b'\n_START_ARTICLE_\nIntuityvizmas\n_START_PARAGRAPH_\nIntuityvizmas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 samprata, susijusi su akivaizdumu, nepaai\xc5\xa1kinamu dalyk\xc5\xb3 suvokimu (intuicija). Kai kurie intuityvum\xc4\x85 apib\xc5\xabdina kaip \xc4\xafsitikinimus, kad dalykai yra savaime akivaizd\xc5\xabs. Kiti intuityvum\xc4\x85 suvokia kaip ypating\xc4\x85 psichin\xc4\x99 b\xc5\xabsen\xc4\x85, kai kas nors tampa es\xc4\x85s ai\xc5\xa1kus (nesvarbu, tuo tikint ar netikint) tai i\xc5\xa1protavus.\n_START_SECTION_\nBergsono intuityvizmas\n_START_PARAGRAPH_\nA. Bergsono filosofija da\xc5\xbenai vadinama intuityvizmu. Jis prie\xc5\xa1pastat\xc4\x97 intuicij\xc4\x85 ir prot\xc4\x85, kur\xc4\xaf laik\xc4\x97 esant \xc4\xafrankiu \xe2\x80\x9enegyv\xc5\xb3 daikt\xc5\xb3\xe2\x80\x9c manipuliavimui. \xc5\xa0iai kryp\xc4\x8diai artima ir vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 \xe2\x80\x9egyvenimo filosofija.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_A. Bergsonui gyvenimas buvo pirmaprad\xc4\x97 tikrov\xc4\x97. Jos negalime suvokti protu, o tik intuicija, kadangi gyvenim\xc4\x85 mes i\xc5\xa1gyvename ir tod\xc4\x97l galime suvokti tiesiogiai. O \xe2\x80\x9eprotas apib\xc5\xabdinimas neturin\xc4\x8diu nat\xc5\xabralaus sugeb\xc4\x97jimo suvokti gyvenim\xc4\x85\xe2\x80\x9c. Tarkim fizikoje laikas n\xc4\x97ra tikras laikas. Laiko problemos tyrin\xc4\x97jimui yra skirta jo knyga \xe2\x80\x9eTrukm\xc4\x97 ir vienalaiki\xc5\xa1kumas\xe2\x80\x9c. Joje aptaria laiko koncepcij\xc4\x85 specialiojoje reliatyvumo teorijoje. Jis teigia, kad mokslin\xc4\x97 laiko samprata yra vir\xc5\xa1 \xe2\x80\x9etikrosios trukm\xc4\x97s\xe2\x80\x9c, kuria mes patiriame. \xc4\x8cia ir prisilie\xc4\x8diame prie tikrosios gyvenimo prigimties._NEWLINE_Kita filosofinio intuityvizmo \xc5\xa1aka buvo vystoma Rusijoje. I\xc5\xa1skirtiniausias jos atstovas yra Nikolajus Loskis, kuris band\xc4\x97 vienyti intuicij\xc4\x85 ir prot\xc4\x85. Jam intuityvizmas buvo mokymas, kad bet kuris pa\xc5\xbeintas dalykas \xc4\xaftraukiamas \xc4\xaf pa\xc5\xbe\xc4\xafstan\xc4\x8diojo subjekto asmenyb\xc4\x99 ir tod\xc4\x97l suvokiamas kaip egzistuojantis nepriklausomai nuo pa\xc5\xbeinimo akto. I\xc5\xa1skiriami trys intuicijos tipai: juslin\xc4\x97, intelekto bei mistin\xc4\x97._NEWLINE_Intuityvizm\xc4\x85 vyst\xc4\x97 rusai S. Frankas, E. Trubeckojus, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 neotomistai E. \xc5\xbdilsonas, \xc5\xbd. Maritenas ir kt., vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 fenomenologai M. \xc5\xa0\xc4\x97leris ir H. Hartmanas.\n_START_SECTION_\nIntuityvizmas matematikoje\n_START_PARAGRAPH_\nMatematikos filosofijoje intuityvizmas yra po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf matematik\xc4\x85, kaip konstruktyvi\xc4\x85 protin\xc4\x99 veikl\xc4\x85. Klasikin\xc4\x97je matematikoje matematiniai teiginiai ka\xc5\xbek\xc4\x85 teigia. Intuicionistai priima matematinius teiginius taip, tarsi jie b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xc4\xafrodyti. Kokius kitus kriterijus galime pritaikyti, jei matematiniai objektai t\xc4\x97ra minties produktai. Intuityvizmu pasinaudojo kai kurios filosofin\xc4\x97s mokyklos, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 ypatingai pamin\xc4\x97tina Michaelio Dummet\xe2\x80\x99o anti\xc2\xa0\xe2\x80\x93 realizmas.