b'\n_START_ARTICLE_\nAugustavo gaudyn\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nAugustavo gaudyn\xc4\x97s (lenk. Ob\xc5\x82awa augustowska, ob\xc5\x82awa lipcowa)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1945\xc2\xa0m. liepos 10-25 d. Augustavo, Suvalk\xc5\xb3 ir Sein\xc5\xb3 apskrityse vykdyta karin\xc4\x97 operacija prie\xc5\xa1 lenk\xc5\xb3 antikomunistinius partizanus ir j\xc5\xb3 r\xc4\x97m\xc4\x97jus. Operacijoje dalyvavo Raudonoji armija, 385 NKVD \xc5\xa1auli\xc5\xb3 pulkas ir Lenkijos liaudies armijos daliniai. Operacijos tikslas buvo sunaikinti pogrindin\xc4\xaf Lenkijos partizan\xc5\xb3 jud\xc4\x97jim\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 operacijos metu suimt\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 apie 600 dingo be \xc5\xbeinios. Manoma, kad jie buvo nu\xc5\xbeudyti ir palaidoti ne\xc5\xbeinomoje vietoje dabartin\xc4\x97je Rusijoje ar Baltarusijoje Lenkijos nacionalin\xc4\x97s atminties institutas 1945 m. Augustavo gaudynes vadina "did\xc5\xbeiausiu nusikaltimu, kur\xc4\xaf sovietai \xc4\xafvykd\xc4\x97 lenk\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97se po Antrojo Pasaulinio karo". \xc5\xa0is nusikaltimas dabartin\xc4\x97je Lenkijoje dar vadinamas "antr\xc4\x85ja Katyne", "ma\xc5\xbe\xc4\x85ja Katyne" ar "Palenk\xc4\x97s Katyne" siejant j\xc4\xaf su 1940 m. \xc4\xafvykdytomis Katyn\xc4\x97s \xc5\xbeudyn\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istor\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ir soviet\xc5\xb3 invazijos \xc4\xaf Lenkij\xc4\x85 Lenkijos vyriausyb\xc4\x97 pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Vakarus ir buvo \xc4\xafkurta Lenkijos pogrind\xc5\xbeio valstyb\xc4\x97. Nors Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85junga nebuvo paskelbusi Lenkijai karo, ta\xc4\x8diau santykiai buvo \xc4\xaftempti ir galiausiai nutr\xc5\xabko, kai paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo Katyn\xc4\x97s \xc5\xbeudyni\xc5\xb3 aplinkyb\xc4\x97s. Galiausiai sovietai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 savo satelitin\xc4\x99 komunistin\xc4\x99 Lenkijos vyriausyb\xc4\x99, Lenkijos Nacionalinio I\xc5\xa1sivadavimo Komitet\xc4\x85 ir atsisak\xc4\x97 bendrauti su Pogrind\xc5\xbeio valstybe nei vyriausybe tremtyje bei \xc4\x97m\xc4\x97 persekioti jos karius bei lyderius "i\xc5\xa1vaduotose" teritorijose. Nors Pogrind\xc5\xbeio valstyb\xc4\x97s karin\xc4\x97 \xc5\xa1aka Armija Krajova oficialiai buvo paleista 1945 m. sausio 19 d. siekiant i\xc5\xa1vengti konflikto su sovietais ir pilietinio karo, dalis jos nari\xc5\xb3 atsisak\xc4\x97 sud\xc4\x97ti ginklus; kiti tiesiog nesugeb\xc4\x97jo gr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf civili\xc5\xb3 gyvenim\xc4\x85, nes su nekomunistiniu pasiprie\xc5\xa1inimo jud\xc4\x97jimu susij\xc4\x99 asmenys vald\xc5\xbeios buvo diskriminuojami.\n_START_SECTION_\nOperacija\n_START_PARAGRAPH_\nOperacija vyko nuo 1945\xc2\xa0m. liepos 12 iki 28 dienos. Operacij\xc4\x85 vykd\xc4\x97 50 Raudonosios armijos kareivi\xc5\xb3 pulkas ir 62 NKVD \xc5\xa1auli\xc5\xb3 divizija, kuri\xc4\x85 pagrinde sudar\xc4\x97 I Baltarusijos fronto kareiviai, SMER\xc5\xa0, Lenkijos saugumo ministerijos ir Lenkijos liaudies armijos daliniai. Operacija vykdyta Augustavo ir Suvalk\xc5\xb3 regionuose, Augustavo girioje ir jos apylink\xc4\x97se, nes \xc4\x8dia buvo susitelk\xc4\x99 daugiausiai partizan\xc5\xb3. Vienas i\xc5\xa1 operacijos vad\xc5\xb3 buvo generolas Miros\xc5\x82aw Milewski. Soviet\xc5\xb3 daliniai apsupo daugel\xc4\xaf aplinkini\xc5\xb3 kaim\xc5\xb3, pana\xc5\xa1i operacija vyko Lietuvos TSR pietrytin\xc4\x97se vietov\xc4\x97se. Operacijos vadaviet\xc4\x97 buvo Augustavo mieste, jai vadovavo SMER\xc5\xa0 organizacija. _NEWLINE_Operacijos metu buvo sulaikyta daugiau nei 2000 (kai kuriais vertinimais iki 7000) asmen\xc5\xb3. Dauguma