4\x8dio tiesaus laidininko ilgio vienetu tekan\xc4\x8di\xc4\x85 vienetin\xc4\x99 srov\xc4\x99:_NEWLINE_ir matuojama teslomis_NEWLINE_Labai da\xc5\xbenai svarbiau \xc5\xbeinoti, kokios indukcijos magnetin\xc4\xaf lauk\xc4\x85 kuria ne pavienis kr\xc5\xabvis, bet realus laidininkas, kuriuo teka elektros srov\xc4\x97 \xe2\x80\x93 pavieni\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 srautas._NEWLINE_Tai nusako Bio-Savaro d\xc4\x97snis, susiejantis indukcijos  diferencial\xc4\x85 su srov\xc4\x97s elementu :_NEWLINE_Integruojant galima apskai\xc4\x8diuoti bet kokios formos laidininko kuriam\xc4\x85 indukcij\xc4\x85._NEWLINE_Magnetinio lauko indukcijai galioja superpozicijos principas: jeigu magnetin\xc4\xaf lauk\xc4\x85 kuria keli kr\xc5\xabviai, tai magnetin\xc4\x97 indukcija konkre\xc4\x8diame erdv\xc4\x97s ta\xc5\xa1ke lygi kiekvieno kr\xc5\xabvio kuriamo magnetinio lauko indukcij\xc5\xb3 tame ta\xc5\xa1ke sumai:\n_START_SECTION_\nLorenco j\xc4\x97ga\n_START_PARAGRAPH_\nKita esmin\xc4\x97 magnetizmo s\xc4\x85voka \xe2\x80\x93 Lorenco j\xc4\x97ga._NEWLINE_Pana\xc5\xa1iai, kaip ir elektrostatikoje, da\xc5\xbenai dviej\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 s\xc4\x85veika per lauk\xc4\x85 pakei\xc4\x8diama vieno kr\xc5\xabvio ir lauko, sukurto antrojo kr\xc5\xabvio, s\xc4\x85veika. J\xc4\x97ga, veikianti kr\xc5\xabv\xc4\xaf , judant\xc4\xaf grei\xc4\x8diu  magnetiniame lauke, kurio magnetin\xc4\x97 indukcija , vadinama Lorenco j\xc4\x97ga ir lygi\n_START_SECTION_\nAmpero j\xc4\x97ga\n_START_PARAGRAPH_\nDa\xc5\xbenai svarbu \xc5\xbeinoti, kokia j\xc4\x97ga veikiamas ne pavienis kr\xc5\xabvis, bet realus laidininkas, kuriuo teka elektros srov\xc4\x97._NEWLINE_J\xc4\x97ga, veikianti srov\xc4\x97s element\xc4\x85 , esant\xc4\xaf magnetiniame lauke, kurio magnetin\xc4\x97 indukcija , vadinama Ampero j\xc4\x97ga ir lygi_NEWLINE_Integruojant galima apskai\xc4\x8diuoti j\xc4\x97g\xc4\x85, veikian\xc4\x8di\xc4\x85 bet kokios formos magnetiniame lauke esant\xc4\xaf laidinink\xc4\x85, kuriuo teka srov\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nAmpero d\xc4\x97snis\n_START_PARAGRAPH_\nAmpero d\xc4\x97snis susieja magnetinio lauko indukcijos cirkuliacij\xc4\x85 u\xc5\xbedaru kont\xc5\xabru L su to kont\xc5\xabro ribojam\xc4\x85 plot\xc4\x85 kertan\xc4\x8di\xc5\xb3 srovi\xc5\xb3 suminiu stipriu:_NEWLINE_Tai Gauso d\xc4\x97snio elektrinio lauko atveju atitikmuo. Kartais \xc5\xa1is d\xc4\x97snis dar vadinamas magnetin\xc4\x97s indukcijos cirkuliacijos teorema. Ampero (kaip ir Bio-Savaro) d\xc4\x97sniu galima pasinaudoti realaus laidininko kuriamo magnetinio lauko indukcijai apskai\xc4\x8diuoti._NEWLINE_Pastaba: Ampero d\xc4\x97snyje turima omenyje algebrin\xc4\x97 srovi\xc5\xb3 suma: kont\xc5\xabro plot\xc4\x85 i\xc5\xa1 vir\xc5\xa1aus \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85 kertan\xc4\x8dias sroves reikia imti su vienu \xc5\xbeenklu, o i\xc5\xa1 apa\xc4\x8dios \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 su prie\xc5\xa1ingu \xc5\xbeenklu.\n_START_SECTION_\nMagnetin\xc4\x97s linijos\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetin\xc4\x97s, arba magnetinio lauko j\xc4\x97g\xc5\xb3 linijos \xe2\x88\x92 tai linijos, i\xc5\xa1ilgai kuri\xc5\xb3 magnetiniame lauke i\xc5\xa1sid\xc4\x97sto magnetin\xc4\x97s rodykl\xc4\x97l\xc4\x97s. Jei laidinink\xc4\x85, kuriuo teka elektros srov\xc4\x97, apimtume de\xc5\xa1ine ranka taip, kad nyk\xc5\xa1tys rodyt\xc5\xb3 srov\xc4\x97s krypt\xc4\xaf, tai kiti keturi pir\xc5\xa1tai rodys magnetini\xc5\xb3 linij\xc5\xb3 krypt\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nMagnetinis laukas med\xc5\xbeiagose\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetin\xc4\xaf lauk\xc4\x85 kuria judantys kr\xc5\xabviai. Ta\xc4\x8diau eksperimentuojant buvo pasteb\xc4\x97ta, kad magnetinis laukas \xc4\xafvairiose med\xc5\xbeiagose pakinta, t. y. sustipr\xc4\x97ja arba susilpn\xc4\x97ja. \xc5\xa0is i\xc5\xa1orinio magnetinio lauko pasikeitimas med\xc5\xbeiagos viduje vadinamas tos med\xc5\xbeiagos \xc4\xafmagnet\xc4\x97jimu, o med\xc5\xbeiagos, galin\xc4\x8dios \xc4\xafmagnet\xc4\x97ti \xe2\x80\x93 magnetikais._NEWLINE_Pagal savo magnetines savybes magnetikai skirstomi \xc4\xaf tris pagrindines grupes: diamagnetikus, paramagnetikus ir feromagnetikus. Feromagnetikai (gele\xc5\xbeis, nikelis, kobaltas, kai kurie metal\xc5\xb3 lydiniai ir oksidai) yra pla\xc4\x8diai naudojami technikoje.