b'\n_START_ARTICLE_\nDidysis sprogimas\n_START_PARAGRAPH_\nDidysis sprogimas (angl. Big Bang) \xe2\x80\x93 s\xc4\x85voka, Did\xc5\xbeiojo sprogimo teorijoje nusakanti Visatos atsiradimo moment\xc4\x85. Teorija grind\xc5\xbeiama teiginiu, jog galaktikos palaipsniui tolsta viena nuo kitos. \xc5\xa0\xc4\xaf teigin\xc4\xaf patvirtina stebim\xc5\xb3 galaktik\xc5\xb3 \xc5\xa1viesos spektro poslinkis, ai\xc5\xa1kinamas Hablo d\xc4\x97sniu. Remiantis \xc5\xa1iuo d\xc4\x97sniu galima nesunkiai apskai\xc4\x8diuoti, jog visos galaktikos prie\xc5\xa1 ma\xc5\xbedaug 13,7 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3 buvo vienoje vietoje.\n_START_SECTION_\nPavadinimas\n_START_PARAGRAPH_\nPavadinimas Big Bang buvo juokais vartotas teorijos kritik\xc5\xb3, norint paversti id\xc4\x97j\xc4\x85 ad absurdum. \xc5\xa0is ironi\xc5\xa1kas, bet vaizdingas \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 junginys prigijo ir tapo \xc5\xa1iuolaikiniu kosmologijos terminu.\n_START_SECTION_\nAp\xc5\xbevalga\n_START_PARAGRAPH_\nKadangi nei erdv\xc4\x97s, nei laiko, nei juose egzistuojan\xc4\x8dios mums \xc4\xafprastos materijos prie\xc5\xa1 Didij\xc4\xaf sprogim\xc4\x85 nebuvo, jie tur\xc4\x97jo atsirasti Did\xc5\xbeiojo sprogimo metu. Be \xc5\xa1i\xc5\xb3 s\xc4\x85vok\xc5\xb3 \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s fizikos teorijos negali apra\xc5\xa1yti pa\xc4\x8dios ankstyviausios Visatos raidos. Jos gali b\xc5\xabti taikomos tik po Planko epochos \xe2\x80\x93 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4\xc2\xb3s._NEWLINE_Po Did\xc5\xbeiojo sprogimo Visata buvo beveik vientisai u\xc5\xbepildyta energija ir buvo ypatingai kar\xc5\xa1ta \xe2\x80\x93 10\xc2\xb3\xc2\xb2K. Spar\xc4\x8diai did\xc4\x97jant atstumams tarp Visat\xc4\x85 sudaran\xc4\x8di\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3, jos temperat\xc5\xabra krito, \xc4\x97m\xc4\x97 veikti visos \xc5\xa1iuo metu \xc5\xbeinomos fizikin\xc4\x97s j\xc4\x97gos, susidar\xc4\x97 elementariosios dalel\xc4\x97s, vandenilio ir helio atomai. _NEWLINE_Po ma\xc5\xbedaug 400 000 m. temperat\xc5\xabra nukrito iki 3000 K. \xc5\xa0iuo laikotarpiu stabilizavosi atomai; tai leido \xc5\xa1viesai laisvai sklisti erdv\xc4\x97je. \xc5\xa0is Visatos periodas stebimas reliktiniame spinduliavime. \xc5\xa0io spinduliavimo egzistavimas buvo prognozuotas XX a. ketvirtame de\xc5\xa1imtmetyje, o jo atradimas 1965 m. tapo svarbiu fizikos laim\xc4\x97jimu._NEWLINE_Per tam tikr\xc4\x85 laik\xc4\x85 \xc5\xa1iek tiek tankesnes Visatos vietos, sudarytas i\xc5\xa1 ne visi\xc5\xa1kai vienalyt\xc4\x97s materijos, gravitacija sutrauk\xc4\x97 \xc4\xaf tankesnes strukt\xc5\xabras, taip sudarydamos duj\xc5\xb3 debesis, \xc5\xbevaig\xc5\xbedes, galaktikas ir kitas astronomines strukt\xc5\xabras. _NEWLINE_Bendrosios reliatyvumo teorijos po\xc5\xbei\xc5\xabriu ne\xc4\xafmanoma atskirti erdv\xc4\x97s ir laiko \xe2\x80\x93 egzistuoja tik erdv\xc4\x97laikis. Did\xc5\xbeiojo sprogimo teorijoje \xc5\xa1i problema neaktuali; Hermano Vailio (Hermann Weyl) postulatas teigia, kad laikas gali b\xc5\xabti nedviprasmi\xc5\xa1kai i\xc5\xa1matuotas bet kuriame ta\xc5\xa1ke \xe2\x80\x9enuo Did\xc5\xbeiojo sprogimo\xe2\x80\x9c. Tokie matavimai remiasi taip vadinamais konformi\xc5\xa1kais atstumais ir laikais, kurie