b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandras Antonijus Sapiega\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos magnat\xc5\xb3 Sapieg\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s, Kodenio linijos atstovas, herbo \xe2\x80\x9eLis\xe2\x80\x9c savininkas. Lietuvos did\xc5\xbeiojo raikytojo Juozapo Sapiegos (1737\xe2\x80\x931792) ir Teofil\xc4\x97s Jablonovskos (1743\xe2\x80\x931816) vienintelis s\xc5\xabnus._NEWLINE_Gim\xc4\x97 ir vaikyst\xc4\x97s metus praleido Pranc\xc5\xabzijoje, kur emigravo jo t\xc4\x97vai po Baro konfederacijos pralaim\xc4\x97jimo. Nuo 1777 met\xc5\xb3 gyveno pas savo tet\xc4\x85 An\xc4\x85 Jablonovsk\xc4\x85 (1728\xe2\x80\x931800), Palenk\xc4\x97je (Semiati\xc4\x8diuose ir Kocke), kur gavo nam\xc5\xb3 i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85 ir prad\xc4\x97jo dom\xc4\x97tis mokslu._NEWLINE_1792 metais Aleksandras Sapiega susipa\xc5\xbeino su Lenkijos mokslininku ir ra\xc5\xa1ytoju Stanislovu Sta\xc5\xa1ic, su kuriuo kartu prad\xc4\x97jo dom\xc4\x97tis ATR ryt\xc5\xb3 geologija. 1794 metais Aleksandras Sapiega ir Stanislovas Sa\xc5\xa1i\xc4\x8dius i\xc5\xa1va\xc5\xbeiavo \xc4\xaf Vien\xc4\x85, kur u\xc5\xbemezg\xc4\x97 ry\xc5\xa1ius su Juozapu Maksimilanu Osolinskiu._NEWLINE_1800 metais Stanislovui Sta\xc5\xa1icui rekomenduojant Aleksandras Sapiega tapo Var\xc5\xa1uvos mokslo myl\xc4\x97toj\xc5\xb3 draugijos nariu. 1801\xe2\x80\x931802 metais buvo paskelbti A. Sapiega chemijos darbai. 1802\xe2\x80\x931803 metais keliavo po Balkan\xc5\xb3 pusiasalio \xc5\xa1alis, padar\xc4\x97 verting\xc4\x85 savo kelion\xc4\x97s apra\xc5\xa1ym\xc4\x85 (\xe2\x80\x9ePodroze po krajach slowianskich\xe2\x80\x9c (Vroclavas, 1811)). Po trumpos pertraukos, kada jis buvo Pranc\xc5\xabzijoje, kur skait\xc4\x97 lekcijas, gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Balkanus kur gyveno iki 1806 met\xc5\xb3. Buvo stebimas Pranc\xc5\xabzijos ir Austrijos policijos._NEWLINE_1807 met\xc5\xb3 saus\xc4\xaf Aleksandras organizavo Pranc\xc5\xabzijos imperatoriaus Napoleono I Bonaparto atvykim\xc4\x85 \xc4\xaf Var\xc5\xa1uv\xc4\x85, tapo jo kamergeriu ir adjutantu. Dalyvavo Gdansko apgultyje (1807), po ko \xc5\xbeiem\xc4\x85 praleido Pary\xc5\xbeiuje, Napoleono r\xc5\xabmuose. 1808\xe2\x80\x931809 metais u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 moksliniais tyrimais Pranc\xc5\xabzijoje, po to prisidengiant tyrim\xc5\xb3 veikla i\xc5\xa1va\xc5\xbeiavo \xc4\xaf Rusij\xc4\x85, kur studijavo \xc5\xbemoni\xc5\xb3 nuotaikas rus\xc5\xb3 ATR aneksuotose \xc5\xbeem\xc4\x97se. Suk\xc5\xabr\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos \xc5\xbevalgybos agent\xc5\xb3 tinkl\xc4\x85 u\xc5\xbeimtose teritorijose._NEWLINE_1812 met\xc5\xb3 liepos 1 d. kunigaik\xc5\xa1tis Aleksandras Antonijus Sapiega \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf Lietuvos did\xc5\xbeiosios kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s laikinos vyriausyb\xc4\x97s sud\xc4\x97t\xc4\xaf, suformuotos palaikant Napoleono armijos Pranc\xc5\xabzijos invazijos \xc4\xaf Rusij\xc4\x85 metu, kur vadovavo kariniam departamentui. D\xc4\x97l nesutarim\xc5\xb3 su Lietuvos general-gubernatoriumi Dirku netrukus paliko LDK laikin\xc4\x85j\xc4\x85 vyriausyb\xc4\x99. Aleksandras Sapiega i\xc5\xa1va\xc5\xbeiavo i\xc5\xa1 Vilniaus \xc4\xaf savo dvar\xc4\x85 Vi\xc5\xa1nice. Pakeliui jis buvo u\xc5\xbepultas \xc5\xa1erno, nuo \xc4\xafkandimo kurio jam prasid\xc4\x97jo kraujo u\xc5\xbekr\xc4\x97timas ir gangrena._NEWLINE_1812 met\xc5\xb3 rugs\xc4\x97jo 8 d. 39-metis Aleksandras Antonijus Sapiega mir\xc4\x97 Dere\xc4\x8dine, savo giminai\xc4\x8dio Pranci\xc5\xa1kaus Sapiegos dvare.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandras Antonijus Sapiega \xc4\xafgyvendino mineralogines ekspedicijas po Lietuv\xc4\x85 ir Lenkij\xc4\x85, taip pat Alp\xc4\x97se, Balkan\xc5\xb3 pusiasalyje ir Voluin\xc4\x97je._NEWLINE_Buvo mokslinio darbo \xe2\x80\x9eMineralogija\xe2\x80\x9c (1801\xc2\xa0m.), neorganin\xc4\x97s chemijos (1801\xe2\x80\x931802\xc2\xa0m.) vadov\xc4\x97lio, ra\xc5\xa1inio apie kristalografij\xc4\x85 autoriumi._NEWLINE_Keliavo po Adrijos j\xc5\xabros pakrant\xc4\x99, kur studijavo Slovenc\xc5\xb3, Chorvat\xc5\xb3, Bosni\xc5\xb3 ir hercegiovin\xc5\xb3 etnografij\xc4\x85._NEWLINE_1804 metais pakilo \xc4\xaf Mon-Seni Alp\xc4\x97se (auk\xc5\xa1tis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 3\xc2\xa0km), apie k\xc4\x85 liepos 13 d. prane\xc5\xa1\xc4\x97 Liono moksl\xc5\xb3 akademijos pos\xc4\x97dyje.'