b'\n_START_ARTICLE_\nLuba (valstyb\xc4\x97)\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nEgzistuoja keli Lubos regiono apibr\xc4\x97\xc5\xbeimai. Lubos teritorijos branduolys sutampa su Lomamio up\xc4\x97s auk\xc5\xa1tupiu, kur prasid\xc4\x97jo valstybingumas. Jo nat\xc5\xabralios ribos yra Lualaba (rytuose) ir Lubiland\xc5\xbeis (vakaruose). Lomamis teka i\xc5\xa1 piet\xc5\xb3 \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99, ir \xc5\xa1ioje atkarpoje \xc4\xaf j\xc4\x85 \xc4\xafteka nema\xc5\xbeai smulkesni\xc5\xb3 upi\xc5\xb3. Region\xc4\x85 taip pat dr\xc4\x97kina vakariniai Lualabos intakai. Visam regionui b\xc5\xabdingos pelkingos savanos. Upi\xc5\xb3 dr\xc4\x97kinama dirva buvo tinkama \xc5\xbeemdirbystei, \xc4\x8dia buvo auginami jamsas, sorgas, aliejin\xc4\x97s palm\xc4\x97s, v\xc4\x97liau - kukur\xc5\xabzai, manijokas, tabakas, moli\xc5\xabgai. \xc4\x8cia gausu gamtini\xc5\xb3 resurs\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d druskos ir gele\xc5\xbeies. Regiono pagrindin\xc4\x97 etnin\xc4\x97 grup\xc4\x97 yra balub\xc5\xb3 etnin\xc4\x97 subgrup\xc4\x97 Baluba-Katanga._NEWLINE_I\xc5\xa1pl\xc4\x97stinis Lubos regionas sutampa su Lubos kult\xc5\xabros \xc4\xaftakotu kult\xc5\xabriniu arealu, kurio did\xc5\xbeioji dauguma XIX a. viduryje buvo politi\xc5\xa1kai suvienyta Lubos imperijos. Tokiu atveju \xc4\xaf j\xc4\xaf \xc4\xaftraukiamos songje gyvenamos \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xa1iaur\xc4\x97je, kalundve ir kanjok\xc5\xb3 teritorijos vakaruose, hemb\xc5\xb3 teritorijos rytuose (u\xc5\xbe Lualabos), sang\xc5\xb3 teritorijos pietuose. \xc5\xa0\xc4\xaf didesn\xc4\xaf Lubos region\xc4\x85 i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 pusi\xc5\xb3 supa plynauk\xc5\xa1t\xc4\x97s ir kiti svarb\xc5\xabs Pietin\xc4\x97s Afrikos regionai: baluba-Kasai \xc5\xbeem\xc4\x97s (vakaruose), Kuba (\xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose), Lunda (pietvakariuose), Kazemb\xc4\x97 (pietuose), Bemba (pietry\xc4\x8diuose). Rytuose region\xc4\x85 u\xc5\xbedaro kalnai ir dr\xc4\x97gnieji tropik\xc5\xb3 mi\xc5\xa1kai, \xc5\xa1iaur\xc4\x97je regionas leid\xc5\xbeiasi \xc4\xaf pelkingas \xc5\xbeemumas, kur prasideda Kongo d\xc5\xbeiungl\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nAnkstyvasis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nJau ankstyvuoju laikotarpiu mulopv\xc4\x97s konsolidavo vald\xc5\xbei\xc4\x85 tarp Lualabos ir Lubiland\xc5\xbeio, sukurdami sud\xc4\x97ting\xc4\x85 piramidin\xc4\x99 administracijos strukt\xc5\xabr\xc4\x85. Lubos valstyb\xc4\x97 buvo pana\xc5\xa1esn\xc4\x97 \xc4\xaf konfederacij\xc4\x85, kurios atskiri nariai pripa\xc5\xbeino religin\xc4\x99 mulopv\xc4\x97s