b'\n_START_ARTICLE_\nAbiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos Seimas\n_START_PARAGRAPH_\nAbiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos Seimas \xe2\x80\x93 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias Lietuvos ir Lenkijos bendros valstyb\xc4\x97s \xe2\x80\x93 Abiej\xc5\xb3 taut\xc5\xb3 respublikos (lenk. Rzeczpospolita Obojga Narod\xc3\xb3w) \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidimo ir valstybin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios organas, veik\xc4\x99s 1569\xe2\x80\x931795 m. I\xc5\xa1 viso 1569\xe2\x80\x931793 m. \xc4\xafvyko 173 Seimai: XVI a. (nuo 1569 m.) \xe2\x80\x93 30, XVII a. \xe2\x80\x93 93, XVIII a. \xe2\x80\x93 50. Dauguma Respublikos Seim\xc5\xb3 vyko Var\xc5\xa1uvoje, Karaliaus pilyje. Seimu taip pat vadinamas ir kiekvienas Seimo nari\xc5\xb3 su\xc4\x97jimas arba sesija.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaek\xc5\xabrimo istorija\n_START_PARAGRAPH_\nValdant Lietuvos Did\xc5\xbeiajam Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diui Vytautui (1392\xe2\x80\x931430 m.) jau 1398 m. Salyne tariantis su Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ordinu d\xc4\x97l taikos \xc4\xafvyko didelis Lietuvos didik\xc5\xb3, bajor\xc5\xb3 suva\xc5\xbeiavimas. V\xc4\x97liau taip pat buvo \xc5\xa1aukiami bajor\xc5\xb3 suva\xc5\xbeiavimai, ta\xc4\x8diau tai buvo neoficialus Did\xc5\xbeiojo Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio patariamasis organas. Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 Did\xc5\xbeiojo Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio taryba parei\xc5\xa1k\xc4\x97 savo nuomon\xc4\x99, kai 1430 m. mir\xc4\x97 Vytautas \xe2\x80\x93 j\xc5\xb3 si\xc5\xablymu Did\xc5\xbeiuoju Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diu buvo i\xc5\xa1rinktas \xc5\xa0vitrigaila. 1413 m. Lenkijos Karalius Jogaila ir Lietuvos Didysis Kunigaik\xc5\xa1tis Vytautas Horodl\xc4\x97s susitarimais atnaujino Lietuvos ir Lenkijos s\xc4\x85jung\xc4\x85 ir sutar\xc4\x97, kad \xe2\x80\x9eLenkijos Karalyst\xc4\x97s ir Lietuvos \xc5\xbeemi\xc5\xb3 ponai ir bajorai rengs konvencijas ir seimus (congregationes et parlamenta) esant reikalui Liubline arba Par\xc4\x8dove, arba kitose priimtinose vietov\xc4\x97se su m\xc5\xabs\xc5\xb3 pritarimu ir pagal m\xc5\xabs\xc5\xb3 vali\xc4\x85 Lenkijos Karalyst\xc4\x97s poreikiams ir naudai patenkinti ir d\xc4\x97l geresnio likimo Lietuvos \xc5\xbeem\xc4\x97ms\xe2\x80\x9c. Tiesa, ilgai bendras Seimas buvo ne\xc5\xa1aukiamas. Nuo XV a. vidurio susiformavo paprotys, kad Lietuvos ir Lenkijos Seimai pos\xc4\x97d\xc5\xbeiauja atskirai, o bendrai tariasi v\xc4\x97liau susitikusios Seim\xc5\xb3 delegacijos._NEWLINE_Tikra bajor\xc5\xb3 Seimo u\xc5\xbeuomazga galima laikyti 1445 m. Gardine \xc4\xafvykus\xc4\xaf Lietuvos Did\xc5\xbeiojo Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio Kazimiero (1440\xe2\x80\x931492 m.) ir Pon\xc5\xb3 tarybos (Vyriausyb\xc4\x97s) pasitarim\xc4\x85, kuriame dalyvavo ir ar\xc4\x8diau gyven\xc4\x99 bajorai. 