b'\n_START_ARTICLE_\nNarinjo departamentas\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPalei vandenyno pakrant\xc4\x99 driekiasi neplati Ramiojo vandenyno \xc5\xbeemuma. \xc4\x8cia i\xc5\xa1krenta daug krituli\xc5\xb3 (3000 mm), kar\xc5\xa1ta. Auga dr\xc4\x97gnieji mi\xc5\xa1kai. Einant \xc4\xaf rytus i\xc5\xa1kyla And\xc5\xb3 Vakarin\xc4\x97 Kordiljera, kurios auk\xc5\xa1tis iki 4764\xc2\xa0m (Kumbalio vlk.). Toliau Hoz de Minam\xc3\xa1 \xc4\xafduba skiria nuo Centrin\xc4\x97s ir Ryt\xc5\xb3 Kordiljeros. Kalnuose klimatas v\xc4\x97sus, sausesnis (1000 mm), vyrauja param\xc5\xb3 pievos. Pa\xc4\x8diuose rytuose prasideda Amazonijos selva. Trumpos ir vandeningos up\xc4\x97s (Pat\xc3\xada, Gu\xc3\xa1itara, Junamb\xc3\xba) teka nuo kaln\xc5\xb3 \xc4\xaf Ram\xc5\xb3j\xc4\xaf vandenyn\xc4\x85. Kitapus kaln\xc5\xb3, ryt\xc5\xb3 kryptimi teka Amazon\xc4\x97s baseino up\xc4\x97s (Guamu\xc3\xa9s, Churayaco, San Miguel).\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nSvarbiausia ekonomikos \xc5\xa1aka\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis. Auginamos bulv\xc4\x97s, kukur\xc5\xabzai, kvie\xc4\x8diai, kava, pupel\xc4\x97s, kakava, aliejin\xc4\x97s palm\xc4\x97s, bananai, dar\xc5\xbeov\xc4\x97s. Gyvulininkyst\xc4\x97 (daugiausia auginami galvijai). Paj\xc5\xabryje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbevejyba. Aukso ir sidabro gavyba. Odos, medienos, vilnos pramon\xc4\x97.'