b'\n_START_ARTICLE_\nRentgeno spinduliai\n_START_PARAGRAPH_\nRentgeno spinduliai (angl. X-ray)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 elektromagnetin\xc4\x97s bangos, kuri\xc5\xb3 bangos ilgis yra 10\xe2\x80\x930,01 nm, da\xc5\xbenis nuo 30 iki 30 000 PHz (1 P Hz = 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 herc\xc5\xb3). Foton\xc5\xb3 energija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 0,1\xe2\x80\x93100 keV. (\xc5\xa0ie skai\xc4\x8diai \xc4\xafvairiuose literat\xc5\xabros \xc5\xa1altiniuose gali \xc5\xa1iek tiek skirtis, nes ribos n\xc4\x97ra grie\xc5\xbetai apibr\xc4\x97\xc5\xbetos). Rentgeno diapazonas dar skirstomas \xc4\xaf mink\xc5\xa1t\xc4\x85 (ma\xc5\xbeiausios energijos) ir kiet\xc4\x85 (did\xc5\xbeiausios energijos) rentgeno spinduliavim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRentgeno spinduli\xc5\xb3 gavimas\n_START_PARAGRAPH_\nRentgeno spinduliai gaunami rentgeno aparatuose panaudojant \xc4\xafgreitintus elektronus. Dideliu grei\xc4\x8diu atsitrenk\xc4\x99 \xc4\xaf anod\xc4\x85, jie savo jud\xc4\x97jimo energijos nedidel\xc4\x99 dal\xc4\xaf (0,1\xe2\x80\x935\xc2\xa0%) i\xc5\xa1spinduliuoja rentgeno spinduli\xc5\xb3 pavidalu._NEWLINE_Astronomijoje rentgeno spinduliai susidaro labai auk\xc5\xa1tos temperat\xc5\xabros (1\xe2\x80\x93100 milijon\xc5\xb3 K) plazmoje, s\xc4\x85veikaujant didel\xc4\x97s energijos elektronams su magnetiniu lauku (sinchrotroninis spinduliavimas) arba didel\xc4\x97s energijos elektronams su ma\xc5\xbeos energijos fotonais (Komptono rei\xc5\xa1kinys).'