b'\n_START_ARTICLE_\nVroclavas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMinimas nuo X am\xc5\xbeiaus. Tai pagrindinis Silezijos regiono miestas, iki 1945 met\xc5\xb3 priklaus\xc4\x97 Vokietijai ir vadinosi Breslau._NEWLINE_2006 m. Vroclavo \xc5\xa0imtmetin\xc4\x97 sal\xc4\x97 \xc4\xaftraukta \xc4\xaf UNESCO Pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85. 2016 m. Europos kult\xc5\xabros sostin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nLietuviai\n_START_PARAGRAPH_\nKartu su lenk\xc5\xb3 repatrijantais po Antrojo pasaulinio karo mieste apsigyveno ir lietuviai. Nuo 1957 m., Vytauto Markevi\xc4\x8diaus ir \xc4\x8ceslovo Bankausko sukviesti, jie retkar\xc4\x8diais susirinkdavo, 1962 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 2 d. u\xc5\xberegistruota LVKD Vroclavo skyrius. Pirmuosiuose susirinkimuose dalyvaudavo apie 20 tautie\xc4\x8di\xc5\xb3, o kai nuo 1964 m. skyrius \xc4\x97m\xc4\x97 nuomotis patalpas, nari\xc5\xb3 padaug\xc4\x97jo. 1965\xe2\x80\x9370 m. susik\xc5\xabr\xc4\x97 dain\xc5\xb3 ir \xc5\xa1oki\xc5\xb3 ansamblis Vilnel\xc4\x97, kuriame \xc4\xafvairiu laiku repetavo lietuvi\xc5\xb3 ir lenk\xc5\xb3 saviveiklininkai: 27 dainininkai ir 126 \xc5\xa1ok\xc4\x97jai. Skyriaus patalpose veik\xc4\x97 biblioteka, savo fonduose 1965 m. tur\xc4\x97jusi apie 500 knyg\xc5\xb3. Vykdavo lietuvi\xc5\xb3 kalbos kursai (vadovai Anastazija Damrauskien\xc4\x97, Stasys \xc5\xbdvir\xc4\x97la, Pranas \xc5\xa0arlonas). Nuo 1970 m. su miesto asdministracijos pagalba prad\xc4\x97tas leisti biuletenis Vroclavo lietuvis, i\xc5\xa1\xc4\x97jo keletas numeri\xc5\xb3. Nuo 1972 m. Vroclave reguliariai buvo aukojamos lietuvi\xc5\xa1kos mi\xc5\xa1ios, lietuvi\xc5\xb3 i\xc5\xa1eivi\xc5\xb3 kapelionais buvo kunigai A. R\xc5\xabk\xc5\xa1ta ir A. Jurkevi\xc4\x8dius. Kartu \xc5\xa1ven\xc4\x8diami Vasario 16 d. min\xc4\x97jimai, vadinami cepelin\xc5\xb3 baliais. V\xc4\x97liau LVKD skyriaus veikla \xc4\x97m\xc4\x97 g\xc4\x99sti.'