b'\n_START_ARTICLE_\nMetalo dirbiniai\n_START_SECTION_\nGamybos technologijos\n_START_PARAGRAPH_\nSiekiant suteikti dirbiniams norim\xc4\x85 pavidal\xc4\x85 \xc5\xa1altas arba \xc4\xafkaitintas metalo ruo\xc5\xa1inys kalamas, i\xc5\xa1plotas lak\xc5\xa1tas kalstomas, liejinys liejamas kar\xc5\xa1\xc4\x8diui atsparios med\xc5\xbeiagos formoje. Da\xc5\xbeniausia metalo dirbini\xc5\xb3 technika \xe2\x80\x93 liejyba, ta\xc4\x8diau vienam dirbiniui da\xc5\xbenai taikomi keli apdorojimo b\xc5\xabdai. Metalo dirbiniai puo\xc5\xa1iami \xc4\xafvairiomis technikomis: reljefas, filigranas, granuliavimas, metal\xc5\xb3 juodinimas, inkrustacija, rai\xc5\xbeyba, emalis, auksavimas, sidabravimas, tapyba. Dekorui b\xc5\xabdingi geometriniai, augaliniai ir gyv\xc5\xabniniai motyvai, fig\xc5\xabriniai siu\xc5\xbeetai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMetalo dirbiniai gaminami nuo ikiistorini\xc5\xb3 laik\xc5\xb3: nuo 6 t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. \xe2\x80\x93 Piet\xc5\xb3 Mesopotamijoje, nuo 4 t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. \xe2\x80\x93 senov\xc4\x97s Egipte, dab. Turkijoje, nuo 3 t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. \xe2\x80\x93 Artimuosiuose Rytuose, Indijoje, Europoje. 3\xe2\x80\x932 t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. senov\xc4\x97s Egipte, Mesopotamijoje, Indijoje, Kinijoje, \xc5\xa0iaur\xc4\x97s ir Piet\xc5\xb3 Amerikoje i\xc5\xa1 aukso, sidabro, gele\xc5\xbeies, bronzos ir vario buvo kalami, liejami ir kalstomi papuo\xc5\xa1alai, interjero dekoro elementai, indai, baldai, pomirtin\xc4\x97s kauk\xc4\x97s, papuo\xc5\xa1alai ir kiti dirbiniai, kurie pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo \xc4\xafmantria apdaila, brangakmeni\xc5\xb3 ir emalio inkrustacija. 2 t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. svarbiais metalo dirbini\xc5\xb3 centrais tapo Kreta ir Mik\xc4\x97nai, 1 t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. \xe2\x80\x93 skit\xc5\xb3 teritorijos Juodosios j\xc5\xabros \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je pakrant\xc4\x97je._NEWLINE_Sud\xc4\x97tinga plastika ir technika pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo antikos metalo dirbiniai, j\xc5\xb3 tradicija buvo t\xc4\x99siama Bizantijoje ir Meroving\xc5\xb3 bei Karoling\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97se. XII a. \xe2\x80\x93 XIII a. metalo dirbini\xc5\xb3 gamintojai prad\xc4\x97jo burtis \xc4\xaf cechus. Romanikos ir gotikos laikotarpiais \xc5\xa0v. Romos imperijos s\xc4\x85jungos valstybi\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dias puo\xc5\xa1\xc4\x97 kalstyti altori\xc5\xb3 retabulai ir frontonai, buvo gausu meni\xc5\xa1k\xc5\xb3, \xc4\xafmantriai dekoruot\xc5\xb3 liturgini\xc5\xb3 reikmen\xc5\xb3. Metalo dirbiniai klest\xc4\x97jo Tang\xc5\xb3 dinastijos laikotarpiu (618-907 m.) Kinijoje, ikikolumbin\xc4\x97je Amerikoje, Mogol\xc5\xb3 valdomoje XVI a. \xe2\x80\x93 XVIII a. Indijoje._NEWLINE_Renesanso epochoje didel\xc4\x99 metalo dirbini\xc5\xb3 dal\xc4\xaf sudar\xc4\x97 pasaulietiniai dirbiniai, daugiausia kaltos ir kalstytos interjer\xc5\xb3 ir eksterjer\xc5\xb3 detal\xc4\x97s. Italijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose, Pranc\xc5\xabzijoje, Ispanijoje, Anglijoje plito ornamentuoti vartai, tvorel\xc4\x97s, \xc5\xbeibintai, \xc5\xa1viestuvai, \xc5\xbevakid\xc4\x97s, dur\xc5\xb3 ir vart\xc5\xb3 spynos, kandeliabrai, medaliai, plaket\xc4\x97s, gausiai dekoruoti indai. XVII a. viduryje - XVIII a. meistri\xc5\xa1ki metalo dirbiniai i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo Europoje (Pranc\xc5\xabzija, Vokietija, Olandija, Ispanija, Italija) ir Azijoje (Sirija, Persija, Indija, Kinija)._NEWLINE_XIX a. buvo populiaresni pigesni lieti ir pramoniniu b\xc5\xabdu pagaminti metalo dirbiniai. XIX a. pabaigoje \xe2\x80\x93 XX a. prad\xc5\xbeioje istorizmo laikotarpio dirbinius keit\xc4\x97 asimetri\xc5\xa1ki, aptak\xc5\xabs moderno dirbiniai. 