b'\n_START_ARTICLE_\nKreiceris\n_START_PARAGRAPH_\nKreiceris (vok. Kreuzer)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sidabrin\xc4\x97 moneta ir piniginis vienetas, naudotas pietin\xc4\x97se Vokietijos valstyb\xc4\x97se ir Austrijoje.\n_START_SECTION_\nAnkstyvoji istorija\n_START_PARAGRAPH_\n1559\xc2\xa0m. pietin\xc4\x97s \xc5\xa0ventosios Romos imperijos valstyb\xc4\x97s nutar\xc4\x97 priimti kreicerius, kur 60 kreiceri\xc5\xb3 lyg\xc5\xabs 1 guldenui. Tuo tarpu \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s atsisak\xc4\x97 prisijungti ir vietoj kreiceri\xc5\xb3 naudojo gra\xc5\xa1ius (vok. Groschen). Kreiceris buvo lygus ma\xc5\xbedaug 4,2 pfenigo. Vienas auksinis guldenas buvo vertas 60 kreiceri\xc5\xb3 arba 252 pfenig\xc5\xb3. V\xc4\x97liau buvo priimtas pinig\xc5\xb3 santykis 240 pfenig\xc5\xb3 = 60 kreiceri\xc5\xb3 = 1 guldenas.\n_START_SECTION_\nPiet\xc5\xb3 Vokietija (1837\xe2\x80\x931873\xc2\xa0m.)\n_START_PARAGRAPH_\nPiet\xc5\xb3 Vokietijos pinig\xc5\xb3 s\xc4\x85junga 1837\xc2\xa0m. naudojo sistem\xc4\x85, kur 60 kreiceri\xc5\xb3 = 1 guldenas, o 1\xc2\xbe guldeno = 1 taleris. Kreiceris buvo prilygintas senajam Kreuzer Landm\xc3\xbcnze. Tokie kreiceriai buvo apyvartoje iki decimalizacijos, \xc4\xafvykusios suvienijus Vokietij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nAustrija\xe2\x80\x93Vengrija (1857\xe2\x80\x931892\xc2\xa0m.)\n_START_PARAGRAPH_\nAustrijoje-Vengrijoje decimalizacija \xc4\xafvyko 1857\xc2\xa0m., buvo priimta sistema, kur 100 kreiceri\xc5\xb3 = 1 guldenas (kitaip dar Austrijos florinas, Vengrijos forintas). 1\xc2\xbd guldeno = 1 s\xc4\x85junginis taleris (Vereinsthaler)._NEWLINE_\xc5\xa0is kreiceris buvo vadinamas veng. krajcz\xc3\xa1r (dabar veng. krajc\xc3\xa1r), \xc4\x8dek. krejcar, svk. grajciar, rumun. crei\xc5\xa3ar, cr\xc4\x83i\xc5\xa3ar.'