1447 m. Kazimiero privilegija bajorai ir j\xc5\xb3 valstie\xc4\x8diai buvo atleisti nuo mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 valstybei. Ta\xc4\x8diau vykstant beveik nuolatiniam karui su Maskva, Did\xc5\xbeiajam Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diui v\xc4\x97l teko kreiptis \xc4\xaf bajorus, kad \xc5\xa1ie imt\xc5\xb3 mok\xc4\x97ti mokes\xc4\x8dius. Mainais u\xc5\xbe mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 didinim\xc4\x85 Lietuvos bajorai pasiek\xc4\x97 politini\xc5\xb3 ir ekonomini\xc5\xb3 privilegij\xc5\xb3. XV a. sprend\xc5\xbeiant pagrindinius valstyb\xc4\x97s reikalus, svarbia valstybin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios institucija tapo ne tik Did\xc5\xbeiojo Kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio skiriama Pon\xc5\xb3 taryba, be kurios pritarimo 1492 m. Aleksandro (1492\xe2\x80\x931506 m.) paskelbta privilegija Didysis Kunigaik\xc5\xa1tis \xc4\xafsipareigojo nespr\xc4\x99sti valstyb\xc4\x97s reikal\xc5\xb3, neleisti nauj\xc5\xb3 \xc4\xafstatym\xc5\xb3, bet ir daugiausiai i\xc5\xa1 bajor\xc5\xb3 atstov\xc5\xb3 sudarytas Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s Seimas._NEWLINE_1565 m. bendras Lietuvos ir Lenkijos monarchas \xc5\xbdygimantas Augustas (1548\xe2\x80\x931572 m.) Vilniuje paskelbtu dokumentu nuo 1566 m. Lenkijos pavyzd\xc5\xbeiu Lietuvos Did\xc5\xbeiojoje Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97je \xc4\xafved\xc4\x97 seimelius. LDK buvo padalyta \xc4\xaf pavietus, kuri\xc5\xb3 sostin\xc4\x97se vykdavo seimeliai, buvo \xc4\xafkurdinti miest\xc5\xb3 ir \xc5\xbeemi\xc5\xb3 teismai. Lietuvos bajorija (\xc5\xa1l\xc4\x97kta) i\xc5\xa1laik\xc4\x97 Lietuvos Statutu laiduojam\xc4\x85 savaranki\xc5\xa1kum\xc4\x85 ir \xc4\xafgijo Lenkijos Karalyst\xc4\x97s bajorijos teises bei privilegijas. Prie\xc5\xa1 Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s Seim\xc4\x85 vykdavo prie\xc5\xa1seiminiai paviet\xc5\xb3 seimeliai, kuriuose pavieto bajorai i\xc5\xa1rinkdavo savo atstovus \xc4\xaf Seim\xc4\x85, svarstydavo Seime kelsimus klausimus ir duodavo atstovams instrukcijas, kuri\xc5\xb3 \xc5\xa1ie tur\xc4\x97jo laikytis Seime (imperatyvinis mandatas).