b'\n_START_ARTICLE_\nHeleris\n_START_PARAGRAPH_\nHeleris (vok. Heller, Haller)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1/2 pfenigo vert\xc4\x97s voki\xc5\xa1ka moneta, pavadinta pagal Hal\xc4\x97s, kuri dabar yra \xc5\xa0vabijos Halis (vok. Schw\xc3\xa4bisch Hall), miest\xc4\x85. Helerius prad\xc4\x97jo kaldinti XIII a. prad\xc5\xbeioje, tuomet jie buvo sidabriniai pfenigai (H\xc3\xa4ller Pfennig)._NEWLINE_\xc5\xbdod\xc4\xaf heleris da\xc5\xbenai naudojo kaip ma\xc5\xbeo nominalo monet\xc5\xb3 pavadinim\xc4\x85 daugelyje Vokietijos valstybi\xc5\xb3 iki 1873\xc2\xa0m., kai suvienijus Vokietij\xc4\x85 mark\xc4\x97 ir pfenigas tapo vienintele nacionaline Vokietijos valiuta._NEWLINE_Vokietijoje heleriai atgijo 1904\xc2\xa0m., kai Vokietijos vyriausyb\xc4\x97 per\xc4\x97m\xc4\x97 atsakomyb\xc4\x99 u\xc5\xbe Vokietijos Ryt\xc5\xb3 Afrikos valiut\xc4\x85 i\xc5\xa1 Vokietijos Ryt\xc5\xb3 Afrikos kompanijos. Heleris tapo 1/100 rupijos dalimi vietoj pesos. kuri buvo 1/64 rupijos dalis._NEWLINE_Helerius kaip monet\xc5\xb3 pavadinim\xc4\x85 naudojo Austrijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 heleris buvo lygus 1/100 Austrijos-Vengrijos kronos, kuri buvo Austrijos-Vengrijos valiuta nuo 1892\xc2\xa0m. iki Imperijos suirimo._NEWLINE_Heleriais (\xc4\x8dek. hal\xc3\xa9\xc5\x99; svk. halier) vadino ir 1/100 \xc4\x8cekijos kronos, Slovakijos kronos ir \xc4\x8cekoslovakijos kronos dal\xc4\xaf.'