b'\n_START_ARTICLE_\nPozityvioji psichologija\n_START_PARAGRAPH_\nPozityvioji psichologija - nauja psichologijos mokslo \xc5\xa1aka, kuri \xe2\x80\x9estudijuoja \xc5\xbemogi\xc5\xa1k\xc4\x85sias dorybes ir stiprybes, leid\xc5\xbeian\xc4\x8dias individams ir bendruomen\xc4\x97ms suklest\xc4\x97ti\xe2\x80\x9c.  Pozityvioji psichologija siekia moksliniais tyrimais atrasti optimal\xc5\xb3 \xc5\xbemogaus funkcionavim\xc4\x85, \xe2\x80\x9eatrasti bei puosel\xc4\x97ti \xc5\xbemogi\xc5\xa1kojo genialumo aprai\xc5\xa1kas ir talentus\xe2\x80\x9c bei \xe2\x80\x9epadidinti kasdien\xc4\xaf pasitenkinim\xc4\x85 gyvenimu\xe2\x80\x9c,  o ne tiesiog gydyti protinius susirgimus ir sutrikimus, kuriems did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf savo d\xc4\x97mesio skiria tradicin\xc4\x97s psichologijos \xc5\xa1akos.  \xc5\xa0i nauja psichologijos kryptis ir galimas jos vaidmuo visuomen\xc4\x97je susilauk\xc4\x97 labai daug d\xc4\x97mesio Vakaruose. Ypa\xc4\x8d daug d\xc4\x97mesio susilaukta po to, kai 2006 m. Harvardo universitete \xc4\xaf pozityviosios psichologijos paskaitas u\xc5\xbesiregistravo daugiau negu \xc4\xaf bet kurias kitas Harvardo paskaitas tais metais - 855 studentai. Pagal student\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1ios paskaitos tapo vienomis populiariausi\xc5\xb3 Harvardo universiteto istorijoje._NEWLINE_Keletas humanistini\xc5\xb3 psicholog\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 kuri\xc5\xb3 \xc5\xbeymiausi yra Abraham Maslow, Carl Rogers ir Erich Fromm \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo \xc4\xafvairi\xc5\xb3 teorini\xc5\xb3 modeli\xc5\xb3 ir praktini\xc5\xb3 pritaikymo b\xc5\xabd\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 centre buvo \xc5\xbemogi\xc5\xa1kasis laim\xc4\x97s siekimas. Neseniai \xc4\xafvairios laim\xc4\x97s teorijos susilauk\xc4\x97 paremt\xc5\xb3 tyrimais mokslini\xc5\xb3 empirini\xc5\xb3 \xc4\xafrodym\xc5\xb3. Pastaraisiais metais pozityvioji psichologija pasuko \xc4\xafvairiomis naujomis kryptimis. Dabartiniai \xc5\xa1ios psichologijos \xc5\xa1akos mokslininkai yra Martin Seligman, Mihaly Csikszentmihalyi, Ed Diener Sonja Lyubomirsky, C. R. Snyder, Christopher Peterson, Barbara Fredrickson, Donald Clifton, Albert Bandura, Shelley Taylor, Charles S. Carver, Michael F. Scheier, Carol Dweck, Jonathan Haidt, Daniel Gilbert, Barry Schwartz, Kennon Sheldon, Robert Biswas-Diener, Robert Emmons, Michael McCullough ir Phillip Zimbardo.