b'\n_START_ARTICLE_\nMelanezijos istorija\n_START_SECTION_\nAtradimas ir tyrin\xc4\x97jimai\n_START_PARAGRAPH_\nMelanezijos salas pirmieji "atrado" Malaj\xc5\xb3 salyno atstovai. Moluk\xc5\xb3 sal\xc5\xb3 Ternato imperija, nuo XV a. i\xc5\xa1pl\xc4\x97tusi prekybin\xc4\xaf tinkl\xc4\x85, pasiek\xc4\x97 vakarin\xc4\x99 Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Gvin\xc4\x97j\xc4\x85. Jie su vietos gyventojais u\xc5\xbemezg\xc4\x97 prekybinius santykius, o tik \xc5\xa1ioje saloje aptinkam\xc5\xb3 rojaus pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 plunksnas padar\xc4\x97 egzotine preke._NEWLINE_Nuo XVI a. Melanezij\xc4\x85 pasiek\xc4\x97 ir j\xc4\x85 tyrin\xc4\x97jo europie\xc4\x8diai. Taip jie atrado atskiras salas. Pirmieji tyrin\xc4\x97tojai buvo ispanai, juos sek\xc4\x97 olandai, anglai, pranc\xc5\xabzai. XVIII a. \xc4\x8dia plaukojo brit\xc5\xb3 keliautojas D\xc5\xbeeimsas Kukas._NEWLINE_Kadangi Melanezijos salose buvo paplit\xc4\x99s kanibalizmas, salos ilgai buvo viena menkiausiai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 pasaulio dali\xc5\xb3, kurios Vakar\xc5\xb3 \xc5\xa1alys veng\xc4\x97._NEWLINE_Nepaisant to, nuo XIX a. prad\xc5\xbeios europie\xc4\x8diai main\xc4\x97 alkohol\xc4\xaf ir tabak\xc4\x85 \xc4\xaf b\xc5\xabtiniausias sau prekes - santalmed\xc4\xaf, rojaus pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 kailiukus. Jie taip pat atne\xc5\xa1\xc4\x97 ir naujas ligas: raupus, tymus, dizenterij\xc4\x85, grip\xc4\x85, sifil\xc4\xaf ir raupsus. Nuo \xc5\xa1i\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 \xc5\xbeuvo nema\xc5\xbeai vietini\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3. Kai santalmed\xc5\xbeio paklausa suma\xc5\xbe\xc4\x97jo, susiformavo nauja prekybos forma: buvo pavergiami \xc5\xbemon\xc4\x97s i\xc5\xa1 Naujosios Kaledonijos, Lojalumo sal\xc5\xb3, Vanuatu, Naujosios Gvin\xc4\x97jos ir Saliamono sal\xc5\xb3 darbui cukraus plantacijose Fid\xc5\xbeyje ir Kvinslande. \xc5\xa0i prekyba \xc5\xbemon\xc4\x97mis sustojo tik XX am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeioje.\n_START_SECTION_\nKolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. Melanezij\xc4\x85 politi\xc5\xa1kai dalinosi kolonijin\xc4\x97s imperijos. Regiono dalybose dalyvavo keturios valstyb\xc4\x97s. Pirmieji \xc4\xafsitrauk\xc4\x97 Nyderlandai, tuo metu jau vald\xc4\x99 Malaj\xc5\xb3 salyn\xc4\x85 vakaruose. Jie prisijung\xc4\x97 prie savo kolonijos Naujosios Gvin\xc4\x97jos vakarin\xc4\x99 dal\xc4\xaf. 1853 m. Napoleonui III bandant konkuruoti su brit\xc5\xb3 kolonijomis Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje, Pranc\xc5\xabzija paskelb\xc4\x97 savo kolonija Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Kaledonij\xc4\x85, kuri tapo Pranc\xc5\xabzijos nuteist\xc5\xb3j\xc5\xb3 pataisos vieta._NEWLINE_Konkuruodama su pranc\xc5\xabzais 1883 m. Brit\xc5\xb3 imperija nuo Australijos pakran\xc4\x8di\xc5\xb3 prisijung\xc4\x97 Naujosios Gvin\xc4\x97jos pietrytin\xc4\x99 dal\xc4\xaf, kur \xc4\xafkurta Papua kolonija (v\xc4\x97liau atiduota Australijai). I\xc5\xa1 ten jie pl\xc4\x97t\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 aplinkin\xc4\x97se salose, kolonizuodami Fid\xc5\xbe\xc4\xaf, Vanuatu (sutar\xc4\x97 j\xc4\xaf valdyti kartu su Pranc\xc5\xabzija). Pa\xc4\x8dioje XIX a. pabaigoje \xc4\xaf dalybas \xc4\xafsijung\xc4\x97 ir Vokietija, kuri parei\xc5\xa1k\xc4\x97 teises \xc4\xaf likus\xc4\xaf neokupuot\xc4\x85 Naujosios Gvin\xc4\x97jos \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ryt\xc5\xb3 tre\xc4\x8ddal\xc4\xaf. I\xc5\xa1 ten ji kolonizavo Bismarko salyn\xc4\x85, o su Brit\xc5\xb3 imperija pasidalino Saliamono salyn\xc4\x85, sukurdama Vokietijos Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Gvin\xc4\x97j\xc4\x85._NEWLINE_Prasid\xc4\x97jus I pasauliniam karui, Vokietijos kolonijos atiduotos administruoti Australijai. Ilgainiui \xc5\xa1i sujung\xc4\x97 Papua su buvusiomis Vokietijos kolonijomis, suformuodama jungin\xc4\xaf, dabar vadinam\xc4\x85 Papua Nauj\xc4\x85ja Gvin\xc4\x97ja._NEWLINE_II pasaulinio karo metu Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Gvin\xc4\x97j\xc4\x85 okupavo Japonijos imperija. Gvin\xc4\x97jos \xc4\x8diabuviai dalyvavo kare, remdami Australij\xc4\x85, pad\xc4\x97dami j\xc5\xb3 paj\xc4\x97goms jud\xc4\x97ti per d\xc5\xbeiungl\xc4\x97mis apaugusi\xc4\x85 sal\xc4\x85.'