b'\n_START_ARTICLE_\nAndy Warhol\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nEndis Varholas gim\xc4\x97 1928 m. Pitsburge, Pensilvanijoje, slovak\xc5\xb3 emigrant\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. 1945\xe2\x80\x931949 m. studijavo apipavidalinimo dizain\xc4\x85 Carnegie technologijos institute Pitsburge. Po studij\xc5\xb3 baigimo 1949 m. jis persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Niujork\xc4\x85, kur prad\xc4\x97jo s\xc4\x97kming\xc4\x85 karjer\xc4\x85 kurdamas iliustracijas ir skelbimus \xc5\xbeurnalui._NEWLINE_1960 m. prad\xc4\x97jo kurti \xc5\xa1ilkografijos k\xc5\xabrinius, juose vaizduodamas populiarius amerikieti\xc5\xa1kus masinio naudojimo produktus, tokius kaip Coca-Cola ar sriubos skardin\xc4\x97se. 1963 m. Niujorke jis \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 savo studij\xc4\x85, kuri u\xc5\xbesidar\xc4\x97 1967 m. \xc4\x8cia Endis Varholas k\xc5\xabr\xc4\x97 savo \xc5\xa1ilkografinius darbus. \xc5\xa0i studija greitai tapo \xc5\xbeymi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 susib\xc5\xabrimo vieta (Mick Jagger, Lou Reed, David Bowie ir Truman Capote). 1965 m. Endis Varholas tapo Lou Reed grup\xc4\x97s The Velvet Underground vadybininku. Keletas Lou Reed dain\xc5\xb3 yra susijusios su \xc5\xbemon\xc4\x97mis, kurie lankydavosi End\xc5\xbeio Varholo studijoje. 1970 ir 1980 m. Endis Varholas k\xc5\xabr\xc4\x97 \xc5\xbeymi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 portretus (Marilyn Monroe ir Elvis Presley). Ikonin\xc4\x97s fig\xc5\xabros ir \xc5\xbeym\xc5\xabs \xc5\xbemon\xc4\x97s yra pagrindin\xc4\x97 End\xc5\xbeio Varholo darb\xc5\xb3 tema._NEWLINE_Endis Varholas mir\xc4\x97 1987 m. vasario 22 d. Niujorke, tul\xc5\xbeies operacijos metu. Jis palaidotas \xc5\xa0v. Jono Krik\xc5\xa1tytojo kataliki\xc5\xa1kose kapin\xc4\x97se Pitsburge. Pra\xc4\x97jus keleriems metams po \xc5\xbeymiojo menininko mirties, gimtajame Pitsburge atidarytas Andy Warhol muziejus \xe2\x80\x93 did\xc5\xbeiausias JAV muziejus, skirtas vienam menininkui.\n_START_SECTION_\nFilmai\n_START_PARAGRAPH_\nNepaisant to, kad Endis Varholas buvo \xc4\xaftakingas dailininkas, jis dar buvo patyr\xc4\x99s film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jas. Tarp 1963 ir 1968 m. jis suk\xc5\xabr\xc4\x97 daugiau nei 60 film\xc5\xb3. \xc5\xbdymiausi i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 yra Sleep (1963), kuriame vaizduojamas John Giorno, manoma, tur\xc4\x97j\xc4\x99s santyki\xc5\xb3 su End\xc5\xbeiu Varholu ir Blow Job (1963), kuriame parodomas tikrasis David Perlman veidas.\n_START_SECTION_\nPasik\xc4\x97sinimas\n_START_PARAGRAPH_\n1968 m. liepos 3 d. Valerie Solanas, nuolatin\xc4\x97 Andy Warhol studijos klient\xc4\x97, \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf jo studij\xc4\x85 ir paleido 3 \xc5\xa1\xc5\xabvius \xc4\xaf End\xc4\xaf Varhol\xc4\x85, beveik nu\xc5\xbeudydama j\xc4\xaf. Nors pirmosios dvi kulkos jo nepaliet\xc4\x97, tre\xc4\x8dioji per\xc4\x97jo per End\xc5\xbeio Varholo kair\xc4\xafj\xc4\xaf plaut\xc4\xaf, blu\xc5\xben\xc4\xaf, skrand\xc4\xaf, inkstus, stempl\xc4\x99 ir de\xc5\xa1in\xc4\xafj\xc4\xaf plaut\xc4\xaf. Tada Valerie Solanas nukreip\xc4\x97 ginkl\xc4\x85 \xc4\xaf End\xc5\xbeio Varholo kompanion\xc4\x85 Mario Amaya, per\xc5\xa1audama jo \xc5\xa1laun\xc4\xaf. Ne\xc5\xbei\xc5\xabrint to, kad Endis Varholas liko gyvas, po \xc5\xa1i\xc5\xb3 su\xc5\xbeeidim\xc5\xb3 jis niekada pilnai neatsigavo. V\xc4\x97liau Valerie Solanas ai\xc5\xa1kino, kad Endis Varholas \xe2\x80\x9eper daug kontroliavo jos gyvenim\xc4\x85\xe2\x80\x9c._NEWLINE_1996 m. Valerie Solanas istorija buvo perteikta filme I Shot Andy Warhol (A\xc5\xa1 nu\xc5\xa1oviau End\xc4\xaf Varhol\xc4\x85).'