b'\n_START_ARTICLE_\nAkaba\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVietov\xc4\x97 gyvenama jau apie 6000 met\xc5\xb3. Pirmoji gyvenviet\xc4\x97 \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 \xc4\x8dia gyvenant semit\xc5\xb3 tautai idum\xc4\x97jams. Nuo I a. ties Akaba apsigyveno arabai nabat\xc4\x97jai. Graikai miest\xc4\x85 vadino Berenise, rom\xc4\x97nai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Aila arba Elana (lot. Aelana). Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 laikais miest\xc4\x85 su Damasku jung\xc4\x97 Naujasis Trajano kelias (Via Traiana Nova). V\xc4\x97liau teritorija buvo u\xc5\xbekariauta musulmon\xc5\xb3, greta pastatytas Ailos uostas. XII a. Akab\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 kry\xc5\xbeininkai ir prijung\xc4\x97 prie Jeruzal\xc4\x97s karalyst\xc4\x97s (yra to meto Helimo tvirtov\xc4\x97s liekanos bei Faraono salos tvirtov\xc4\x97 Egipto teritoriniuose vandenyse). Nuo 1250\xc2\xa0m. iki XVI a. Akab\xc4\x85 vald\xc4\x97 mameliukai. V\xc4\x97liau valdant osmanams Akabos reik\xc5\xa1m\xc4\x97 sumenko, tai buvo nedidelis \xc5\xbevej\xc5\xb3 miestelis. I-ojo pasaulinio karo metais \xc4\x8dia \xc4\xafvyko Akabos m\xc5\xab\xc5\xa1is, kuriame jungtin\xc4\x97s brit\xc5\xb3 ir arab\xc5\xb3 paj\xc4\x97gos nugal\xc4\x97jo osmanus. Po \xc5\xa1ios pergal\xc4\x97s Akaba tapo Hid\xc5\xbeazo karalyst\xc4\x97s dalimi, v\xc4\x97liau priklaus\xc4\x97 Transjordanijai. 1965\xc2\xa0m. Jordanijos karalius Huseinas i\xc5\xa1pirko i\xc5\xa1 Saudo Arabijos 12\xc2\xa0km pakrant\xc4\x97s ruo\xc5\xbe\xc4\x85 Akabos pl\xc4\x97trai mainais \xc4\xaf 6000\xc2\xa0km\xc2\xb2 dykumos ploto.'