b'\n_START_ARTICLE_\nBaletas\n_START_PARAGRAPH_\nBaletas (pranc. ballet)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sceninio meno r\xc5\xab\xc5\xa1is, kurios pagrindiniai elementai yra \xc5\xa1okis, pantomima ir muzika, sujungti \xc4\xaf vientis\xc4\x85 scenos veiksm\xc4\x85. \xc5\xa0iuolaikiniame balete pla\xc4\x8diai naudojami ir gimnastikos bei akrobatikos elementai._NEWLINE_Paprastai baletas turi siu\xc5\xbeet\xc4\x85, yra dramos spektaklis, kuriame \xc5\xbeod\xc5\xbeiai pakei\xc4\x8diami \xc4\xafvairiais judesiais, mimika ir \xc5\xa1okiais. \xc5\xa0iomis priemon\xc4\x97mis baleto aktoriai atvaizduoja gyvenimi\xc5\xa1kas situacijas, aistras, jausmus, pagal operos libret\xc4\x85 kuria vaizdus ir charakterius. Taip pat b\xc5\xabna ir siu\xc5\xbeeto neturin\xc4\x8di\xc5\xb3 balet\xc5\xb3._NEWLINE_Pagal ritmo taisykles \xc5\xa1ok\xc4\x97jai kei\xc4\x8dia savo viet\xc4\x85, kaitalioja \xc4\xafvairias savo k\xc5\xabno linij\xc5\xb3 kombinacijas, t. y. atlieka pas arba priima pozas. Balete \xc5\xa1i\xc5\xb3 galim\xc5\xb3 pas ir priima poz\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius nors ir labai didelis, ta\xc4\x8diau yra ribotas tam tikrais estetikos, pusiausvyros ir tikslingumo nuostatais, susiformavusiais pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 klasicizmo laikais. Pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1ki \xc5\xa1uoli\xc5\xb3 ir \xc5\xbeingsneli\xc5\xb3 pavadinimai vartojami dar ir dabar. \xc5\xa0i\xc5\xb3 nuostat\xc5\xb3 prisilaikantis baletas vadinamas klasikiniu, o XX a. prad\xc5\xbeioje atsirad\xc4\x99s \xc5\xa1i\xc5\xb3 nuostat\xc5\xb3 nesilaikantis baletas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 laisvuoju arba plasti\xc5\xa1kuoju._NEWLINE_Balet\xc4\x85 atlieka baleto trup\xc4\x97, sudaryta i\xc5\xa1 baleto aktori\xc5\xb3. Baleto pastatyme dalyvauja libreto sudarytojas, kuris duoda baleto veiksmui tem\xc4\x85 ir siu\xc5\xbeet\xc4\x85; kompozitorius, suk\xc5\xabr\xc4\x99s muzik\xc4\x85, suteikia bendr\xc4\x85 ton\xc4\x85, nurodo \xc5\xa1okio pob\xc5\xabd\xc4\xaf, stili\xc5\xb3, atvaizduoja bendr\xc4\x85 nuotaik\xc4\x85; dailininkas u\xc5\xbesiima dekoracijomis ir kostiumais; baletmeisteris kuria pa\xc4\x8dias judesi\xc5\xb3 formas. Baleto muzika paprastai turi ai\xc5\xa1ki\xc4\x85 ritmik\xc4\x85, patogi \xc5\xa1okiui ir suprantama atvaizdavimui, judesiai esteti\xc5\xa1ki ir ry\xc5\xa1k\xc5\xabs, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iek tiek schemati\xc5\xa1ki ir s\xc4\x85lyginiai.\n_START_SECTION_\nBaleto atsiradimas\n_START_PARAGRAPH_\nBaleto pradmenis galima rasti Senov\xc4\x97s Egipto \xc5\xa1ventuosiuose \xc5\xa1okiuose. Indijoje, Siame ir kitur Azijoje iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 i\xc5\xa1liko mistinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio \xc5\xa1ventieji \xc5\xa1okiai. Indijoje ir Pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Azijoje gyvuoja lig\xc5\xa1iol vietos klasikini\xc5\xb3 \xc5\xa1oki\xc5\xb3 stiliai tradicijos: Bharatanatjamas (Piet\xc5\xb3 Indijos Tamilnado valstija), Odissi (Orisos valstija), Vajang orangas (Indonezija), Tailando ir Kambod\xc5\xbeos r\xc5\xabm\xc5\xb3 baletas ir kt. Senov\xc4\x97s Graikijoje (i\xc5\xa1 dalies ir Romoje) \xc5\xa1okiai tur\xc4\x97jo religin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s, jie