b'\n_START_ARTICLE_\nMonozigotiniai dvyniai\n_START_PARAGRAPH_\nMonozigotiniai dvyniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kitaip vaidinami identi\xc5\xa1kais dvyniais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gimsta, kai i\xc5\xa1 vienos apvaisintos kiau\xc5\xa1ial\xc4\x85st\xc4\x97s susiformuoja viena zigota, i\xc5\xa1 kurios v\xc4\x97liau susidaro du embrionai. \xc5\xa0iuo metu pasaulyje yra apie 10 milijon\xc5\xb3 identi\xc5\xa1k\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 ir tryni\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nSusidarymo mechanizmas\n_START_PARAGRAPH_\nPasak naujausios teorijos, monozigotiniai dvyniai susidaro, kai blastul\xc4\x97 suyra, perpus atskirdama pradines l\xc4\x85steles, kuriose lieka vienoda genetin\xc4\x97 informacija. I\xc5\xa1 perskirtos blastul\xc4\x97s susidaro du embrionai. Savaiminis zigotos pasidalijimas \xc4\xaf du embrionus n\xc4\x97ra paveldimas dalykas, jis vyksta atsitiktinai._NEWLINE_Monozigotiniai dvyniai gali b\xc5\xabti sukuriami dirbtinai persk\xc4\x97lus embrion\xc4\x85. Tai naudojama dirbtiniame apvaisinime, siekiant padidinti embrion\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPaplitimas\n_START_PARAGRAPH_\nMonozigotiniai dvyniai gimsta retai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie tris k\xc5\xabdikius t\xc5\xabkstan\xc4\x8diui gimusi\xc5\xb3j\xc5\xb3 visame pasaulyje, nepriklausomai nuo ras\xc4\x97s. Tikimyb\xc4\x97, kad vienas apvaisinimas pasibaigs monozigotini\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 gimimu yra vienoda visur. Tai kontrastuoja su dizigotini\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 gimimo tikimybe, kuri svyruoja nuo 6 dvyni\xc5\xb3 t\xc5\xabkstan\xc4\x8diui gimusi\xc5\xb3j\xc5\xb3 Japonijoje iki 15 i\xc5\xa1 t\xc5\xabkstan\xc4\x8dio kai kuriose Indijos dalyse bei 24 i\xc5\xa1 t\xc5\xabkstan\xc4\x8dio JAV (grei\xc4\x8diausiai d\xc4\x97l apvaisinimo in vitro). Tiksli zigotos skilimo \xc4\xaf du embrionus prie\xc5\xbeastis yra ne\xc5\xbeinoma._NEWLINE_Apvaisinimas in vitro \xc5\xbeymiai padidina tikimyb\xc4\x99 pagimdyti dvynius. Ji padid\xc4\x97ja nuo 3 iki 21 poros dvyni\xc5\xb3 t\xc5\xabkstan\xc4\x8diui gimusi\xc5\xb3j\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nGenetinis pana\xc5\xa1umas\n_START_PARAGRAPH_\nMonozigotiniai dvyniai yra geneti\xc5\xa1kai identi\xc5\xa1ki (i\xc5\xa1skyrus vystymosi metu \xc4\xafvykusias mutacijas) ir beveik visuomet b\xc5\xabna vienos lyties. Retais atvejais jie gali tur\xc4\x97ti skirtingus fenotipus (d\xc4\x97l aplinkos faktori\xc5\xb3). Ypatingai retais atvejais, d\xc4\x97l aneuploidijos gali pasireik\xc5\xa1ti skirtingi seksualiniai fenotipai, paprastai d\xc4\x97l netolygiai pasidalijusios zigotos, kai atsiranda XXY genotipas (Klinefelterio sindromas)._NEWLINE_Monozigotiniai dvyniai turi beveik identi\xc5\xa1k\xc4\x85 DNR, ta\xc4\x8diau skirtingos gyvenimo s\xc4\x85lygos nulemia, kurie genai \xc4\xafsijungia, kurie i\xc5\xa1jungiami. Tai vadinama epigenetiniu kintamumu. Viename tyrime buvo tirta 80 dvyni\xc5\xb3 por\xc5\xb3 nuo 3 iki 74 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus. Rezultatai parod\xc4\x97, kad jauniausi\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 genotipai buvo pana\xc5\xa1iausi. Penkiasde\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 genotipuose buvo tris kartus daugiau epigenetini\xc5\xb3 skirtum\xc5\xb3 nei trime\xc4\x8di\xc5\xb3. Dvyniai, kurie gyveno skirtingoje aplinkoje (pvz., nuo vaikyst\xc4\x97s buvo \xc4\xafsivaikinti skirting\xc5\xb3 \xc5\xa1eim\xc5\xb3) tur\xc4\x97jo daugiau skirtum\xc5\xb3, nei aug\xc4\x99 kartu. Kita vertus, kai kurie po\xc5\xbeymiai, tokie kaip asmenyb\xc4\x97 ir intelekto koeficientas, senstant supana\xc5\xa1\xc4\x97ja. \xc5\xa0is pavyzdys pabr\xc4\x97\xc5\xbeia genetikos \xc4\xaftak\xc4\x85 asmenybei ir elgesiui.\n_START_SECTION_\nFenotipinis pana\xc5\xa1umas\n_START_PARAGRAPH_\nMonozigotiniai dvyniai prakti\xc5\xa1kai visuomet b\xc5\xabna tos pa\xc4\x8dios lyties ir atrodo labai pana\xc5\xa1iai, ta\xc4\x8diau ne identi\xc5\xa1kai. Jie turi skirtingus pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 antspaudus, nes tai nulemiama ne tik geneti\xc5\xa1kai, bet ir aplinkos s\xc4\x85lyg\xc5\xb3. Monozigotini\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 vaikai pagal genotip\xc4\x85 yra ne pirmos eil\xc4\x97s pusbroliai/pusseser\xc4\x97s, bet pusiau broliai/seserys.'