b'\n_START_ARTICLE_\nBenino civilizacija\n_START_SECTION_\nTautin\xc4\x97 ir kult\xc5\xabrin\xc4\x97 ir \xc4\xafvairov\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nTeritorija nuo seno buvo gyvenama daugyb\xc4\x97s taut\xc5\xb3 ar gen\xc4\x8di\xc5\xb3 s\xc4\x85jung\xc5\xb3. Dauguma j\xc5\xb3 priklauso kva tautoms, o svarbiausios grup\xc4\x97s yra gbe, akanai, jorubai, biniai, id\xc5\xbeai, igbai. Ry\xc4\x8diausia teritorijos dalis yra apgyvendinta Benu\xc4\x97s-Kongo taut\xc5\xb3, tarp kuri\xc5\xb3 svarbiausi ibibijai, ekojai, bokiai. Kiekviena \xc5\xa1i\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 savo ruo\xc5\xbetu dalinasi \xc4\xaf daugybes pogrupi\xc5\xb3, kalban\xc4\x8di\xc5\xb3 skirtingais dialektais, kuri\xc5\xb3 susiformavim\xc4\x85 nul\xc4\x97m\xc4\x97 politinis susiskaldymas smulkiomis valstyb\xc4\x97mis._NEWLINE_Tautin\xc4\x97 \xc4\xafvairov\xc4\x97 sudaro prielaidas vis\xc4\x85 civilizacijos region\xc4\x85 skaidyti \xc4\xaf ma\xc5\xbeesnius kult\xc5\xabrinius subregionus, tokius, kaip Akanalandas (v\xc4\x97liau Aukso krantas), Verg\xc5\xb3 krantas (gyvenamas daugiausia gbe taut\xc5\xb3), Jorubalandas, Beninas, Igbolandas, Id\xc5\xbealandas, Ibibijolandas. Kiekvienas j\xc5\xb3 vyst\xc4\x97 savitas politines sistemas ir valstybes.\n_START_SECTION_\nAnkstyvosios valstyb\xc4\x97s (X\xe2\x80\x93XIV a.)\n_START_PARAGRAPH_\nApie X a. dabartin\xc4\x97s Nigerijos pietuose prad\xc4\x97ta gaminti \xc5\xbealvario dirbinius, kurie ir tapo svarbiausiais \xc5\xa1ios civilizacijos meno k\xc5\xabriniais. Tai buvo civilizacijos prad\xc5\xbeia. J\xc4\x85 didele dalimi nul\xc4\x97m\xc4\x97 intensyv\xc4\x97janti prekyba su Sahelio civilizacija._NEWLINE_Tuo metu formavosi atskiri kult\xc5\xabriniai regionai. \xc5\xa0iuo metu galima i\xc5\xa1skirti 4 svarbiausius civilizacijos \xc5\xbeidinius, kurie koncentravosi aplink svarbiausi\xc4\x85 miest\xc4\x85. Da\xc5\xbeniausiai legendos teigia, kad \xc5\xa1ie miestai buvo kai kuri\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 prot\xc4\x97vyn\xc4\x97, ir iki \xc5\xa1iol jie laikomi \xc5\xa1ventais._NEWLINE_Igbai pirmieji k\xc5\xabr\xc4\x97 bronzos dirbinius, o j\xc5\xb3 svarbiausias meno centras buvo Igbo-ukvu. Jie suk\xc5\xabr\xc4\x97 teokratin\xc4\x99 valstyb\xc4\x99 Nri, kuri tapo didele atskir\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 konfederacija, susieta vieninga religija, ir valdoma teokratinio valdovo eze Nri._NEWLINE_Tuo pat metu suklest\xc4\x97jo jorub\xc5\xb3 miestas If\xc4\x97, kuris i\xc5\xa1laik\xc4\x97 hegemonij\xc4\x85 jorubalande iki 1400\xc2\xa0m. Jame dar labiau suklest\xc4\x97jo bronzos apdirbimas. Jorubai If\xc4\x99 laiko visos savo kult\xc5\xabros ir tautos i\xc5\xa1takomis._NEWLINE_Kiti du