b'\n_START_ARTICLE_\nLin\xc4\x97jaus sodas\n_START_PARAGRAPH_\nLin\xc4\x97jaus sodas (\xc5\xa1ved. Linn\xc3\xa9tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rden)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas i\xc5\xa1 seniausi\xc5\xb3 botanikos sod\xc5\xb3, esantis netoli Upsalos universiteto \xc5\xa0vedijoje. \xc5\xa0iame sode did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 dal\xc4\xaf sudaro augalai, kurie buvo apra\xc5\xa1yti pa\xc4\x8dio Karlo Lin\xc4\x97jaus.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1655\xc2\xa0m. sod\xc4\x85 suprojektavo ir pasodino \xc5\xa1ved\xc5\xb3 medicinos profesorius Ulofas Riudbekas vyresnysis. XVII a. pabaigoje \xc5\xa1iame sode augo apie 1 800 skirting\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 augal\xc5\xb3, bet 1702\xc2\xa0m. Upsalos miesto gaisro metu jis stipriai nukent\xc4\x97jo. Ulofas Riudbekas jaunesnysis, per\xc4\x97m\xc4\x99s sodo valdym\xc4\x85 po t\xc4\x97vo mirties nesugeb\xc4\x97jo susitvarkyti su j\xc4\xaf u\xc5\xbegriuvusia atsakomybe, tod\xc4\x97l sodas prad\xc4\x97jo nykti. 1739\xc2\xa0m. jame teaugo tik 300 augal\xc5\xb3._NEWLINE_1729\xc2\xa0m. pavasar\xc4\xaf, jaunasis Lin\xc4\x97jus lank\xc4\x97si \xc5\xa1iame sode, ap\xc5\xbei\xc5\xabrin\xc4\x97damas pavasarines g\xc4\x97les. Ten j\xc4\xaf u\xc5\xbetiko botanikos profesorius Ulofas Celsijus, su kuriuo jis ilgai kalb\xc4\x97josi. Celsijus (astronomo Anderso Celsijaus d\xc4\x97d\xc4\x97) buvo nustebintas nepa\xc5\xbeystamo, jauno studento \xc5\xbeiniomis ir pasi\xc4\x97m\xc4\x97 j\xc4\xaf savo globon._NEWLINE_1741\xc2\xa0m. Karlas Lin\xc4\x97jus (Riudbeko jaunesniojo mokinys, 1753\xc2\xa0m. jo garbei pavadin\xc4\x99s augal\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 rudbekij\xc4\x85) tapo atsakingas u\xc5\xbe \xc5\xa1\xc4\xaf sod\xc4\x85 ir perdar\xc4\x97 j\xc4\xaf pagal savo id\xc4\x97jas, kurios atsispindi jo veikale Hortus Upsaliensis (1748), kuriame sura\xc5\xa1yta beveik 3 000 skirting\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3, kurios augo \xe2\x80\x9ejo\xe2\x80\x9c sode. 1745\xc2\xa0m. Lin\xc4\x97jus paved\xc4\x97 architektui Karlui Chorlemanui pertvarkyti sod\xc4\x85 pagal jo nauj\xc4\x85 augal\xc5\xb3 klasi\xc5\xb3 ir eili\xc5\xb3 sistem\xc4\x85._NEWLINE_V\xc4\x97liau, 1787\xc2\xa0m., Upsalos pilies sodai, karaliaus Gustavo III \xc4\xafsakymu buvo paaukoti vietiniam universitetui, tam kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xc4\xafrengtas botaninis sodas. \xc5\xa0io sodo iniciatorium buvo Karlas Peteris Tchiunbergas (d\xc4\x97l ind\xc4\x97lio \xc4\xaf moksl\xc4\x85 pramintas \xe2\x80\x9ePiet\xc5\xb3 Afrikos botanikos t\xc4\x97vu\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eJaponijos Lin\xc4\x97jum\xe2\x80\x9c), kuris tuo metu buvo sodo direktorium. Jis, 1807\xc2\xa0m., per Lin\xc4\x97jaus 100-asias metines, perk\xc4\x97l\xc4\x97 beveik visus augalus i\xc5\xa1 senojo sodo \xc4\xaf nauj\xc4\x85j\xc4\xaf. To pasekoje senasis sodas tapo nereik\xc5\xa1mingu ir nunyko.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\n1917\xc2\xa0m., Lin\xc4\x97jaus 210-\xc5\xb3j\xc5\xb3 metini\xc5\xb3 metais, sodas buvo nupirktas \xc5\xa0vedijos Lin\xc4\x97jaus bendrijos (\xc5\xa1ved. Svenska Linn\xc3\xa9s\xc3\xa4llskapet) ir 1918\xe2\x80\x931923\xc2\xa0m. buvo atstatytas laikantis Hortus Upsaliensis knygoje esan\xc4\x8diu apra\xc5\xa1ymu. Ta\xc4\x8diau v\xc4\x97liau sodas buvo gr\xc4\x85\xc5\xbeintas universitetui, tuo metu kaip Lin\xc4\x97jaus muziejus name, kuriame gyveno pats Karlas Lin\xc4\x97jus, ir toliau buvo valdomas bendrijos._NEWLINE_\xc5\xa0iuo metu sode auga apie 1 300 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 augal\xc5\xb3. Tai turb\xc5\xabt pats populiariausias sodas tarp \xc5\xa0vedijos gyventoj\xc5\xb3, tod\xc4\x97l, kad jis pavaizduotas ant kiekvienos 100 kron\xc5\xb3 kupi\xc5\xabros.'