b"\n_START_ARTICLE_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nGenetika (gr. \xce\xb3\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbd\xcf\x8e 'gimdyti') \xe2\x80\x93 biologijos mokslo \xc5\xa1aka, tirianti genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos koduojam\xc4\x85 informacij\xc4\x85 (pvz., genus), paveldimumo ir kintamumo d\xc4\x97snius. Termin\xc4\x85 \xe2\x80\x9egenetika\xe2\x80\x9c paveldimumo tyrimams apib\xc5\xabdinti pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pasi\xc5\xabl\xc4\x97 angl\xc5\xb3 mokslininkas William Bateson (1905 m. baland\xc5\xbeio 18 d.) lai\xc5\xa1ke, ra\xc5\xa1ytame Adam'ui Sedgewick'ui._NEWLINE_Genetin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos koduojamos informacijos nulemtas paveldimumas yra labai svarbus, bet ne vienintelis veiksnys, darantis \xc4\xaftak\xc4\x85 organizmo fenotipui (pvz., i\xc5\xa1vaizdai, elgesiui). Tam tikr\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 daro aplinkos poveikis. Kiek lemiamas paveldimumas galima \xc4\xafvertinti lyginant monozigotinius (\xe2\x80\x9eidenti\xc5\xa1kus\xe2\x80\x9c) dvynius, kurie turi beveik vienodas DNR sekas, bet skirtingus fenotipus._NEWLINE_Pastaruoju metu populiar\xc4\x97ja genomika, nagrin\xc4\x97janti daugelio gen\xc5\xb3 tarpusavio (genas-genas) s\xc4\x85veik\xc5\xb3 bei s\xc4\x85veik\xc5\xb3 su (genas-aplinka) sistemas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGenetikos pradininku laikomas Gregoras Mendelis, austr\xc5\xb3 vienuolis, 1865 m. prane\xc5\xa1ime \xe2\x80\x9eVersuche uber Pflanzenhybriden\xe2\x80\x9c (\xe2\x80\x9eAugal\xc5\xb3 kry\xc5\xbeminimo eksperimentai\xe2\x80\x9c) Brno gamtos istorijos draugijai nurod\xc4\x99s tam tikr\xc5\xb3 \xc5\xbeirni\xc5\xb3 charakteristik\xc5\xb3 paveldimumo d\xc4\x97sningumus ir parod\xc4\x99s, kad jie gali b\xc5\xabti apra\xc5\xa1yti matematin\xc4\x97s statistikos principais. Mokslininkas nustat\xc4\x97 kaip paveld\xc4\x97jimo po\xc5\xbeymiai yra perduodami i\xc5\xa1 kartos \xc4\xaf kart\xc4\x85. Brno mieste dabar galima rasti G. Mendelio bibliotek\xc4\x85 ir muziej\xc5\xb3._NEWLINE_To meto mokslininkai Mendelio darb\xc5\xb3 nesuprato ir ne\xc4\xafvertino iki pat XX a. prad\xc5\xbeios (didele dalimi tod\xc4\x97l, kad \xc5\xa1i informacija buvo paskelbta provincijoje ir nepasiek\xc4\x97 to meto mokslo centr\xc5\xb3), kai jau po G. Mendelio mirties jo atrasti d\xc4\x97sningumai buvo \xe2\x80\x9eperatrasti\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1 naujo._NEWLINE_Lygiagre\xc4\x8diai Mendelio darbams, beveik tuo pat metu (1842-1859) \xc4\x8carlzas Darvinas suformulavo evoliucijos teorij\xc4\x85._NEWLINE_1953 m. baig\xc4\x97si klasikin\xc4\x97s genetikos era ir buvo pad\xc4\x97ti molekulin\xc4\x97s genetikos pamatai. J. Watson'as ir F. Crick'as, pasinaudodami R. Franklin kristalografiniais DNR analiz\xc4\x97s duomenimis, Nature \xc5\xbeurnale pirm\xc4\x85kart apra\xc5\xa1\xc4\x97 dvigrandin\xc4\x97s DNR spiral\xc4\x97s strukt\xc5\xabr\xc4\x85 (1963 m. jiems buvo suteikta Nobelio premija).\n_START_SECTION_\nGenetika Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nEksperimentin\xc4\x97s genetika Lietuvoje prad\xc4\x97ta pl\xc4\x97toti 1963 m. Vilniaus universitete.