b'\n_START_ARTICLE_\nKuneo\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKuneo 1198 m. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 vietiniai, miest\xc4\x85 paskelb\xc4\x99 nepriklausoma komuna ir i\xc5\xa1silaisvin\xc4\x99 nuo As\xc4\x8dio vyskupo ir Monferato ir Saluco markiz\xc5\xb3. Saluco markizas miest\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 1210 m., bet miestie\xc4\x8diai sukilo 1231 m. \xc5\xa0v. Romos imperatorius Frydrichas II pripa\xc5\xbeino Kuneo laisvu miestu 1238 m._NEWLINE_1259 m. miestas visam laikui neteko nepriklausomyb\xc4\x97s, kai nor\xc4\x97damas apsiginti nuo galing\xc5\xb3 kaimyn\xc5\xb3 prisiek\xc4\x97 Neapolio karaliui Karoliui I An\xc5\xbeu, kuris taip pat buvo Provanso grafas. Kartu su Alba Kun\xc4\x97jas buvo pagrindin\xc4\x97 Angevin\xc5\xb3 valda \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Italijoje. J\xc5\xb3 valdymas Kun\xc4\x97juje, kur\xc4\xaf pertraukdavo Saluco, Savojos, Viskon\xc4\x8di\xc5\xb3, Milano laikotarpiai, baig\xc4\x97si 1382 m., kai miestas atiteko Savojos kunigaik\xc5\xa1tystei._NEWLINE_Kun\xc4\x97jas buvo svarbi besiple\xc4\x8dian\xc4\x8dios Savojos tvirtov\xc4\x97, tad da\xc5\xbenai b\xc5\xabdavo apgulamas Pranc\xc5\xabzijos: pirm\xc4\x85kart 1515 m. Pranci\xc5\xa1kaus I \xc5\xa1veicar\xc5\xb3, o po to 1542, 1557, 1639, 1641, 1691 m. ir galiausiai per Austrijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s kar\xc4\x85 1741 m. Kun\xc4\x97jas visus kartus atsilaik\xc4\x97. Tik Napoleono laikais pranc\xc5\xabzai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Kun\xc4\x97j\xc4\x85 ir padar\xc4\x97 Sturos departamento sostine. Atk\xc5\xabrus Sardinijos karalyst\xc4\x99 ir suvienijus Italij\xc4\x85 Kun\xc4\x97jas tapo Kun\xc4\x97jo provincijos sostine 1859 m.'