b'\n_START_ARTICLE_\nRadioteleskopas\n_START_PARAGRAPH_\nRadioteleskopas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dangaus k\xc5\xabn\xc5\xb3 skleid\xc5\xbeiamas radijo bangas priimantis teleskopas._NEWLINE_Kai kurie dangaus k\xc5\xabnai ir \xc5\xabkai spinduliuoja radijo bangas. Per \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosfer\xc4\x85 sklinda bangos, kuri\xc5\xb3 ilgis (da\xc5\xbenis) tarp 1\xc2\xa0mm (300 GHz) ir 200\xc2\xa0m (10 MHz). Trumpesnes negu 1\xc2\xa0mm radijo bangas sugeria \xc5\xbdem\xc4\x97s atmosferos vandens garai, ilgesnes negu 200\xc2\xa0m bangas atspindi \xc5\xbdem\xc4\x97s jonosfera._NEWLINE_Radioteleskopai, kaip ir optiniai teleskopai, susideda i\xc5\xa1 parabolinio veidrod\xc5\xbeio (vadinamo antena), tiesioginiame \xc5\xbeidinyje esan\xc4\x8dio radijo bang\xc5\xb3 imtuvo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 radiometro ir, da\xc5\xbeniausiai, gel\xc5\xbebetoninio statinio, laikan\xc4\x8dio vis\xc4\x85 radioteleskop\xc4\x85. Kuo ilgesn\xc4\x97s bangos priimamos, tuo \xc5\xa1iurk\xc5\xa1tesnis gali b\xc5\xabti radioteleskopo naudojamas pavir\xc5\xa1ius. Milimetrin\xc4\x97ms bangoms priimti turi b\xc5\xabti naudojamas vientisas veidrodis, o metrin\xc4\x97ms u\xc5\xbetenka vielinio tinklo. Radiometro priimamas signalas yra stiprinamas, kaupiamas ir registruojamas magnetin\xc4\x97se juostose arba kompiuteri\xc5\xb3 diskuose. Signalo stiprumas priklauso nuo parabolinio reflektoriaus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 antenos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dyd\xc5\xbeio._NEWLINE_Prie\xc5\xa1ingai nei optiniai teleskopai, radioteleskopai veikia vis\xc4\x85 par\xc4\x85, nebijo tir\xc5\xa1t\xc5\xb3 debes\xc5\xb3 ir oro tar\xc5\xa1os. Ta\xc4\x8diau radijo bangos turi ma\xc5\xbeiau energijos, negu \xc5\xa1vies\xc4\x85. \xc5\xa0\xc4\xaf tr\xc5\xabkum\xc4\x85 galima pa\xc5\xa1alinti dviem b\xc5\xabdais: gaminant labai dideles l\xc4\x97k\xc5\xa1tes, kurios sugaut\xc5\xb3 visas smulkmenas, arba sujungiant daug ma\xc5\xbeesni\xc5\xb3 l\xc4\x97k\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3, kad susidaryt\xc5\xb3 komplektas. Pasaulyje netr\xc5\xabksta tiek pavieni\xc5\xb3 l\xc4\x97k\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3, tiek komplekt\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf 9\xc2\xa0m radioteleskop\xc4\x85 kosmin\xc4\x97ms radijo bangoms tirti 1937\xc2\xa0m. sukonstravo amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 astrofizikas Grote Reberis, Vytono vietov\xc4\x97je, Ilinojaus valstijoje (JAV)._NEWLINE_Did\xc5\xbeiausias pasaulyje radioteleskopas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 RATAN 600 (Rusija), turintis 576\xc2\xa0m skersmens anten\xc4\x85._NEWLINE_Did\xc5\xbeiausias Europoje radioteleskopas yra Efelsberge, netoli Bonos (Vokietija). Jo skersmuo 100\xc2\xa0m.'