buvo susij\xc4\x99 su \xc4\xafvairiomis kulto apeigomis ar lyd\xc4\x97jo tragedij\xc5\xb3 ir komedij\xc5\xb3 vaidinimus, neb\xc5\xabtinai b\xc5\xabdami glaud\xc5\xbeiai susij\xc4\x99 su bendru veiksmu. Rom\xc4\x97nams buvo \xc5\xbeinomi ir vynuogi\xc5\xb3 surinkimo \xc5\xa1vent\xc4\x97s \xc5\xa1okiai, skirti Bakcho garbei. Prie maldykl\xc5\xb3 da\xc5\xbenai buvo i\xc5\xa1tisi \xc5\xa1ok\xc4\x97j\xc5\xb3 b\xc5\xabriai. Romos imperijai \xc5\xbelugus \xc5\xa1okio menas apmir\xc4\x97 t\xc5\xabkstan\xc4\x8diui met\xc5\xb3 ir atgim\xc4\x97 XV a. pabaigoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVI a., jau nebe kaip mistinis veiksmas, o kaip vaidinimas._NEWLINE_Artimas dabartiniam supratimui baletas atsirado Italijoje Renesanso epochos metu (XVI a.) ir prad\xc5\xbeioje buvo bendro veiksmo ir nuotaikos siejama \xc5\xa1oki\xc5\xb3 scena operoje. Pirmuoju pasaulieti\xc5\xa1kuoju baletu laikomas spektaklis 1489\xc2\xa0m. pastatytas Milano kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio ir Izabel\xc4\x97s Aragoniet\xc4\x97s vestuvi\xc5\xb3 proga. Tai buvo dvaro i\xc5\xa1kilm\xc4\x97s su eisenomis, muzika, \xc5\xa1okiais ir \xc5\xbeaidimais. Nuo to laiko baletas pasidar\xc4\x97 dvaro gyvenimo elementu, lydin\xc4\x8diu i\xc5\xa1kilmes, turnyrus ir pan. Balete atsiranda alegorini\xc5\xb3 ir mitologini\xc5\xb3 motyv\xc5\xb3, \xc5\xa1oki\xc5\xb3 judesiai l\xc4\x97ti, smulk\xc5\xabs ir ne\xc4\xafvair\xc5\xabs._NEWLINE_I\xc5\xa1 Italijos patek\xc4\x99s \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85, baletas tapo i\xc5\xa1kilmingu prabangiu reginiu. 1581\xc2\xa0m. Kotrynos Medi\xc4\x8di kapelmeisteris Baltasarini pastat\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf balet\xc4\x85 Pranc\xc5\xabzijoje \xe2\x80\x9eCirc\xc4\x97ja ir jos nimfos\xe2\x80\x9c. Pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 balet\xc5\xb3 muzikin\xc4\xaf pagrind\xc4\x85 sudar\xc4\x97 liaudies ir dvaro \xc5\xa1okiai. Baletas buvo grynai karaliaus dvaro pramoga, jame dalyvavo dvari\xc5\xa1kiai, netgi karaliai. Baleto \xc5\xa1ok\xc4\x97jai buvo tik vyrai su \xc4\xafvairiomis kauk\xc4\x97mis. Kostiumai buvo i\xc5\xa1taigingi ir var\xc5\xbeantys judesius, jokios technikos nebuvo._NEWLINE_XVII a. antroje pus\xc4\x97je atsirado nauji teatro \xc5\xbeanrai, pvz., komedija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 baletas, opera\xc2\xa0\xe2\x80\x93 baletas, kuriuose svarbus vaidmuo skiriamas baleto muzikai ir bandoma j\xc4\x85 dramatizuoti. Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 balete susiformavo savos tradicijos ir tipi\xc5\xa1kos savyb\xc4\x97s: balet\xc4\x85 sudar\xc4\x97 \xc5\xa1okiai, lydimi eil\xc4\x97ra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 deklamavimo ir dainavimo; \xc5\xa1okiai skirstomi \xc4\xaf groteskinius pantomiminius \xc4\xafvairi\xc5\xb3 persona\xc5\xbe\xc5\xb3 pasirodymus (tai atliko profesional\xc5\xabs aktoriai) ir dekoratyvinius grynai choreografinius \xc5\xa1okius, sudaromos sekant geotrinius pie\xc5\xa1inius (juos atliko dvari\xc5\xa1kiai)._NEWLINE_Savaranki\xc5\xa1ka sceninio meno \xc5\xa1aka baletas tapo tik XVIII a. antroje pus\xc4\x97je, po pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 baletmeisterio J. G. Noverre reform\xc5\xb3. Noverre (1727\xe2\x80\x931810\xc2\xa0m.) atskyr\xc4\x97 