b'\n_START_ARTICLE_\nMaistin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos\n_START_PARAGRAPH_\nMaistin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos \xe2\x80\x93 su maistu gaunamos nat\xc5\xabralios ir sintetin\xc4\x97s chemin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos, apr\xc5\xabpinan\xc4\x8dios organizmo l\xc4\x85steles energija. Jos taip pat yra ir \xc5\xbealiava gyvybiniams organizmo procesams bei audiniams augti, atsistatyti ir veikti._NEWLINE_Energijos poreikis i\xc5\xa1 dalies priklauso nuo \xc5\xbemogaus fizin\xc4\x97s veiklos. Dirbantis s\xc4\x97dim\xc4\x85 darb\xc4\x85, apie 70% dienos energijos sueikvoja savo \xc5\xa1irdies bei kit\xc5\xb3 organ\xc5\xb3 darbui ir k\xc5\xabno temperat\xc5\xabrai palaikyti. Energijos reikia palaikyti nuolatin\xc4\xaf augimo proces\xc4\x85 k\xc5\xabno audiniuose, kuris vyksta vis\xc4\x85 gyvenim\xc4\x85. Daugumos audini\xc5\xb3 ir organ\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s nuolatos atsinaujina. Audinio su\xc5\xbealojimas taip pat skatina regeneracij\xc4\x85._NEWLINE_Pagrindiniai energijos \xc5\xa1altiniai \xe2\x80\x93 angliavandeniai ir riebalai, tod\xc4\x97l bet kokios maisto r\xc5\xab\xc5\xa1ies energetin\xc4\x97 vert\xc4\x97 priklauso nuo \xc5\xa1i\xc5\xb3 dviej\xc5\xb3 maisting\xc5\xb3j\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3. Papildomai energijos gaunama i\xc5\xa1 organizme esan\xc4\x8di\xc5\xb3 glikogeno (gyvulinio krakmolo) ir riebal\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3. Glikogenas gaminasi i\xc5\xa1 gliukoz\xc4\x97s molekuli\xc5\xb3, nepanaudot\xc5\xb3 energijai gaminti. Gliukoz\xc4\x97s perteklius negalintis virsti glikogenu, kaupiasi k\xc5\xabne riebal\xc5\xb3 pavidalu. Alkio ar sotumo poj\xc5\xabtis reguliuoja, kad maisto suvalgytume b\xc5\xabtent tiek kiek reikia, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 patenkintas organizmo energijos poreikis.\n_START_SECTION_\nEnergijos gavimas\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizmas maist\xc4\x85 paver\xc4\x8dia energijos atsarga, kuria galima bet kada pasinaudoti. \xc5\xa0is sud\xc4\x97tingas procesas prasideda nuo to, kad maistas skrandyje ir \xc5\xbearnyne vir\xc5\xa1kinimo metu yra suskaidomas ir i\xc5\xa1siskiria maistingosios med\xc5\xbeiagos, tokios kaip gliukoz\xc4\x97, riebiosios r\xc5\xabg\xc5\xa1tys ir aminor\xc5\xabg\xc5\xa1tys. Jos i\xc5\xa1 maisto absorbuojamos tiesiai \xc4\xaf krauj\xc4\x85 ir paskirstomos l\xc4\x85stel\xc4\x97ms visame k\xc5\xabne. L\xc4\x85stel\xc4\x97s gliukoz\xc4\x99 ir riebi\xc4\x85sias r\xc5\xabg\xc5\xa1tis panaudoja kaip kur\xc4\x85 sud\xc4\x97tingoje chemini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3 sekoje, reikalingoje energijai i\xc5\xa1gauti. \xc5\xa0i energija saugoma ATP (adenozintrifosfato) molekul\xc4\x97mis. Kai l\xc4\x85stel\xc4\x97s \xc4\xaftraukiamos \xc4\xaf koki\xc4\x85 nors veikl\xc4\x85, ATP skyla \xc4\xaf ADP (adenozindifosfat\xc4\x85) ir i\xc5\xa1siskiria sukauptoji energija.\n_START_SECTION_\nMaisto med\xc5\xbeiagos\n_START_PARAGRAPH_\nSu maistu \xc5\xbemogus gauna apie 40 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 maistini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3.'