b'\n_START_ARTICLE_\nIgnas Domeika\n_START_SECTION_\nVaikyst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 Nedzviadkoje, Naugarduko apskrityje (dabar Baltarusija), lenki\xc5\xa1kai kalban\xc4\x8dioje Lietuvos bajor\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Antrasis i\xc5\xa1 penki\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Igno t\xc4\x97vas Antanas Ipolitas Domeika (1764\xe2\x80\x931809\xc2\xa0m.) buvo Naugarduko zemstvos teismo pirmininkas. Motina Karolina (?\xe2\x80\x931832\xc2\xa0m.) buvo kilusi i\xc5\xa1 tose vietose gyvenusios garsios Ancut\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s. J\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje, be Ignoto, augo vyresnysis s\xc5\xabnus Adomas Jonas Kseveras Felicionas (1789\xe2\x80\x931832), jaunesnysis s\xc5\xabnus Kazimeras (1803\xe2\x80\x931875) ir dvi seserys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Marija (?-1834) bei Antanina (1805\xe2\x80\x931881)._NEWLINE_\xc5\xa0altiniai nurodo tris skirtingas I. Domeikos gimimo datas. 1816\xe2\x80\x931817\xc2\xa0m. Vilniaus universiteto student\xc5\xb3 registracijos knygoje nurodyta, kad I. Domeika gim\xc4\x97 1801\xc2\xa0m. (be m\xc4\x97nesio ir dienos). Lenk\xc5\xb3 leidinyje \xe2\x80\x9eS\xc5\x82ownik geograficzny\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9c (1886\xc2\xa0m.) pa\xc5\xbeym\xc4\x97ta, kad jis gim\xc4\x97 1801\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 22 dien\xc4\x85. \xc5\xa0i data nurodyta ir lietuvi\xc5\xa1kose enciklopedijose. Kitame lenk\xc5\xb3 leidinyje \xe2\x80\x9eS\xc5\x82ownik bibliograficzny\xe2\x80\x9c (1939\xc2\xa0m.) yra ra\xc5\xa1oma, kad I. Domeika gim\xc4\x97 1802\xc2\xa0m. liepos 3 dien\xc4\x85. Tikroji jo gimimo data vis d\xc4\x97lto yra 1802\xc2\xa0m. liepos 31 d., patvirtinta dokumentais, rastais Vilniuje, Pary\xc5\xbeiuje ir \xc4\x8cil\xc4\x97je, bei metrika, kuri\xc4\x85 I. Domeika buvo atsive\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf \xc4\x8cil\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nMokykla ir studij\xc5\xb3 metai\n_START_PARAGRAPH_\nNuo 1812\xc2\xa0m. mok\xc4\x97si \xc5\xa0\xc4\x8diutino pijor\xc5\xb3 mokykloje, kuri\xc4\x85 baig\xc4\x97 1816\xc2\xa0m. \xc5\xa0ioje mokykloje mok\xc4\x97si ir j\xc4\x85 baig\xc4\x97 Stanislovas Bonifacas Jundzilas (\xc4\xafsteig\xc4\x99s \xc5\xa0\xc4\x8diutine botanikos sod\xc4\x85), Motiejus Dogelis, Kazimieras Narbutas ir kiti gars\xc5\xabs to meto mokslo ir visuomen\xc4\x97s veik\xc4\x97jai._NEWLINE_Didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 Ignui Domeikai tuo laikotarpiu dar\xc4\x97 Anupras Petra\xc5\xa1kevi\xc4\x8dius (Pietraszkiewicz, 1793\xe2\x80\x931863), Ignoto ir jo brolio Adomo guvernantas, v\xc4\x97liau studijav\xc4\x99s Vilniaus universiteto Fizikos ir matematikos skyriuje. Jis buvo vienas Filomat\xc5\xb3 draugijos steig\xc4\x97j\xc5\xb3, jos archyvo saugotoju, 1831\xc2\xa0m. sukilimo dalyviu, Sibiro tremtinys._NEWLINE_Baig\xc4\x99s \xc5\xa0\xc4\x8diutino pijor\xc5\xb3 mokykl\xc4\x85 1816\xc2\xa0m., tais pa\xc4\x8diais metais atsik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Vilni\xc5\xb3 (gyveno Pilies gatv\xc4\x97je, Bie\xc5\xa1o name) ir, b\xc5\xabdamas vos keturiolikos met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus, \xc4\xafstojo \xc4\xaf Vilniaus universiteto Fizikos ir matematikos skyri\xc5\xb3. Klaus\xc4\x97 mineralogijos, matematikos, chemijos, geometrijos, gamtos istorijos, civilin\xc4\x97s ir karin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros, mechanikos, astronomijos, architekt\xc5\xabros, geometrin\xc4\x97s ir optin\xc4\x97s taikomosios brai\xc5\xbeybos kurs\xc5\xb3, kuriuos skait\xc4\x97 Mykolas Pelka-Polinskis, Jonas Sniadeckis, Petras Slavinskis, Andrius Sniadeckis, Karolis Pod\xc4\x8da\xc5\xa1inskis, Stanislovas Bonifacas Jundzilas, Feliksas D\xc5\xbeevinskis, Ignotas Horodeckis ir kiti._NEWLINE_1822\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio 25 d. Vilniaus universitete \xc4\xafgijo filosofijos magistro srityje laipsn\xc4\xaf (magistrinis darbas \xe2\x80\x9eKaip iki \xc5\xa1iolei ai\xc5\xa1kinti diferencinio skai\xc4\x8diavimo principai ir kaip jie ai\xc5\xa1kintini dabartin\xc4\x97s matematikos po\xc5\xbei\xc5\xabriu\xe2\x80\x9c, lenk. Jak dot\xc4\x85d tlumaczono zasady rachunku r\xc3\xb3zniczkowego I jak w dzisiejszym stane matematiki nale\xc5\xbcy je tlumaczyc). Po to dar lank\xc4\x97 astronomo Petro Slavinskio, o 1823\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 filosofo Juozapo Gluchovskio bei istoriko Joachimo Lelevelio paskaitas.\n_START_SECTION_\nDalyvavimas filomat\xc5\xb3 veikloje\n_START_PARAGRAPH_\nNuo 1819\xc2\xa0m. aktyviai dalyvavo filomat\xc5\xb3 veikloje: 1819\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 23 d. priimtas nariu korespondentu, o 1820\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 5 d. tapo tikruoju nariu. Jis tvark\xc4\x97 ir gausino draugijos bibliotek\xc4\x85, organizavo susirinkimus, skait\xc4\x97 referatus, ra\xc5\xa1\xc4\x97 recenzijas, dalyvavo diskusijose. 1823\xc2\xa0m. caro administracijai represavus Filomat\xc5\xb3 draugij\xc4\x85, I. Domeika su kitais draugijos nariais 1823\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio m\xc4\x97nesio viduryje buvo suimtas ir \xc4\xafkalintas Vilniaus bazilijon\xc5\xb3 vienuolyne. 1824\xc2\xa0m. prad\xc5\xbeioje paleistas \xc4\xaf laisv\xc4\x99, prival\xc4\x97jo gyventi policijos pri\xc5\xbei\xc5\xabrimas savo \xc5\xa1eimos dvare, be teis\xc4\x97s i\xc5\xa1vykti ar u\xc5\xbeimti kokias nors valstybines pareigas. 1830\xc2\xa0m. policijos prie\xc5\xbei\xc5\xabra buvo panaikinta, ir I. Domeika tapo Gardino seimelio nariu.\n_START_SECTION_\n1831\xc2\xa0m. sukilimas\n_START_PARAGRAPH_\nDalyvavo 1831\xc2\xa0m. sukilime, kov\xc4\x97si Chlapovskio daliniuose kartu su Dezideru Adomu Chlapovskiu, Emilija Pliateryte, Cezariu ir Vladislovu Pliateriais. Buvo paskirtas adjutantu \xc4\xaf prie Kauno veikus\xc4\xaf, vien i\xc5\xa1 lietuvi\xc5\xb3 suformuot\xc4\x85 25-j\xc4\xaf pulk\xc4\x85. V\xc4\x97liau savo prisiminimuose jis ra\xc5\xa1\xc4\x97: \xe2\x80\x9egeneralinis \xc5\xa1tabas buvo labai patenkintas mumis, lietuviais\xe2\x80\x9c. Po pralaim\xc4\x97to m\xc5\xab\xc5\xa1io ties \xc5\xa0iauliais 1831\xc2\xa0m. vasar\xc4\x85 pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Pr\xc5\xabsij\xc4\x85, buvo internuotas Girdavoje ir \xc5\xbduvininkuose, v\xc4\x97liau pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85. Pary\xc5\xbeiuje, Sorbonos universitete klaus\xc4\x97 geologijos, matematikos, fizikos, chemijos, botanikos paskait\xc5\xb3 ir nusprend\xc4\x97 studijuoti geologij\xc4\x85, mineralogij\xc4\x85 ir kalnakasyb\xc4\x85. 