b'\n_START_ARTICLE_\nDendroklimatologija\n_START_PARAGRAPH_\nDendroklimatologija (gr. dendron\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9emedis\xe2\x80\x9c)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mokslas apie praeities klimato nustatym\xc4\x85 pagal med\xc5\xbeio rievi\xc5\xb3 stor\xc4\xaf ir strukt\xc5\xabr\xc4\x85. Pradin\xc4\x99 informacij\xc4\x85 apie med\xc5\xbei\xc5\xb3 rieves sudaro metinio prieaugio riev\xc4\x97s storis, ankstyvosios ir v\xc4\x97lyvosios medienos santykis bei medienos tankis. Dendroklimatologiniuose tyrimuose naudojami \xc4\xafvairiose platumose augan\xc4\x8di\xc5\xb3 med\xc5\xbei\xc5\xb3 m\xc4\x97giniai. Ta\xc4\x8diau nema\xc5\xbeai studij\xc5\xb3 tyr\xc4\x97 vidutini\xc5\xb3 platum\xc5\xb3 mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 med\xc5\xbei\xc5\xb3 skerspj\xc5\xabvius, kuriuose ry\xc5\xa1kiai matomi vientisi per vis\xc4\x85 skerspj\xc5\xabvio perimetr\xc4\x85 nusit\xc4\x99siantys \xc5\xa1viesesni ir tamsesni ruo\xc5\xbeeliai. Tai rodo sezonin\xc4\xaf med\xc5\xbeio mas\xc4\x97s prieaug\xc4\xaf, kur\xc4\xaf generuoja meristeminiai audiniai med\xc5\xbeio brazde (kambyje). Metin\xc4\xaf priaug\xc4\xaf \xc5\xbeyminti riev\xc4\x97 sudaryta i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ankstyvosios ir v\xc4\x97lyvosios medienos._NEWLINE_Ankstyvoji mediena susideda i\xc5\xa1 didesni\xc5\xb3 plonasieni\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, d\xc4\x97l to \xc5\xa1is sluoksnis neretai b\xc5\xabna \xc5\xa1viesesn\xc4\x97s spalvos nei v\xc4\x97lyvoji mediena. Tuo tarpu pastaroji sudaryta i\xc5\xa1 tankiau i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi\xc5\xb3 storasieni\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, d\xc4\x97l ko \xc5\xa1is sluoksnis da\xc5\xbenai yra tamsesnis. Taigi \xc5\xa1ie du sluoksniai sudaro metin\xc4\xaf prieaug\xc4\xaf arba metin\xc4\x99 riev\xc4\x99. Kiekvienos riev\xc4\x97s vidutinis plotis yra daugelio kintam\xc5\xb3j\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3 funkcija, t. y. med\xc5\xbeio r\xc5\xab\xc5\xa1is, am\xc5\xbeius, kaupiam\xc5\xb3 maisto med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 prieinamumas pa\xc4\x8diame organizme ir dirvo\xc5\xbeemyje bei \xc4\xafvair\xc5\xabs klimatiniai faktoriai (saul\xc4\x97s \xc5\xa1viesa, krituliai, temperat\xc5\xabra, v\xc4\x97jo greitis, dr\xc4\x97gm\xc4\x97 bei \xc5\xa1i\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3 pasiskirstymas met\xc5\xb3 eigoje).\n_START_SECTION_\nDendroklimatologijos istorija\n_START_PARAGRAPH_\nDendroklimatologijos mokslo prad\xc5\xbeia siejama su dendrochronologijos mokslo prad\xc5\xbeia. Dendrochronologijos moksl\xc4\x85 i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo JAV astronomas A. E. Douglass, kuris 1937\xc2\xa0m. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 med\xc5\xbei\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 tyrimo laboratorij\xc4\x85 Arizonos Universitete. Taip pat jis pirmasis prad\xc4\x97jo tirti Saul\xc4\x97s d\xc4\x97mi\xc5\xb3 aktyvumo ry\xc5\xa1\xc4\xaf su li\xc5\xabtimis. Europoje dendroklimatologija prad\xc4\x97ta taikyti jau XVIII a. Lietuvoje pirmieji dendrochronologiniai tyrimai buvo atlikti 1953\xc2\xa0m. T. Bitvinsko Bir\xc5\xbe\xc5\xb3 girios juodalksnynuose. I\xc5\xa1samesni dendrochronologiniai tyrimai prasid\xc4\x97jo 1968\xc2\xa0m. Botanikos instituto Floros ir geobotanikos sektoriuje \xc4\xafsteigus dendroklimatochronologijos grup\xc4\x99, kurios pagrindu v\xc4\x97liau buvo \xc4\xafkurta dendroklimatochronologijos laboratorija. \xc5\xa0iuo metu dendrochronologiniai tyrimai Lietuvoje daugiausiai atliekami VDU Gamtos moksl\xc5\xb3 fakulteto Aplinkos tyrimo centro Dendroklimatologijos ir radiometrijos grup\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nM\xc4\x97gini\xc5\xb3 rinkimas\n_START_PARAGRAPH_\nPradedant dendroklimatologinius tyrimus svarbu tinkamai pasirinkti med\xc5\xbeius, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 bus imami m\xc4\x97giniai. Paprastai m\xc4\x97giniai imami i\xc5\xa1 med\xc5\xbei\xc5\xb3 augan\xc4\x8di\xc5\xb3 vietov\xc4\x97se, kur patiriamas temperat\xc5\xabros ar krituli\xc5\xb3 stresas. Tokiu atveju med\xc5\xbeiai yra jautresni klimato poky\xc4\x8diams. Pavyzd\xc5\xbeiui, jei med\xc5\xbeiai auga lygiose vietov\xc4\x97se, kur gausu gruntinio vandens, med\xc5\xbei\xc5\xb3 prieaugis n\xc4\x97ra labai veikiamas klimato, tod\xc4\x97l rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8diai ma\xc5\xbeai kinta ir jie yra nereprezentatyv\xc5\xabs. Tai gali b\xc5\xabti taikoma ir platesniu mastu. Pavyzd\xc5\xbeiui, med\xc5\xbeiai augantys semiaridin\xc4\x97se srityse yra priklausomi nuo vandens, tod\xc4\x97l metiniuose rievi\xc5\xb3 prieaugiuose matoma \xc5\xa1\xc4\xaf veiksn\xc4\xaf apib\xc5\xabdinan\xc4\x8di\xc5\xb3 rodikli\xc5\xb3 kaita (t. y. krituliai), o med\xc5\xbeiai augantys ties med\xc5\xbei\xc5\xb3 riba yra jautresni temperat\xc5\xabros poky\xc4\x8diams, tod\xc4\x97l pagal juos nustatoma temperat\xc5\xabr\xc5\xb3 kaita. I\xc5\xa1 med\xc5\xbei\xc5\xb3 m\xc4\x97giniai paimami specialu gr\xc4\x85\xc5\xbetu, po to medienos kolon\xc4\x97l\xc4\x97s tiriamos mikroskopu. Rievi\xc5\xb3 plotis nustatomas 0,01\xc2\xa0mm tikslumu.\n_START_SECTION_\nKry\xc5\xbeminis arba persidengiantis datavimas\n_START_PARAGRAPH_\nDendrokliamtiniuose tyrimuose gali b\xc5\xabti naudojami ir senovini\xc5\xb3 medini\xc5\xb3 pastat\xc5\xb3 r\xc4\x85stai, archeologiniai mediniai radiniai, pelk\xc4\x97se bei vandens telkiniuose u\xc5\xbesikonservav\xc4\x99 med\xc5\xbeiai. Nusta\xc4\x8dius j\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 sudaromos dendroskal\xc4\x97s, kuriomis remiantis galima apytiksliai rekonstruoti klimato s\xc4\x85lygas per pastaruosius 1000-10000\xc2\xa0m. Sudarant dendroskales atliekamas kry\xc5\xbeminis arba persidengiantis datavimas. Jis atliekamas lyginant skirtingo am\xc5\xbeiaus med\xc5\xbei\xc5\xb3 rieves ir ie\xc5\xa1kant sutampan\xc4\x8di\xc5\xb3 atvej\xc5\xb3, kurie leid\xc5\xbeia sinchronizuoti datas._NEWLINE_\xc5\xa0iai u\xc5\xbeduo\xc4\x8diai \xc4\xafvykdyti reikalingas didelis kruop\xc5\xa1tumas, kadangi retkar\xc4\x8diais med\xc5\xbeiai vegetacijos periodu i\xc5\xa1augina netikr\xc4\x85 riev\xc4\x99 arba tarpinius augimo \xc5\xbeiedus, kurie gali b\xc5\xabti supainiojami su tikruoju ankstyvosios/v\xc4\x97lyvosios medienos per\xc4\x97jimu. Be to, ekstremaliomis klimatin\xc4\x97mis s\xc4\x85lygomis med\xc5\xbeiai gali ir nei\xc5\xa1auginti