\n_START_SECTION_\nIstorinis pagrindas\n_START_PARAGRAPH_\nAtskirus intuityvizmo elementus galima \xc4\xaf\xc5\xbevelgti jau antikin\xc4\x97je matematikos sampratoje. V\xc4\x97liau j\xc5\xb3 yra Gauso, Kronekerio, Puankar\xc4\x97, Lebego, Borelio parei\xc5\xa1kimuose. Ta\xc4\x8diau labiausiai klasikin\xc4\x97s matematikos kritikai, pradedant 1907\xc2\xa0m., pasitarnavo L. Braueris. Jo kritikos pagrindas buvo matematikos objekt\xc5\xb3 prigimtis.\n_START_SECTION_\nCharakteringi bruo\xc5\xbeai\n_START_PARAGRAPH_\nTarkim, tvirtinimas, kad egzistuoja objektas su tam tikromis savyb\xc4\x97mis, rei\xc5\xa1kia, kad galima tok\xc4\xaf objekt\xc4\x85 sukurti mintyse. Tai prie\xc5\xa1tarauja klasikiniam po\xc5\xbei\xc5\xabriui, teigian\xc4\x8diam, kad objekto egzistavim\xc4\x85 galima \xc4\xafrodyti paneigiant jo neegzistavim\xc4\x85. Intuityvistai to nepriima, nes paneigimas nebuvimo nerei\xc5\xa1kia, kad n\xc4\x97ra \xc4\xafmanoma surasti konstruktyvaus metodo. Pavyzd\xc5\xbeiui, nat\xc5\xabralu laikyti, kad bet kur\xc4\xaf nat\xc5\xabral\xc5\xb3j\xc4\xaf skai\xc4\x8di\xc5\xb3 galima sukonstruoti homogenini\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 seka,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 teb\xc5\xabnie, ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 seka. Sukonstravus kad ir vien\xc4\x85 nat\xc5\xabral\xc5\xb3j\xc4\xaf skai\xc4\x8di\xc5\xb3, galima toliau konstruoti ir kitus, papildant min\xc4\x97t\xc4\x85 sek\xc4\x85 nauju objektu (ta\xc5\xa1ku). Tai rei\xc5\xa1kia, kad nat\xc5\xabrali\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 prigimtis yra intuityviai ai\xc5\xa1ki._NEWLINE_Tuo tarpu intuityviai neai\xc5\xa1kiais matematiniais objektais yra \xe2\x80\x9evis\xc5\xb3 nat\xc5\xabrali\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 aib\xc4\x97\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9eaib\xc4\x97, nei\xc5\xa1matuojama Lebego prasme\xe2\x80\x9c, nes ne\xc4\xafmanoma j\xc5\xb3 sukonstruoti. Tod\xc4\x97l j\xc5\xb3 egzistavimas yra abejotinas.\n_START_SECTION_\nIntuityvioji logika\n_START_PARAGRAPH_\nTaip pat tarkim, kad turime teigin\xc4\xaf \xe2\x80\x9eA arba B\xe2\x80\x9c. Intuicionistui tai rei\xc5\xa1kia, kad A arba B gali b\xc5\xabti \xc4\xafrodyta. Ta\xc4\x8diau tre\xc4\x8dio varianto nebuvimas \xe2\x80\x9eA arba ne A\xe2\x80\x9c nepriimtinas, nes, atseit, ne visada \xc4\xafmanoma \xc4\xafrodyti, kad teisinga A arba jo neiginys._NEWLINE_Imkime paprast\xc4\x85 teigin\xc4\xaf: Kiekvienam realiajam skai\xc4\x8diui x galima rasti sveik\xc4\x85 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 n, lyg\xc5\xb3 0, kai x = 0, ir lyg\xc5\xb3 1, kai x \xe2\x89\xa0 0._NEWLINE_\xc5\xa0is teiginys, teisingas klasikin\xc4\x97s matematikos atveju, yra nepriimtinas, nes nemokame palyginti, ar realusis skai\xc4\x8dius lygus 0. Juk realusis skai\xc4\x8dius apibr\xc4\x97\xc5\xbeiamas kaip tam tikra begalin\xc4\x97 racionali\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 seka {x\xe2\x82\x99}, kur n -> \xe2\x88\x9e. Palyginti skai\xc4\x8di\xc5\xb3 x su nuliu galime tik perrink\xc4\x99 baigtin\xc4\xaf skai\xc4\x8di\xc5\xb3 x\xe2\x82\x96 kiek\xc4\xaf. Ta\xc4\x8diau to nepakanka, kad lygyb\xc4\x97 b\xc5\xabt\xc5\xb3 u\xc5\xbetikrinta._NEWLINE_Skiriasi ir neiginio samprata. Klasikin\xc4\x97je logikoje teiginio neiginys rei\xc5\xa1kia, kad teiginys yra klaidingas. Intuicionistui tai terei\xc5\xa1kia, kad teiginys yra paneigiamas (t. y., kad egzistuoja \xc4\xafrodymas, kad n\xc4\x97ra jo \xc4\xafrodymo). I\xc5\xa1 to i\xc5\xa1plaukia, kad negalioja neigimo neigimo d\xc4\x97snis ir tod\xc4\x97l P yra stipresnis teigimas nei ne ne-P.'