svarb\xc5\xabs kult\xc5\xabriniai \xc5\xa1io laikotarpio \xc5\xbeidiniai buvo Tado ir Bonas. Gbe grup\xc4\x97s tautos, migruodamos nuo Ojo gr\xc4\x97sm\xc4\x97s suk\xc5\xabr\xc4\x97 Tado valstyb\xc4\x99. Dar toliau \xc4\xaf vakarus akanai suk\xc5\xabr\xc4\x97 Bono valstyb\xc4\x99._NEWLINE_\xc5\xa0iuo laikotarpiu lemiamu civilizacijos klest\xc4\x97jimo faktoriumi buvo prekyba su \xc5\xa1iaure, t. y. su Sahelio civilizacija. I\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s kra\xc5\xa1t\xc5\xb3, pirmiausia haus\xc5\xb3, Malio, Gvin\xc4\x97jos \xc4\xaflankos valstyb\xc4\x97s importavo daug kult\xc5\xabrini\xc5\xb3 pasiekim\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau neper\xc4\x97m\xc4\x97 islamo, kuris tuo metu jau \xc4\x97m\xc4\x97 \xc4\xafsigal\xc4\x97ti Sahelyje.\n_START_SECTION_\nXIV\xe2\x80\x93XVII a\n_START_PARAGRAPH_\nNuo XIV a. visame civilizacijos regione \xc4\xafsigal\xc4\x97jo Benino karalyst\xc4\x97s (tuo metu vadintos Edo) kult\xc5\xabra. \xc5\xa0i karalyst\xc4\x97, nors buvo ma\xc5\xbea savo teritorija, vykd\xc4\x97 aktyvi\xc4\x85 prekyb\xc4\x85 Gvin\xc4\x97jos \xc4\xaflankos pakrant\xc4\x97se, ne\xc5\xa1dami auk\xc5\xa1t\xc4\x85 bronzos apdirbimo technik\xc4\x85 ir kitus pasiekimus._NEWLINE_Tuo metu labai ai\xc5\xa1kiai susiformavo atskiri Gvin\xc4\x97jos civilizacijos regionai. Visuose juose klest\xc4\x97jo daugyb\xc4\x97 smulki\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97li\xc5\xb3, kurios koncentravosi aplink did\xc5\xbeiausias gyvenvietes._NEWLINE_Portugalams XV a. pasiekus \xc5\xa1ias afrikines karalystes, jos nebuvo u\xc5\xbekariautos, ta\xc4\x8diau nuo XVI a. pama\xc5\xbe\xc4\x97le keit\xc4\x97si civilizacijos raida. \xc5\xa0iuo laikotarpiu sunyko prekyba su \xc5\xa1iaure, ta\xc4\x8diau \xc4\x97m\xc4\x97 klest\xc4\x97ti j\xc5\xabrin\xc4\x97 prekyba su Europa. Vietin\xc4\x97s Afrikos valstyb\xc4\x97s prisitaik\xc4\x97 prie nauj\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3, i\xc5\xa1saugojo nepriklausomyb\xc4\x99 ir introdukavo daug nauj\xc5\xb3 pasiekim\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Europos._NEWLINE_Nors nuo XV a. europie\xc4\x8diai pastat\xc4\x97 savo fortus Gvin\xc4\x97jos \xc4\xaflankos pakrant\xc4\x97se, jie nesiki\xc5\xa1o \xc4\xaf valstybi\xc5\xb3 vidaus reikalus, o veik\xc4\x97 per verg\xc5\xb3 prekyb\xc4\x85, nauj\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 (\xc5\xa1autuv\xc5\xb3), nauj\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc5\xb3 (kukur\xc5\xabzai, \xc5\xbeem\xc4\x97s rie\xc5\xa1utai, manijokas) pristatym\xc4\x85 vietos kult\xc5\xabroms._NEWLINE_D\xc4\x97l intensyv\xc4\x97jan\xc4\x8dios paj\xc5\xabrio prekybos nyko miestai ir valstyb\xc4\x97s kra\xc5\xa1to gilumoje ir stipr\xc4\x97jo