b'\n_START_ARTICLE_\n1946 m. Pranc\xc5\xabzijos Konstitucija\n_START_SECTION_\nPri\xc4\x97mimo aplinkyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPo hitlerin\xc4\x97s Vokietijos sutriu\xc5\xa1kinimo 1945 spalio referendumas atmet\xc4\x97 Tre\xc4\x8diosios respublikos konstitucini\xc5\xb3 \xc4\xafstatym\xc5\xb3 atk\xc5\xabrim\xc4\x85, ta\xc4\x8diau nebuvo vieningos nuomon\xc4\x97s, kuo juos pakeisti. De\xc5\xa1inieji siek\xc4\x97 tvirtos vykdomosios vald\xc5\xbeios, kairieji si\xc5\xabl\xc4\x97 vald\xc5\xbei\xc4\x85 sutelkti parlamento rankose, vykdom\xc4\x85j\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85 perduoti jo i\xc5\xa1rinktam komitetui. Specialiai konstitucijos pri\xc4\x97mimui i\xc5\xa1rinktas Steigiamasis susirinkimas, kuriame daugum\xc4\x85 tur\xc4\x97jo kairieji, pateik\xc4\x97 referendumui konstitucijos projekt\xc4\x85, i\xc5\xa1k\xc4\x97lus\xc4\xaf politin\xc4\x99 parlamento svarb\xc4\x85, ta\xc4\x8diau jis buvo atmestas. Naujos sud\xc4\x97ties Steigiamasis susirinkimas labiau kompromisin\xc4\xaf konstitucijos variant\xc4\x85 pri\xc4\x97m\xc4\x97 1946 rugs\xc4\x97j\xc4\xaf, o referendumas jam pritar\xc4\x97 spal\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nValstybin\xc4\x97 santvarka\n_START_PARAGRAPH_\nRespublika.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamoji vald\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nDvej\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 parlamentas \xe2\x80\x93 Nacionalinis susirinkimas ir Respublikos taryba. Abeji r\xc5\xabmai turi \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidybos teis\xc4\x99, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s n\xc4\x97ra lygiateisiai, Nacionalinis susirinkimas turi auk\xc5\xa1tesn\xc4\x99 gali\xc4\x85: jam pavesta leisti \xc4\xafstatymus, ratifikuoti tarptautines sutartis, pritarti vyriausybei ar reik\xc5\xa1ti nepasitik\xc4\x97jim\xc4\x85 ja. Respublikos taryba yra konsultacinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio r\xc5\xabmai, ji per du m\xc4\x97nesius gali pareik\xc5\xa1ti i\xc5\xa1vad\xc4\x85 d\xc4\x97l Nacionaliniame susirinkime priimto \xc4\xafstatymo. J\xc4\x85 pateikus, \xc4\xafstatymai turi b\xc5\xabti pakartotinai svarstomi Nacionaliniame susirinkime, kitaip jie \xc4\xafsigalioja._NEWLINE_\xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamosios vald\xc5\xbeios rinkim\xc5\xb3 tvarka: Abeji r\xc5\xabmai renkami visuotiniais lygiais rinkimais slaptu balsavimu proporcine rinkim\xc5\xb3 sistema. Nacionalinis susirinkimas renkamas tiesioginiais rinkimais 5 m., Respublikos taryba \xe2\x80\x93 netiesioginiais rinkimais miest\xc5\xb3 ir municipalini\xc5\xb3 taryb\xc5\xb3 6 m., pus\xc4\x99 nari\xc5\xb3 atnaujinant kas treji metai. Rinkti gal\xc4\x97jo abiej\xc5\xb3 ly\xc4\x8di\xc5\xb3 pilname\xc4\x8diai pilie\xc4\x8diai.\n_START_SECTION_\nVykdomoji vald\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nVykdomoji vald\xc5\xbeia priklaus\xc4\x97 Ministr\xc5\xb3 tarybai, jos primininkui pavedama u\xc5\xbetikrinti \xc4\xafstatym\xc5\xb3 \xc4\xafgyvendinim\xc4\x85, vadovauti ginkluotosioms paj\xc4\x97goms. Ministr\xc5\xb3 taryba atsakinga Nacionaliniam susirinkimui. Atitinkamo ministro kontrasignacijos reikia kiekvienam prezidento i\xc5\xa1leistam aktui. Prezidentas buvo valstyb\xc4\x97s vadovas, jam pavesta pasira\xc5\xa1yti ir ratifikuoti tarptautines sutartis, skelbti \xc4\xafstatymus, reikalauti juos per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti, si\xc5\xablyti Ministr\xc5\xb3 tarybos pirmininko kandidat\xc5\xabr\xc4\x85. 1954 m. Ministr\xc5\xb3 tarybos pirmininkas d\xc4\x97l ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 nestabilios vyriausyb\xc4\x97s veiklos gavo nauj\xc5\xb3 \xc4\xafgaliojim\xc5\xb3: gal\xc4\x97jo paleisti Nacionalin\xc4\xaf susirinkim\xc4\x85, sunkiau tapo pareik\xc5\xa1ti nepasitik\xc4\x97jim\xc4\x85 vyriausybe._NEWLINE_\xc4\xaestatym\xc5\xb3 vykdomosios vald\xc5\xbeios rinkimas: Prezidentas, kaip ir Tre\xc4\x8diojoje respublikoje, renkamas abej\xc5\xb3 parlament\xc5\xb3 bendrame pos\xc4\x97dyje 7 m. su teise vien\xc4\x85kart b\xc5\xabti perrinktu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdmogaus teisi\xc5\xb3 \xc4\xaftvirtinimas\n_START_PARAGRAPH_\nPreambul\xc4\x97je patvirtinamos 1789 m. deklaracijoje nurodytas \xc5\xbemogaus ir pilie\xc4\x8dio teis\xc4\x97s, papildant jas naujomis, tapusiomis b\xc5\xabtinomis teis\xc4\x97mis: tai ekonomin\xc4\x97s, politin\xc4\x97s, socialin\xc4\x97s teis\xc4\x97s. Skelbiama ly\xc4\x8di\xc5\xb3 lygyb\xc4\x97, politinio prieglobs\xc4\x8dio persekiojamiesiems suteikimas, teis\xc4\x97 dirbti ir gauti pareigas, jungtis \xc4\xaf profs\xc4\x85jungas, dalyvauti kolektyvini\xc5\xb3 darbo sutar\xc4\x8di\xc5\xb3 sistemoje, nemokamo mokslo, sveikatos apsaugos garantijos, nacionalinio turto pavertimas visuomenine nuosavybe. Taip pat atsisakyta kariauti u\xc5\xbekariavimo tikslais.'