b'\n_START_ARTICLE_\nLeon Battista Alberti\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeonas Batista Albertis gim\xc4\x97 1404 m. vasario 14 d. Genujoje. Jis buvo kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 pasiturin\xc4\x8di\xc5\xb3 pirkli\xc5\xb3 ir bankinink\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s, kuri 1401 m. buvo i\xc5\xa1tremta i\xc5\xa1 Florencijos. Albertis su broliu Karlu buvo nesantuokiniais vaikais. Batista buvo jo krik\xc5\xa1to vardas, vard\xc4\x85 Leonas architektas prisi\xc4\x97m\xc4\x97 v\xc4\x97liau. Jo t\xc4\x97vas Lorenzo Alberti, motina \xe2\x80\x93 tikriausiai na\xc5\xa1l\xc4\x97 i\xc5\xa1 Bolonijos Bianca Fieschi. Albertis mok\xc4\x97si literat\xc5\xabros Venecijoje, klasikines kalbas \xe2\x80\x93 Padujoje ir teis\xc4\x99 \xe2\x80\x93 Bolonijos universitete. Jis daug keliavo po Italijos miestus, Vokietij\xc4\x85 ir \xc5\xbdemutines Provincijas. 1421 m. mir\xc4\x97 Alber\xc4\x8dio t\xc4\x97vas. 1428 m. Albertis gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Florencij\xc4\x85. 1431 m. tapo Grado patriarcho Biagio Molin sekretoriumi. 1432 m. jis buvo priimtas \xc4\xaf popie\xc5\xbeiaus kanceliarijos abreviatoriaus post\xc4\x85 Romoje. Tai leido Alber\xc4\x8diui studijuoti Sen. Romos architekt\xc5\xabrines liekanas. Leonas Batista Albertis ra\xc5\xa1\xc4\x97 traktatus architekt\xc5\xabros, tapybos, skulpt\xc5\xabros, dramos, eil\xc4\x97ra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 klausimais, netgi apie \xc5\xbeirgus. Buvo tapytoju m\xc4\x97g\xc4\x97ju. B\xc5\xabdamas 20 met\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 lotyni\xc5\xa1k\xc4\x85 komedij\xc4\x85, kuri buvo palaikyta naujai atrasta antikine. 1432 m. jis prad\xc4\x97jo filosofin\xc4\xaf, keli\xc5\xb3 tom\xc5\xb3 traktat\xc4\x85 Della famiglia (\xe2\x80\x9eApie \xc5\xa1eim\xc4\x85\xe2\x80\x9c). 1435 m. Albertis para\xc5\xa1\xc4\x97 traktat\xc4\x85 Della Pittura (\xe2\x80\x9eApie tapyb\xc4\x85\xe2\x80\x9c), kuriame i\xc5\xa1d\xc4\x97st\xc4\x97 linijin\xc4\x97s perspektyvos taikymo teorij\xc4\x85 vaizduojant trima\xc4\x8dius objektus plok\xc5\xa1tumoje. \xc5\xa0\xc4\xaf traktat\xc4\x85 dedikavo Florencijos architektui Bruneleskiui (Bruneleskis pirmasis atrado linijin\xc4\x97s perspektyvos taisykles)._NEWLINE_Po Bruneleskio mirties 1446 m. Albertis tapo pirmaujan\xc4\x8diu renesanso epochos architektu Italijoje. 1446 m. jo draugas Tommaso Parentucelli tapo popie\xc5\xbeiumi Mikalojumi V ir pri\xc4\x97m\xc4\x97 Albert\xc4\xaf \xc4\xaf architekt\xc5\xabros patar\xc4\x97jo post\xc4\x85 restauracijos klausimais. 1450 m. Riminio valdytojas Sigismondo Malatesta dalyvavo i\xc5\xa1kilm\xc4\x97se Romoje ir sutiko Albert\xc4\xaf. Riminyje architektas Matteo de\xe2\x80\x99 Pasti dirbo ties \xc5\xa1ventykla, skirta \xc4\xafam\xc5\xbeinti Malatestos \xc5\xbeygius, bei tapti pomirtine jo koply\xc4\x8dia. Albertis sukritikavo Matteo de\xe2\x80\x99 Pasti projektus ir Malatesta pakviet\xc4\x97 j\xc4\xaf suplanuoti koply\xc4\x8dios eksterjer\xc4\x85. Projektai buvo sustabdyti 1461 m., kai Sigismondo Malatesta susipyko su popie\xc5\xbeiumi ir pastarasis j\xc4\xaf ekskomunikavo. 