\n_START_SECTION_\n\xc4\xaesteigimas\n_START_PARAGRAPH_\n1569 m. liepos 1 d. Liublino Seime buvo pasira\xc5\xa1ytas galutinis susitarimas, atnaujinantis Lietuvos ir Lenkijos unij\xc4\x85 \xe2\x80\x93 Liublino unija. Pagal unij\xc4\x85 Lenkijos Karalius ateityje atsisak\xc4\x97 Lietuvos sosto paveld\xc4\x97jimo teis\xc4\x97s, buvo sudaryta galimyb\xc4\x97 rinkti bendr\xc4\x85 abiej\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 valdov\xc4\x85. Ir po unijos sudarymo abi valstyb\xc4\x97s tur\xc4\x97jo savo pavadinimus, \xc4\xafstaigas, kariuomen\xc4\x99, i\xc5\xbed\xc4\x85, \xc4\xafstatymus, ta\xc4\x8diau unija buvo reali, nes Lietuva ir Lenkija \xc4\xafsipareigojo tur\xc4\x97ti bendr\xc4\x85 Seim\xc4\x85, valdov\xc4\x85, vykdyti bendr\xc4\x85 u\xc5\xbesienio politik\xc4\x85, kalti bendras monetas, ta\xc4\x8diau su savo antspaudais. Akt\xc4\x85, kuriuo buvo patvirtinta unija ir kuris galiojo iki 1791 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 3 d. Konstitucijos, paskelb\xc4\x97 Lenkijos Karalius ir Lietuvos Didysis Kunigaik\xc5\xa1tis \xc5\xbdygimantas Augustas._NEWLINE_Liublino unija formaliai panaikino atskirus Lietuvos ir Lenkijos Seimus. Po unijos sudarymo Lietuvos Seimai vadinami Vyriausiaisiais Lietuvos suva\xc5\xbeiavimais arba Lietuvos konvokacijomis. Jie buvo \xc5\xa1aukiami nereguliariai, da\xc5\xbeniausi juose svarstomi klausimai buvo LDK vidaus politikos reikalai arba Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos Seime nagrin\xc4\x97jami klausimai, d\xc4\x97l kuri\xc5\xb3 Lietuvos atstovai atskirai susirink\xc4\x99 nor\xc4\x97davo suderinti savo galutin\xc4\x99 pozicij\xc4\x85. Liublino unijos dokumentuose atskiri Lietuvos Seimai nebuvo numatyti ir buvo prie\xc5\xa1ingi unijos dvasiai. Lietuvos konvokacijos po Liublino unijos vykdavo Vilniuje, XVI a. j\xc5\xb3 \xc4\xafvyko 14, XVII a. \xe2\x80\x93 17, XVIII a. \xe2\x80\x93 6. Ta\xc4\x8diau, jei jose dalyvaudavo karalius, j\xc5\xb3 nutarimai prilygdavo Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos Seimo nutarimams.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaegaliojimai\n_START_PARAGRAPH_\nPagal Liublino unij\xc4\x85 ir 1588 m. priimt\xc4\x85 III Lietuvos Statut\xc4\x85 \xc4\xafstatymus leisti gal\xc4\x97jo tik Seimas. Pon\xc5\xb3 taryba III Lietuvos Statute panaikinta. Seimo kompetencija buvo beveik neribota \xe2\x80\x93 jis u\xc5\xbesiimdavo ne tik pagrindine savo veikla, \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidyba, bet ir priimdavo sprendimus d\xc4\x97l karo ir taikos, mokes\xc4\x8di\xc5\xb3, muit\xc5\xb3, i\xc5\xa1klausydavo valstyb\xc4\x97s pasiuntini\xc5\xb3 u\xc5\xbesienio \xc5\xa1alyse ataskait\xc5\xb3, kontroliuodavo valstyb\xc4\x97s i\xc5\xbed\xc4\x85 ir vykdom\xc4\x85j\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85 (Seimui atsakingas buvo ir Karalius), sudarydavo ir tvirtindavo sutartis su u\xc5\xbesienio valstyb\xc4\x97mis._NEWLINE_\xc4\xaestatymai tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti priimami sutarus visiems trims \xe2\x80\x9eluomams", kuriais buvo laikomi Karalius, Senatas ir paviet\xc5\xb3 seimeli\xc5\xb3 atstovai Seime. I\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 Karalius