b'\n_START_ARTICLE_\nLyginamoji mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nLyginamoji mitologija yra mokslinis skirting\xc5\xb3 mit\xc5\xb3 studijavimas siekiant atrasti kaip \xc4\xafvair\xc5\xabs mitai ir religijos vyst\xc4\x97si bei atskleisti ry\xc5\xa1ius tarp nutolusi\xc5\xb3 religij\xc5\xb3, nustatyti toki\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 prigimt\xc4\xaf._NEWLINE_Lyginamoji mitologija formaliai priskiriama antropologijai. Lyginamosios mitologijos pradininku laikomas indologas Max Mueller, o \xc5\xbeymiausia fig\xc5\xabra \xe2\x80\x93 Joseph Campbell, i\xc5\xa1leid\xc4\x99s knyg\xc4\x85 \xe2\x80\x9eT\xc5\xabkstan\xc4\x8dio veid\xc5\xb3 didvyris\xe2\x80\x9c (The Hero With a Thousand Faces), kurioje apra\xc5\xa1omi stulbinantys pana\xc5\xa1umai tarp didvyri\xc5\xb3 mit\xc5\xb3 skirtingose kult\xc5\xabrose. Campbello id\xc4\x97joms didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 padar\xc4\x97 Karlo Jungo psichologin\xc4\x97s archetip\xc5\xb3 studijos. Archetipus lyginamosios mitologijos tyrin\xc4\x97tojai supranta kaip pasikartojan\xc4\x8dius vaizdinius, kurie egzistuoja skirtinguose kult\xc5\xabrose nuo seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3. Vienas lyginamosios mitologijos pradinink\xc5\xb3 laikomas ir pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 antropologas Claude Levi-Strauss, savo keturtom\xc4\xaf \xe2\x80\x9eMitologikos\xe2\x80\x9c (Les mythologiques) paskyr\xc4\x99s lyginamajai vietini\xc5\xb3 Amerikos gyventoj\xc5\xb3 mit\xc5\xb3 analizei._NEWLINE_Dalis lyginamosios mitologijos atradim\xc5\xb3 yra labai \xc4\xafdom\xc5\xabs, pvz., kad Poseidonas yra ankstyvesnis nei Olimpo dievai ir i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 buvo \xc5\xbeem\xc4\x97s dievas._NEWLINE_\xc5\xa0ios srities teorijos linksta sumenkinti \xc4\xafvyki\xc5\xb3 istori\xc5\xa1kum\xc4\x85, kuriuo tikima daugelyje religij\xc5\xb3, ir remia id\xc4\x97j\xc4\x85, kad tai, kas dabar tik\xc4\x97jim\xc5\xb3 laikoma tikrais dalykais susiformavo palaipsniui. Tokie teiginiai da\xc5\xbenai laikomi labai kontroversi\xc5\xa1kais, ypa\xc4\x8d kai palie\xc4\x8dia modernias religijas, pvz., krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x99 ar hinduizm\xc4\x85, nes neigia tam tikr\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 istori\xc5\xa1kum\xc4\x85._NEWLINE_Nepaisant savo svarbos, \xc5\xa1i sritis, kaip ir bendrai senov\xc4\x97s istorija, susilaukia ma\xc5\xbeai tyrin\xc4\x97toj\xc5\xb3 d\xc4\x97mesio. D\xc4\x97l to \xc5\xa1ios disciplinos vystymasis yra l\xc4\x97tas, nuolat trukdomas religini\xc5\xb3 konservatori\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nMit\xc5\xb3 interpretavimas\n_START_PARAGRAPH_\nKritinis mit\xc5\xb3 interpretavimas prasideda jau prie\xc5\xa1sokratik\xc5\xb3 laikais. Vienas reik\xc5\xa1mingiausi\xc5\xb3 ikimodernyb\xc4\x97s mitolog\xc5\xb3 buvo Eufemeras. Jis mitus interpretavo kaip tikr\xc5\xb3 istorini\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 atpasakojimus, i\xc5\xa1kraipytus per daugel\xc4\xaf perpasakojim\xc5\xb3. Nors \xc5\xa1ios ikimoderniosios teorijos buvo kriti\xc5\xa1kos, ta\xc4\x8diau negali b\xc5\xabti laikomos mokslin\xc4\x97mis grie\xc5\xbet\xc4\x85ja \xc5\xa1io \xc5\xbeod\xc5\xbeio prasme, nes nesir\xc4\x97m\xc4\x97 socialiniais mokslais._NEWLINE_Pirmosios mokslin\xc4\x97s teorijos apie mitus atsirado XIX a. antroje pus\xc4\x97je. Pagal \xc5\xa1ias teorijas mitais buvo suprantami kaip primityvus \xc5\xa1iuolaikinio mokslo atitikmuo.'