b'\n_START_ARTICLE_\nGini indeksas\n_START_PARAGRAPH_\nGini koeficientas (tariamas d\xc5\xbeini, dar vadinamas Gini indeksu), \xe2\x80\x93 nelygyb\xc4\x97s matas, da\xc5\xbenai naudojamas ekonomikoje ir ekonometrijoje. Gini indeksas rodo \xc5\xbemoni\xc5\xb3 pajam\xc5\xb3 pasiskirstym\xc4\x85. \xc5\xa0is indeksas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 buvo apskai\xc4\x8diuotas ital\xc5\xb3 statistiko ir sociologo Corrado Gini 1912 m. straipsnyje Variabilit\xc3\xa0 e mutabilit\xc3\xa0._NEWLINE_Kai Gini koeficientas lygus nuliui, tai \xc5\xbeymi visi\xc5\xa1k\xc4\x85 pajam\xc5\xb3 lygyb\xc4\x99, kai visi u\xc5\xbedirba lygiai tiek pat. Gini koeficientas lygus vienetui, arba 100\xc2\xa0%, rei\xc5\xa1kia, kad tik vienas \xc5\xbemogus u\xc5\xbedirba arba tik vienas \xc5\xbemogus suvartoja tai, kas pagaminama teritorijos ar \xc5\xa1alies mastu, ir tai yra absoliuti nelygyb\xc4\x97. Didel\xc4\x97ms grup\xc4\x97ms Gini indeksas, beveik lygus vienetui, prakti\xc5\xa1kai ne\xc4\xafmanomas. Pavyzd\xc5\xbeiui, OECD \xc5\xa1ali\xc5\xb3 Gini indeksas XXI a. pirmajame de\xc5\xa1imtmetyje, \xc4\xafskai\xc4\x8diavus mokes\xc4\x8dius ir lengvatas, buvo nuo 0,24 iki 0,49, kur Slov\xc4\x97nija tur\xc4\x97jo \xc5\xbeemiausi\xc4\x85 ir \xc4\x8cil\xc4\x97 did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 Gini koeficient\xc4\x85. Afrikos \xc5\xa1alys tur\xc4\x97jo did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 neatskai\xc4\x8diavus mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 Gini koeficient\xc4\x85 2008\xe2\x80\x932009 m., kur PAR tur\xc4\x97jo did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 Gini pasaulyje, lyg\xc5\xb3 nuo 0,63 iki 0,7, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1is skai\xc4\x8dius nukrenta iki 0,52, kai \xc4\xafskai\xc4\x8diuojama socialin\xc4\x97 pagalba, o atskai\xc4\x8dius mokes\xc4\x8dius \xc5\xa1is rodiklis nukrenta iki 0,47. Pasaulinis Gini indeksas 2005 m. buvo nuo 0,61 iki 0,68._NEWLINE_Lietuvos Gini indeksas svyravo nuo 22.5 (1988 m., Lietuva Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje) iki 37.0 (2004 m.), 37.2 arba 37.4 (2009 m. pagal Pasaulio Bank\xc4\x85 arba FRED atitinkamai) ir 37.7 (2014 pagal Pasaulio Bank\xc4\x85).'