1837\xc2\xa0m. su pagyrimu baig\xc4\x97 Pary\xc5\xbeiaus kasybos mokykl\xc4\x85 (\xc3\x89cole des Mines), taigi tur\xc4\x97jo dviej\xc5\xb3 garsi\xc5\xb3 mokykl\xc5\xb3 diplomus: Vilniaus universiteto plataus profilio gamtininko ir matematiko ir Pary\xc5\xbeiaus kalnakasybos in\xc5\xbeinieriaus.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cil\xc4\x97je\n_START_PARAGRAPH_\n1838\xc2\xa0m. atvyko \xc4\xaf \xc4\x8cil\xc4\x99. Iki 1847\xc2\xa0m. buvo La Serenos auk\xc5\xa1tosios kasybos mokyklos, 1847\xe2\x80\x931883\xc2\xa0m. Santjago universiteto profesorius, 1867\xe2\x80\x931883\xc2\xa0m. universiteto rektorius._NEWLINE_1884\xc2\xa0m., po 46-eri\xc5\xb3 \xc4\x8cil\xc4\x97je praleist\xc5\xb3 met\xc5\xb3, atvyko \xc4\xaf t\xc4\x97vyn\xc4\x99. Aplank\xc4\x97 gimt\xc4\x85j\xc4\x85 Nedzviadk\xc4\x85, Vilni\xc5\xb3, Krokuv\xc4\x85, Var\xc5\xa1uv\xc4\x85._NEWLINE_1850\xc2\xa0m. ved\xc4\x97 Enriket\xc4\x99 Sotomajor. Jie pragyveno kartu 20 met\xc5\xb3, iki jos ankstyvos mirties. Susilauk\xc4\x97 keturi\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 trys u\xc5\xbeaugo._NEWLINE_Mir\xc4\x97 1889\xc2\xa0m. sausio 23 d. Santjage.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 ir pedagogin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nIgnas Domeika daug d\xc4\x97mesio ir j\xc4\x97g\xc5\xb3 skyr\xc4\x97 geografijos, mineralogijos ir etnologijos darbams: tyr\xc4\x97 \xc4\x8cil\xc4\x97s gamt\xc4\x85, atrado aukso, vario bei akmens anglies telkini\xc5\xb3, para\xc5\xa1\xc4\x97 monografij\xc4\x85 apie ind\xc4\x97nus, \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 meteorologini\xc5\xb3 sto\xc4\x8di\xc5\xb3 tinkl\xc4\x85, sudar\xc4\x97 ir paskelb\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf \xc4\x8cil\xc4\x97s geologijos \xc5\xbeem\xc4\x97lap\xc4\xaf. Santjago universitetui dovanojo savo surinkt\xc4\x85 tuo laiku unikali\xc4\x85 mineral\xc5\xb3 kolekcij\xc4\x85 (daugiau nei 4 t\xc5\xabkstan\xc4\x8diai pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3). \xc5\xa0iandien Pary\xc5\xbeiaus kalnakasybos mokyklos muziejaus tipini\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1uose yra 12 mineral\xc5\xb3, kuriuos pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 apra\xc5\xa1\xc4\x97 ir dovanojo mokyklai I. Domeika, o i\xc5\xa1 viso jis surado arba prisid\xc4\x97jo prie suradimo ma\xc5\xbedaug 27 nauj\xc5\xb3 mineral\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 arba j\xc5\xb3 atmain\xc5\xb3._NEWLINE_Laikomas vienu i\xc5\xa1 \xc4\x8cil\xc4\x97s mokymo sistemos reformatori\xc5\xb3. 1852\xc2\xa0m. buvo paskirtas Auk\xc5\xa1tojo mokslo reikal\xc5\xb3 delegat\xc5\xabros vadovu, tai yra \xc5\xa1io \xc5\xa1vietimo baro organizatoriumi visoje \xc5\xa1alyje. Labai aktyviai \xc4\x97m\xc4\x97si tvarkyti auk\xc5\xa1tojo mokslo reikalus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pertvark\xc4\x97 mokslo institucijas, stiprino kadrus ir materialin\xc4\x99 baz\xc4\x99, inicijavo ir s\xc4\x97kmingai 1865\xc2\xa0m. u\xc5\xbebaig\xc4\x97 naujo universiteto pastato statyb\xc4\x85._NEWLINE_Publikavo apie 500 mokslo darb\xc5\xb3. Stambiausios monografijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mineralogijos