priimant \xc4\xafstatymus tur\xc4\x97jo nedidel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85, kiek daugiau \xc4\xaftakos tur\xc4\x97jo Senatas, svarbiausi\xc4\x85 vaidmen\xc4\xaf \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidyboje vaidino bajor\xc5\xb3 atstovai. Pagrindin\xc4\x97 s\xc4\x85lyga priimti sprendimus Seime \xe2\x80\x93 kad jie tenkint\xc5\xb3 abi Respublikos tautas \xe2\x80\x93 Lietuv\xc4\x85 ir Lenkij\xc4\x85._NEWLINE_Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia vykdomoji vald\xc5\xbeia buvo Karalius ir ministrai, kurie kartu buvo ir senatoriai. Ministrais buvo kariuomen\xc4\x97s vadai \xe2\x80\x93 didysis etmonas ir jo pavaduotojas, lauko etmonas, kancleris ir vicekancleris, 2 mar\xc5\xa1alkos ir 2 i\xc5\xbedininkai. Vis\xc5\xb3 pareigybi\xc5\xb3 ministr\xc5\xb3 buvo po du \xe2\x80\x93 po vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 Lenkijos ir Lietuvos.\n_START_SECTION_\nSeimo sud\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nSeimas buvo sudarytas i\xc5\xa1 Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 ir Senato._NEWLINE_Seimo Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 atstov\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius istorijos b\xc4\x97gyje kito, nes priklaus\xc4\x97 nuo valstyb\xc4\x97s teritorijos. Lietuva paprastai Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose tur\xc4\x97jo kiek ma\xc5\xbeiau negu 1/3 atstov\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 48 (i\xc5\xa1 172), kurie buvo renkami nuo \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 seni\xc5\xabnijos, arba Raseini\xc5\xb3 pavieto, ir nuo \xc5\xa0iauli\xc5\xb3, Upyt\xc4\x97s, Ukmerg\xc4\x97s, Kauno, Vilniaus, Trak\xc5\xb3, Breslaujos, A\xc5\xa1menos, Lydos, Gardino, Smolensko, Starodubo, Polocko, Naugarduko, Slonimo, Volkovysko, Vitebsko, Or\xc5\xa1os, Brastos, Pinsko, Mstislavlio, Minsko, Mozyriaus ir Roha\xc4\x8devo paviet\xc5\xb3._NEWLINE_Kiekvienas pavietas ir \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 seni\xc5\xabnija gal\xc4\x97jo si\xc5\xb3sti po 2 atstovus. Nuo 1764 m. \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 seni\xc5\xabnijai suteikta teis\xc4\x97 si\xc5\xb3sti 6 atstovus. I\xc5\xa1rinkti Lietuvos bajorai Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose tiesiogiai atstovavo savo paviet\xc5\xb3 bajorus ir vykd\xc4\x97 paviet\xc5\xb3 seimeli\xc5\xb3 instrukcijas. Vien i\xc5\xa1 etnin\xc4\x97s Lietuvos 7 paviet\xc5\xb3 ir \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 seni\xc5\xabnijos yra i\xc5\xa1lik\xc4\x99 apie 100 toki\xc5\xb3 instrukcij\xc5\xb3. Gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99 i\xc5\xa1 Seimo bajorai tur\xc4\x97davo atsiskaityti juos i\xc5\xa1rinkusiuose paviet\xc5\xb3 seimeliuose._NEWLINE_Senate Lietuva