leid\xc5\xbeia nepaisyti Visatos pl\xc4\x97timosi matuojant erdv\xc4\x97laik\xc4\xaf._NEWLINE_Alberto Ein\xc5\xa1teino reliatyvumo teorija teigia, jog, priklausomai nuo materijos tankio Visatoje, galimos dvi Visatos pl\xc4\x97timosi baigtys. Vienu atveju Visata pl\xc4\x97sis be sustojimo (infliacinis modelis, "Big Rip"), kitu atveju, esant didesniam tankiui, v\xc4\x97l susitrauks (defliacinis modelis, Big Crunch) ir susidarys situacija, pana\xc5\xa1i \xc4\xaf Did\xc4\xafj\xc4\xaf sprogim\xc4\x85. Tokiu atveju galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 teigti, jog Visatos raida yra cikli\xc5\xa1ka. Ta\xc4\x8diau atlikus \xc5\xa1iuolaikinius Visatos tankio matavimus begalinio Visatos pl\xc4\x97timosi modelis atrodo tinkamesnis.\n_START_SECTION_\nTeorijos istorija\n_START_PARAGRAPH_\n1915 m. Albertas Ein\xc5\xa1teinas suk\xc5\xabr\xc4\x97 Bendr\xc4\x85j\xc4\x85 reliatyvumo teorij\xc4\x85. \xc5\xa0i teorija neleido joki\xc5\xb3 statini\xc5\xb3 sprendini\xc5\xb3, t. y., Visata gal\xc4\x97jo arba pl\xc4\x97stis arba trauktis. \xc5\xa0\xc4\xaf rezultat\xc4\x85 jis pats laik\xc4\x97 klaidingu, ir v\xc4\x97liau j\xc4\xaf band\xc4\x97 koreguoti, prid\xc4\x97damas kosmologin\xc4\x99 konstant\xc4\x85. _NEWLINE_V\xc4\x97liau, 1918 m., Strasburgo astronomas Karlas Vilhelmas Vircas (Carl Wilhelm Wirtz) i\xc5\xa1matavo sistemin\xc4\xaf kai kuri\xc5\xb3 galaktikos \xc5\xabk\xc5\xb3 raudon\xc4\x85j\xc4\xaf poslink\xc4\xaf, ir pavadino tai K-pataisa (K-correction), ta\xc4\x8diau jis dar nesuprato nei jos kosmologin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s, nei to, kad manomieji \xc5\xabkai i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 buvo galaktikos u\xc5\xbe m\xc5\xabs\xc5\xb3 Pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Tako._NEWLINE_Belgijos dvasininkas \xc5\xbdor\xc5\xbeas Lemetras (Georges Lemaitre) 1927 m. buvo pirmasis, pasi\xc5\xabl\xc4\x99s id\xc4\x97j\xc4\x85, kad Visata prasid\xc4\x97jo d\xc4\x97l \xe2\x80\x9epirmyk\xc5\xa1\xc4\x8dio atomo\xe2\x80\x9c sprogimo. _NEWLINE_Ketvirtajame de\xc5\xa1imtmetyje Edvinas Hablas pateik\xc4\x97 eksperimentini\xc5\xb3 \xc4\xafrodym\xc5\xb3, patvirtinan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbd. Lemetro teorij\xc4\x85. E. Hablas jau 1913 m. buvo nustat\xc4\x99s, kad galaktikos tolsta. Ta\xc4\x8diau v\xc4\x97liau, dar kart\xc4\x85 naudodamasis raudonojo poslinkio matavimais, jis nustat\xc4\x97, kad tolimos galaktikos tolsta visomis kryptimis tokiais grei\xc4\x8diais, kurie yra vienodi \xc5\xbdem\xc4\x97s at\xc5\xbevilgiu, ir kurie tiesiogiai proporcingi atstumui nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s iki t\xc5\xb3 galaktik\xc5\xb3. \xc5\xa0is d\xc4\x97snis \xc5\xa1iuo metu \xc5\xbeinomas kaip Hablo d\xc4\x97snis._NEWLINE_\xc5\xa0i teorija 1948 m. i\xc5\xa1provokavo prognozes apie reliktin\xc4\xaf spinduliavim\xc4\x85 (angl. Cosmic microwave background radiation), kurio egzistavimas 1965 m. buvo patvirtintas astronominiais matavimais._NEWLINE_Hablo d\xc4\x97snis pagimd\xc4\x97 dvi teorijas apie Visatos ateit\xc4\xaf. Viena \xe2\x80\x93 pasi\xc5\xablyta Georgijaus Gamovo (George Gamow) \xe2\x80\x93 teigia, kad Visata prasid\xc4\x97jo apibr\xc4\x97\xc5\xbetu laiku praeityje ir ateityje vis\xc4\x85 laik\xc4\x85 pl\xc4\x97sis. Kita teorija \xe2\x80\x93  Fredo Hoilio (Fred Hoyle) pastovios b\xc5\xabsenos modelis, pagal kur\xc4\xaf nauja materija b\xc5\xabt\xc5\xb3 kuriama galaktikoms tolstant vienai nuo kitos, ir visatos vaizdas laike nesikeist\xc5\xb3. F. Hoilis yra ir paties termino \xe2\x80\x9eDidysis sprogimas\xe2\x80\x9c autorius. Pirm\xc4\x85syk F. Hoilis j\xc4\xaf pavartojo 1950 m. BBC radijo programoje, kriti\xc5\xa1kai atsiliepdamas apie \xc5\xa1i\xc4\x85 teorij\xc4\x85._NEWLINE_Faktai, paremti v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 duomenimis, buvo palank\xc5\xabs Did\xc5\xbeiojo sprogimo teorijai. Nuo XX am\xc5\xbeiaus septintojo de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio vidurio ji buvo laikoma tiksliausia esama teorija apie Visatos kilm\xc4\x99 bei evoliucij\xc4\x85. \xc5\xa0iuo metu beveik visi kosmologijos i\xc5\xa1tekliai skirti Did\xc5\xbeiojo sprogimo teorijai pl\xc4\x97sti ir taisyti. Tiriama, kaip po Did\xc5\xbeiojo sprogimo susiformavo galaktikos, bei kas \xc4\xafvyko per pat\xc4\xaf Did\xc4\xafj\xc4\xaf sprogim\xc4\x85._NEWLINE_XX am\xc5\xbeiaus de\xc5\xa1imtajame de\xc5\xa1imtmetyje ir XXI am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeioje tobul\xc4\x97jant teleskop\xc5\xb3 technologijoms Did\xc5\xbeiojo sprogimo teorija buvo smarkiai patikslinta. Gauti duomenys leido astronomams tiksliau apskai\xc4\x8diuoti daug Did\xc5\xbeiojo sprogimo parametr\xc5\xb3, ir leido nustatyti, jog Visatos pl\xc4\x97timosi greitis auga grei\xc4\x8diau, negu buvo manyta ir tuo prie\xc5\xa1tarauja Hablo d\xc4\x97sniui. Jei \xc5\xa1i\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 duomenys yra teisingi, ir greit\xc4\x97jimas t\xc4\x99sis, o pl\xc4\x97timosi greitis pasieks \xc5\xa1viesos greit\xc4\xaf, galiausiai nebegal\xc4\x97sime matyti kit\xc5\xb3 galaktik\xc5\xb3, o Visata baigsis vadinamuoju Did\xc5\xbeiuoju supl\xc4\x97\xc5\xa1ymu._NEWLINE_2007 m. gruod\xc4\xaf kosmologo B. Wandelt\'o paskelbta reliktinio spinduliavimo analiz\xc4\x97 parod\xc4\x97, kad dabartiniai visatos pl\xc4\x97timosi modeliai yra arba pernelyg paprasti, arba neteisingi, ir ateinantys metai bus skiriami tyrimams siekiant tai patikrinti.\n_START_SECTION_\nProblemos\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbeiojo Sprogimo teorija paai\xc5\xa1kina daugum\xc4\x85 steb\xc4\x97jimo duomen\xc5\xb3. Neai\xc5\xa1ku, kas vyko laiko intervale nuo 0 iki 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4\xc2\xb3s po Did\xc5\xbeiojo sprogimo. Tikima, kad Bendroji reliatyvumo teorija negali prognozuoti pa\xc4\x8dios Visatos prad\xc5\xbeios. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97je kosmologijoje tr\xc5\xabksta kvantin\xc4\x97s gravitacijos teorijos bei Bendrosios reliatyvumo teorijos sujungimo \xc4\xaf Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 apibendrint\xc4\x85 teorij\xc4\x85 ( angl. Grand unification Theory \xe2\x80\x93 GUT), nors \xc5\xa1i teorija vis dar neleis nustatyti, kas vyko Planko epochos metu. Taip pat kol kas n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ki Visatos sud\xc4\x97tis, ypa\xc4\x8d nematomosios med\xc5\xbeiagos ir tamsiosios energijos prigimtis, tod\xc4\x97l neai\xc5\xa1ku, kod\xc4\x97l dabar Visata ple\xc4\x8diasi su pagrei\xc4\x8diu ir kod\xc4\x97l kosmologin\xc4\x97 konstanta tokia ma\xc5\xbea.'