\n_START_SECTION_\nIstorija ir ap\xc5\xbevalga\n_START_PARAGRAPH_\nPozityvioji psichologija prad\xc4\x97jo nauj\xc4\x85 er\xc4\x85 psichologijos moksle 1998 m., kuomet Martin Seligman, laikomas \xc5\xa1iuolaikinio pozityviosios psichologijos jud\xc4\x97jimo t\xc4\x97vu, pasirinko \xc5\xa1i\xc4\x85 psichologijos \xc5\xa1ak\xc4\x85 kaip prioritetin\xc4\x99 tap\xc4\x99s Amerikos psichologijos asociacijos prezidentu. Martin Seligman tuo metu i\xc5\xa1rei\xc5\xa1k\xc4\x97 savo \xc4\xafsitikinim\xc4\x85, kad \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s psichologijos paradigm\xc4\x85 reikia pakeisti: nuo negatyvios \xe2\x80\x93 \xc4\xaf pozityvi\xc4\x85, nuo ligos koncepcijos \xe2\x80\x93 \xc4\xaf sveikatos koncepcij\xc4\x85._NEWLINE_Terminas \xe2\x80\x9epozityvioji psichologija\xe2\x80\x9c pirm\xc4\x85syk buvo pamin\xc4\x97tas1954 m. Abraham Maslow knygoje \xe2\x80\x9eMotyvacija ir asmenyb\xc4\x97\xe2\x80\x9c. Seligman pa\xc5\xbeym\xc4\x97jo, kad pus\xc4\x99 am\xc5\xbeiaus klinikin\xc4\x97s psichologijos mokslas \xe2\x80\x9ebuvo visi\xc5\xa1kai pasin\xc4\x97r\xc4\x99s \xc4\xaf vienintel\xc4\x99 tem\xc4\x85 \xe2\x80\x93 protiniai susirgimai\xe2\x80\x9c. taip pakartodamas Maslow anks\xc4\x8diau i\xc5\xa1reik\xc5\xa1tas mintis. Jis paragino psichologus t\xc4\x99sti ankstyvosios psichologijos misij\xc4\x85 \xe2\x80\x93 tyrin\xc4\x97ti, kaip vystyti \xc5\xbemogi\xc5\xa1kuosius talentus ir pagerinti kasdien\xc4\xaf gyvenim\xc4\x85. _NEWLINE_Pirmas pozityviosios psichologijos suva\xc5\xbeiavimas \xc4\xafvyko 1999 m. Pirmoji pozityviosios psichologijos tarptautin\xc4\x97 konferencija \xc4\xafvyko 2002 m. 2009 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf \xc4\xafvyko pirmasis tarptautinis pozityviosios psichologijos kongresas.\n_START_SECTION_\nIstorin\xc4\x97s \xc5\xa1aknys\n_START_PARAGRAPH_\nPozityviosios psichologijos \xc5\xa1aknys yra XX a. humanistin\xc4\x97je psichologijoje, kuri daugiausia d\xc4\x97mesio skyr\xc4\x97 \xc5\xbemogaus laim\xc4\x97s siekimui ir pasitenkinimui gyvenimu. Dar ankstyvesni \xc5\xa1altiniai \xc4\xaftakoj\xc4\x99 pozityvi\xc4\x85j\xc4\x85 psichologij\xc4\x85 ir nagrin\xc4\x97j\xc4\x99 laim\xc4\x97s klausimus buvo filosofija ir religija._NEWLINE_Antikin\xc4\x97je Graikijoje buvo daug filosofini\xc5\xb3 mokykl\xc5\xb3, nagrin\xc4\x97jusi\xc5\xb3 laim\xc4\x97s klausim\xc4\x85. Sokratas propagavo sav\xc4\x99s pa\xc5\xbeinim\xc4\x85 kaip keli\xc4\x85 \xc4\xaf laim\xc4\x99. Platono olos alegorija padar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 Vakar\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojams, kurie man\xc4\x97, kad laim\xc4\x97 slypi prasm\xc4\x97s atradime. Aristotelis tik\xc4\x97jo kad laim\xc4\x99, jo vadinam\xc4\x85 eudaimonios terminu, galima pasiekti racionaliu siekimu savo gyvenim\xc4\x85 gyventi remiantis vien \xc5\xbemogi\xc5\xa1kosiomis doryb\xc4\x97mis.