balet\xc4\x85 nuo operos, sujung\xc4\x99s j\xc4\xaf su antikine pantomima. Jo pastatytoje operoje \xe2\x80\x9eMed\xc4\x97ja ir Jasonas\xe2\x80\x9c artistas Vesteris pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 i\xc5\xa1\xc4\x97jo \xc4\xaf scen\xc4\x85 be kauk\xc4\x97s. Noverre steng\xc4\x97si sujungti dail\xc4\x99, muzik\xc4\x85, choreografij\xc4\x85, technikos ir \xc5\xa1viesos efektus \xc4\xaf vientis\xc4\x85 dramati\xc5\xa1k\xc4\x85 spektakl\xc4\xaf. Jo knyga \xe2\x80\x9eLai\xc5\xa1kai apie \xc5\xa1ok\xc4\xaf\xe2\x80\x9c svarbia laikoma iki \xc5\xa1iol. Noverre \xc4\xaftakoje Pary\xc5\xbeiuje sukurta pirmoji \xc5\xa1oki\xc5\xb3 akademija. Baleto centru tampa Pary\xc5\xbeius, kiti kra\xc5\xa1tai juo sek\xc4\x97._NEWLINE_Besirutuliojant ital\xc5\xb3 ir pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 operai, baletas per\xc4\x97jo \xc4\xaf miesto operos teatro scen\xc4\x85, bet \xc4\x8dia tapo tik operos ir dramos papuo\xc5\xa1alu (Moljero komedijos). Kompozitorius ir dramaturgas Quilnault 1681\xc2\xa0m. balete \xe2\x80\x9eMeil\xc4\x97s triumfas\xe2\x80\x9c pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc4\xaftrauk\xc4\x97 4 moteris balerinas.\n_START_SECTION_\nTolimesn\xc4\x97 baleto raida\n_START_PARAGRAPH_\nTolimesn\xc4\x97 baleto raida ir suklet\xc4\x97jimas vyko romantizmo epochoje. Romanti\xc5\xa1kasis XIX a. \xc4\xaf pirm\xc4\x85j\xc4\xaf plan\xc4\x85 i\xc5\xa1kelia moter\xc4\xaf, \xc5\xa1velnum\xc4\x85, svajon\xc4\x99 ir jausm\xc4\x85. XVIII a. pabaigoje baleto kostiumas tapo \xc5\xbeymiai lengvesniu ir laisvesniu, o tai prisid\xc4\x97jo prie \xc5\xa1okio technikos vystymosi. Atsirado triko, trumput\xc4\x97 tiulio suknel\xc4\x97, atlaso batukai su kietais pir\xc5\xa1tagaliais. Heroji\xc5\xa1ki ir alegori\xc5\xa1ki siu\xc5\xbeetai pakei\xc4\x8diami pasaka; atsiranda \xc5\xa1okis \xe2\x80\x9epointes\xe2\x80\x9c (pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 galais), kuris lyg pakelia \xc5\xa1ok\xc4\x97j\xc4\x85 nuo viso \xc5\xbeemi\xc5\xa1ko. \xc5\xa0ok\xc4\xaf ant pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 gal\xc5\xb3 kaip i\xc5\xa1rai\xc5\xa1kos priemon\xc4\x99 pirmoji panaudojo M. Taglioni. \xc5\xa0okis tapo gyvesnis, atsirado pol\xc4\x97kiai, \xc5\xa1uoliai ir lyri\xc5\xa1ki \xc5\xa1okiai, kuriais ypatingai i\xc5\xa1gars\xc4\x97jo M. Taglioni (1804\xe2\x80\x931884\xc2\xa0m.) ir charakteringi \xc5\xa1okiai, i\xc5\xa1garsinti Fanny Elsler (1810\xe2\x80\x931884\xc2\xa0m.)._NEWLINE_Kartu su baleto dramatizacija vyst\xc4\x97si ir baleto muzika. Romatizmas \xc4\xafsitvirtina Adolphe Charles Adam baletuose \xe2\x80\x9e\xc5\xbdizel\xe2\x80\x9c (1841\xc2\xa0m.) ir \xe2\x80\x9eKorsaras\xe2\x80\x9c (1856\xc2\xa0m.). L. Delibo baletai \xe2\x80\x9eKopelija\xe2\x80\x9c (1870\xc2\xa0m.) ir \xe2\x80\x9eSilvija\xe2\x80\x9c (1876\xc2\xa0m.) laikomi pirmaisiais simfonizuotais baletais. Tuo pa\xc4\x8diu atsirado tendencija supaprastinti baleto muzik\xc4\x85, kuri turinti b\xc5\xabti melodinga, ai\xc5\xa1kios ritmikos, skirta tik \xc5\xa1okio palaikymui._NEWLINE_XIX a. antrojoje pus\xc4\x97je baleto centras persikel\xc4\x97 \xc4\xaf Italij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau itali\xc5\xa1koji mokykla paplito neilgam. Nauj\xc4\x85 impuls\xc4\x85 baletui suteik\xc4\x97 Rusijos baleto mokykla.'