vadov\xc4\x97lis  Elementos de mineralojia (Mineralogijos pagrindai, pirmasis leidimas 1845\xc2\xa0m.), etnologin\xc4\x97 studija Araucania y sus habitantes (Araukanija ir jos gyventojai). Paskelb\xc4\x97 darb\xc5\xb3, straipsni\xc5\xb3 ir monografij\xc5\xb3 apie g\xc4\x97lo vandens i\xc5\xa1teklius Santjago apylink\xc4\x97se, \xc4\x8cil\xc4\x97s mineralin\xc4\xaf vanden\xc4\xaf, salietros ir guano telkinius, anglies klodus, vulkan\xc5\xb3 i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimus, kuriuos pats steb\xc4\x97jo; apra\xc5\xa1\xc4\x97 solfataras\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kar\xc5\xa1t\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 ir vanden\xc5\xb3 i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimus ugnikalni\xc5\xb3 \xc5\xa1laituose. Para\xc5\xa1\xc4\x97 apybrai\xc5\xbe\xc5\xb3 apie And\xc5\xb3 geologin\xc4\x99 sandar\xc4\x85, kuriose sp\xc4\x97jo, kad \xc4\x8dia veik\xc4\x97 mil\xc5\xbeini\xc5\xa1kas spaudimas i\xc5\xa1 vakar\xc5\xb3 pus\xc4\x97s, nuo vandenyno (moderni plok\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 tektonikos teorija And\xc5\xb3 susidarym\xc4\x85 ai\xc5\xa1kina b\xc5\xabtent Naskos plok\xc5\xa1t\xc4\x97s ir Piet\xc5\xb3 Amerikos plok\xc5\xa1t\xc4\x97s s\xc4\x85veika)._NEWLINE_I. Domeika tyr\xc4\x97 ir meteoritus, surastus Atakamos dykumoje: analizavo j\xc5\xb3 sud\xc4\x97t\xc4\xaf, nustat\xc4\x97 kosmin\xc4\x99 kilm\xc4\x99, apra\xc5\xa1\xc4\x97 vietas, kurioje \xc5\xa1ie buvo surasti. Meteorit\xc5\xb3 gabalus jis nusiunt\xc4\x97 \xc4\xaf Europos mokslo centrus, tarp j\xc5\xb3 ir meteorit\xc4\x85, jo pavadint\xc4\x85 Vaca Muerte (Pastipusi karv\xc4\x97), kuriame rasti kol kas seniausi Saul\xc4\x97s sistemoje cirkonai (am\xc5\xbeius, nustatytas U-Pb metodu, yra 4563\xc2\xb115 mln. met\xc5\xb3). Pagal \xc5\xa1iuos apra\xc5\xa1ymus pastaraisiais metais surengtos La Serenos universiteto ekspedicijos rado daug nauj\xc5\xb3 \xc5\xa1i\xc5\xb3 meteorit\xc5\xb3 nuolau\xc5\xbe\xc5\xb3._NEWLINE_Apie pat\xc4\xaf Ign\xc4\x85 Domeik\xc4\x85 paskelbta daugiau kaip 4 t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 publikacij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nAtminimo \xc4\xafam\xc5\xbeinimas\n_START_PARAGRAPH_\nPagerbiant Igno Domeikos atminim\xc4\x85, jo vardu pavadinta vir\xc5\xa1 75 objekt\xc5\xb3 \xc5\xbdem\xc4\x97je ir kosmose, tarp kuri\xc5\xb3 Domeikos kalnag\xc5\xabbris (isp. Cordillera de Domeyko) Anduose, Domeyko miestelis (Antofagastos provincija), Puerto de Domeyko uostas, Domeikos kalnas (isp. Cerro de Domeyco), salietros kasykla Atakamos dykumoje, Lenkijos prekybinis laivas._NEWLINE_Jo vardu pavadintos gatv\xc4\x97s Santjago, La Serena ir Valdivia miestuose, o jo namai Santjage\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Casa Ignacio Domeyko. Taip pat jo vardu pavadintas vario r\xc5\xabdos mineralas (domeikitas), dvi fosilijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Nautilus domeykus ir Amonitus domeykanus, lapi\xc5\xb3 atmaina\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Canis domeykanus, na\xc5\xa1lai\xc4\x8di\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is Viola domeykoana Gay, jo vardu pavadintas asteroidas Nr. 2784 ir t. t._NEWLINE_2002 metus UNESCO paskelb\xc4\x97 Ignoto Domeikos metais.'