\n_START_SECTION_\nMagnetizmo sukeliami rei\xc5\xa1kiniai\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetizmas sukelia daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 tiek gamtoje, tiek ir technikoje.\n_START_SECTION_\nHolo efektas\n_START_PARAGRAPH_\nJei laidininkas, kuriuo teka elektros srov\xc4\x97, yra magnetiniame lauke, tai d\xc4\x97l magnetinio lauko veikimo (Lorenco j\xc4\x97gos) dalis kr\xc5\xabvinink\xc5\xb3 nukrypsta nuo savo \xc4\xafprastin\xc4\x97s trajektorijos laidininke ir kaupiasi prie jo sieneli\xc5\xb3. Prie prie\xc5\xa1ing\xc5\xb3 laidininko sieneli\xc5\xb3 susikaupus prie\xc5\xa1ingo \xc5\xbeenklo kr\xc5\xabviams, skersai laidininko atsiranda Holo \xc4\xaftampa:\n_START_SECTION_\nVan Aleno \xc5\xbeiedai\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdem\xc4\x97s magnetinis laukas yra nevienalytis, tod\xc4\x97l kosmines daleles veikia kaip magnetin\xc4\x97 gaudykl\xc4\x97. D\xc4\x97l to auk\xc5\xa1tuosiuose atmosferos sluoksniuose ir vir\xc5\xa1 j\xc5\xb3 susidaro dvi didel\xc4\x97s toroido formos sritys, kuriose magnetinis laukas sulaiko \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x99 sklindan\xc4\x8dias kosmines daleles. Tos sritys vadinamos van Aleno \xc5\xbeiedais. Vidiniame van Aleno \xc5\xbeiede yra sulaikomi protonai, i\xc5\xa1oriniame \xe2\x80\x93 elektronai.\n_START_SECTION_\nMagnetizmo panaudojimas\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetinis laukas ir su magnetizmu susij\xc4\x99 rei\xc5\xa1kiniai pla\xc4\x8diai naudojami \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97je technikoje. Jie sudar\xc4\x97 s\xc4\x85lygas spartesnei mokslo pa\xc5\xbeangai, leidusiai pasiekti dabartin\xc4\xaf i\xc5\xa1sivystymo lyg\xc4\xaf._NEWLINE_Magnetizmo reik\xc5\xa1m\xc4\x97 pirmiausia atsiskleid\xc5\xbeia suvokus, kad elektros gamyba, jos perdavimas vartotojams dideliais atstumais, elektros varikliai ir kt. remiasi b\xc5\xabtent magnetizmu. Ta\xc4\x8diau esama ir specifi\xc5\xa1kesni\xc5\xb3 magnetizmo taikymo sri\xc4\x8di\xc5\xb3, pvz., moksliniams tyrimams.\n_START_SECTION_\nDaleli\xc5\xb3 greitintuvai\n_START_PARAGRAPH_\nDaugelyje \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3 fizikos tyrim\xc5\xb3 reikia dideliais grei\xc4\x8diais skriejan\xc4\x8di\xc5\xb3 elektring\xc5\xb3j\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3. Jos greitinamos daleli\xc5\xb3 greitintuvuose. Tiesiniai greitintuvai greitina daleles tarpuose tarp ties\xc4\x97je i\xc5\xa1d\xc4\x97styt\xc5\xb3 laidinink\xc5\xb3, bet d\xc4\x97l tokio i\xc5\xa1d\xc4\x97stymo jie yra labai masyv\xc5\xabs ir u\xc5\xbeima daug vietos. Tod\xc4\x97l daug prakti\xc5\xa1kiau naudoti ciklinius greitintuvus \xe2\x80\x93 juose dalel\xc4\x97s skrieja koncentriniais apskritimais, tad vietos reikia \xc5\xbeymiai ma\xc5\xbeiau._NEWLINE_Pagal dalel\xc4\x97s ciklotronin\xc4\xaf da\xc5\xben\xc4\xaf_NEWLINE_galima spr\xc4\x99sti ir apie pa\xc4\x8di\xc4\x85 dalel\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nMas\xc4\x97s spektrometrai\n_START_PARAGRAPH_\nMas\xc4\x97s spektrometrai naudojami dalel\xc4\x97ms atpa\xc5\xbeinti pagal j\xc5\xb3 specifin\xc4\xaf kr\xc5\xabv\xc4\xaf , randam\xc4\x85 i\xc5\xa1 formul\xc4\x97s_NEWLINE_Tiriam\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 srautas veikiamas magnetinio lauko nukrypsta nuo tiesios trajektorijos ir pradeda jud\xc4\x97ti spindulio  apskritimine orbita. Tada jis susiduria su spektrometro vidine sienele ir i\xc5\xa1matavus susid\xc5\xabrimo viet\xc4\x85 galima nustatyti spindul\xc4\xaf , vadinasi ir specifin\xc4\xaf kr\xc5\xabv\xc4\xaf.'