b'\n_START_ARTICLE_\nMierkuria-\xc4\x8cukas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo 1876 iki 1918 m. miestas priklaus\xc4\x97 Vengrijos karalystei ir buvo vienos i\xc5\xa1 jos apskri\xc4\x8di\xc5\xb3 administracinis centras. Po Trianono sutarties \xc4\xafsigal\xc4\x97jimo 1920 m. miestas atiduotas Rumunijos karalystei ir 1927\xe2\x80\x931938 m. buvo apskrities centras._NEWLINE_Mierkuria-\xc4\x8cukas buvo gr\xc4\x85\xc5\xbeintas Vengrijai Antrojo pasaulinio karo metu 1940\xe2\x80\x931944 m., kai du Vienos apdovanojimai suteik\xc4\x97 Vengrijai dal\xc4\xaf \xc4\x8cekoslovakijos ir Transilvanijos. Miest\xc4\x85 1944 m. buvo u\xc5\xbegrob\xc4\x99 Raudonosios armijos kariai, o 1945 m. Mierkuria-\xc4\x8cukas v\xc4\x97l tapo Rumunijos dalimi. Tai oficialiai patvirtino Pary\xc5\xbeiaus taikos sutartis, pasira\xc5\xa1yta 1947 m._NEWLINE_1968 m. tapo Hargitos apskrities centru._NEWLINE_Po Antrojo pasaulinio karo miestas buvo industrializuotas, \xc4\xafkurta daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 \xc4\xafmoni\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 traktori\xc5\xb3, tekstil\xc4\x97s fabrikai, alaus darykla. Mieste gaminamas alus tapo populiarus visoje \xc5\xa1alyje.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPagal 2002 m. sura\xc5\xa1ymo duomenis, Mierkuria-\xc4\x8cuko mieste gyveno 42 029 gyventoj\xc5\xb3. J\xc5\xb3 daugum\xc4\x85 sudar\xc4\x97 vengrai \xe2\x80\x93 81,75\xc2\xa0%, 17,3\xc2\xa0% \xe2\x80\x93 rumunai, 0,62\xc2\xa0% \xe2\x80\x93 \xc4\x8digonai, o likusi\xc4\x85 dal\xc4\xaf, 0,33\xc2\xa0%, sudar\xc4\x97 kit\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 atstovai. Gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus kitimas pagal sura\xc5\xa1ym\xc5\xb3 duomenis:\n_START_SECTION_\nLankytinos vietos\n_START_PARAGRAPH_\nPetofi p\xc4\x97s\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 gatv\xc4\x97 yra pagrindin\xc4\x97 ir seniausia miesto gatv\xc4\x97 su daugybe restoran\xc5\xb3, kavini\xc5\xb3, meno galerij\xc5\xb3, muziej\xc5\xb3._NEWLINE_U\xc5\xbe keli\xc5\xb3 kilometr\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus nuo miesto centro yra pranci\xc5\xa1kon\xc5\xb3 vienuolynas. Veikia piligrimyst\xc4\x97s centras. Kiekvienais metais prie\xc5\xa1 Sekmines rengiami susitikimai, sutraukiantys t\xc5\xabkstan\xc4\x8dius \xc5\xbemoni\xc5\xb3, daugiausiai vengr\xc5\xb3. Be savo religin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s, piligrimyst\xc4\x97 taip pat yra tapusi vengr\xc5\xb3 s\xc4\x85moningumo ir solidarumo \xc5\xbeenklu Transilvanijoje ir u\xc5\xbe jos rib\xc5\xb3 gyvenantiems tautie\xc4\x8diams._NEWLINE_Miesto centre stovi garsi ir gausiai turist\xc5\xb3 lankoma Miko pilis, pastatyta v\xc4\x97lyvojo renesanso stiliumi XVII a. prad\xc5\xbeioje.'