b'\n_START_ARTICLE_\nMeksikas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1521\xc2\xa0m. konkistadoras Ernanas Kortesas su ispan\xc5\xb3 kariais ir meksikie\xc4\x8di\xc5\xb3 pagalbine kariuomene u\xc5\xbekariavo actek\xc5\xb3 imperijos sostin\xc4\x99 Teno\xc4\x8dtitlan\xc4\x85, kuriame gyveno pus\xc4\x97 milijono \xc5\xbemoni\xc5\xb3. Miest\xc4\x85 su daugybe \xc5\xa1ventovi\xc5\xb3 E. Kortesas \xc4\xafsak\xc4\x97 nedelsiant sunaikinti, ta\xc4\x8diau, pasikeitus vald\xc5\xbeiai, miestas greitai tapo Ciudad de M\xc3\xa9xico (pavadintas actek\xc5\xb3 meksik\xc5\xb3 genties vardu)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Naujosios Ispanijos sostine. 1528\xc2\xa0m. \xc4\xafkurta vyskupo rezidencija, 1535\xc2\xa0m. \xc4\xafsteigtas pirmasis Naujajame pasaulyje universitetas. Meksikas tapo pirmuoju ispan\xc5\xb3 miestu Naujajame pasaulyje. Jis buvo planingai statomas \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 lentos pavyzd\xc5\xbeiu, su Plaza Armas aik\xc5\xa1te viduryje, kuri \xc4\x8dia vadinama Zocalo. E. Kortesas ant actek\xc5\xb3 valdovo Montesumos r\xc5\xabm\xc5\xb3 pamat\xc5\xb3 pastat\xc4\x97 savo r\xc5\xabmus, kuriuos v\xc4\x97liau naudojo vicekaraliai. 1573\xe2\x80\x931667\xc2\xa0m. katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia ant \xc5\xa1ventov\xc4\x97s griuv\xc4\x97si\xc5\xb3 pastat\xc4\x97 Metropolijos katedr\xc4\x85, kurioje yra arkivyskupo rezidencija. Nuo 1821\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nepriklausomos Meksikos sostin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nSportas\n_START_PARAGRAPH_\n1968\xc2\xa0m. mieste vyko XIX vasaros olimpin\xc4\x97s \xc5\xbeaidyn\xc4\x97s, 1970\xc2\xa0m. vyko IX pasaulio futbolo \xc4\x8dempionatas, o 1986\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XIII pasaulio futbolo \xc4\x8dempionatas.'