b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdem\xc4\x97s gelmi\xc5\xb3 informacijos centras\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1926\xc2\xa0m. Vilniaus universiteto Did\xc5\xbeiojoje auloje \xc4\xafkurtas Gamtos muziejus, kuris, be kit\xc5\xb3, tur\xc4\x97jo ir Geologijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mineralogijos skyri\xc5\xb3. 1929\xc2\xa0m. Kaune \xc4\xafkurtas Mineralogijos muziejus. 1939\xc2\xa0m. \xc4\xafkurtas Geologijos muziejus su Paleontologijos, Petrografijos, Istorin\xc4\x97s geologijos ir Lietuvos geologijos skyriais. 1940\xc2\xa0m. \xc5\xa1is muziejus perkeltas \xc4\xaf Vilniaus universitet\xc4\x85. Antrojo pasaulinio karo metais \xc5\xbeuvo 75\xc2\xa0% muziejaus geologijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mineralogijos kolekcij\xc5\xb3. Po karo kolekcija buvo prad\xc4\x97ta rinkti i\xc5\xa1 naujo._NEWLINE_Geologijos instituto muziejui prad\xc5\xbei\xc4\x85 padar\xc4\x97 ne\xc4\xafprasta Sverdlovsko (dab. Jekaterinburgas) mokslini\xc5\xb3 mineralogini\xc5\xb3 dirbtuvi\xc5\xb3 ilgame\xc4\x8dio direktoriaus Alfonso \xc5\xbdukelio (1899\xe2\x80\x931977\xc2\xa0m.) dovana\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1965\xc2\xa0m. Lietuvai dovanota 2 100 vnt. mineral\xc5\xb3, uolien\xc5\xb3 bei dirbini\xc5\xb3 kolekcija i\xc5\xa1 buvusios TSRS, Mianmaro, \xc5\xa0ri Lankos, Brazilijos ir kit\xc5\xb3 pasaulio viet\xc5\xb3. Vilniaus ekspozicija prad\xc4\x97jo veikti 1968\xc2\xa0m. 1980\xc2\xa0m. Vievyje pastatytoje Kerno saugykloje prad\xc4\x97tos rengti muziejin\xc4\x97s ekspozicijos. Iki 1989\xc2\xa0m. Kerno saugykla buvo Geologijos instituto padalinys, 1992\xc2\xa0m. sujungta Kerno saugykla ir Vilniaus ekspozicija, naujai \xc4\xafkurtas Geologijos muziejus. 2000\xc2\xa0m. jam suteiktas savaranki\xc5\xa1kos organizacijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Lietuvos geologijos muziejaus statusas. 2015\xc2\xa0m. muziejus pertvarkytas ir sujungtas su Lietuvos geologijos tarnyba. Nuo 2015\xc2\xa0m. veikia kaip \xc5\xbdem\xc4\x97s gelmi\xc5\xb3 informacijos centras (Lietuvos geologijos tarnybos padalinys).\n_START_SECTION_\nVeikla\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos geologijos muziejus renka, kaupia, tiria muziejines geologijos vertybes, pristato visuomenei gausi\xc4\x85 geologijos med\xc5\xbeiag\xc4\x85 apie \xc5\xbdem\xc4\x97s gelmes, geologijos mokslo laim\xc4\x97jimus. Muziejuje prad\xc4\x97ta kurti vientisa Lietuvos geologijos ekspozicija, kurioje chronologine tvarka b\xc5\xabt\xc5\xb3 atskleista \xc5\xbdem\xc4\x97s gelmi\xc5\xb3 sandaros ir sud\xc4\x97ties raida, sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 geologijos laikotarpi\xc5\xb3 paleogeografin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos, nauding\xc5\xb3j\xc5\xb3 i\xc5\xa1kasen\xc5\xb3 susidarymas._NEWLINE_Veikia J. Dalinkevi\xc4\x8diaus memorialin\xc4\x97, lauko rieduli\xc5\xb3 ekspozicijos, kerno ir kolekcij\xc5\xb3 fondai. J. Dalinkevi\xc4\x8diaus ekspozicijoje be asmenini\xc5\xb3 daikt\xc5\xb3 (bald\xc5\xb3, knyg\xc5\xb3, dokument\xc5\xb3 ir kt.), eksponuojami jo sukaupti \xc4\xafvairi\xc5\xb3 geologijos laikotarpi\xc5\xb3 uolien\xc5\xb3 rinkiniai, fosilij\xc5\xb3 kolekcijos i\xc5\xa1 atodang\xc5\xb3 prie Ventos, Nemuno, Jiesios, \xc5\xa0ventosios ir kt. upi\xc5\xb3. Kaupiamas ir kit\xc5\xb3 \xc5\xbeymi\xc5\xb3 Lietuvos geolog\xc5\xb3 (Valerija \xc4\x8cepulyt\xc4\x97, Jurgis Kisn\xc4\x97rius, Vytautas Vonsavi\xc4\x8dius, Stasys \xc5\xbdeiba ir kt.) dokument\xc5\xb3, kolekcij\xc5\xb3, darbo priemoni\xc5\xb3 archyvas._NEWLINE_Lauko rieduli\xc5\xb3 ekspozicija i\xc5\xa1d\xc4\x97styta 4 ha plote. Grup\xc4\x97mis i\xc5\xa1d\xc4\x97liota daugiau kaip 550 iki 5\xe2\x80\x936\xc2\xa0m\xc2\xb3 t\xc5\xabrio rieduli\xc5\xb3, suve\xc5\xbet\xc5\xb3 i\xc5\xa1 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 Lietuvos vietovi\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visi jie kontinentini\xc5\xb3 ledyn\xc5\xb3 atpl\xc4\x97\xc5\xa1ti ir atvilkti prie\xc5\xa1 24 000-13 000\xc2\xa0m. i\xc5\xa1 Fenoskandijos, Baltijos j\xc5\xabros dugno, Estijos ir Latvijos pavir\xc5\xa1iaus._NEWLINE_Kerno fonde saugomas 1953\xe2\x80\x932000 i\xc5\xa1gr\xc4\x99\xc5\xbet\xc5\xb3 vertingiausi\xc5\xb3 1096 gr\xc4\x99\xc5\xbeini\xc5\xb3 kernas (bendras ilgis 144, 28\xc2\xa0km), tarp j\xc5\xb3 kernas i\xc5\xa1 386 gr\xc4\x99\xc5\xbeini\xc5\xb3, pasiekusi\xc5\xb3 planetos kristalin\xc4\xaf pamat\xc4\x85, t. p. ir vieno giliausi\xc5\xb3 Lietuvoje Vydmant\xc5\xb3 gr\xc4\x99\xc5\xbeinio (Kretingos rajono savivaldyb\xc4\x97s teritorija; gylis 2564 m)._NEWLINE_Geologijos kolekcij\xc5\xb3 fond\xc4\x85 sudaro uolien\xc5\xb3, mineral\xc5\xb3, fosilij\xc5\xb3, laboratorini\xc5\xb3 m\xc4\x97gini\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 dublikat\xc5\xb3 rinkiniai. Saugomos ir eksponuojamos kolekcijos, kurias surinko A. \xc5\xbdukelis, J. Dalinkevi\xc4\x8dius, J. Kisn\xc4\x97rius ir kiti geologai.'