tur\xc4\x97jo tik apie 1/5 viet\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 27-31 senatorius i\xc5\xa1 140. Senatoriai buvo skiriami Karaliaus iki gyvos galvos, jais buvo vyskupai, auk\xc5\xa1tieji valstyb\xc4\x97s ur\xc4\x97dai. Lietuvos senatoriais buvo Vilniaus, \xc5\xbdemaitijos ir Smolensko vyskupai, \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 seni\xc5\xabnas, 9 vaivados \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 Vilniaus, Trak\xc5\xb3, Minsko, Mstislavlio, Smolensko, Polocko, Naugarduko, Vitebsko, Brastos, 10 vaivad\xc5\xb3 ir seni\xc5\xabno pavaduotoj\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 ka\xc5\xa1telion\xc5\xb3, ministrai \xe2\x80\x93 2 mar\xc5\xa1alkos, kancleris ir vicekancleris, i\xc5\xbedininkas ir jo pavaduotojas, Didysis etmonas ir Lauko etmonas (Did\xc5\xbeiojo etmono pavaduotojas). LDK senatori\xc5\xb3 vietas skirtingais laikotarpiais u\xc5\xbeimdavo tuo metu dominavusios Lietuvos didik\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos. Antai XVII a. pabaigoje svarbiausius Lietuvos postus, garantuojan\xc4\x8dius senatori\xc5\xb3 k\xc4\x97des, buvo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99 Sapiegos. Pagal alternatos taisykl\xc4\x99 kas tre\xc4\x8dio Seimo Mar\xc5\xa1alas (Pirmininkas) buvo Lietuvos atstovas._NEWLINE_\xc4\xae Seimo Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmus buvo renkami tik bajor\xc5\xb3 atstovai, tod\xc4\x97l Seimas daugiausiai i\xc5\xa1rei\xc5\xa1k\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s bajor\xc5\xb3 (apie 10\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3) interesus. Dvasininkai nebuvo atstovaujami, ta\xc4\x8diau j\xc5\xb3 interesus i\xc5\xa1reik\xc5\xa1davo senatoriais esantys vyskupai. Valstie\xc4\x8diai ir miestie\xc4\x8diai ne tik nebuvo atstovaujami, bet net nebuvo laikomi pilie\xc4\x8diais. Ta\xc4\x8diau galima teigti, kad Respublikos politin\xc4\x97 klas\xc4\x97, kuri kartais, pavyzd\xc5\xbeiui, elekcini\xc5\xb3 Seim\xc5\xb3 metu, visa tiesiogiai gal\xc4\x97jo dalyvauti valstyb\xc4\x97s valdyme, buvo didesn\xc4\x97 nei kitose to meto Europos valstyb\xc4\x97se.\n_START_SECTION_\nPos\xc4\x97d\xc5\xbeiai\n_START_PARAGRAPH_\nSeimai vykdavo \xc4\xafvairiomis formomis. Bendriausiai Seimus galima skirstyti \xc4\xaf paprastuosius (ordinarinius) ir nepaprastuosius (ekstraordinarinius). Da\xc5\xbeniausiai pos\xc4\x97d\xc5\xbeiaudavo paprastieji Seimai, kurie priimdavo \xc4\xafstatymus, spr\xc4\x99sdavo einamuosius reikalus. Ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l naujo valdovo rinkim\xc5\xb3 b\xc5\xabdavo \xc5\xa1aukiami nepaprastieji Seimai, kurie gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti konvokaciniai, elekciniai ir kar\xc5\xabnaciniai. Nepaprastieji Seimai t\xc4\x99sdavosi \xc4\xafvairiai: mirus valdovui tarpuvald\xc5\xbeio klausimus spr\xc4\x99sdavo 2 savaites trukdav\xc4\x99 konvokaciniai Seimai, karali\xc5\xb3 rinkdavo 6 savai\xc4\x8di\xc5\xb3 elekciniai Seimai, karali\xc5\xb3 prisaikdindavo 2 savai\xc4\x8di\xc5\xb3 kar\xc5\xabnaciniai Seimai. Nepaprastieji Seimai gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti su\xc5\xa1aukti ir ne d\xc4\x97l rinkim\xc5\xb3. Esant neatid\xc4\x97liotiniems svarbiems klausimams karalius skubiai 2 savait\xc4\x97ms gal\xc4\x97jo su\xc5\xa1aukti nepaprast\xc4\x85j\xc4\xaf Seim\xc4\x85. Taip pat \xc4\xaf nepaprastuosius Seimus, vadinamus konfederaciniais, kartais rinkdavosi bajorai, kurie tokiuose Seimuose sprendimus priimdavo paprasta bals\xc5\xb3 dauguma ir i\xc5\xa1vengdavo paprastojo Seimo nutraukimo d\xc4\x97l liberum veto teis\xc4\x97s panaudojimo. Geografiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu beveik visi paprastieji Seimai po Liublino unijos \xc4\xafvyko Var\xc5\xa1uvoje, tik keli Seimai yra susirink\xc4\x99 Krokuvoje, Tor\xc5\xabn\xc4\x97je ar Lietuvos Brastoje. Nuo 1673 m. kas tre\xc4\x8dias paprastasis Seimas vykdavo Lietuvoje \xe2\x80\x93 Trak\xc5\xb3 vaivadijoje, Gardine. \xc4\x8cia \xc4\xafvyko 10 Seim\xc5\xb3. 1793 m. bir\xc5\xbeelio 21 d. \xe2\x80\x93 lapkri\xc4\x8dio 23 d. Paskutinis Respublikos Seimas, kurio metu buvo patvirtintas Antrasis Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos padalijimas, taip pat \xc4\xafvyko Gardine. Kar\xc5\xabnaciniai Seimai vykdavo Krokuvoje. Ta\xc4\x8diau konvokaciniai, elekciniai ir kar\xc5\xabnaciniai Seimai vykdavo tik Lenkijoje._NEWLINE_Seimas ne visada rengdavo plenarinius pos\xc4\x97d\xc5\xbeius, kartais atskirai pos\xc4\x97d\xc5\xbeiaudavo atskir\xc5\xb3 Respublikos dali\xc5\xb3 atstovai Seime \xe2\x80\x93 tai buvo vadinama provincij\xc5\xb3 sesijomis. Lietuva (kartu su Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Lenkija ir Ma\xc5\xbe\xc4\x85ja Lenkija) buvo laikoma viena i\xc5\xa1 Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos provincij\xc5\xb3. Paprastai LDK provincijos generaliniai suva\xc5\xbeiavimai Slonime ar Volkovyske vykdavo prie\xc5\xa1 Respublikos Seim\xc4\x85. Atskirai susirink\xc4\x99 Lietuvos atstovai Respublikos Seime aptardavo svarbiausius klausimus, kuriuos Seime reik\xc4\x97t\xc5\xb3 kelti pirmiausiai, nes gauti bals\xc4\x85 Seimo sesijos metu LDK atstovams buvo nelengva. Kartais provincij\xc5\xb3 sesijos buvo rengiamos ir tarp Respublikos Seimo pos\xc4\x97d\xc5\xbei\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nDarbai\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos ir Lenkijos Respublikos valstybin\xc4\x97 santvarka evoliucionavo, tai l\xc4\x97m\xc4\x97 Seimo vaidmen\xc4\xaf. Nutr\xc5\xabkus Jogailai\xc4\x8di\xc5\xb3 dinastijai, Var\xc5\xa1uvoje, Karaliaus pilyje, vykstant 1573 m. konvokaciniam Seimui, buvo