b'\n_START_ARTICLE_\nElektrostatika\n_START_PARAGRAPH_\nElektrostatika \xe2\x80\x93 tai fizikos \xc5\xa1aka, kuri nagrin\xc4\x97ja nejudan\xc4\x8dius kr\xc5\xabvius ir j\xc5\xb3 sukurt\xc4\x85 elektrostatin\xc4\xaf lauk\xc4\x85 (t. y. nekintant\xc4\xaf laike elektrin\xc4\xaf lauk\xc4\x85).\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xabvis\n_START_PARAGRAPH_\nElektros kr\xc5\xabvis yra fundamentali kai kuri\xc5\xb3 subatomini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 savyb\xc4\x97, kuri nusako elektromagnetin\xc4\x99 s\xc4\x85veik\xc4\x85. Kr\xc5\xabvis yra kvantuotas dydis, elementariojo kr\xc5\xabvio e kartotinis. Jis gali b\xc5\xabti teigiamas arba neigiamas. Ta\xc4\x8diau atrasta daleli\xc5\xb3, kurios turi trupmenin\xc4\xaf kr\xc5\xabv\xc4\xaf  ir . \xc5\xa0ios dalel\xc4\x97s yra kvarkai. Ta\xc4\x8diau pavieniai kvarkai negali b\xc5\xabti stebimi . Elektros kr\xc5\xabviui taikomas kr\xc5\xabvio tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis\n_START_SECTION_\nElektrostatinis laukas\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x85veika tarp dviej\xc5\xb3 kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 perduodama per elektrostatin\xc4\xaf lauk\xc4\x85. Tai yra tam tikra materijos forma._NEWLINE_Taigi ta\xc5\xa1kinio kr\xc5\xabvio q kuriamas elektrostatinis laukas gali b\xc5\xabti apskai\xc4\x8diuotas pagal formul\xc4\x99:\n_START_SECTION_\nElektrostatinis potencialas\n_START_PARAGRAPH_\nElektrostatinis laukas yra potencialinis. Tod\xc4\x97l j\xc4\xaf galima i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti kaip skaliarin\xc4\x97s funkcijos gradient\xc4\x85. Ta funkcija yra  (potencialas)._NEWLINE_Tai rei\xc5\xa1kia, kad darbas neatliekamas kr\xc5\xabv\xc4\xaf perkeliant u\xc5\xbedara trajektorija, nes tada potencial\xc5\xb3 skirtumas yra 0. Potencialas gali b\xc5\xabti apibr\xc4\x97\xc5\xbeiams kaip darbas, kur\xc4\xaf reikia atlikti perkeliant vienetin\xc4\xaf teigiam\xc4\x85 kr\xc5\xabv\xc4\xaf i\xc5\xa1 tam tikro (atskaitos) ta\xc5\xa1ko  \xc4\xaf pasirinkt\xc4\x85 viet\xc4\x85 erdv\xc4\x97je ._NEWLINE_Minuso \xc5\xbeenklas reikalingas, nes darbas atliekamas prie\xc5\xa1 elektrinio lauko j\xc4\x97gas. Absoliuti potencialo reik\xc5\xa1m\xc4\x97 n\xc4\x97ra svarbi. Svarbus tik potencial\xc5\xb3 skirtumas. Tod\xc4\x97l da\xc5\xbeniausiai pasirenkama, kad potencialas begalyb\xc4\x97je b\xc5\xabt\xc5\xb3 lygus nuliui. Tada_NEWLINE_Atstumu  nuo teigiamo kr\xc5\xabvio  potencialas yra (integruojame tiese)\n_START_SECTION_\nGauso d\xc4\x97snis\n_START_PARAGRAPH_\nGauso d\xc4\x97snis nusako elektrinio lauko srauto per u\xc5\xbedar\xc4\x85 pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 priklausomyb\xc4\x99 nuo t\xc5\xabrinio kr\xc5\xabvio tankio:_NEWLINE_\xc4\x8cia  yra t\xc5\xabrinis kr\xc5\xabvio tankis. Prakti\xc5\xa1kai Gauso d\xc4\x97snis naudojamas tik esant didelei simetrijai (tada nelieka integral\xc5\xb3). Tokiu b\xc5\xabdu supaprast\xc4\x97ja skai\xc4\x8diavimai. Begalin\xc4\x97s plok\xc5\xa1tumos kuriamas elektrinis laukas pagal Gauso d\xc4\x97sn\xc4\xaf apskai\xc4\x8diuojamas taip:_NEWLINE_._NEWLINE_Jis priklauso tik nuo pavir\xc5\xa1inio kr\xc5\xabvio tankio ir visi\xc5\xa1kai nepriklauso nuo atstumo iki plok\xc5\xa1tumos. Taigi plok\xc5\xa1tumos kuriamas elektrinis laukas yra vienalytis. Kartais sakoma, kad jis yra homogeninis._NEWLINE_Gauso d\xc4\x97snis dar gali b\xc5\xabti u\xc5\xbera\xc5\xa1ytas diferencialine forma.'