1454-1470 m. laikotarpyje Albertis k\xc5\xabr\xc4\x97 Florencijos Santa Maria Novella ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios fasad\xc4\x85. Projekt\xc4\x85 finansavo Giovanni Rucellai. \xc5\xa0iame fasade Albertis taik\xc4\x97 geometrinius ir matematinius principus, kuriuos jau anks\xc4\x8diau buvo apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x99s Bruneleskis. Santa Maria Novella fasado dizainas tapo prototipu v\xc4\x97lesn\xc4\x97s baroko stiliaus \xc5\xa0v\xc4\x8d. J\xc4\x97zaus Vardo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios fasado projektui. Giovanni Rucellai Alber\xc4\x8diui u\xc5\xbesak\xc4\x97 sukurti Ru\xc4\x8delaj\xc5\xb3 r\xc5\xabmus Florencijoje (prad\xc4\x97ti 1453 m.). \xc5\xa0i\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 projektui buvo panaudotas Michelozzo kurt\xc5\xb3 Medi\xc4\x8di\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 pavyzdys. Pastato strukt\xc5\xabra imituoja Romos Koliziejaus principus, kai vis auk\xc5\xa1tesni architekt\xc5\xabriniai elementai yra vis lengvesni. Tai buvo pirmas toks statinys Italijoje nuo Sen. Romos laik\xc5\xb3._NEWLINE_1460 m. Albertis prad\xc4\x97jo kurti Mantujos \xc5\xa0v. Sebastijono ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 (XX a. prad\xc5\xbeioje pertvarkyta \xc4\xaf karo memorial\xc4\x85). \xc5\xa0i ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia tapo pirm\xc4\x85ja renesanso ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, kurioje buvo panaudotas graiki\xc5\xa1kojo kry\xc5\xbeiaus i\xc5\xa1planavimas su auk\xc5\xa1tutine ir \xc5\xbeemutine ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios dalimis. 1470 m. Albertis prad\xc4\x97jo projektuoti \xc5\xa0v. Andriaus (Sant\xe2\x80\x99 Andrea) ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 Mantujoje Ludoviko Gonzagos u\xc5\xbesakymu. Albertis pats statybose nedalyvavo. Leonas Batista Albertis mir\xc4\x97 1472 m. baland\xc5\xbeio 25 d. Romoje. Palaidotas \xc5\xa0v. Kry\xc5\xbeiaus bazilikoje Florencijoje. Gyvenimo metu Albertis buvo vienu gerbiamiausi\xc5\xb3 Italijos humanist\xc5\xb3, da\xc5\xbenai laik\xc4\x85 leido Florencijos, Urbino, Feraros ir Riminio miestuose, kuri\xc5\xb3 \xc4\xaftakingos valdan\xc4\x8dios gimin\xc4\x97s buvo tapusios jo draugais. Svarbiausiu Alber\xc4\x8dio ind\xc4\x97liu \xc4\xaf Vakar\xc5\xb3 kult\xc5\xabros istorij\xc4\x85 laikomas 1452 m. de\xc5\xa1imties knyg\xc5\xb3 traktatas De re aedificatoria (\xe2\x80\x9eApie statini\xc5\xb3 men\xc4\x85\xe2\x80\x9c), kuris tapo pamatiniu renesanso architekt\xc5\xabros vadovu ir jame yra anks\xc4\x8diausias i\xc5\xa1samus renesanso epochos antikin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros taisykli\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ymas. Alber\xc4\x8dio id\xc4\x97jos paveik\xc4\x97 daugel\xc4\xaf v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 renesanso asmenybi\xc5\xb3, tarp kuri\xc5\xb3 Leonardas da Vin\xc4\x8dis ir Mikeland\xc5\xbeelas.'