naujo medienos sluoksnio arba jis gali b\xc5\xabti nepilnai susidar\xc4\x99s ar toks plonas, jog prakti\xc5\xa1kai tampa ne\xc4\xafmanoma atskirti nuo gretimo v\xc4\x97lyvosios medienos sluoksnio. Tokiomis aplinkyb\xc4\x97mis klimatini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 koreliacija ir rekonstrukcija yra negalima, taigi atsargus ir kruop\xc5\xa1tus atskir\xc5\xb3 m\xc4\x97gini\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 kry\xc5\xbeminis datavimas yra labai svarbus. Procesas vyksta lyginant rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio sekas kiekviename m\xc4\x97ginyje, stengiantis, kad atskir\xc5\xb3 m\xc4\x97gini\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio svyravimams b\xc5\xabdingos savyb\xc4\x97s sutapt\xc5\xb3. Pasiekus \xc5\xa1\xc4\xaf tiksl\xc4\x85 tampa nesunku atskirti netikr\xc4\x85 arba visai nesusiformavusi\xc4\x85 metin\xc4\x99 riev\xc4\x99._NEWLINE_Med\xc5\xbeio riev\xc4\x97s kry\xc5\xbeminis datavimas i\xc5\xa1siskiria i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 paleoklimatini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 metod\xc5\xb3 tuo, kad datuojant skirtingus med\xc5\xbei\xc5\xb3 m\xc4\x97ginius galima nustatyti absoliut\xc5\xb3 j\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3. Tokia metodo savyb\xc4\x97 i\xc5\xa1skiria j\xc4\xaf i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 paleoklimatini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 metod\xc5\xb3, tirian\xc4\x8di\xc5\xb3 ledo kernus, e\xc5\xbeero nuos\xc4\x97das, koral\xc5\xb3 metinius augimo \xc5\xbeiedus, urvuose susidariusius nuos\xc4\x97dinius sluoksnius ir kt., tuo, kad pastaruosiuose duomen\xc5\xb3 lyginamosios replikacijos ir daugelio paimt\xc5\xb3 m\xc4\x97gini\xc5\xb3 i\xc5\xa1 skirting\xc5\xb3 teritorij\xc5\xb3 kry\xc5\xbeminis datavimas retai kada yra \xc4\xafmanomas. D\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties toki\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 datavimas labai da\xc5\xbenai yra nepatikimas, palyginus su dendroklimatin\xc4\x97mis studijomis.\n_START_SECTION_\nStandartizavimas\n_START_PARAGRAPH_\nEsant vienodoms klimatin\xc4\x97ms s\xc4\x85lygoms, ta\xc4\x8diau skirtingiems med\xc5\xbei\xc5\xb3 am\xc5\xbeiams, rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8diai yra skirtingi. Tokiu atveju vykdomas standartizavimas, kurio metu pa\xc5\xa1alinama augimo funkcija. \xc5\xa0io proceso metu rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio ar tankio duomenys yra perskai\xc4\x8diuojami \xc4\xaf indeksus, kurie gali b\xc5\xabti tarpusavyje lyginami. Standartizavimas gali b\xc5\xabti atliekamas kiekvienam m\xc4\x97giniui atskirai arba suvidurkintiems keli\xc5\xb3 m\xc4\x97gini\xc5\xb3 duomenims.