paj\xc5\xabrio tautos bei miestai. D\xc4\x97l \xc5\xa1i\xc5\xb3 poky\xc4\x8di\xc5\xb3 vyko vietos gyventoj\xc5\xb3 migracijos \xc4\xaf paj\xc5\xabr\xc4\xaf, apgyvendinant anks\xc4\x8diau visai negyvenamas mangrov\xc5\xb3 d\xc5\xbeiungles. Vyko procesas, kurio metu \xc4\xaf pakrantes migravo pab\xc4\x97g\xc4\x97liai, \xc4\xafvairios tautos mai\xc5\xa1\xc4\x97si tarpusavyje, formavosi atskiri verg\xc5\xb3 prekybos miestai ir regionai (pvz., Nigerio delta kaip istorinis regionas)._NEWLINE_Tokiu b\xc5\xabdu susiformavo daugyb\xc4\x97 paj\xc5\xabrio region\xc5\xb3, kuriuos europie\xc4\x8diai vadino \xe2\x80\x9ekrantais\xe2\x80\x9c: Gr\xc5\xabd\xc5\xb3 krantas, Dramblio kaulo krantas, Aukso krantas (Ganos ir Togo paj\xc5\xabryje), Verg\xc5\xb3 krantas, Palmi\xc5\xb3 aliejaus krantas ir kt.\n_START_SECTION_\nGalutin\xc4\x97 kolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo XIX a. prad\xc5\xbeios kolonizacijos pob\xc5\xabdis keit\xc4\x97si. Europie\xc4\x8diai prad\xc4\x97jo ekspansij\xc4\x85, siekdami \xc4\xafgyti kuo daugiau \xc5\xbeemi\xc5\xb3 kra\xc5\xa1to gilumoje. Anglai prad\xc4\x97jo labai ar\xc5\xa1ius karus su Beninu, Oju, id\xc5\xbeais ir igbais, d\xc4\x97l ko susiformavo Piet\xc5\xb3 Nigerijos protektoratas. Jie taip pat kariavo su A\xc5\xa1anti valstybe, d\xc4\x97l ko buvo \xc4\xafkurta Aukso kranto kolonija. \xc5\xa0ios dvi kolonijos tapo Brit\xc5\xb3 Vakar\xc5\xb3 Afrika._NEWLINE_Tuo pat metu pranc\xc5\xabzai \xc4\xafsitvirtino Dahom\xc4\x97joje ir Dramblio kaulo krante. \xc5\xa0ios dvi kolonijos tapo Pranc\xc5\xabzijos Vakar\xc5\xb3 Afrika._NEWLINE_Tuo pat metu ekspansij\xc4\x85 vykd\xc4\x97 ir Vokietija. XIX a. pabaigoje jie \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 siauroje teritorijoje tarp Dahom\xc4\x97jos ir Aukso kranto, kuri tapo \xc5\xbeinoma kaip Togolandas. Po I pasaulinio karo i\xc5\xa1 pralaim\xc4\x97jusios Vokietijos Togolandas buvo atimtas, padalintas i\xc5\xa1ilgai ir atiduotas britams ir pranc\xc5\xabzams. Brit\xc5\xb3 Togolandas buvo prijungtas prie Brit\xc5\xb3 Aukso kranto, o Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 Togolandas i\xc5\xa1laik\xc4\x97 savaranki\xc5\xa1kum\xc4\x85 ir v\xc4\x97liau dav\xc4\x97 prad\xc5\xbei\xc4\x85 Togo valstybei.\n_START_SECTION_\nNepriklausomyb\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPo II pasaulinio karo nepriklausomyb\xc4\x99 i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 i\xc5\xa1kovojo Aukso krantas, kuris tapo Ganos valstybe. Apie 1960\xc2\xa0m. nepriklausomomis tapo Pranc\xc5\xabzijos kolonijos Togas, Dramblio kaulo krantas, Dahom\xc4\x97ja (v\xc4\x97liau pervardinta kaip Beninas), Kamer\xc5\xabnas. Paskutin\xc4\x97 nepriklausomyb\xc4\x99 i\xc5\xa1kovojo Nigerija.'