b'\n_START_ARTICLE_\nSuomijos parlamentas\n_START_PARAGRAPH_\nSuomijos parlamentas, Eduskunta (suom. Suomen eduskunta; \xc5\xa1ved. Finlands riksdag)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vieneri\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 Suomijos parlamentas, veikiantis nuo 1906 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 9 d. Parlament\xc4\x85 sudaro 200 nari\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 199 yra kas keturi metai renkami pagal proporcinio atstovavimo sistem\xc4\x85 (d\'Hondt metodas) trylikoje daugiamanda\xc4\x8di\xc5\xb3 apygard\xc5\xb3. Be to, vienas narys yra i\xc5\xa1 Aland\xc5\xb3 sal\xc5\xb3._NEWLINE_Suomijos parlamentas renka vyriausyb\xc4\x99 - Valstyb\xc4\x97s taryb\xc4\x85, priima \xc4\xafstatymus, sprendimus susijusius su valstyb\xc4\x97s biud\xc5\xbeetu, tvirtina tarptautines sutartis. \xc4\xaestatym\xc5\xb3 projektus gali pateikti Vyriausyb\xc4\x97 arba parlamentarai savo arba partijos vardu. Parlamentas gali atstatydinti vyriausyb\xc4\x99, atmesti prezidento veto, keisti konstitucij\xc4\x85. Konstitucijos keitimai \xc4\xafsigalioja tik juos patvirtinus dviejose parlamento sesijose, kai tarp j\xc5\xb3 yra rinkimai. konstitucij\xc4\x85 taip pat gali pakeisti 166 nari\xc5\xb3 i\xc5\xa1 200 dauguma. Daugelis parlamentar\xc5\xb3 dirba parlamentin\xc4\x97se grup\xc4\x97se, kurios atitinka politines partijas. 2018 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf Suomijos parlamente buvo 10 parlamentini\xc5\xb3 grupi\xc5\xb3 ir vienas nepriklausomas parlamentaras. Nuo pat parlamento \xc4\xafk\xc5\xabrimo tik vien\xc4\x85 kart\xc4\x85 viena partija tur\xc4\x97jo daugum\xc4\x85 parlamente - socialdemokratai po 1916 m. rinkim\xc5\xb3. D\xc4\x97l to paprastai sudaromos koalicin\xc4\x97s vyriausyb\xc4\x97s. Jas paprastai sudaro trys istori\xc5\xa1kai svarbiausios partijos: socialdemokratai, Centras, Koalicijos partija. Ministrai paprastai, bet ne visada yra parlamento nariai._NEWLINE_Paskutiniai parlamento rinkimai vyko 2019 m. baland\xc5\xbeio 14 d.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki XIX a. Suomija buvo pilnateise \xc5\xa0vedijos karalyst\xc4\x97s dalimi (oficialiai \xc5\xa0vedijos provincija Suomija tapo 1362 m.). D\xc4\x97l to jos parlamentarizmo tradicijas galima rasti \xc5\xa0vedijos riksdage. Skirtingai nuo kit\xc5\xb3 \xc5\xa0vedijos provincij\xc5\xb3 prie Baltijos j\xc5\xabros, kurios nebuvo pilnateis\xc4\x97mis karalyst\xc4\x97s dalimis, Suomija siunt\xc4\x97 savo atstovus \xc4\xaf riksdag\xc4\x85 Stokholme. Pa\xc4\x8dioje Suomijos taip pat rinkosi seimas, ta\xc4\x8diau ne visos \xc5\xa1alies, bet provincij\xc5\xb3 lygmenyje._NEWLINE_Po Suomijos prijungimo prie Rusijos 1809 m. imperatorius Aleksandras I pasi\xc5\xbead\xc4\x97jo i\xc5\xa1laikyti pagrindinius galiojusius \xc4\xafstatymus. Nuo 1809 m. \xc5\xa0vedijos Luom\xc5\xb3 susirinkim\xc4\x85 riksdag\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 luominis Suomijos susirinkimas (\xc5\xa1ved. lantdagen; suom. maap\xc3\xa4iv\xc3\xa4t). 