b'\n_START_ARTICLE_\nAmalt\xc4\x97ja (palydovas)\n_START_SECTION_\nAtradimas\n_START_PARAGRAPH_\nAmalt\xc4\x97j\xc4\x85 1892 metais pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 91\xc2\xa0cm refraktoriumi steb\xc4\x97jo Edvardas Emersonas Barnardas Liko observatorijoje. Tai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 paskutinis palydovas, atrastas tiesiogiai stebint, ir\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pirmasis Jupiterio m\xc4\x97nulis po Galil\xc4\x97jaus 1610 metais steb\xc4\x97t\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3._NEWLINE_Palydovas pavadintas graik\xc5\xb3 nimfos Amalt\xc4\x97jos, \xc5\xbeind\xc5\xbeiusios k\xc5\xabdik\xc4\xaf Dzeus\xc4\x85 o\xc5\xbekos pienu, vardu. Pavadinimas oficialiai priimtas tik 1975 metais, nors prie\xc5\xa1 tai jau buvo neoficialiai vartojamas kelet\xc4\x85 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nOrbita\n_START_PARAGRAPH_\nAmalt\xc4\x97ja nuo Jupiterio nutolusi 181 000\xc2\xa0km (2,45 Jupiterio spindulio). Ekscentricitetas ~0,003 (orbita beveik apskritimin\xc4\x97), o orbitos polinkis \xc4\xaf Jupiterio pusiauj\xc4\x85 0,37\xc2\xb0. Tokios pastebimai nenulin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s, nors ir nedidel\xc4\x97s, yra neb\xc5\xabdingos vidiniams palydovams. Juos paai\xc5\xa1kinti galima kaltinant kit\xc4\x85 Jupiterio palydov\xc4\x85 Ijo. Praeityje Amalt\xc4\x97ja patyr\xc4\x97 kelet\xc4\x85 jud\xc4\x97jimo rezonans\xc5\xb3 su Ijo, kurie \xc5\xa1iek tiek i\xc5\xa1temp\xc4\x97 orbit\xc4\x85 ir j\xc4\x85 pakreip\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nFizikin\xc4\x97s charakteristikos\n_START_PARAGRAPH_\nAmalt\xc4\x97ja astronomams u\xc5\xbedav\xc4\x97 kelet\xc4\x85 m\xc4\xafsli\xc5\xb3. \xc5\xa0is palydovas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pats raudoniausias objektas Saul\xc4\x97s sistemoje. Jo spalva\xc2\xa0\xe2\x80\x93 intensyvesn\xc4\x97 nei Marso. Manoma, kad raudona spalva atsirado d\xc4\x97l kito palydovo Ijo vulkanini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3. O ry\xc5\xa1kiai \xc5\xbeali\xc5\xb3 d\xc4\x97mi\xc5\xb3 atsiradimo prie\xc5\xbeastys kol kas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ne\xc5\xbeinomos. Amalt\xc4\x97jos pavir\xc5\xa1ius \xc5\xa1iek tiek \xc5\xa1viesenis u\xc5\xbe kit\xc5\xb3 vidini\xc5\xb3 palydov\xc5\xb3._NEWLINE_Palydovas yra netaisyklingos formos. \xc5\xa0iaip formai apib\xc5\xabdinti labiausiai tinkanti geometrin\xc4\x97 fig\xc5\xabra b\xc5\xabt\xc5\xb3 elipsoidas, kurio parametrai 250\xc3\x97146\xc3\x97128\xc2\xa0km. Kaip ir kiti vidiniai palydovai, taip ir \xc5\xa1is yra pilnai sinchronizav\xc4\x99sis su planeta (jo apskriejimo aplink planet\xc4\x85 laikas yra lygus apsisukimo apie savo a\xc5\xa1\xc4\xaf laikui)._NEWLINE_Pavir\xc5\xa1ius nus\xc4\x97tas krateriais. Kai kurie j\xc5\xb3 s\xc4\x85lyginai labai dideli, lyginant su pa\xc4\x8dio m\xc4\x97nulio dyd\xc5\xbeiu. Did\xc5\xbeiausias (Pano) krateris yra 100\xc2\xa0km skersmens ir 8\xc2\xa0km gylio. Kitas krateris (Gaja) yra 80\xc2\xa0km skersmens ir du kartus gilesnis. Taip pat Amalt\xc4\x97ja turi du gerai matomus kalnus, kuriems suteikti Idos ir Liktos vardai. Abiej\xc5\xb3 kaln\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tis apie 20\xc2\xa0km._NEWLINE_Amalt\xc4\x97jos netaisyklinga forma ir dydis ved\xc4\x97 prie i\xc5\xa1vados, kad tai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 gana kietas k\xc5\xabnas. Jei ji b\xc5\xabt\xc5\xb3 sudaryta i\xc5\xa1 ledo ar kit\xc5\xb3 silpnesni\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3, evoliucijos eigoje jos forma b\xc5\xabt\xc5\xb3 pasidariusi labiau sferin\xc4\x97 d\xc4\x97l pa\xc4\x8dio palydovo gravitacin\xc4\x97s j\xc4\x97gos. Ta\xc4\x8diau 2002 met\xc5\xb3 lapkri\xc4\x8dio 5 dien\xc4\x85 Galileo misijos aparatas praskriejo 160\xc2\xa0km atstumu nuo Amalt\xc4\x97jos ir i\xc5\xa1 jo orbitos nuokrypio buvo nustatyta palydovo mas\xc4\x97. Netik\xc4\x97tai buvo i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinta, kad Amalt\xc4\x97jos tankis santykinai ma\xc5\xbeas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vos 0,86 g/cm\xc2\xb3. Tai rei\xc5\xa1kia, kad Amalt\xc4\x97ja turi b\xc5\xabti sudaryta arba i\xc5\xa1 ledo, arba labai akytos uolienos, arba i\xc5\xa1 tarpinio \xc5\xa1i\xc5\xb3 abiej\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tutinum\xc5\xb3 varianto. Neseni matavimai Subaru teleskopu patvirtino, kad palydovas ledinis, tod\xc4\x97l jis negal\xc4\x97jo susidaryti toje vietoje, kur dabar yra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kar\xc5\xa1tas Jupiteris b\xc5\xabt\xc5\xb3 j\xc4\xaf i\xc5\xa1tirpd\xc4\x99s. Amalt\xc4\x97ja tur\xc4\x97jo formuotis toliau nuo planetos arba b\xc5\xabti pagauta skriejanti pro \xc5\xa1al\xc4\xaf.'