vald\xc5\xbei\xc4\x85, pagrindin\xc4\xaf mitologin\xc4\xaf ep\xc4\x85, kuris reguliavo dorov\xc4\x97s normas ir ai\xc5\xa1kino pasaulio santvark\xc4\x85. Svarbiu vieningos kult\xc5\xabros formavimo \xc4\xafrankiu buvo visame areale paplitusi slapta religin\xc4\x97 organizacija mbudye._NEWLINE_Nuo XVII a. kolonizatoriai i\xc5\xa1 Lubos skleid\xc4\x97 civilizacij\xc4\x85 ir valdymo model\xc4\xaf tolyn, \xc4\xaf aplinkinius kra\xc5\xa1tus. Savo valstybinius junginius suk\xc5\xabr\xc4\x97 lubams lingvisti\xc5\xa1kai giminingi sangai, kalundve, kanjokai, hembai. J\xc5\xb3 tarpe irgi paplito pana\xc5\xa1ios religin\xc4\x97s organizacijos (pvz., bakasand\xc5\xbei), Lubos mitologija \xc4\xaftakojo vietines mitologines sistemas. Pana\xc5\xa1iu metu dar toliau \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 stiprios Kubos, Lundos karalyst\xc4\x97s, i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 kult\xc5\xabra perduota \xc4\xaf Kazemb\xc4\x97s, Bembos ir kitas karalystes dar toliau.\n_START_SECTION_\nEkspansija\n_START_PARAGRAPH_\nXVIII a. pabaigoje, valdant mulopvei Ilunga Sungu, Luba prad\xc4\x97jo karin\xc4\x99 ekspansij\xc4\x85 \xc4\xaf aplinkines \xc5\xa1alis. \xc5\xa0i ekspansija buvo b\xc5\xabtina i\xc5\xa1laikyti susiformavusius prekybinius santykius. Da\xc5\xbeniausiai ekspansija buvo nukreipta \xc4\xaf Lubos kult\xc5\xabros stipriausiai paveiktas gentis, ir ypa\xc4\x8d \xc4\xaf tas, kurios buvo politi\xc5\xa1kai silpnos. Nors Luba patyr\xc4\x97 pralaim\xc4\x97jimus kanjok\xc5\xb3 kra\xc5\xa1te (\xc5\xa1ie suk\xc5\xabr\xc4\x97 centralizuot\xc4\x85 karalyst\xc4\x99), jai pavyko prijungti hembus u\xc5\xbe Lualabos ir taip pasiekti Tanganikos e\xc5\xbeer\xc4\x85._NEWLINE_V\xc4\x97lesnis valdovas Kumwimbe Ngombe sugeb\xc4\x97jo pajungti dal\xc4\xaf songje \xc5\xa1iaur\xc4\x97je, Upembos \xc4\xafdubos karalystes, ta\xc4\x8diau tolimesn\xc4\x97je ekspansijoje susid\xc5\xabr\xc4\x97 jo interesai su kita augan\xc4\x8dia imperija - Kazembe. Jo \xc4\xafp\xc4\x97dinis Ilunga Kabale sustiprino t\xc4\x97vo \xc4\xafgautas pozicijas regione ir pavert\xc4\x97 Lub\xc4\x85 did\xc5\xbeiausia Pietin\xc4\x97s Afrikos imperija. \xc5\xa0is dydis buvo stebinantis d\xc4\x97l to, kad valstyb\xc4\x97je visi atstumai buvo \xc4\xafveikiami tik p\xc4\x97s\xc4\x8diomis.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdlugimas\n_START_PARAGRAPH_\n1874 m. nu\xc5\xbeud\xc5\xbeius Lubos mulopv\xc4\x99 Ilunga Kabale, \xc5\xa1alyje prasid\xc4\x97jo pilietinis karas tarp atskir\xc5\xb3 vald\xc5\xbeios linij\xc5\xb3. Tuo metu Luba i\xc5\xa1gyveno gr\xc4\x97sm\xc4\x99 i\xc5\xa1 ryt\xc5\xb3: verg\xc5\xb3 pirkliai masi\xc5\xa1kai pirko vergus i\xc5\xa1 Lubos ir gabeno juos \xc4\xaf Indijos vandenyno pakrant\xc4\x99. \xc4\x8cia