1811 m. gruod\xc5\xbeio 11 d. (23 d.) manifestu prie did\xc5\xbeiosios kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s buvo prijungta vadinamoji Senoji Suomija, t. y. ta Suomijos dalis, kuri Rusijai atiteko pagal Ni\xc5\xa1tato taik\xc4\x85. Aleksandro I politika Suomijos at\xc5\xbevilgiu psirei\xc5\xa1k\xc4\x97 tuo, kad luominiai susirinkimai nebebuvo \xc5\xa1aukiami._NEWLINE_Valdant Nikolajui I Suomija tvark\xc4\x97si remiantis vietiniais \xc4\xafstatymais, ta\xc4\x8diau Suomijos susirinkimas taip pat nei karto nebuvo su\xc5\xa1auktas. Tai nepa\xc5\xbeeid\xc4\x97 Suomijos \xc4\xafstatym\xc5\xb3, nes susirikimo \xc5\xa1aukimo periodi\xc5\xa1kumas buvo nusatytas tik 1869 m. Suomijos susirinkimo nuostatais. Siekdama i\xc5\xa1vengti rimt\xc5\xb3 reform\xc5\xb3 vyriausyb\xc4\x97 gal\xc4\x97jo valdyti be luominio susirinkimo, nes tur\xc4\x97jo pla\xc4\x8dias teises vadinamoje ekonomin\xc4\x97je \xc4\xafstatymdavyst\xc4\x97je. Kai kuriais atvejais be Suomijos susirinkimo buvo priimami sprendimai, kuri\xc5\xb3 priimti be jo buvo negalima. Taip, apeliuojant \xc4\xaf tai, kad ne\xc4\xafmanoma nedelsiant su\xc5\xa1aukti Suomijos susirinkim\xc4\x85, 1827 m. buvo nuspr\xc4\x99sta priimti \xc4\xaf valstyb\xc4\x97s tarnyb\xc4\x85 sta\xc4\x8diatikius, kurie tur\xc4\x97jo Suomijos pilietyb\xc4\x99._NEWLINE_Parlamentas \xc4\xafkurtas 1906\xc2\xa0m. keturi\xc5\xb3 luom\xc5\xb3 susirinkimo pagrindu, kai pla\xc4\x8di\xc4\x85 autonomij\xc4\x85 turinti Suomijos Did\xc5\xbeioji kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97 priklaus\xc4\x97 Rusijos imperijos sud\xc4\x97\xc4\x8diai. Pirmieji rinkimai surengti 1907\xc2\xa0m. kovo 15 d., o pirmasis pos\xc4\x97dis \xc4\xafvyko 1907\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 25 d. Suomija tapo antr\xc4\x85ja valstybe pasaulyje (po Naujosios Zelandijos) ir pirm\xc4\x85ja Europoje suteikusi moterims balsavimo teis\xc4\x99. Moterys gal\xc4\x97jo rinkti atstovus ir b\xc5\xabti renkamos, balsavimo teis\xc4\x99 tur\xc4\x97jo ir be\xc5\xbeemiai bei ma\xc5\xbeumos. Pirmuosiuose rinkimuose \xc4\xaf parlament\xc4\x85 i\xc5\xa1 200 viet\xc5\xb3 19 laim\xc4\x97jo moterys, 1913 m. moter\xc5\xb3 atstovi\xc5\xb3 parlamente buvo 21._NEWLINE_Pirmieji naujojo parlamento veiklos metai buvo sunk\xc5\xabs. Tarp 1908 ir 1916 m. Suomijos parlamento galias beveik visi\xc5\xa1kai neutralizavo Rusijos imperatorius Nikolajus II ir jo biurokratin\xc4\x97 vyriausyb\xc4\x97, sudaryta i\xc5\xa1 Rusijos armijos karinink\xc5\xb3 per antr\xc4\x85j\xc4\x85 rusifikacijos bang\xc4\x85. Parlamentas buvo beveik kasmet paleid\xc5\xbeiamas ir \xc5\xa1aukiami nauji rinkimai._NEWLINE_Reali\xc4\x85 politin\xc4\x99 gali\xc4\x85 Suomijos parlamentas \xc4\xafgavo tik po 1917 m. Vasario revoliucijos Rusijoje. 1917 m. gruod\xc5\xbeio 6 d. Suomija paskelb\xc4\x97 nepriklausomyb\xc4\x99, o 1918 \xc5\xbeiem\xc4\x85 ir pavasar\xc4\xaf vyko pilietinis karas, kurio metu Senato paj\xc4\x97gos, vadinamieji "baltieji" nugal\xc4\x97jo socialistus "raudonuosius"._NEWLINE_Po karo monarchistai ir respublikonai susigr\xc5\xabm\xc4\x97 d\xc4\x97l \xc5\xa1alies valdymo formos. Atrod\xc4\x97, kad monarchistai laim\xc4\x97jo, kai 1918 m. ruden\xc4\xaf parlamentas Suomijos karaliumi i\xc5\xa1rinko Vokietijos princ\xc4\x85. \xc5\xa0is sprendimas priimtas kopijuojant kitas Skandinavijos \xc5\xa1alis, kurios tur\xc4\x97jo monarchus. Vokietijai pralaim\xc4\x97jus Pirmajame pasauliniame kare i\xc5\xa1rinktasis karalius atsisak\xc4\x97 sosto. 1919 m. parlamento rinkimuose respublikonai laim\xc4\x97jo tris ketvir\xc4\x8dius parlamento viet\xc5\xb3 taip numal\xc5\xa1inant monarchist\xc5\xb3 ambicijas. Suomija tapo parlamentine respublika, o siekiant nuraminti monarchistus, kurie siek\xc4\x97 stipraus valstyb\xc4\x97s vadovo, daug gali\xc5\xb3 buvo suteikta Suomijos prezidentui.'