b'\n_START_ARTICLE_\nKvantin\xc4\x97 mechanika\n_START_SECTION_\nJuodojo k\xc5\xabno spinduliavimas\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. antroje pus\xc4\x97je suformuluota elektromagnetizmo teorija nesugeb\xc4\x97jo paai\xc5\xa1kinti absoliu\xc4\x8diai juodo k\xc5\xabno spinduliavimo spektro. Tuo metu egzistavusios \xc5\xa1io rei\xc5\xa1kinio teorijos tiksliai apra\xc5\xa1ydavo tik tam tikr\xc4\x85 spektro dal\xc4\xaf: labai \xc5\xbeemus da\xc5\xbenius arba labai auk\xc5\xa1tus da\xc5\xbenius. Pirmajam pilnai spektr\xc4\x85 paai\xc5\xa1kinti pavyko vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 fizikui Maksui Plankui. 1901 metais jis paskelb\xc4\x97 savo teorij\xc4\x85, kurioje buvo pateikta prielaida, jog k\xc5\xabnas \xc5\xa1vies\xc4\x85 spinduliuoja ne nepertraukiamu da\xc5\xbeniu, bet tik tam tikro da\xc5\xbenio kvantais. \xc5\xa0viesos kvanto energija tiesiogiai proporcinga \xc5\xa1viesos da\xc5\xbeniui: , kur proporcingumo koeficientas  yra vadinama Planko konstanta.\n_START_SECTION_\nFotoefektas\n_START_PARAGRAPH_\nKlasikin\xc4\x97 fizika taip pat negal\xc4\x97jo paai\xc5\xa1kinti, kod\xc4\x97l stebint \xc5\xa1viesos fotoefekt\xc4\x85 elektron\xc5\xb3 greitis nepriklauso nuo \xc5\xa1viesos intensyvumo, ta\xc4\x8diau priklauso nuo jos da\xc5\xbenio. \xc5\xa0\xc4\xaf rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf 1905 metais pavyko paai\xc5\xa1kinti A. Ein\xc5\xa1teinui, kuris r\xc4\x97m\xc4\x97si prielaida, kad \xc5\xa1viesos energija yra proporcinga \xc5\xa1viesos da\xc5\xbeniui bei tuo, kad \xc5\xa1viesa yra ne tik spinduliuojama, ta\xc4\x8diau ir sugeriama kvantais.\n_START_SECTION_\nKvantin\xc4\x97 mechanika ir magnetizmas\n_START_PARAGRAPH_\nKvantin\xc4\x97 mechanika yra vienintelis fizikos skyrius, galintis tinkamai paai\xc5\xa1kinti magnetizmo rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf. Magnetizmo prie\xc5\xbeastys slypi atominiame med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 sandaros lygmenyje._NEWLINE_Klasikin\xc4\x97s fizikos po\xc5\xbei\xc5\xabriu, med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 elektronai skrieja apie branduolius u\xc5\xbedaromis orbitomis, nutolusiomis nuo branduolio tam tikru atstumu. Kadangi elektronai turi elektros kr\xc5\xabv\xc4\xaf, tai jud\xc4\x97dami ratu jie sukuria elektros srov\xc4\x99, o pastaroji kuria magnetin\xc4\xaf lauk\xc4\x85. I\xc5\xa1 to i\xc5\xa1plaukia, kad atomo magnetinis momentas tiesiogiai priklauso nuo jo orbitinio judesio kiekio momento._NEWLINE_20 am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeioje buvo \xc5\xbeinoma, kad vandenilio atomo \xc5\xbeemiausio energetinio lygmens orbitinis jud\xc4\x97jimo kiekio momentas yra lygus nuliui. Kita vertus, spektruose buvo ai\xc5\xa1kiai matyti dvi linijos, t. y., pilnas atomo magnetinis momentas buvo nelygus nuliui. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo manoma, kad \xc5\xa1is magnetinis momentas atsiranda d\xc4\x97l elektrono sukimosi aplink savo a\xc5\xa1\xc4\xaf, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1i id\xc4\x97ja buvo greitai sukritikuota. Mat remiantis \xc5\xa1ia id\xc4\x97ja bei norint paai\xc5\xa1kinti eksperimento rezultatus, linijinis elektrono pavir\xc5\xa1iaus jud\xc4\x97jimo greitis tur\xc4\x97t\xc5\xb3 vir\xc5\xa1yti \xc5\xa1viesos greit\xc4\xaf, o tai prie\xc5\xa1taraut\xc5\xb3 specialiajai reliatyvumo teorijai. V\xc4\x97liau buvo pasi\xc5\xablyta teorija, kad elektronai turi sav\xc4\x85j\xc4\xaf jud\xc4\x97jimo kiekio moment\xc4\x85, kuris yra nesusij\xc4\x99s su mechaniniu jud\xc4\x97jimu ir yra vidin\xc4\x97 dalel\xc4\x97s savyb\xc4\x97. \xc5\xa0is dydis dar vadinamas sukiniu. Pilnas atomo judesio kiekio momentas yra jo orbitinio judesio kiekio momento ir vis\xc5\xb3 elektron\xc5\xb3 sukini\xc5\xb3 vektorin\xc4\x97 suma. Atom\xc5\xb3 judesio kiekio momentas taip pat yra kvantuotas.'