hegemonij\xc4\x85 nor\xc4\x97jo \xc4\xafgyti njamveziai, suahiliai. Nors Luba i\xc5\xa1saugojo nepriklausomyb\xc4\x99, suahiliai atkirto jos prekyb\xc4\x85 su \xc5\xa1iaure (d\xc5\xbeiungli\xc5\xb3 gentimis), o njamveziai - su pietumis (Kazemb\xc4\x97s karalyste), kadangi ten susik\xc5\xabr\xc4\x97 Garaganz\xc4\x97s karalyst\xc4\x97._NEWLINE_Apie 1880 m. nusilpusios karalyst\xc4\x97s rytin\xc4\x99 dal\xc4\xaf prisijung\xc4\x97 suahili\xc5\xb3 kolonistas Tipu Tip, o Upembos sl\xc4\x97n\xc4\xaf - Garaganz\xc4\x97s valdovas Msiris. 1885 m. Lubos teritorija oficialiai pripa\xc5\xbeinta Belgijai. Ilgainiui jos teritorijas absorbavo Belgijos Laisvoji Kongo valstyb\xc4\x97. Kadangi balubai ne kart\xc4\x85 sukilo prie\xc5\xa1 kolonizatorius, didel\xc4\x97 j\xc5\xb3 dalis buvo i\xc5\xa1ve\xc5\xbeti \xc4\xaf vario kasyklas pietuose.\n_START_SECTION_\nValdymas\n_START_PARAGRAPH_\nLubos imperijos vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je stov\xc4\x97jo sudievintas valdovas, tituluojamas mulopve. J\xc5\xb3 egzistencija buvo apipinta legendomis, o j\xc5\xb3 regalijomis buvo ietys, atramos galvai, lankai, sostai. Po mirties j\xc5\xb3 garbinimo centrai buvo paver\xc4\x8diami \xc5\xa1ventais kaimais. Valdyme nema\xc5\xbe\xc4\x85 gali\xc4\x85 tur\xc4\x97jo kilming\xc5\xb3j\xc5\xb3 bamfumu taryba. Valstyb\xc4\x97je buvo ne ma\xc5\xbeiau kaip 50 skirting\xc5\xb3 valdinink\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3._NEWLINE_Atskiruose regionuose vietines gentis vald\xc4\x97 vietos vadai balopve, kurie lojalumo vardan tur\xc4\x97jo laikyti \xc4\xafkaitus sostin\xc4\x97je._NEWLINE_Vieningos kult\xc5\xabros ir tapatyb\xc4\x97s formavimuisi didel\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 tur\xc4\x97jo slapta religin\xc4\x97 organizacija mbudye, kurios nariai vadinosi bambudye. Jie buvo atsakingi u\xc5\xbe \xc5\xbeodin\xc4\x97s tradicijos apie valdov\xc5\xb3 \xc5\xbeygdarbius palaikymui ir skleidimui visoje valstyb\xc4\x97s teritorijoje, veik\xc4\x97 kaip savoti\xc5\xa1kas sekli\xc5\xb3 ar policijos tinklas. Taip formavosi kult\xc5\xabrinis Lubos regionas ir balub\xc5\xb3 etnin\xc4\x97 grup\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nKaip ir kitose pietin\xc4\x97s Afrikos tradicin\xc4\x97se valstyb\xc4\x97se, kult\xc5\xabrai ir menui buvo skiriama did\xc5\xbeiul\xc4\x97 reik\xc5\xa1m\xc4\x97. Ypa\xc4\x8d gerbiami buvo dro\xc5\xbe\xc4\x97jai. Svarbiausi Lubos meno k\xc5\xabriniai buvo susij\xc4\x99 su valdov\xc5\xb3 ir kilming\xc5\xb3j\xc5\xb3 regalijomis. Labai paplit\xc4\x99 atramos galvai, ietys, k\xc4\x97d\xc4\x97s. Da\xc5\xbenai pasitaiko moter\xc5\xb3 motyvas. Moterys Lubos visuomen\xc4\x97je buvo svarbios tiek religijoje, tiek politiniame gyvenime.'