priimtas Var\xc5\xa1uvos konfederacijos aktas, skelbiantis to meto Europai neb\xc5\xabding\xc4\x85 religin\xc4\x99 tolerancij\xc4\x85 ir religin\xc4\x99 taik\xc4\x85. Po kar\xc5\xa1t\xc5\xb3 gin\xc4\x8d\xc5\xb3 karali\xc5\xb3 nutarta rinkti laisvuose rinkimuose viritim b\xc5\xabdu, kai renka kiekvienas \xc4\xaf pos\xc4\x97d\xc4\xaf atvyk\xc4\x99s bajoras. Prisaikdindami Seime laisvai i\xc5\xa1rinkt\xc4\x85 karali\xc5\xb3 Henrik\xc4\x85 Valua (1573\xe2\x80\x931574 m.) bajorai nuostatas d\xc4\x97l religin\xc4\x97s taikos \xc4\xafra\xc5\xa1\xc4\x97 \xc4\xaf vadinamuosius Henriko artikulus, kurie i\xc5\xa1rei\xc5\xa1k\xc4\x97 Respublikos valstybin\xc4\x97s santvarkos principus. Henrikas Valua 1574 m. \xc5\xa1iuos artikulus ratifikavo, ta\xc4\x8diau atsisak\xc4\x97 juos patvirtinti dokumentu po kar\xc5\xabnavimo._NEWLINE_Var\xc5\xa1uvos konfederacijos aktas Seimo konstitucija tapo tik 1576 m., kai j\xc4\xaf kartu su Henriko artikulais ratifikavo karalius Steponas Batoras (1576\xe2\x80\x931586 m.). Henriko artikulai buvo teisi\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 i\xc5\xa1rinktas valdovas pasi\xc5\xbeada laikytis ir kuri\xc5\xb3 pripa\xc5\xbeinimas buvo rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97tumo s\xc4\x85lyga, rinkinys. Pagal artikulus monarchas pripa\xc5\xbeino Respublikos teises ir privilegijas, \xc4\xafsipareigojo \xc5\xa1aukti paprast\xc4\x85j\xc4\xaf Seim\xc4\x85 kas dveji metai 6 savait\xc4\x97ms, nepaprast\xc4\x85j\xc4\xaf Seim\xc4\x85, esant reikalui, 2 savait\xc4\x97ms, atsi\xc5\xbevelgti \xc4\xaf Seimo pasirinkt\xc5\xb3 senatori\xc5\xb3 rezident\xc5\xb3 (senatori\xc5\xb3, kurie likdavo prie Karaliaus atlikti Seimo funkcij\xc5\xb3 nepos\xc4\x97d\xc5\xbeiaujant Seimui) patarimus u\xc5\xbesienio politikos srityje, nerengti savo \xc4\xafp\xc4\x97dinio rinkim\xc5\xb3, tai yra atsisakyti teis\xc4\x97s paveld\xc4\x97ti sost\xc4\x85 ir pripa\xc5\xbeinti laisvus rinkimus bei laikytis Var\xc5\xa1uvos konfederacijos akto nuostat\xc5\xb3 d\xc4\x97l religin\xc4\x97s taikos. Taip pat artikulai nustat\xc4\x97, jog karaliui pa\xc5\xbeeidus \xc5\xa1iuos principus, bajorai gali atsisakyti jam paklusti ir net rengti ginkluot\xc4\x85 sukilim\xc4\x85 \xe2\x80\x93 roko\xc5\xa1\xc4\x85. V\xc4\x97liau Henriko artikulai, \xc5\xbeinomi kaip pacta conventa, buvo pateikiami i\xc5\xa1renkamiems Respublikos monarchams kaip rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97tumo s\xc4\x85lyga. Tikrov\xc4\x97je karalius Seim\xc4\x85 \xc5\xa1aukdavo da\xc5\xbeniau, kartais net po pora kart\xc5\xb3 per metus ir neretai prat\xc4\x99sdavo jo sesij\xc4\x85 tam, kad iki galo b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti visi svarbiausi klausimai. XVII a. ir XVIII a. pirmoje pus\xc4\x97je Respublikos santvarka pakito ma\xc5\xbeai, valdovai daugiau ar