b'\n_START_ARTICLE_\nKlaudijus \xc5\xa0enferis\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 1885\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio 7 d. Radvili\xc5\xa1kyje gele\xc5\xbeinkelie\xc4\x8dio ma\xc5\xa1inisto \xc5\xa1eimoje. Dar b\xc5\xabdamas vaikas su \xc5\xa1eima i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Rusij\xc4\x85, kur 1903 m. baig\xc4\x97 Jekaterinodaro gimnazij\xc4\x85. 1904 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Var\xc5\xa1uvos politechnikos institut\xc4\x85. 1905 m. prasid\xc4\x97jus revoliucijai gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Maskv\xc4\x85, kur 1906 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf mechanikos studijas Maskvos technikos universitete. 1910 m. prad\xc4\x97jo dirbti elektrotechnikos laboratorijoje. 1911-1912 m. i\xc5\xa1vyko tobulintis \xc4\xaf Karlsr\xc5\xabj\xc4\x99 Vokietijos imperijoje. Gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s Maskvos technikos universitete prad\xc4\x97jo skaityti paskaitas, 1917 m. tapo profesoriumi. Po bol\xc5\xa1evik\xc5\xb3 revoliucijos aktyviai dalyvavo elektrotechnikos fakulteto k\xc5\xabrime. 1932 m. tapo TSRS moksl\xc5\xb3 akademijos nariu. Para\xc5\xa1\xc4\x97 kelis elektrotechnikos vadov\xc4\x97lius. 1940 m. apdovanotas Darbo raudonosios v\xc4\x97liavos ordinu, 1943 m. Stalino premijos laureatas, 1945 m. apdovanotas Lenino ordinu. Mir\xc4\x97 1946\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 18 d. Maskvoje.'