b'\n_START_ARTICLE_\nGrafin\xc4\x97 s\xc4\x85saja\n_START_SECTION_\nProgramavimas\n_START_PARAGRAPH_\nDaugumoje grafini\xc5\xb3 s\xc4\x85saj\xc5\xb3 (Windows, Java, KDE, Gnome) naudojamas \xc4\xafvyki\xc5\xb3 valdomas programavimas (angl. event driven). Programuotojas turi pateikti ir tinkamai u\xc5\xberegistruoti kod\xc4\x85, kuris sistemos automati\xc5\xa1kai kvie\xc4\x8diamas atsakant \xc4\xaf veiksmus pele (pel\xc4\x97 pajud\xc4\x97jo, paspaustas ar atleistas pel\xc4\x97s klavi\xc5\xa1as) ar klaviat\xc5\xabra (paspaustas, atleistas klavi\xc5\xa1as). Gali b\xc5\xabti ir kitoki\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3, bet j\xc5\xb3 prireikia re\xc4\x8diau. Tai labai skiriasi nuo klasikin\xc4\x97s programos, kuri turi tik vien\xc4\x85 \xc4\xaf\xc4\x97jimo ta\xc5\xa1k\xc4\x85 (prad\xc5\xbei\xc4\x85), atlieka numatytus veiksmus ir pasibaigia. Tik kai kurios senesn\xc4\x97s, dabar nelabai paplit\xc4\x99 s\xc4\x85sajos (tokios kaip Newt) naudoja klasikin\xc4\xaf model\xc4\xaf, kai aktyviai i\xc5\xa1kvie\xc4\x8diama duomen\xc5\xb3 \xc4\xafvedimo paprogram\xc4\x97._NEWLINE_Daugumoje s\xc4\x85saj\xc5\xb3, i\xc5\xa1skyrus seniausias, taip pat kitoks ir grafinio i\xc5\xa1vedimo programavimas. Klasikin\xc4\x97 programa ra\xc5\xa1o arba brai\xc5\xbeo ekrane, kada mano es\xc4\x85 reikalinga; tas i\xc5\xa1vedimas po to lieka, kol v\xc4\x97lesn\xc4\x97mis komandomis nenutrinamas. Grafin\xc4\x97je s\xc4\x85sajoje paprastai daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 lang\xc5\xb3, kuriuos galima u\xc5\xbedaryti, atidaryti, perkelti, tod\xc4\x97l u\xc5\xberegistruojamas kodas, kuris prireikus bet kada pasiruo\xc5\xa1\xc4\x99s pakartotinai perpie\xc5\xa1ti i\xc5\xa1vedimo lang\xc4\x85 ar jo dal\xc4\xaf. Paprastai programuotojui, kuris \xc5\xbeino programos vidin\xc4\x99 logik\xc4\x85, tinkamas duomen\xc5\xb3 strukt\xc5\xabras, lang\xc4\x85 perpie\xc5\xa1ti daug papras\xc4\x8diau ir efektyviau nei tai gal\xc4\x97t\xc5\xb3 padaryti pati sistema._NEWLINE_\xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97s grafin\xc4\x97s s\xc4\x85sajos prireikus palaiko daugiau nei vien\xc4\x85 monitori\xc5\xb3. Galimos j\xc5\xb3 nuotolin\xc4\x97s sesijos, kai programa vykdoma vienoje ma\xc5\xa1inoje, bet i\xc5\xa1vedimas atvaizduojamas ir su naudotoju s\xc4\x85veikaujama kitoje, siun\xc4\x8diant duomenis per tinkl\xc4\x85 (X-Windows, VNC).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1973\xc2\xa0m. kompanijos \xe2\x80\x9eXerox\xe2\x80\x9c Palo Alto tyrim\xc5\xb3 centre buvo suprojektuotas pirmasis kompiuteris, naudoj\xc4\x99s grafin\xc4\x99 naudotojo s\xc4\x85saj\xc4\x85, tai buvo Xerox Alto. Ta\xc4\x8diau kompiuteris taip ir liko prototipu. V\xc4\x97liau \xc5\xa1i\xc4\x85 id\xc4\x97j\xc4\x85 Stivas D\xc5\xbeobsas pritaik\xc4\x97 Apple Lisa ir Macintosh k\xc5\xabrime.'