b'\n_START_ARTICLE_\nAuk\xc5\xa1tutin\xc4\x97 Silezija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJi apima Oderio auk\xc5\xa1tupio Neis\xc4\x97s ir Olsos intak\xc5\xb3 basein\xc4\x85. \xc4\x8cia buvo 56 i\xc5\xa1 67 anglies kasykl\xc5\xb3, 50 proc. kokso gamybos, 11 i\xc5\xa1 16 \xc5\xa1vino ir cinko kasykl\xc5\xb3, viso \xc5\xa1vino ir cinko liejyklos, 9 i\xc5\xa1 14 plieno liejykl\xc5\xb3, 5 i\xc5\xa1 8 cinko skardos fabrik\xc5\xb3._NEWLINE_Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97s Silezijos pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 sudaro 3 atskiros kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbei\xc5\xb3 zonos: Oderio klonis (\xc5\xbeemuma) einantis abiem up\xc4\x97s pus\xc4\x97mis, Sudet\xc5\xb3 prie\xc5\xa1kaln\xc4\x97s \xc4\xaf vakarus nuo Oderio ir auk\xc5\xa1tumos \xc4\xaf rytus nuo Oderio. \xc5\xbdemumose yra derlingos dirvos, vakarin\xc4\x97je dalyje esan\xc4\x8dios auk\xc5\xa1tumos i\xc5\xa1kyla iki 890 m._NEWLINE_Naudingosios i\xc5\xa1kasenos tai daugiausia geros kokyb\xc4\x97s akmens anglis, taip pat cinkas, \xc5\xa1vinas, gele\xc5\xbeies r\xc5\xabda, kalkakmenis, bazaltas. Kadangi \xc5\xa1alia i\xc5\xa1kasam\xc5\xb3 mineral\xc5\xb3 yra dideli akmens anglies i\xc5\xa1tekliai, \xc5\xa1ioje srityje anksti atsirado ir i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 metalurgijos pramon\xc4\x97. Prie\xc5\xa1 Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97s Silezijos padalinim\xc4\x85 tarp Lenkijos ir Vokietijos pramon\xc4\x97je dirbo 280 000 darbinink\xc5\xb3 (175 000 akmens anglies kasyklose ir kokso gamyboje, 30 000 \xc5\xa1vino ir cinko kasyklose ir liejyklose). 1926 m. Vokietijos dalyje dirbo i\xc5\xa1 viso 26 000 darbinink\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki 1919 m. sudar\xc4\x97 vien\xc4\x85 (Oppelno, lenk. Opole) Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 Silezijos provincijos apygard\xc4\x85. Versalio sutartimi (1919 m.) pietin\xc4\x97 Hul\xc4\x8dino sritis, 316 km\xc2\xb2 su 56 438 gyv. (1924 m.) atiteko \xc4\x8cekoslovakijai, o 1922 m. rytin\xc4\x97 dalis \xe2\x80\x93 3 213 km\xc2\xb2 su ma\xc5\xbedaug 1 mln. gyventoj\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Lenkijai. Vokietijai liko 9713 km\xc2\xb2 su 1 379 408 gyv. (1925 m.). Lenkijai atiteko turtingiausioji mineraliniais i\xc5\xa1tekliais ir svarbiausia pramone Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97s Silezijos dalis.'