b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Orff\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKarlas Orfas Bavarijos akademijos (1950) ir \xc5\xa0v. Cecilijos akademijos Romoje (1957) narys. Kurti prad\xc4\x97jo b\xc5\xabdamas gimnazistas; 1913-1914 m. studijavo Miucheno muzikos akademijoje pas A. Beer\xc4\x85-Walbrunn\xc4\x85 ir H. Zilcher\xc4\xaf, 1921-22 pas H. Kaminsky._NEWLINE_1924 m. su D. Gunther \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Gimnastikos, \xc5\xa1okio ir muzikos mokykl\xc4\x85. Joje \xc4\xafgyta patirtis tapo Karlo Orfo muzikin\xc4\x97s pedagogin\xc4\x97s sistemos pagrindu. Vaikai buvo mokomi kolektyvinio muzikavimo - dainuoti, improvizuoti ir groti papras\xc4\x8diausiais mu\xc5\xa1amaisiais muzikos instrumentais. Su fortepijono meistru K. Maendleriu Orfas suk\xc5\xabr\xc4\x97 instrument\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf, vadinam\xc4\x85 "Orffo orkestru", skirt\xc4\x85 muzikiniam ugdymui. 1930-1935 pasirod\xc4\x97 5 dali\xc5\xb3 pedagoginis veikalas "Orff-Schulwerk" ("Orffo muzika mokyklai", su G. Keetman, 5d., II redakcija 1950-1954)._NEWLINE_1930-1933 buvo Miuncheno Bacho draugijos dirigentas._NEWLINE_1950-1960 vadovavo kompozicijos klasei Miuncheno auk\xc5\xa1tojoje muzikos mokykloje._NEWLINE_1961 vadovavo Zalcburgo Mozarteumo akademijoje \xc4\xafkurtam Orffo institutui. \xc5\xa0io instituto tikslas skleid\xc5\xbeiant Karlo Orfo muzikinio ugdymo sistem\xc4\x85, r\xc5\xabpintis vaik\xc5\xb3 ir jaunimo meniniu lavinimu. Institutas leido specialius metinius rinkinius._NEWLINE_1972 Miuncheno universitetas jam suteik\xc4\x97 garb\xc4\x97s daktaro vard\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabryba\n_START_PARAGRAPH_\nVisi brand\xc5\xabs Karlo Orfo k\xc5\xabriniai, pradedant pirm\xc4\x85ja scenine kantata "Carmina Burana" (1937), kurioje i\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97jo kompozitoriaus individualus brai\xc5\xbeas, pagr\xc4\xafsti papras\xc4\x8diausiais muzikos pl\xc4\x97tros b\xc5\xabdais, vyraujan\xc4\x8diais mu\xc5\xa1am\xc5\xb3j\xc5\xb3 tembrais, ostinato ritmu, diatonin\xc4\x97mis lakoni\xc5\xa1komis temomis, paprasta harmonija. \xc4\xaetakos tur\xc4\x97jo C. Monteverdi, J.S. Bacho, H. Schutzo, C. Debussy, A. Schoenbergo, ir kit\xc5\xb3 kompozitori\xc5\xb3 k\xc5\xabryba, bet daugiausia - Igorio Stravinskio muzika, ypa\xc4\x8d jo ritmo samprata. Karlo Orfo k\xc5\xabriniuose galima \xc4\xaf\xc5\xbevelgti jo pedagogikos id\xc4\x97j\xc5\xb3 - muzikos, kalbos ir jud\xc4\x97jimo - sintez\xc4\x99; kuri b\xc5\xabdinga ankstyvosioms muzikos aprai\xc5\xa1koms ir formoms. Kompozitoriaus muzika kupina gyvyb\xc4\x97s ir vitali\xc5\xa1kumo, ry\xc5\xa1kaus pagoni\xc5\xa1kumo, joje vyrauja k\xc5\xabni\xc5\xa1kasis pradas. Labai svarb\xc5\xabs paties autoriaus sukurti arba parinkti tekstai, para\xc5\xa1yti bavari\xc5\xa1ku dialektu, v\xc4\x97lyv\xc4\x85ja lotyn\xc5\xb3, sen\xc4\x85ja vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ar pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 kalba. Po II pasaulinio karo Orfo muzika tapo \xc5\xbeinoma daugelio \xc5\xa1ali\xc5\xb3 klausytojams, o "Orff-schulwerk" buvo i\xc5\xa1verstas \xc4\xaf keliasde\xc5\xa1imt pasaulio kalb\xc5\xb3._NEWLINE_\xc5\xbdymiausias Karlo Orfo k\xc5\xabrinys Carmina Burana. K\xc5\xabrinys Dalis O Fortuna i\xc5\xa1 pastarojo i\xc5\xa1laik\xc4\x97 savo populiarum\xc4\x85 iki dabartini\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 ir laikomas Orfo k\xc5\xabrybos \xc5\xa1edevru.'