b'\n_START_ARTICLE_\nPolitin\xc4\x97 sociologija\n_START_PARAGRAPH_\nPolitin\xc4\x97 sociologija yra sociologijos \xc5\xa1aka tirianti socialines j\xc4\x97gos paskirstymo visuomen\xc4\x97s viduje ir tarp j\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastis ir pasekmes, taip pat socialiniais bei politiniais konfliktais, vedan\xc4\x8diais \xc4\xaf j\xc4\x97gos paskirstym\xc4\x85. Politin\xc4\x97 sociologija tiria nepolitines politikos determinantes bei nepolitines politini\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 i\xc5\xa1takas. Tarp politin\xc4\x97s sociologijos tyrimo objekt\xc5\xb3 yra revoliucij\xc5\xb3 ir re\xc5\xbeim\xc5\xb3 pasikeitimo prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 analiz\xc4\x97, rink\xc4\x97j\xc5\xb3 elgesio demokratin\xc4\x97se valstyb\xc4\x97se tyrimai. Politin\xc4\x97 sociologija domisi ir politin\xc4\x97mis partijomis kaip socialin\xc4\x97mis strukt\xc5\xabromis ir ry\xc5\xa1iais tarp partijos nari\xc5\xb3 ir lyderi\xc5\xb3 (pvz., Roberto Michelso \xe2\x80\x9eVarinis oligarchijos d\xc4\x97snis\xe2\x80\x9c), partij\xc5\xb3 atsiradimu ir kaita, politiniu \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgesiu._NEWLINE_Pagal savo istorin\xc4\x99 kilm\xc4\x99 politin\xc4\x97 sociologija i\xc5\xa1sirutuliojo i\xc5\xa1 sociologijos, jai diferencijuojantis. Politin\xc4\x97 sociologija ir toliau vystosi dviej\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 sociologijos ir politologijos \xe2\x80\x93 sand\xc5\xabroje kaip tarpdisciplininis mokslas. Politin\xc4\x97s sociologijos i\xc5\xa1takas galima rasti XIX a. pabaigoje, o M. Weber jau laikomas politin\xc4\x97s sociologijos klasiku._NEWLINE_Pagrindinis politin\xc4\x97s sociologijos d\xc4\x97mesys skiriamas valstyb\xc4\x97s, institucij\xc5\xb3, kurios turi legitimi\xc4\x85 j\xc4\x97g\xc4\x85 tam tikroje teritorijoje bei did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 vientis\xc4\x85 vald\xc5\xbeios koncentracij\xc4\x85 visuomen\xc4\x97je, apra\xc5\xa1ymui, analizei ir ai\xc5\xa1kinimui. Politin\xc4\x97s sociologijos tyrimo laukas apima politin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 bei galb\xc5\xabt ir kiek daugiau. Jei politikos mokslas daugiausia domisi vyriausyb\xc4\x97s s\xc4\x85ranga, vie\xc5\xa1ojo administravimo mechanizmais, tokiomis formaliomis politikos sritimis kaip rinkimai, vie\xc5\xa1oji nuomon\xc4\x97, spaudimo grup\xc4\x97s ir politinis elgesys, sociologin\xc4\x97 politikos fenomeno analiz\xc4\x97 daugiau domisi ry\xc5\xa1iais tarp politik\xc5\xb3, socialini\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3, ideologijos ir kult\xc5\xabros. Nors valstyb\xc4\x97 yra pagrindinis studij\xc5\xb3 objektas, ta\xc4\x8diau politin\xc4\x97 sociologija pla\xc4\x8diau domisi j\xc4\x97gos \xc5\xa1altini\xc5\xb3 ir j\xc4\x97gos panaudojimo, vald\xc5\xbeios ir \xc4\xaftakos visiems socialiniams konfliktams studijomis, \xc4\xafskaitant \xc5\xa1eim\xc4\x85, draug\xc5\xb3 grupes, klubus, vietines bendruomenes.'