b'\n_START_ARTICLE_\nJAV socialdemokrat\xc5\xb3 partija\n_START_PARAGRAPH_\nJAV socialdemokrat\xc5\xb3 partija (angl. Social Democrats USA; SDUSA) \xe2\x80\x93 Jungtini\xc5\xb3 Amerikos Valstij\xc5\xb3 (JAV) politin\xc4\x97 organizacija, nevaidinanti \xc5\xbeymesnio vaidmens \xc5\xa1alies politiniame gyvenime._NEWLINE_\xc4\xaekurta 1897\xe2\x80\x931898 m. (vadovas J. V. Debsas). 1901 m. susijung\xc4\x97 su Socialist\xc5\xb3 darbinink\xc5\xb3 partija \xe2\x80\x93 Ro\xc4\x8desterio opozicija (vadovai M. Hilkvitas ir M. Heisas) ir pasivadino JAV socialist\xc5\xb3 partija (SP) (iki 1973 m. 1 d., po to JAV socialdemokratai). 1912 m. tur\xc4\x97jo 118 000 nari\xc5\xb3. Jos kandidatas prezidento rinkimuose J. Debsas gavo 923 000 bals\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 6,8\xc2\xa0%. 1912 m. SP atmet\xc4\x97 revoliucinius kovos metodus, tod\xc4\x97l 1913 m. i\xc5\xa1 partijos pasitrauk\xc4\x97 V. Heivudo vadovaujami kairieji. 1914 m. tur\xc4\x97jo 93500 nari\xc5\xb3._NEWLINE_1915 m. prie jos prisijung\xc4\x97 Amerikos lietuvi\xc5\xb3 socialist\xc5\xb3 s\xc4\x85junga. 1916 m. SP priklaus\xc4\x97 70 288 nariai, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 39 732 anglakalbiai, 4000 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3, 3000 \xc5\xbeyd\xc5\xb3, 2151 lietuviai, 2000 serb\xc5\xb3, 1500 latvi\xc5\xb3, 1200 lenk\xc5\xb3, 1100 \xc4\x8dek\xc5\xb3, 1050 vengr\xc5\xb3, 1000 ital\xc5\xb3, 775 slovakai. V\xc4\x97liau \xc4\xafsijung\xc4\x97 apie 1000 ukrainie\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_1919 m. \xc4\xafvyko dar vienas SDUSA skilimas, i\xc5\xa1 partijos pasitrauk\xc4\x99 kairieji \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 dvi komunist\xc5\xb3 partijas. 1936 m. nuo SP atsiskyr\xc4\x97 Socialdemokrat\xc5\xb3 federacija. 1951\xe2\x80\x931956 m. abi partijos priklaus\xc4\x97 SI . Nuo 1957 m. Socialist\xc5\xb3 Internacionalui priklaus\xc4\x97 tik SP. 1972\xe2\x80\x931973 m. abi partijos v\xc4\x97l susijung\xc4\x97, ta\xc4\x8diau netrukus i\xc5\xa1 jos i\xc5\xa1\xc4\x97jo M. Harringtono vadovaujami kairieji, \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x99 JAV demokratini\xc5\xb3 socialist\xc5\xb3 organizacin\xc4\xaf komitet\xc4\x85, kuris 1978 m. gavo SI konsultacinio nario status\xc4\x85, O 1982 m. susijung\xc4\x99s su Naujuoju amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimu \xc4\xaf Demokratini\xc5\xb3 socialist\xc5\xb3 respublikos liaudies partij\xc4\x85, tapo tikruoju SI nariu ir pasivadino Amerikos demokratiniais socialistais (DSA, Demokratic Socialists of America). 1978 m. JAV DSA tur\xc4\x97jo 18000 nari\xc5\xb3, SDUSA \xe2\x80\x93 7000 nari\xc5\xb3._NEWLINE_1989 m. atsistatydinus D. Harringtonui, kuris buvo vienas i\xc5\xa1 SI ideolog\xc5\xb3, SDUSA lyderiu tapo S. Robertsas, nuo 1998 m. Ch Zelmanovi\xc4\x8dius, 2003 m. \xe2\x80\x93 Briusas Mileris._NEWLINE_1987 m. mirus B. Rastinui, DSA lyderiu tapo D. Slaimanas, 1999 m. \xe2\x80\x93 D\xc5\xbeoelis Fridmanas, 2003 m. \xe2\x80\x93 Frankas Llevelinas.'