b'\n_START_ARTICLE_\nKosta Rikos nacionalinio i\xc5\xa1vadavimo partija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurta 1945 m. kovo 10 d. San Chos\xc4\x97 Lotyn\xc5\xb3 teatre kaip Kosta Rikos socialdemokrat\xc5\xb3 partija. 1948\xe2\x80\x931949 m. po valstyb\xc4\x97s perversmo vald\xc5\xbei\xc4\x85 pa\xc4\x97m\xc4\x97 partijos lyderio Chos\xc4\x97 Figeres Ferero vadovaujama Nacionalinio i\xc5\xa1laisvinimo jud\xc4\x97jimo (Movimiento de Liberaci\xc3\xb3n Nacional, MLN) chunta. 1949 m. lapkri\xc4\x8dio m\xc4\x97n. buvo paskelbta konstitucija. 1951 m. spalio 12 d. MLN, Danielio Odubero Kiroso iniciatyva tapo Nacionalinio i\xc5\xa1sivadavimo partija._NEWLINE_1953\xe2\x80\x931958 m. Ch. Figeres Ferrerui v\xc4\x97l tapus prezidentu buvo apriboti u\xc5\xbesienio monopolij\xc5\xb3 pelnai. 1962 m. prezidentu i\xc5\xa1rinktas PLN atstovas Franciskas Orli\xc4\x8dius Bolmarcichas, 1970 m. v\xc4\x97l Ch. Figeres Ferrera, 1974 m. D. Oduberas, 1982 m. Luis Albertas Monge Alvaresas. 1986 m. i\xc5\xa1rinktas \xc5\xa1alies prezidentu Oskaras Ariasas San\xc4\x8desas u\xc5\xbe bandymus suvienyti Centrin\xc4\x99 Amerik\xc4\x85 gavo 1987 m. Nobelio Taikos premij\xc4\x85. 1986 m. viceprezidente buvo i\xc5\xa1rinkta pirmoji moteris Viktorija Garon. 1994\xe2\x80\x931998 m. prezidentu i\xc5\xa1rinktas Chos\xc4\x97 Maria Figeres Olsenas. 2006 m. rinkimuose partijos prezidentiniu kandidatu yra Oskaras Arias San\xc4\x8desas._NEWLINE_\xc4\xaestatymdavyst\xc4\x97s susirinkime (parlamente) nuolat turi daugum\xc4\x85 \xe2\x80\x93 1982 gavo 57,3\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 33 vietas, 1986 \xe2\x80\x93 52,3\xc2\xa0% ir 29 vietas.\n_START_SECTION_\nIdeologija\n_START_PARAGRAPH_\n1951 m. priimtoje \xe2\x80\x9ePagrind\xc5\xb3 programoje\xe2\x80\x9c gerbiama privati nuosavyb\xc4\x97, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1alies ekonomika ginama nuo u\xc5\xbesienio kapitalo. 1969 m. antrojoje programoje siekiama sukurti socialinio teisingumo, \xc4\xafstatymo ir gerov\xc4\x97s valstyb\xc4\x99. 1981 m. programoje \xe2\x80\x9eNaujas tikslas\xe2\x80\x9c numatoma pl\xc4\x97toti demokratij\xc4\x85 ir ekonomik\xc4\x85 Lotyn\xc5\xb3 Amerikos nacionalreformizmo pagrindu pagal V. Aja de la Tore (Peru) ir P. Betankuro (Venesuela) pavyzd\xc4\xaf. \xc5\xa0ios programos buvo vykdomos, nors ir sunkiai.\n_START_SECTION_\nVeikla\n_START_PARAGRAPH_\n1950 m. \xc4\xafsteigtas Centrinis bankas, 1971 savivaldybi\xc5\xb3 pl\xc4\x97tros institutas, socialin\xc4\x97s paramos institutas ir socialin\xc4\x97s adaptacijos direkcija, Kosta Rikos technologijos institutas. 1973 m. \xc4\xafkurtas Nacionalinis universitetas, kooperatyv\xc5\xb3 institutas, simfoninis orkestras, 1974 m. pastatyta naftos perdirbimo \xc4\xafmon\xc4\x97, \xc4\xafsteigti 8 nacionaliniai parkai ir rezervatai. 1987 m. \xe2\x80\x9eAriaso planas\xe2\x80\x9c pad\xc4\x97jo sureguliuoti kai kuri\xc5\xb3 Lotyn\xc5\xb3 Amerikos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 vidaus ir u\xc5\xbesienio santykius ir sudaryti Gvatemalos sutart\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nTuri apie 80 000 nari\xc5\xb3, labai i\xc5\xa1pl\xc4\x97tot\xc4\x85 pirmini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 tinkl\xc4\x85. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias organas \xe2\x80\x93 Nacionalin\xc4\x97 asambl\xc4\x97ja, kuri\xc4\x85 sudaro 70 atstov\xc5\xb3. Ji renka Nacionalin\xc4\xaf vykdom\xc4\x85j\xc4\xaf komitet\xc4\x85. Glaud\xc5\xbeiai bendradarbiauja su Dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 demokrat\xc5\xb3 konfederacija. PLN rengia kadrus ne tik sau, bet ir kit\xc5\xb3 Lotyn\xc5\xb3 Amerikos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 socialdemokrat\xc5\xb3 partijoms. 1959 m. San \xe2\x80\x93 Chose \xc4\xafsteigtas Lotyn\xc5\xb3 Amerikos demokratini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centras, glaud\xc5\xbeiai bendradarbiaujantis su F. Eberto fondu. Leid\xc5\xbeia laikra\xc5\xa1t\xc4\xaf \xe2\x80\x9eHora\xe2\x80\x9c (Valanda)._NEWLINE_Socialist\xc5\xb3 Internacionalo konsultacin\xc4\x97 nar\xc4\x97 nuo 1966, tikroji nar\xc4\x97 nuo 1976 m.'