\n_START_SECTION_\nKalibravimas\n_START_PARAGRAPH_\nKalibravimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai procesas, kurio metu med\xc5\xbei\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio ar tankio (po standartizavimo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 indeks\xc5\xb3) kaita yra siejama su klimato faktori\xc5\xb3 kaita. Pirmiausia yra nustatoma kokie klimato rodikliai gal\xc4\x97jo daryti \xc4\xaftak\xc4\x85 rievi\xc5\xb3 prieaugiui. Tam naudojamos regresijos lygtys, leid\xc5\xbeian\xc4\x8dios atrasti, kuri\xc5\xb3 m\xc4\x97nesi\xc5\xb3 ir kokie klimato duomenys geriausiai koreliuoja su rievi\xc5\xb3 prieaugio duomenimis. Atradus geriausia ry\xc5\xa1\xc4\xaf, galima rekonstruoti nustatyto klimato rodiklio kait\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcijos patikrinimas\n_START_PARAGRAPH_\nVienas i\xc5\xa1 esmini\xc5\xb3 etap\xc5\xb3 dendroklimatin\xc4\x97je analiz\xc4\x97je yra patikrinti paleoklimato rekonstrukcij\xc4\x85. Tikrinimas atliekamas dviem b\xc5\xabdais. Pirmas, kai gauti duomenys lyginami su ilgalaikiais, tos pa\xc4\x8dios teritorijos instrumentiniais duomenimis. Antras, kai rekonstrukcija yra lyginama su kitomis rekonstrukcijomis, gautomis pagal kitus paleoklimato indikatorius.\n_START_SECTION_\nDensitometrin\xc4\x97 dendroklimatologija\n_START_PARAGRAPH_\nKlimatin\xc4\x97 informacija da\xc5\xbenai i\xc5\xa1gaunama i\xc5\xa1 metini\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio poky\xc4\x8di\xc5\xb3. Tiriant metin\xc4\xaf ir tarpmetin\xc4\xaf med\xc5\xbeio riev\xc4\x97s tank\xc4\xaf pasitelkiama densitometrin\xc4\x97 dendroklimatologija. Medienos tankiui nustatyti yra matuojami keli medienos parametrai, kaip l\xc4\x85steli\xc5\xb3 sieneli\xc5\xb3 storis, j\xc5\xb3 ertmi\xc5\xb3 skersmuo, vandens ind\xc5\xb3 dydis ir tankumas, plau\xc5\xa1\xc5\xb3 proporcijos ir pan. Ankstyvosios ir v\xc4\x97lyvosios medienos l\xc4\x85steli\xc5\xb3 tankio poky\xc4\x8diai naudojami rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio matavimams\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nustatant metin\xc4\xaf medienos prieaug\xc4\xaf ir atliekant skirting\xc5\xb3 medienos m\xc4\x97gini\xc5\xb3 kry\xc5\xbemin\xc4\xaf datavim\xc4\x85. Tankumo svyravimas yra vertingas parametras dendroklimatologijoje, kadangi pasi\xc5\xbeymi paprasta augimo funkcija (da\xc5\xbenai sutampa su riev\xc4\x97s am\xc5\xbeiumi). Taigi tankumo duomen\xc5\xb3 standartizavimas gali leisti i\xc5\xa1saugoti retai pasikartojan\xc4\x8di\xc4\x85 klimatin\xc4\x99 informacij\xc4\x85, lyginant su standartizuotais rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio duomenimis. Apskritai, matuojamos dvi reik\xc5\xa1m\xc4\x97s kiekvienoje riev\xc4\x97je: minimalus ir maksimalus tankumas (nurodant ankstyvosios ir v\xc4\x97lyvosios medienos sluoksnius, atitinkamai), nors maksimalaus tankumo vert\xc4\x97s yra kiek geresnis klimatinis indikatorius nei minimalaus tankumo reik\xc5\xa1m\xc4\x97s. 1993\xc2\xa0m. buvo nustatyta, kad maksimalaus tankumo reik\xc5\xa1m\xc4\x97s stipriai koreliavo su baland\xc5\xbeio-rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio m\xc4\x97n. vidutini\xc5\xb3 temperat\xc5\xabr\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97mis borealiniuose mi\xc5\xa1kuose nuo Aliaskos iki Labradoro. Tuo tarpu minimalaus ir vidutinio tankumo reik\xc5\xa1m\xc4\x97s bei rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8di\xc5\xb3 vert\xc4\x97s taip gerai nekoreliavo su vasaros temperat\xc5\xabr\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97mis tose pa\xc4\x8diose \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Amerikos \xc5\xbeemyno vietose._NEWLINE_Vis d\xc4\x97lto optimalus klimatinis atk\xc5\xabrimas gali b\xc5\xabti pasiekiamas naudojantis ir rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio matavimais, ir densitometriniais duomenimis, kad klimatiniai veiksniai kiekviename tiriamajame medienos m\xc4\x97ginyje b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1ry\xc5\xa1kinti.