\n_START_SECTION_\nPotencialas tapti laimingesniu\n_START_PARAGRAPH_\nPasak skirtinguose namuose u\xc5\xbeaugusi\xc5\xb3 identi\xc5\xa1k\xc5\xb3 dvyni\xc5\xb3 tyrimo, 50\xc2\xa0% laimingumo lemia genai. Dar 10\xc2\xa0% lemia \xc4\xafvairios pamatuojamos gyvenimo aplinkyb\xc4\x97s, kaip socioekonominis statusas, \xc5\xa1eimynin\xc4\x97 pad\xc4\x97tis, sveikata, pajamos ir t. t. Likusius 40\xc2\xa0% lemia ne\xc5\xbeinom\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3 kombinacija ir veiksmai, kuriuos individai s\xc4\x85moningai daro nor\xc4\x97dami tapti laimingesniais. Kokie b\xc5\xabtent veiksmai padarys \xc5\xbemog\xc5\xb3 labiau laiming\xc4\x85, labai priklauso nuo kiekvieno \xc5\xbemogaus. N\xc4\x97ra visiems tinkamo vieno b\xc5\xabdo. Pozityvioji psichologija pateikia moksli\xc5\xa1kai patvirtint\xc5\xb3 b\xc5\xabd\xc5\xb3, kaip konkre\xc4\x8diam individui atsirinkti tuos veiksmus, kurie turi daugiausia \xc5\xa1ans\xc5\xb3 j\xc4\xaf padaryti labiau laiming\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nLaim\xc4\x97s prognozavimas\n_START_PARAGRAPH_\nHarvado profesoriaus Daniel Gilbert ir kit\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 atlikti tyrimai rodo, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s da\xc5\xbeniausiai prastai prognozuoja, kaip vienas ar kitas \xc4\xafvykis juos paveiks emoci\xc5\xa1kai. Paprastai \xc5\xbemon\xc4\x97s prognozuoja, kad numatomi konkret\xc5\xabs teigiami \xc4\xafvykiai (pvz., norim\xc5\xb3 pareig\xc5\xb3 gavimas) jiems suteiks daugiau teigiam\xc5\xb3 emocij\xc5\xb3 negu i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 suteikia. Taip pat \xc5\xbemon\xc4\x97s da\xc5\xbeniausiai tikisi, kad neigiami \xc4\xafvykiai juos neigiamai emoci\xc5\xa1kai paveiks labiau negu i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 paveikia. Tai rodo, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s paprastai patys be mokymosi i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 patirties prastai sugeba pasirinkit kelius, kurie juos padarys laimingiausius.\n_START_SECTION_\nAdaptacija\n_START_PARAGRAPH_\nAdaptacija pozityviojoje psichologijoje vadinamas rei\xc5\xa1kinys, kuomet \xc5\xbemogus palaipsniui pripranta prie naujo teigiamo ar neigiamo \xc4\xafvykio (pvz., atlyginimo padidinimas) ir taip \xc5\xbemogus sugr\xc4\xaf\xc5\xbeta \xc4\xaf savo bazin\xc4\xaf laim\xc4\x97s lyg\xc4\xaf, kuriame buvo prie\xc5\xa1 \xc4\xafvyk\xc4\xaf. Adaptacija galioja daugumai dalyk\xc5\xb3: finansin\xc4\x97s situacijos pager\xc4\x97jimas ar pablog\xc4\x97jimas, sveikatos poky\xc4\x8diai (i\xc5\xa1skyrus ypa\xc4\x8d rimtus atvejus), plastin\xc4\x97s operacijos atlikimas ir t. t. B\xc5\xabtent adapaticijos rei\xc5\xa1kiniu ai\xc5\xa1kinama, kod\xc4\x97l ypa\xc4\x8d turtingi \xc5\xbemon\xc4\x97s, anot tyrim\xc5\xb3, yra tik \xc5\xa1iek tiek laimingesni negu