\n_START_SECTION_\nKlasikin\xc4\x97 genetika\n_START_PARAGRAPH_\nKlasikin\xc4\x97 genetika apima genetikos metodus, taikytus iki atsirandant molekulinei biologijai. Nors genetikos \xc5\xbeinios atsiradus molekulinei biologijai \xc5\xbeymiai i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97, dalis ankstesni\xc5\xb3 atradim\xc5\xb3 teb\xc4\x97ra naudingi ir galiojantys (pvz., Mendelio d\xc4\x97sniai).\n_START_SECTION_\nKlinikin\xc4\x97 genetika\n_START_PARAGRAPH_\nGenetikos \xc5\xbeinios taikomos diagnozuojant ir gydant genetini\xc5\xb3 sutrikim\xc5\xb3 ar sindrom\xc5\xb3 sukeltas ligas. \xc5\xbdr. genetinis konsultavimas.\n_START_SECTION_\nMolekulin\xc4\x97 genetika\n_START_PARAGRAPH_\nMolekulin\xc4\x97 genetika remiasi klasikin\xc4\x97s genetikos pagrindais, ta\xc4\x8diau labiau domisi gen\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra ir funkcionavimu molekuliniame (DNR) lygmenyje. Taikomi klasikin\xc4\x97s genetikos (kry\xc5\xbeminimo) ir molekulin\xc4\x97s biologijos metodai. Svarbi molekulin\xc4\x97s genetikos sritis yra molekulin\xc4\x97s informacijos naudojimas nustatant kilm\xc4\x97s modelius ir tuo pa\xc4\x8diu teising\xc4\x85 mokslin\xc4\x99 organizm\xc5\xb3 klasifikacij\xc4\x85 \xe2\x80\x93 tai vadinama molekuline sistematika._NEWLINE_Pagrindin\xc4\x97 rutinin\xc4\x97 technika PGR \xe2\x80\x93 polimerazin\xc4\x97 grandinin\xc4\x97 reakcija \xe2\x80\x93 pamatinis vis\xc5\xb3 tolimesni\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 etapas, leid\xc5\xbeiantis selektyviai pagausinti dominant\xc4\xaf DNR fragment\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPopuliacin\xc4\x97 genetika\n_START_PARAGRAPH_\nTiriami genetiniai rei\xc5\xa1kiniai populiacijose. Ai\xc5\xa1kinami r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 adaptacijos ir specializacijos mechanizmai.\n_START_SECTION_\nCitogenetika\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis citogenetikos tyrimo objektas \xe2\x80\x93 chromosomos, j\xc5\xb3 strukt\xc5\xabros bei kiekio poky\xc4\x8diai, stambios delecijos. Tiriama mikroskopuojant, taikant molekulinius fluorochromais \xc5\xbeym\xc4\x97tus DNR zondus (FISH (fluorescence in situ hybridysation) technika) etc. Taip yra diagnozuojamos chromosomin\xc4\x97s ligos.\n_START_SECTION_\nSusijusios tyrim\xc5\xb3 sritys\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 genetikos ir biochemijos disciplin\xc5\xb3 i\xc5\xa1augo molekulin\xc4\x97s biologijos mokslas. Genetika glaud\xc5\xbeiai siejama su gen\xc5\xb3 in\xc5\xbeinerija, kai organizmo DNR yra kei\xc4\x8diama siekiant tam tikr\xc5\xb3 praktini\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3._NEWLINE_Pastar\xc5\xb3j\xc5\xb3 met\xc5\xb3 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 genom\xc5\xb3 (tarp j\xc5\xb3 ir Homo sapiens) s\xc4\x97kmingas sekvenavimas genetik\xc4\x85 pavert\xc4\x97 tarpdisciplininiu mokslu, kur susisiekia ir glaud\xc5\xbeiai persipina molekulin\xc4\x97 biologija, bioinformatika, farmakologija, antropologija, sociologija, teismo medicina ir kt. sritys.\n_START_SECTION_\nGenetika kitose mokslo \xc5\xa1akose\n_START_PARAGRAPH_\nGenetikos principai taikomi ir kitose srityse, bei nagrin\xc4\x97jami \xc4\xafvairiose mokslo \xc5\xa1akose."