b'\n_START_ARTICLE_\nSedna\n_START_PARAGRAPH_\nSedna yra dangaus k\xc5\xabnas, kur\xc4\xaf 2003\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 14 d. atrado Michael E. Brown (Caltech), Chadwick A. Trujillo (Gemini observatorija) ir David L. Rabinowitz (Jeilio universitetas). Transnept\xc5\xabninis objektas, labiausiai nutol\xc4\x99s nuo Saul\xc4\x97s. Apie atradim\xc4\x85 buvo paskelbta 2004\xc2\xa0m. kovo 15 d._NEWLINE_Sedn\xc4\x85 buvo si\xc5\xablyta laikyti dar viena Saul\xc4\x97s sistemos planeta, bet pri\xc4\x97mus planetos apibr\xc4\x97\xc5\xbeim\xc4\x85, Sedna nepatenka \xc4\xaf planet\xc5\xb3 kategorij\xc4\x85 kaip ir Plutonas.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc4\x97l Sednos \xc5\xa1altumo ir tolimumo bei d\xc4\x97l to, kad visos \xc5\xbeinomos Saul\xc4\x97s sistemos planetos buvo pavadintos dievybi\xc5\xb3 vardais, Sedn\xc4\x85 atrad\xc4\x99 mokslininkai j\xc4\x85 pavadino inuit\xc5\xb3 (eskim\xc5\xb3) j\xc5\xabros deiv\xc4\x97s, kuri neva gyvenusi Arkties vandenyno gelm\xc4\x97se, vardu.\n_START_SECTION_\nCharakteristika\n_START_PARAGRAPH_\nSkirtingai nuo planet\xc5\xb3 (kuri\xc5\xb3 orbita artima apskritimui) Sedna skrieja labai i\xc5\xa1t\xc4\x99sta orbita, daugiausia priart\xc4\x97dama 76,361 A.V. ir labiausiai nutoldama apie 937 A.V. Net ir ar\xc4\x8diausiai esant Saul\xc4\x97 nuo jos tur\xc4\x97t\xc5\xb3 atrodyti tik kaip ry\xc5\xa1ki \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 kurios disko plika akimi \xc4\xaf\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti negalima._NEWLINE_Sedna yra kelis kartus toliau nuo Saul\xc4\x97s esantis objektas nei Plutonas, tod\xc4\x97l ji prakti\xc5\xa1kai nepasiekiama ir jos i\xc5\xa1samiai tirti su dabartin\xc4\x97mis \xc5\xbemonijos technologijomis ne\xc4\xafmanoma. Ta\xc4\x8diau remiantis nuotoliu nuo Saul\xc4\x97s manoma, kad temperat\xc5\xabra ten netur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 nei \xe2\x88\x92240\xc2\xa0\xc2\xb0C. Tiriant dyd\xc4\xaf paai\xc5\xa1k\xc4\x97jo, kad Sedna tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti 1180\xe2\x80\x931800\xc2\xa0km skersmens (naujesni tyrimai leid\xc5\xbeia sp\xc4\x97ti, kad Sednos skersmuo artimas 1800 km). Taigi, Sednos skersmuo tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti apie 10 kart\xc5\xb3 ma\xc5\xbeesnis u\xc5\xbe \xc5\xbdem\xc4\x97s. Ji yra reali kandidat\xc4\x97 \xc4\xaf nyk\xc5\xa1tukines planetas. Pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 dengia metano, azoto ir vandens ledai.\n_START_SECTION_\nKilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nSedna d\xc4\x97l savo orbitos yra keistas objektas, kurio istorijos supratimas gali atskleisti naujas \xc5\xbeinias apie Saul\xc4\x97s sistemos praeit\xc4\xaf bei dabart\xc4\xaf. N\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ki jos kilm\xc4\x97: susiformuoti ten kur yra Sedna negal\xc4\x97jo (formuojantis b\xc5\xabtina apskritimui artima orbita, antraip skirtingos mas\xc4\x97s dalel\xc4\x97s viena nuo kitos atitolsta), b\xc5\xabti i\xc5\xa1stumta i\xc5\xa1 Saul\xc4\x97s sistemos irgi negal\xc4\x97jo, nes net ir perihelyje praskrenda per toli kad kada b\xc5\xabt\xc5\xb3 gal\xc4\x97jusi saveikauti su planetomis. Sp\xc4\x97jama jog Sedna gal\xc4\x97jo s\xc4\x85veikauti su kokia nors ne\xc5\xbeinoma, toli esan\xc4\x8dia planeta ar net Saul\xc4\x97s sistemai priklausan\xc4\x8dia \xc5\xbevaig\xc5\xbede. Ji taip pat gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti \xe2\x80\x9epagrobta\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1 kitos \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s sistemos ar tarp\xc5\xbevaig\xc5\xbedin\xc4\x97s erdv\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nKitos \xc5\xbeinios\n_START_PARAGRAPH_\nSedna yra transnept\xc5\xabninis objektas (kurio visa orbita yra u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno orbitos rib\xc5\xb3), ir vienas raudoniausi\xc5\xb3 \xc5\xbeinom\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 visoje Saul\xc4\x97s sistemoje (beveik tokia pati raudona, kaip ir Marsas). Sednos metai tur\xc4\x97t\xc5\xb3 trukti apie 11 500 \xc5\xbdem\xc4\x97s met\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l jos paros trukm\xc4\x97s nesutariama. Vieni tyrimai rodo, kad para tur\xc4\x97t\xc5\xb3 trukti 20-50 \xc5\xbdem\xc4\x97s par\xc5\xb3, bet kiti parod\xc4\x97, kad Sednos para tetrunka tik apie 10 valand\xc5\xb3 (kas yra labiau tik\xc4\x97tina tokio dyd\xc5\xbeio objektui). Sednos elipsin\xc4\x97 orbita yra labai i\xc5\xa1t\xc4\x99sta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuo Saul\xc4\x97s Sedna nutolusi nuo 18 mlrd. iki 180 mlrd. kilometr\xc5\xb3. Sedna galb\xc5\xabt b\xc5\xabt\xc5\xb3 pasiekiama jos perihelyje 2075\xe2\x80\x932076 metais, \xc5\xa1i\xc4\x85 prog\xc4\x85 praleidus tekt\xc5\xb3 laukti kol ji v\xc4\x97l sugr\xc4\xaf\xc5\xa1 apsukusi elips\xc4\x99 aplink Saul\xc4\x99. Sedna pamin\xc4\x97ta NASA tinklalapyje ta\xc4\x8diau jokia kosmin\xc4\x97 misija \xc5\xa1iuo metu neplanuojama._NEWLINE_I\xc5\xa1tirti Sednos geologin\xc4\x99 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 ar kitas s\xc4\x85lygas kol kas realiai ne\xc4\xafmanoma, tad apie jas daromos tik \xc4\xafvairios prielaidos.'