\n_START_SECTION_\nIzotopin\xc4\x97 dendroklimatologija\n_START_PARAGRAPH_\nKlimatin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos daro \xc4\xaftak\xc4\x85 ne tik med\xc5\xbei\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 plo\xc4\x8diui ar tankumui, bet ir medienos izotopiniam turiniui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 empiri\xc5\xa1kai buvo pasteb\xc4\x97ta, kad izotop\xc5\xb3 \xc2\xb9\xc2\xb3C, \xc2\xb9\xe2\x81\xb8O ir \xc2\xb2H kiekio svyravimai medienoje yra susij\xc4\x99 su klimatini\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 poky\xc4\x8diais. Vidutin\xc4\x97se ir auk\xc5\xa1tose platumose pasteb\xc4\x97tas teigiamas ry\xc5\xa1ys tarp deguonies ir vandenilio izotopin\xc4\x97s sud\xc4\x97ties krituliuose bei temperat\xc5\xabros, tod\xc4\x97l manoma, kad izotopinis turinys medienoje gali i\xc5\xa1saugoti duomenis apie praeities temperat\xc5\xabrinius svyravimus tuose regionuose. V\xc4\x97liau buvo atrasta labai stipri teigiama koreliacija tarp \xc2\xb9\xc2\xb3C, \xc2\xb9\xe2\x81\xb8O ir \xc2\xb2H izotop\xc5\xb3 bei temperat\xc5\xabros, ir neigiama koreliacija su santykiniu dr\xc4\x97gnumu. Atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf \xc5\xa1ias koreliacijas buvo atliktos paleoklimatin\xc4\x97s rekonstrukcijos. Pavyzd\xc5\xbeiui, piet\xc5\xb3 Vokietijoje buvo atkurti temperat\xc5\xabriniai duomenys iki 1000\xc2\xa0m., kuomet steb\xc4\x97jimo duomenys atskleid\xc4\x97 stipri\xc4\x85 koreliacij\xc4\x85 tarp rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio m\xc4\x97n. temperat\xc5\xabros ir \xc2\xb9\xc2\xb3C izotopo kiekio europiniame k\xc4\x97nyje, augusio \xc5\xa0varcvalde. I\xc5\xa1 gaut\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 mokslininkai i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 prielaid\xc4\x85, jog \xc5\xa1iame regione nuo XIV a. prad\xc5\xbeios iki ma\xc5\xbedaug 1850\xc2\xa0m. vyko stabilus temperat\xc5\xabros kritimas, o apie 1130\xc2\xa0m. buv\xc4\x99s \xc5\xa1iltesnis periodas.\n_START_SECTION_\nDendroklimatologijos tr\xc5\xabkumai\n_START_PARAGRAPH_\nBe klimato veiksni\xc5\xb3, med\xc5\xbei\xc5\xb3 rievi\xc5\xb3 storis priklauso nuo r\xc5\xab\xc5\xa1ies, am\xc5\xbeiaus, kilm\xc4\x97s, der\xc4\x97jimo, dirvo\xc5\xbeemio savybi\xc5\xb3, ap\xc5\xa1vietimo, augaviet\xc4\x97s ekologini\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3, taip pat ne visas \xc5\xbdem\xc4\x97s rutulys yra apaug\xc4\x99s med\xc5\xbeiais, tod\xc4\x97l suma\xc5\xbe\xc4\x97ja teritorij\xc5\xb3, kuriose gali b\xc5\xabti rekonstruotas klimatas naudojant \xc5\xa1\xc4\xaf metod\xc4\x85. Atliekant duomen\xc5\xb3 standartizavim\xc4\x85 bei kalibravim\xc4\x85 gauti duomenys gali b\xc5\xabti netiksl\xc5\xabs. Taip pat d\xc4\x97l instrumentini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 stygiaus \xc4\xafvairiose teritorijose, bei nepakankamo sek\xc5\xb3 ilgio, pilnas rekonstrukcijos patikrinimas negalimas.'