b'\n_START_ARTICLE_\nKofta\n_START_PARAGRAPH_\nKofta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 patiekalas, gaminamas i\xc5\xa1 maltos m\xc4\x97sos (da\xc5\xbeniausiai avienos ar jautienos). Jis yra paplit\xc4\x99s didel\xc4\x97je dalyje Azijos, pirmiausia Artim\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3 virtuv\xc4\x97se, taip pat pietrytin\xc4\x97je Europoje (Balkan\xc5\xb3 virtuv\xc4\x97se), Indijoje.\n_START_SECTION_\nPavadinimai ir etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPavadinimas kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 persi\xc5\xa1ko \xc5\xbeod\xc5\xbeio kuftan (\xda\xa9\xd9\x88\xd9\x81\xd8\xaa\xd9\x86), kas rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9emalti, trinti\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Skirtingose \xc5\xa1alyse kofta vadinama \xc5\xa1iek tiek skirtingais pavadinimais: pers. kiufta, ar. kufta (\xd9\x83\xd9\x81\xd8\xaa), turk. k\xc3\xb6fte, azer. k\xc3\xbcft\xc9\x99, arm. kyufta (\xd6\x84\xd5\xb5\xd5\xb8\xd6\x82\xd6\x86\xd5\xa9\xd5\xa1), bosn., serb. \xd1\x9b\xd1\x83\xd1\x84\xd1\x82a, kroa. \xc4\x87ufta, bulg. \xd0\xba\xd1\x8e\xd1\x84\xd1\x82\xd0\xb5, mak. \xd1\x9c\xd0\xbe\xd1\x84\xd1\x82\xd0\xb5, gr. keftes, rum. chiftea, alb. qofte,_NEWLINE_hin. kofta ir t. t.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPatiekalas jau minimas seniausiuose arab\xc5\xb3 \xc5\xa1altiniuose, kur apra\xc5\xa1oma, kaip avienos far\xc5\xa1as formuojamas \xc4\xaf apelsino dyd\xc5\xbeio rutuliukus ir aptepamas kiau\xc5\xa1inio baltymu. Koftos paplito visose Islamo virtuv\xc4\x97se, o Osman\xc5\xb3 imperijoje per turki\xc5\xa1k\xc4\x85 virtuv\xc4\x99 pasiek\xc4\x97 ir Balkanus. Ma\xc5\xbedaug tuo metu Safavidai perdav\xc4\x97 koftos tradicijas \xc4\xaf Indij\xc4\x85.'