b'\n_START_ARTICLE_\nSlovakijos respublika (1939-1945)\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1takos\n_START_PARAGRAPH_\nSlovakai reikalavo sau platesn\xc4\x97s autonomijos nuo pat \xc4\x8cekoslovakijos susik\xc5\xabrimo. 1938 m. Vokietijai okupavus Sudetus ir i\xc5\xa1 \xc5\xa1alies pasitraukus prezidentui Edvardui Bene\xc5\xa1ui, Slovakija paskelb\xc4\x97 autonomij\xc4\x85 \xc4\x8cekoslovakijos sud\xc4\x97tyje. Ji prasilaik\xc4\x97 iki 1939 m. kovo 9 d., kai \xc4\x8cekoslovakijos karin\xc4\x97s paj\xc4\x97gos u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Slovakijos autonomij\xc4\x85. Paskelbti Slovakijos nepriklausomyb\xc4\x99 tapo \xc4\xafmanoma, kai Tre\xc4\x8diasis reichas okupavo dal\xc4\xaf \xc4\x8cekoslovakijos ir \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Bohemijos ir Moravijos protektorat\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nNepriklausomyb\xc4\x97s paskelbimas\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc4\x8cekoslovakijos \xc5\xbelugimo 1939 m. kovo 14 d. Bratislavoje buvo paskelbta nepriklausoma Slovakijos respublika. Vyriausyb\xc4\x97s vadovu ir v\xc4\x97liau prezidentu tapo katalik\xc5\xb3 teologas Jozefas Tiso, profa\xc5\xa1istin\xc4\x97s Liaudies partijos lyderis ir ideologas, palyginti nuosaikios politikos \xc5\xa1alininkas. Naci\xc5\xb3 siekimu kertinius vyriausyb\xc4\x97s ir vidaus reikal\xc5\xb3 ministro postus u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 radikal\xc5\xabs politikai. Ministru pirmininku buvo patvirtintas provoki\xc5\xa1kos politikos \xc5\xa1alininkas Vojtechas Tuka. Kovo 19 d. Slovakija ir Vokietija sudar\xc4\x97 sutart\xc4\xaf, pagal kuri\xc4\x85 Tre\xc4\x8diasis Reichas tapo savo s\xc4\x85jungininko nepriklausomyb\xc4\x97s ir teritorijos garantu. Respublik\xc4\x85 pripa\xc5\xbeino daugelis valstybi\xc5\xb3, tarp j\xc5\xb3 ir Lietuva, TSRS, Vatikanas. Formaliai tai buvo nepriklausoma \xc5\xa1alis, vadovaujama Vokietijos naci\xc5\xb3 u\xc5\xbesienio politikos kontrol\xc4\x97s ir, kai kuriais aspektais, j\xc5\xb3 vidaus politikos. Ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1kilus eiliniams teritoriniams gin\xc4\x8dams su Vengrija, Slovakija pagalbos i\xc5\xa1 s\xc4\x85jungininko nesulauk\xc4\x97, tod\xc4\x97l 1939 m. kovo 23\xe2\x80\x93baland\xc5\xbeio 4 d. kilusiame Ma\xc5\xbeajame kare prarado nedidel\xc4\x99 teritorij\xc4\x85, apgyvendint\xc4\x85 etniniais vengrais.\n_START_SECTION_\nVermachto s\xc4\x85junginink\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nSlovakijos valstybingumas buvo \xc4\xaftvirtintas glaud\xc5\xbeiai bendradarbiaujant politin\xc4\x97je ir karin\xc4\x97je srityje su nacistine Vokietija. Slovakija buvo Vokietijos s\xc4\x85junginink\xc4\x97 okupuojant Lenkij\xc4\x85. Slovak\xc5\xb3 daliniai buvo pasi\xc5\xb3sti \xc4\xaf Ryt\xc5\xb3 front\xc4\x85 prie\xc5\xa1 Lenkij\xc4\x85 ir TSRS, pats J. Tiso lank\xc4\x97 okupuotas TSRS \xc5\xbeemes. Slovakijos re\xc5\xbeimas \xc4\xaftvitino \xe2\x80\x9e\xc5\xbdyd\xc5\xb3 kod\xc4\x85\xe2\x80\x9c, \xc4\xaf mirties stovyklas deportavo de\xc5\xa1imtis t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 savo \xc5\xa1alies pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeyd\xc5\xb3._NEWLINE_Prie\xc5\xa1 marionetin\xc4\xaf J. Tiso re\xc5\xbeim\xc4\x85 ir jo voki\xc5\xa1kuosius glob\xc4\x97jus pa\xc4\x8dioje Slovakijoje 1944 m. ruden\xc4\xaf \xe2\x80\x93 nuo rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 29 iki spalio 28 d. \xe2\x80\x93 buvo organizuotas Nacionalinis sukilimas, \xc4\xaf kurio pus\xc4\x99 buvo per\xc4\x97j\xc4\x99 dauguma karini\xc5\xb3 garnizon\xc5\xb3, dalis policijos. Nors sukil\xc4\x97liams nepavyko susijungti su puolan\xc4\x8dia Raudon\xc4\x85ja armija ir laim\xc4\x97ti, su jais buvo \xc5\xbeiauriai susidorota, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1alyje kilo plataus masto organizuotas partizaninis pasiprie\xc5\xa1inimas, pagreitin\xc4\x99s Vermachto pralaim\xc4\x97jim\xc4\x85 okupuotoje Slovakijoje. Sukilimas i\xc5\xa1liko svarbiu istoriniu atskaitos ta\xc5\xa1ku slovakams, nes jiems leido baigti kar\xc4\x85 kaip tautai, prisid\xc4\x97jusiai prie s\xc4\x85junginink\xc5\xb3 pergal\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nSlovakijos respublikos \xc5\xbelugimas\n_START_PARAGRAPH_\nPralaimint Vokietijai II Pasauliniame kare ir Raudonajai armijai u\xc5\xbe\xc4\x97mus Bratislav\xc4\x85, nustojo egzistavusi ir marionetin\xc4\x97 Slovakijos respublika. Jos prezidentas J. Tiso, b\xc4\x97g\xc4\x99s i\xc5\xa1 \xc5\xa1alies ir su\xc4\x8diuptas amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 karini\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3, \xc4\x8cekoslovakijoje 1947 m. buvo nuteistas mirties bausme. Anuliavus Miuncheno susitarimus, Slovakijos teritorija buvo v\xc4\x97l \xc4\xaftraukta \xc4\xaf \xc4\x8cekoslovakijos sud\xc4\x97t\xc4\xaf.'