b'\n_START_ARTICLE_\nAristide Maillol\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nAristidas Majolis gim\xc4\x97 1861 m. gruod\xc5\xbeio 8 d. Baniul-siur-Mer miestelyje Pranc\xc5\xabzijos pietuose, Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 kalnuose prie sienos su Ispanija. 1881 m. jis persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3 ir 1885 m. buvo priimtas \xc4\xaf Auk\xc5\xa1t\xc4\x85j\xc4\x85 dail\xc4\x97s mokykl\xc4\x85. Jis mok\xc4\x97si pas akademinius dailininkus Alexandre Cabanel ir Jean-L\xc3\xa9on G\xc3\xa9r\xc3\xb4me. 1889 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x99 A. Majolis Volpini kavin\xc4\x97je susipa\xc5\xbeino su P. Gogeno k\xc5\xabryba. A. Majolis persi\xc4\x97m\xc4\x97 P. Gogeno stilizuoto vaizdavimo maniera (pvz., paveikslas \xe2\x80\x9ePanel\xc4\x97 Faraill su skryb\xc4\x97le\xe2\x80\x9c, 1890). P. Gogeno patarimu A. Majolis tapo susij\xc4\x99s su Pary\xc5\xbeiaus \xe2\x80\x9eNabi\xc5\xb3\xe2\x80\x9c grupe, kurios dailininkai buvo paveikti impresionizmo ir Art nouveau dekoratyvi\xc5\xb3j\xc5\xb3 element\xc5\xb3. A. Majolis eksponavo su \xe2\x80\x9enabiais\xe2\x80\x9c 1895 ir 1896 m. Prad\xc4\x97jo kurti taikomosios dail\xc4\x97s k\xc5\xabrinius, pavyzd\xc5\xbeiui, gobelenus. Jis atidar\xc4\x97 dirbtuves savo gimtajame miestelyje. D\xc4\x97l silpstan\xc4\x8dio reg\xc4\x97jimo A. Majolis nebegal\xc4\x97jo intensyviai dirbti tapybos ir dekoravimo srityje, prad\xc4\x97jo kurti terakotines skulpt\xc5\xabr\xc4\x97les ir nuo 1901 m. k\xc5\xabr\xc4\x97 beveik tik skulpt\xc5\xabras._NEWLINE_A. Majolio skulpt\xc5\xabros k\xc5\xabriniai yra monumental\xc5\xabs, vaizduojantys moteri\xc5\xa1kas fig\xc5\xabras. Skirtingai nuo O. Rodeno tuo metu \xc4\xaftakingos realistin\xc4\x97s skulpt\xc5\xabros, A. Majolis labiau akcentavo formalias k\xc5\xabn\xc5\xb3 ypatybes, negu band\xc4\x97 i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti psichologines ar emocines b\xc5\xabsenas. Jo k\xc5\xabryba labiau turi s\xc4\x85saj\xc5\xb3 su antikin\xc4\x97s Romos ir Graikijos skulpt\xc5\xabromis. 1902 m. \xc4\xafvyko pirmoji jo personalin\xc4\x97 paroda Ambruazo Volaro galerijoje Pary\xc5\xbeiuje. Likus\xc4\xaf gyvenim\xc4\x85 A. Majolis k\xc5\xabr\xc4\x97 beveik vien tik skulpt\xc5\xabras, da\xc5\xbeniausiai nuogo k\xc5\xabno. 1908 m. lank\xc4\x97si Graikijoje. 1912 m. jis suk\xc5\xabr\xc4\x97 grup\xc4\x99 grafikos k\xc5\xabrini\xc5\xb3 Vergilijaus \xe2\x80\x9eBukolik\xc5\xb3\xe2\x80\x9c leidimui iliustruoti ir 1939 m. \xe2\x88\x92 Polio Verleno poezijos knygai \xe2\x80\x9eDainos jai\xe2\x80\x9c. Po 1910 m. A. Majolis buvo garsus tarptautiniu mastu. Jis tur\xc4\x97jo daug u\xc5\xbesakym\xc5\xb3 ir kartodavo skulpt\xc5\xabras su menkais pakeitimais. 1934 m. jis sutiko 15 met\xc5\xb3 Dina Vierny, kuri tapo jo modeliu ir drauge. Ji lyd\xc4\x97jo Majol\xc4\xaf \xc4\xaf gimt\xc4\x85j\xc4\xaf Baniul-siur-Mer miestel\xc4\xaf, kuriame skulptorius praleido Antrojo pasaulinio karo metus. 1944 m. rugs\xc4\x97jo 27 d. Aristidas Majolis \xc5\xbeuvo autoavarijoje. Yra du muziejai, skirti skulptoriui: Pary\xc5\xbeiuje ir jo gimtajame Baniul-siur-Mer, kur jis palaidotas. Muziejus valdo Dina Vierny fondas. Daugel\xc4\xaf A. Majolio skulpt\xc5\xabr\xc5\xb3 galima ap\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti Tiuilri sode prie Karusel\xc4\x97s arkos netoli Luvro Pary\xc5\xbeiuje.'