b'\n_START_ARTICLE_\nNeuroinformatika\n_START_SECTION_\nTyrimo objektas\n_START_PARAGRAPH_\nNeuroinformatika nagrin\xc4\x97ja informacijos gavim\xc4\x85, perdirbim\xc4\x85 ir saugojim\xc4\x85 neuronin\xc4\x97se sistemose, tiek biologiniuose, tiek dirbtiniuose neuroniniuose tinkluose. Ji ie\xc5\xa1ko metod\xc5\xb3, kaip b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima pritaikyti biologini\xc5\xb3 informacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 funkcionavim\xc4\x85 technin\xc4\x97se informacin\xc4\x97se sistemose._NEWLINE_Pagal tyrimo sritis tai tarpdisciplininis mokslas, esantis greta kognityvini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 bei disciplin\xc5\xb3, nagrin\xc4\x97jan\xc4\x8di\xc5\xb3 dirbtin\xc4\xaf intelekt\xc4\x85._NEWLINE_Skirtingai nuo dirbtinio intelekto tyrim\xc5\xb3, kurie yra informatikos sritis, siekianti sukurti ma\xc5\xa1inas, kurios elgt\xc5\xb3si lyg tur\xc4\x97damos intelekt\xc4\x85, ta\xc4\x8diau nesir\xc5\xabpinant kaip susiformuoja intelektas, neuroinformatika labiau dirba su biologiniais duomenimis. Tiriama kaip dirba smegenys ir tuomet bandoma simuliuoti atskiras smegen\xc5\xb3 dalis \xe2\x80\x93 neuronus ir sinapses.'