b'\n_START_ARTICLE_\nTaisyklingasis 65537-kampis\n_START_PARAGRAPH_\nTaisyklingasis 65537-kampis yra 65537 kampus turintis taisyklingasis (visi kampai bei kra\xc5\xa1tin\xc4\x97s lygios) daugiakampis. \xc5\xbdmogaus akiai \xc5\xa1i fig\xc5\xabra ma\xc5\xbeai kuo skiriasi nuo apskritimo. Daugiakampis reik\xc5\xa1mingas tuo, jog j\xc4\xaf galima nubrai\xc5\xbeyti skriestuvu ir liniuote.\n_START_SECTION_\nAtradimo istorija\n_START_PARAGRAPH_\nNors jau 1801 Carl Friedrich Gauss \xc5\xbeinojo jog fig\xc5\xabra nubrai\xc5\xbeoma, brai\xc5\xbeymo sek\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 paskelb\xc4\x97 Johann Gustav Hermes 1894 metais. Tai labai sud\xc4\x97tinga seka, kuri\xc4\x85 pateikiantis straipsnis u\xc5\xbeima 200 puslapi\xc5\xb3 (Hermes tam sugai\xc5\xa1o de\xc5\xa1imt met\xc5\xb3). \xc5\xa0io straipsnio originalas saugomas Getingeno universitete. Dabar \xc5\xbeinomi ir alternatyv\xc5\xabs brai\xc5\xbeymo b\xc5\xabdai._NEWLINE_Kiti \xc5\xa1altiniai mini labai aktyv\xc5\xb3 aspirant\xc4\x85, kuriam netek\xc4\x99s kantryb\xc4\x97s vadovas dav\xc4\x97 \xc5\xa1i\xc4\x85 brai\xc5\xbeymo u\xc5\xbeduot\xc4\xaf, kad palikt\xc5\xb3 j\xc4\xaf ramyb\xc4\x97je. Aspirantas gr\xc4\xaf\xc5\xbeo tik po 20 met\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau su u\xc5\xbedavinio sprendimu.'