vidutines pajamas gaunantys \xc5\xbemon\xc4\x97s. Ai\xc5\xa1kinama, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s pripranta prie nauj\xc5\xb3 daikt\xc5\xb3 ir esam\xc5\xb3 i\xc5\xa1laid\xc5\xb3 lygio ir esamas lygis jau nebeteikia papildomos laim\xc4\x97s. Tokiu pa\xc4\x8diu principu adaptacijos psichologinis mechanizmas leid\xc5\xbeia \xc5\xbemogui palaipsniui priprasti ir nesijausti ilgai nelaimingu net ir pablog\xc4\x97jus jo gyvenimo aplinkyb\xc4\x97ms.\n_START_SECTION_\nAplinkybi\xc5\xb3 poveikis laimei\n_START_PARAGRAPH_\nKaip jau min\xc4\x97ta, tyrimai rodo, kad aplinkyb\xc4\x97s lemia 10\xc2\xa0% laim\xc4\x97s. Skirtingos aplinkyb\xc4\x97s turi skirtingos \xc4\xaftakos laimei.\n_START_SECTION_\nSrautas\n_START_PARAGRAPH_\nSrauto (angl. flow) terminas pozityviojoje psichologijoje naudojamas apib\xc5\xabdinti \xc5\xbemogaus psichologin\xc4\x99 b\xc5\xabsen\xc4\x85, kuomet jis yra taip \xc4\xafsigilin\xc4\x99s \xc4\xaf m\xc4\x97gstam\xc4\x85 veikl\xc4\x85 ir yra tiek susikaup\xc4\x99s, kad visi\xc5\xa1kai palieka mintis apie save, jau\xc4\x8dia, kad kontroliuoja situacij\xc4\x85 ir kad laikas lekia neju\xc4\x8diomis. Srautas yra maloni patirtis, tod\xc4\x97l ji irgi gali pad\xc4\x97ti pasiekti tiksl\xc4\x85 (pvz., laim\xc4\x97ti \xc5\xbeaidim\xc4\x85) arba i\xc5\xa1mokti nauj\xc5\xb3 \xc4\xafg\xc5\xabd\xc5\xbei\xc5\xb3 (pvz., tapti geresniu \xc5\xa1achmatininku).\n_START_SECTION_\nDvasingumas\n_START_PARAGRAPH_\nDvasingumas pozityvioje psichologijoje yra apib\xc5\xabdinimas kaip siekimas surasti \xe2\x80\x9cka\xc5\xbek\xc4\x85 \xc5\xa1vento\xe2\x80\x9c, k\xc4\x85 nors kas i\xc5\xa1siskiria i\xc5\xa1 \xc4\xafprastini\xc5\xb3 dalyk\xc5\xb3 ir yra vertas didel\xc4\x97s pagarbos. Dvasingumas gali b\xc5\xabti praktikuojamas ne vien per tradicines religijas, bet ir per kitus nereliginius jud\xc4\x97jimus ar veikl\xc4\x85, siekian\xc4\x8di\xc4\x85 tiksl\xc5\xb3, kurie suvokiami kaip verti didel\xc4\x97s pagarbos. Tyrimai rodo, kad praktikuojantys dvasingum\xc4\x85 \xc5\xbemon\xc4\x97s, papratai yra geresn\xc4\x97s sveikatos, re\xc4\x8diau ken\xc4\x8dia nuo alkoholin\xc4\x97s ar narkotin\xc4\x97s priklausomyb\xc4\x97s, re\xc4\x8diau turi santuokos problem\xc5\xb3, yra geresni t\xc4\x97vai ir geriau fizi\xc5\xa1kai bei psichologi\xc5\xa1kai susitvarko su problemomis.\n_START_SECTION_\nAtsv\xc4\x97rimo efektas\n_START_PARAGRAPH_\nStraipsnyje \xe2\x80\x9ePozityvi\xc5\xb3j\xc5\xb3 emocij\xc5\xb3 atsv\xc4\x97rimo efektas\xe2\x80\x9c Barbara Fredrickson su kolegomis argumentuotai \xc4\xafrodin\xc4\x97ja, kad teigiamos pozityvios emocijos atsveria negatyvi\xc5\xb3 emocij\xc5\xb3 poveik\xc4\xaf kraujotakos sistemai, t. y. sukelia atv\xc4\x97rimo efekt\xc4\x85 (angl. "the undoing effect"). Kuomet \xc5\xbemon\xc4\x97s patiria stres\xc4\x85, pagreit\xc4\x97ja j\xc5\xb3 \xc5\xa1irdies ritmas, pakyla cukraus lygis kraujyje, imunin\xc4\x97 sistema susilpn\xc4\x97ja. \xc5\xa0ie ir kiti poky\xc4\x8diai organizme \xc4\xafvyksta tam, kad \xc5\xbemogus gal\xc4\x97tu imtis greit\xc5\xb3 ir intensyvi\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 i\xc5\xa1kilusiai gr\xc4\x97smei pa\xc5\xa1alinti. Tai yra nat\xc5\xabral\xc5\xabs biologiniai procesai reikalingi i\xc5\xa1likimui. Visgi, netgi tada, kai stres\xc4\x85 sukelianti situacija pa\xc5\xa1alinama, o min\xc4\x97ti organizmo poky\xc4\x8diai pernelyg ilgai nenusl\xc5\xabgsta, ilgainiui tai tampa labai svarbia sveikatos problem\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip vainikin\xc4\x97 \xc5\xa1irdies liga, prie\xc5\xbeastimi. Tai lemia trumpesn\xc4\x99 vidutin\xc4\x99 gyvenimo trukm\xc4\x99.  1500 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 tyrimas Kalifornijoje parod\xc4\x97, kad vaikai, kuri\xc5\xb3 t\xc4\x97vai i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 anks\xc4\x8diau negu vaikams sukako 21 metai, gyveno vidutini\xc5\xa1kai 4 metais trumpiau negu tie vaikai u\xc5\xbe likusius tyrimo dalyvius. Psichologai \xc5\xa1\xc4\xaf skirtum\xc4\x85 ai\xc5\xa1kina ilgalaikio streso, kur\xc4\xaf vaikai patyr\xc4\x97 d\xc4\x97l intensyvaus t\xc4\x97v\xc5\xb3 konfliktavimo, poveikiu._NEWLINE_Ir laboratorijos tyrimai, ir \xc5\xbemoni\xc5\xb3 apklausos rodo, kad teigiamos emocijos \xc5\xbemon\xc4\x97ms, kurie buvo paveikti streso, leid\xc5\xbeia sugr\xc4\xaf\xc5\xbeti \xc4\xaf normali\xc4\x85 fiziologin\xc4\x99 b\xc5\xabsen\xc4\x85. \xc5\xa0ios i\xc5\xa1vados, rodo, kad teigiamos emocijos daro \xc5\xbemones sveikesnius bei didin\xc4\x85 ilgaam\xc5\xbei\xc5\xa1kum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\n"Pl\xc4\x97sk ir kurk"\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija, vadinama \xe2\x80\x9epl\xc4\x97sk ir kurk\xe2\x80\x9c (angl. "broaden and build"), teigia, kad pozityvios emocijos (pvz., laim\xc4\x97, susidom\xc4\x97jimas) skatina \xc5\xbemones pl\xc4\x97sti pa\xc5\xbeinimo ribas, skatina \xc5\xbemog\xc5\xb3 m\xc4\x85styti bei elgtis \xc4\xafvairiais bei dar nei\xc5\xa1m\xc4\x97gintais b\xc5\xabdais. Tod\xc4\x97l pozityvias emocijas galima laikyti resursais, kurie v\xc4\x97liau virsta naujais \xc4\xafg\xc5\xabd\xc5\xbeiais, naujom \xc5\xbeiniom arba nuveiktais darbais. Pavyzd\xc5\xbeiui, smalsumas ir susidom\xc4\x97jimas medicina virsta naudingomis \xc5\xbeiniomis apie sveikat\xc4\x85, malon\xc5\xabs pokalbiai su nepa\xc5\xbe\xc4\xafstamais \xc5\xbemon\xc4\x97mis da\xc5\xbenai virsta draugyste, o vaiki\xc5\xa1kas fizinis \xc5\xbeaidimas virsta stipresniu bei sveikesniu