3-4 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio metalo dirbiniams b\xc5\xabdinga konstruktyvios ir ekspresyvios art deco formos. Po Antrojo pasaulinio karo kurti labai \xc4\xafvairios paskirties ir stilistikos metalo dirbiniai (dekoratyviniai indai, stalo \xc4\xafrankiai, \xc5\xa1viestuvai, sporto trof\xc4\x97jai, smulkioji plastika). Metalo dirbini\xc5\xb3 raid\xc4\x85 skatino Europos \xc5\xa1alyse steig\xc4\x99si auksakali\xc5\xb3 ir sidabrakali\xc5\xb3 gildijos, rengiamos tarptautin\xc4\x97s parodos.\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje i\xc5\xa1lik\xc4\x99 ankstyviausi bronzos am\xc5\xbeiaus (XVI \xe2\x80\x93 V a. pr. m. e.) puo\xc5\xa1n\xc5\xabs metalo dirbiniai \xe2\x80\x93 daugiausia moter\xc5\xb3 galvos, kaklo ir kr\xc5\xabtin\xc4\x97s papuo\xc5\xa1alai (\xc5\xa0la\xc5\xbei\xc5\xb3 pilkapis, \xc5\xa0ilut\xc4\x97s rajono savivaldyb\xc4\x97s teritorija; Kalni\xc5\xa1ki\xc5\xb3 piliakalnis, Raseini\xc5\xb3 rajono savivaldyb\xc4\x97s teritorija). Nuo pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 m. e. am\xc5\xbei\xc5\xb3 metalo dirbiniai imti puo\xc5\xa1ti geometriniais ornamentais. Ankstyvaisiais viduram\xc5\xbeiais kurti Ryt\xc5\xb3 balt\xc5\xb3 kult\xc5\xabrai b\xc5\xabdingi papuo\xc5\xa1alai (antkakl\xc4\x97s, seg\xc4\x97s, apyrank\xc4\x97s ir smeigtukai), tik Lietuvos teritorijoje gyvenusiems baltams b\xc5\xabdingos antkakl\xc4\x97s \xc5\xa1auk\xc5\xa1tiniais galais, dir\xc5\xbe\xc5\xb3 sagtys, \xc5\xbeirg\xc5\xb3 kamanos, rag\xc5\xb3 apkalai (Plinkaigalio kapinynas, K\xc4\x97daini\xc5\xb3 rajono savivaldyb\xc4\x97s teritorija, V a.). I\xc5\xa1 bronzos ir \xc5\xbealvario buvo kalami ir liejami buities ir dekoratyviniai reikmenys, i\xc5\xa1 gele\xc5\xbeies kaldinti ginklai, \xc5\xa1arvai._NEWLINE_Viduram\xc5\xbeiais, Renesanso epochoje ir baroko laikotarpiu \xc4\xaf Lietuv\xc4\x85 atvyko daug Europos ir Bizantijos meistr\xc5\xb3, pla\xc4\x8diau naudoti spalvotieji ir taurieji metalai, gele\xc5\xbeis, tobul\xc4\x97jo apdorojimo technika. Nuo XV a. antrosios pus\xc4\x97s buvo steigiami auksakali\xc5\xb3 cechai (1495 m. Vilniuje). Vis daugiau meni\xc5\xa1k\xc5\xb3 dirbini\xc5\xb3 plito didik\xc5\xb3 aplinkoje (stalo indai, buities reikmenys, karietos, ve\xc5\xbeimai, rog\xc4\x97s, papuo\xc5\xa1alai) ir kulto apeigose (paveiksl\xc5\xb3 ir knyg\xc5\xb3 aptaisai, liturginiai reikmenys). XVI a. Vilniuje (\xc5\xbdemutin\xc4\x97 pilis), Valkininkuose, Nesvy\xc5\xbeiuje ir Varniuose veik\xc4\x97 patrank\xc5\xb3 ir varp\xc5\xb3 liejyklos, 1545 m. Vilniuje \xc4\xafsteigta monet\xc5\xb3 kalykla. XVII a. \xe2\x80\x93 XVIII a. klest\xc4\x97jo auksakalyst\xc4\x97, veik\xc4\x97 liejyklos Vilniuje, Nesvy\xc5\xbeiuje, Varniuose, K\xc4\x97dainiuose, Bir\xc5\xbeuose. Buvo gaminami ginklai, laikrod\xc5\xbeiai rotu\xc5\xa1\xc4\x97ms ir ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioms, liejami varpai, interjeruose i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo puo\xc5\xa1n\xc5\xabs kalvyst\xc4\x97s ir \xc5\xa1altkalvyst\xc4\x97s dirbiniai, nuo XVIII a. klest\xc4\x97jo unikalus liaudies kult\xc5\xabros rei\xc5\xa1kinys \xe2\x80\x93 kry\xc5\xbedirbyst\xc4\x97._NEWLINE_XIX a. \xc4\xafsivyravo istorizmo formos. Buvo kalami ir liejami architekt\xc5\xabriniai elementai: sietynai, laipt\xc5\xb3 tur\xc4\x97klai, grotel\xc4\x97s, tvoros, vartai (Vilniaus, Kauno ir Klaip\xc4\x97dos interjer\xc5\xb3 moderno ir istorizmo metalo dirbiniai). XX a. pirmoje pus\xc4\x97je metalo dirbiniai buvo kuriami auksakali\xc5\xb3 dirbtuv\xc4\x97se Vilniuje, Kaune, Klaip\xc4\x97doje ir Palangoje.'