j\xc5\xb3 buvo u\xc5\xbedaryti soviet\xc5\xb3 pastatytose koncentracijos stovyklose. Stovykloje \xc5\xbemon\xc4\x97s buvo tardomi ir kankinami. Paskutinieji i\xc5\xa1 sulaikyt\xc5\xb3j\xc5\xb3, kurie i\xc5\xa1gyveno gr\xc4\xaf\xc5\xbeo 1956 m., apie 600 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 dingo be \xc5\xbeinios, j\xc5\xb3 likimas iki \xc5\xa1iol neai\xc5\xa1kus. Tarp dingusi\xc5\xb3j\xc5\xb3 be \xc5\xbeinios yra 27 moterys (\xc4\xafskaitant n\xc4\x97\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x85sias) ir 15 paaugli\xc5\xb3.Manoma, kad jie buvo nu\xc5\xbeudyti ka\xc5\xbekur dabartin\xc4\x97je Rusijos teritorijoje.\n_START_SECTION_\nPo operacijos\n_START_PARAGRAPH_\nNepaisant daugelio lenk\xc5\xb3 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 reikalavim\xc5\xb3 i\xc5\xa1tirti \xc5\xa1iuos \xc4\xafvykius tiek soviet\xc5\xb3, tiek lenk\xc5\xb3 komunistin\xc4\x97 vald\xc5\xbeia juos neig\xc4\x97. XX a. devintajame de\xc5\xa1imtmetyje Lenkijos Liaudies Respublikos vyriausyb\xc4\x97s atstovas Jerzy Urban teig\xc4\x97, kad Lenkijos vyriausyb\xc4\x97 neturi "\xc4\xafrodym\xc5\xb3 paremian\xc4\x8di\xc5\xb3 teorij\xc4\x85, kad 1945 m. Augustavo regione dingo grup\xc4\x97 Lenkijos pilie\xc4\x8di\xc5\xb3." Po Lenkijos komunistinio re\xc5\xbeimo \xc5\xbelugimo naujoji Lenkijos vyriausyb\xc4\x97 palaik\xc4\x97 tyrim\xc4\x85, kur\xc4\xaf atliko Nacionalin\xc4\x97s atminties institutas (IPN), paskelb\xc4\x99s \xc4\xafvykius komunistinio re\xc5\xbeimo nusikaltimu. Nors pla\xc4\x8diai sutariama, kad Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85junga, remiama lenk\xc5\xb3 komunist\xc5\xb3 su\xc4\x97m\xc4\x97 ir grei\xc4\x8diausiai nu\xc5\xbeud\xc4\x97 apie 600 Lenkijos pilie\xc4\x8di\xc5\xb3, kurie buvo susij\xc4\x99 su antikomunistiniu pasiprie\xc5\xa1inimu, nebuvo gauta jokios tikslios informacijos apie j\xc5\xb3 likim\xc4\x85 ir palaidojimo viet\xc4\x85. 1995 m. Rusijos vyriausyb\xc4\x97 patvirtino, kad buvo suimti 590 Lenkijos pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 ir 579 buvo teisiami, ta\xc4\x8diau apie j\xc5\xb3 tolimesn\xc4\xaf likim\xc4\x85 nurodyti nieko negal\xc4\x97jo. 2005 m. IPN pa\xc5\xbeym\xc4\x97jo, kad viskas k\xc4\x85 buvo galima i\xc5\xa1tirti Lenkijos teritorijoje jau yra i\xc5\xa1tirta; buvo analizuojami ir Lenkijos saugumo archyvai, ta\xc4\x8diau juose rasta tik \xc5\xbeini\xc5\xb3, kad lenk\xc5\xb3 saugumas pad\xc4\x97jo sovietams, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 daug informacijos negavo._NEWLINE_1990\xc2\xa0m. buvo aptikta nema\xc5\xbeai \xc5\xbemoni\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 netoli Gib\xc5\xb3 kaimo, ta\xc4\x8diau ekshumavus \xc5\xa1iuos palaikus buvo nustatyta, kad tai vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kareivi\xc5\xb3 palaikai, bet \xc5\xa1ioje vietoje vietiniai gyventojai vis tiek pastat\xc4\x97 atminimo paminklus ir kry\xc5\xbeius \xc5\xbeuvusiems Lenkijos partizanams. Paminkle \xc4\xafra\xc5\xa1ytos 530 pavard\xc4\x97s. Lenkijos liaudies respublika niekada nepripa\xc5\xbeino tokio \xc4\xafvykio egzistavimo. Vienas i\xc5\xa1 vadov\xc5\xb3 Jerzy Urban netgi neig\xc4\x97 \xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 dingim\xc4\x85. 2001\xc2\xa0m. buvo i\xc5\xa1kelta byla d\xc4\x97l \xc5\xbemoni\xc5\xb3 nu\xc5\xbeudymo. 2006\xc2\xa0m. Lenkijos atstovams nusiuntus pra\xc5\xa1ym\xc4\x85 Rusijai d\xc4\x97l pagalbos \xc5\xa1ios bylos nagrin\xc4\x97jime \xc5\xa1i atsisak\xc4\x97 suteikti pagalb\xc4\x85, teigdama, kad bylai jau su\xc4\x97jo senaties terminas. 1987\xc2\xa0m. netoli Gib\xc5\xb3 kaimo buvo pastatytas architekto Andrzej Strumi\xc5\x82\xc5\x82 paminklas nu\xc5\xbeudytiems \xc5\xbemon\xc4\x97ms. 1987\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 2 d. buvo \xc4\xafkurta Augustavo gaudyni\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 komisija.'