k\xc5\xabnu ir geresne koordinacija. Taip pozityvios emocijos duoda visi\xc5\xa1kai prie\xc5\xa1ing\xc4\x85 efekt\xc4\x85 negu negatyvios emocijos, kurios \xc5\xbemog\xc5\xb3 skatina m\xc4\x85styti siaurai, apie konkre\xc4\x8di\xc4\x85 problem\xc4\x85, kuri\xc4\x85 reikia spr\xc4\x99sti. Tokia reakcija vadinama \xe2\x80\x9eb\xc4\x97k arba kovok\xe2\x80\x9c. Kuomet \xc5\xbemogui i\xc5\xa1kilusi gr\xc4\x97sm\xc4\x97 jo i\xc5\xa1likimui, negatyvios emocijos ir j\xc5\xb3 sukeliama \xe2\x80\x9eb\xc4\x97k arba kovok\xe2\x80\x9c reakcija yra absoliu\xc4\x8diai reikalingos, kad \xc5\xbemogus gal\xc4\x97t\xc5\xb3 susikoncentruoti, m\xc4\x85styti siauriai apie konkre\xc4\x8di\xc4\x85 gr\xc4\x97sm\xc4\x99. Ta\xc4\x8diau jeigu \xc5\xbemogus didel\xc4\x99 savo gyvenimo dal\xc4\xaf praleid\xc5\xbeia vedamas neigiam\xc5\xb3 emocij\xc5\xb3, tai labai apriboja jo galimybes \xe2\x80\x9epl\xc4\x97sti ir kurti\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaegytas optimizmas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaegytas optimizmas yra \xc4\xafprotis \xc5\xbemogaus nes\xc4\x97kmi\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastimis \xc4\xafvardinti tas prie\xc5\xbeastis kurios yra 1) i\xc5\xa1orin\xc4\x97s (d\xc4\x97l ka\xc5\xbekieno kito kalt\xc4\x97s), 2) laikinos ir 3) sietinos tik su konkre\xc4\x8dia situacija (netur\xc4\x97sian\xc4\x8dios \xc4\xaftakos kitose). Optimisti\xc5\xa1kas \xc5\xbemogus, prie\xc5\xa1ingai, da\xc5\xbeniau tiki, kad s\xc4\x97kmingas \xc4\xafvykis 1) nutiko d\xc4\x97l paties \xc5\xbemogaus nuopeln\xc5\xb3, kad 2) to \xc4\xafvykio prie\xc5\xbeastys n\xc4\x97ra trumpalaik\xc4\x97s (tur\xc4\x97s teigiamos \xc4\xaftakos dar ilgai) ir kad 3) \xc4\xafvykis tur\xc4\x97s teigiam\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 ir kitoms jo gyvenimo sritims. Atrasta, kad optimistai vidutini\xc5\xa1kai pasiekia geresni\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 \xc4\xafvairioje veikloje (darbe, sporte, akademin\xc4\x97je srityje), da\xc5\xbeniau m\xc4\x97gaujasi gerais santykiais su kitais \xc5\xbemon\xc4\x97mis, geriau susitvarko su i\xc5\xa1kilusiomis problemomis, re\xc4\x8diau serga depresija, yra geresn\xc4\x97s sveikatos ir vidutini\xc5\xa1kai 8-9 metus ilgiau gyvena. Optimizm\xc4\x85 kaip \xc4\xafprot\xc4\xaf galim\xc4\x85 \xc4\xafgyti praktikuojant Martin Seligman sukurt\xc4\x85 metodik\xc4\x85._NEWLINE_\xc4\xaegytas optmizmas yra prie\xc5\xa1ingas rei\xc5\xa1kinys \xc4\xafgytam bej\xc4\x97gi\xc5\xa1kumui, \xc5\xbemogaus psichologinei b\xc5\xabsenai, kuomet jis netiki, kad gali apksritai k\xc4\x85 nors pakeisti ir pad\xc4\x97ti sau. \xc4\xaegytas bej\xc4\x97gi\xc5\xa1kumas taip pat buvo atrastas ir i\xc5\xa1tyrin\xc4\x97tas Martin Seligman.'