b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\xaetampos stabilizatorius\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaetampos stabilizatorius \xe2\x80\x93 maitinimo \xc5\xa1altinis, teikiantis pastovi\xc4\x85 i\xc5\xa1\xc4\x97jimo \xc4\xaftamp\xc4\x85 kintant \xc4\xaf\xc4\x97jimo \xc4\xaftampai ir apkrovos srovei.\n_START_SECTION_\nLygiagret\xc5\xabs ir nuosekl\xc5\xabs stabilizatoriai\n_START_PARAGRAPH_\nStabilizuojantis elementas (da\xc5\xbeniausiai tranzistorius) gali b\xc5\xabti jungiamas nuosekliai su apkrova, padid\xc4\x97jus \xc4\xaftampai apribodamas jos srov\xc4\x99. \xc5\xa0is labiausiai paplit\xc4\x99s stabilizatorius tipas vadinamas nuosekliu. Reguliuojantis elementas taip pat gali b\xc5\xabti jungiamas lygiagre\xc4\x8diai su apkrova, suvartodamas esamu laiko momentu nenaudojam\xc4\x85 srov\xc4\x97s pertekli\xc5\xb3 (lygiagretus stabilizatorius). Kad vartojant daugiau srov\xc4\x97s \xc4\xaftampa suma\xc5\xbe\xc4\x97t\xc5\xb3, tokio stabilizatoriaus maitinimo \xc5\xa1altinis jungiamas per var\xc5\xbe\xc4\x85. Lygiagretus stabilizatorius nebijo trumpojo jungimo, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l ma\xc5\xbeo ekonomi\xc5\xa1kumo yra palyginus retai naudojamas.\n_START_SECTION_\nAtramin\xc4\x97 \xc4\xaftampa\n_START_PARAGRAPH_\nBet kuriam stabilizatoriui reikalingas etaloninis nedidel\xc4\x97s galios \xc4\xaftampos \xc5\xa1altinis. Toks \xc5\xa1altinis paprastai sukuriamas panaudojant stabilitron\xc4\x85. Stablitronas per var\xc5\xbe\xc4\x85 sujungiamas su maitinimo \xc5\xa1altiniu atvirk\xc5\xa1tine diodui \xc4\xafprastajai kryptimi. Paprastu diodu tokiu atveju srov\xc4\x97 netek\xc4\x97t\xc5\xb3. Stabilitronu srov\xc4\x97 ima tek\xc4\x97ti kai jam tenkanti \xc4\xaftampa vir\xc5\xa1ija paprastai nedidel\xc4\x99 (voltai ar de\xc5\xa1imtys volt\xc5\xb3) tam stabilitrono tipui specifin\xc4\x99 rib\xc4\x85 Uz. Toliau didinant grandin\xc4\x97s \xc4\xaftamp\xc4\x85, stabilitronui tenkanti \xc4\xaftampa nesikei\xc4\x8dia: did\xc4\x97ja tik rezistoriui tenkanti \xc4\xaftampos dalis. Stabilitrono \xc4\xaftampa ir yra stabilizatoriaus etaloninis \xc4\xaftampos \xc5\xa1altinis. Kartais reikiama \xc4\xaftampa gaunama nuoselkiai sujungus kelis stabilitronus (\xc4\xaftampos sudedamos). Tuomet naudinga jungti stabilitronus su prie\xc5\xa1ingu temparat\xc5\xabriniu koeficientu (suma\xc5\xbe\xc4\x97ja temperat\xc5\xabros \xc4\xaftaka stabilizuojamai \xc4\xaftampai). Apkrovos var\xc5\xbea RL turi b\xc5\xabti daug ma\xc5\xbeesn\xc4\x97 u\xc5\xbe R\xe1\xb5\xa5. I\xc5\xa1 kitos pus\xc4\x97s, R\xe1\xb5\xa5 turi b\xc5\xabti pakankamai didel\xc4\x97 kad stabilitrono srov\xc4\x97 nevir\xc5\xa1yt\xc5\xb3 jam nustatyt\xc5\xb3 rib\xc5\xb3. \xc5\xa0\xc4\xaf atramin\xc4\xaf \xc4\xaftampos \xc5\xa1altin\xc4\xaf galima laikyti ma\xc5\xbeos galios lygiagre\xc4\x8diuoju stabilizatoriumi.\n_START_SECTION_\nNuoseklus stabilizatorius su tranzistoriumi\n_START_PARAGRAPH_\nPapras\xc4\x8diausiu atveju nuoseklaus stabilizatoriaus tranzistoriaus baz\xc4\x97 gali b\xc5\xabti tiesiogiai sujungta su atramin\xc4\x97s \xc4\xaftampos \xc5\xa1altiniu:_NEWLINE_Atramin\xc4\x97s \xc4\xaftampos \xc5\xa1altinis (R\xe1\xb5\xa5-D1) generuoja pastovi\xc4\x85 \xc4\xaftamp\xc4\x85 Uz. Jei stabilizatoriaus i\xc5\xa1\xc4\x97jimo \xc4\xaftampa U\xe2\x82\x92\xe1\xb5\xa4\xe2\x82\x9c nukrinta daug \xc5\xbeemiau \xc5\xa1ios reik\xc5\xa1m\xc4\x97s, padid\xc4\x97ja tranzistoriaus baz\xc4\x97s \xe2\x80\x93 emiterio \xc4\xaftampa Ube. Kartu sustipr\xc4\x97jusi baz\xc4\x97s srov\xc4\x97 labiau atidaro tranzistori\xc5\xb3, tiekdama apkrovai daugiau srov\xc4\x97s. Tekant daugiau srov\xc4\x97s per toki\xc4\x85 pat apkrovos var\xc5\xbe\xc4\x85, \xc4\xaftampa ir v\xc4\x97l padid\xc4\x97ja. Realiai i\xc5\xa1\xc4\x97jimo \xc4\xaftampa yra artima atraminei \xc4\xaftampai minus kritin\xc4\x97 baz\xc4\x97s - emiterio \xc4\xaftampa, kuriai esant tranzistoriaus baz\xc4\x97s grandine ima tek\xc4\x97ti srov\xc4\x97 (paprastai volto dalys). Patikimam darbui u\xc5\xbetikrinti \xc4\xaf\xc4\x97jimo \xc4\xaftampa turi b\xc5\xabti keletu volt\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 nei stabilizuojama i\xc5\xa1\xc4\x97jimo \xc4\xaftampa.'