ma\xc5\xbeiau laik\xc4\x97si Henriko artikul\xc5\xb3._NEWLINE_I\xc5\xa1 svarbesni\xc5\xb3 Seimo organizavimo poky\xc4\x8di\xc5\xb3 pamin\xc4\x97tina nuo 1652 m. \xc4\xafsigal\xc4\x97jusi liberum veto teis\xc4\x97, pagal kuri\xc4\x85 grup\xc4\x97 ar net vienas Seimo atstovas gal\xc4\x97jo pasiprie\xc5\xa1inti viso Seimo sprendimui. D\xc4\x97l sprend\xc5\xbeiamojo kiekvieno Seimo atstovo balso paprastajame Seime neb\xc5\xabdavo balsuojama, reik\xc4\x97davo pasiekti bendr\xc4\x85 sutarim\xc4\x85, kurio kartais pasiekti nepavykdavo ir Seimai nutr\xc5\xabkdavo. Liberum veto atsiradimas siejamas su absoliu\xc4\x8dia bajor\xc5\xb3 luomo nari\xc5\xb3 lygybe. I\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 d\xc4\x97l vieno i\xc5\xa1 atstov\xc5\xb3 veto yra nutr\xc5\xabk\xc4\x99 18 Seim\xc5\xb3. Tiesa, da\xc5\xbeniausiai veto pareik\xc5\xa1davo ne atskiras Seimo atstovas, o pavietas, kurio instrukcijas paviet\xc5\xb3 atstovai Seime vykdydavo, pavyzd\xc5\xbeiui, didinant mokes\xc4\x8dius, ar norint pasamdyti gausesn\xc4\x99 Respublikos kariuomen\xc4\x99._NEWLINE_Lietuvoje Simonas Konarskis, Adomas Mickevi\xc4\x8dius ir Maironis i\xc5\xa1garsino \xc4\x8ci\xc4\x8dinsk\xc4\x85 \xe2\x80\x93 bajor\xc4\x85 Vladislov\xc4\x85 Sicinsk\xc4\xaf i\xc5\xa1 Upyt\xc4\x97s, kuris, pasinaudoj\xc4\x99s veto teise 1652 m. sutrukd\xc4\x97 karaliui Jonui Kazimierui Vazai, kuriuo nebuvo patenkintas Sicinskio glob\xc4\x97jas Jonu\xc5\xa1as Radvila, prat\xc4\x99sti Var\xc5\xa1uvos Seim\xc4\x85. Pirmasis seim\xc4\x85, pasinaudoj\xc4\x99s liberum veto teise, 1639 m. i\xc5\xa1ard\xc4\x97 Krokuvos atstovas Jurgis Liubomirskis, o po Sicinskio \xc5\xa1ia teise buvo pasinaudota ne vien\xc4\x85 kart\xc4\x85._NEWLINE_Seim\xc5\xb3 nutraukimai buvo didel\xc4\x97 problema, nes XVIII a. jie tapo \xc4\xafprastu rei\xc5\xa1kiniu. I\xc5\xa1 1652\xe2\x80\x931764 m. vykusi\xc5\xb3 Seim\xc5\xb3 tik 7 baig\xc4\x97 darb\xc4\x85 s\xc4\x97kmingai, o visi kiti i\xc5\xa1siskirst\xc4\x97 nieko nenutar\xc4\x99. Kovos su Seim\xc5\xb3 nutraukimu b\xc5\xabdai \xe2\x80\x93 konfederacini\xc5\xb3 Seim\xc5\xb3 \xc5\xa1aukimas, laikinas Seimo nutraukimas Karaliaus iniciatyva ir jo atnaujinimas palankesniu momentu \xe2\x80\x93 tuo laikotarpiu buvo ma\xc5\xbeai veiksmingi. Tod\xc4\x97l Karaliui tekdavo neatid\xc4\x97liotiniems valstyb\xc4\x97s reikalams spr\xc4\x99sti \xc5\xa1aukti ypatinguosius Senato pos\xc4\x97d\xc5\xbeius._NEWLINE_Respublikai, apsuptai absoliutini\xc5\xb3 monarchij\xc5\xb3, tokios laisv\xc4\x97s, kaip karaliaus rinkimai, (d\xc4\x97l ko didele problema tapdavo naujo monarcho rinkimai mirus valdovui, nes kaimynin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s buvo suinteresuotos \xc4\xaf sost\xc4\x85 i\xc5\xa1kelti sau palank\xc5\xb3 valdov\xc4\x85), liberum veto teis\xc4\x97, (d\xc4\x97l kurios bajorai gal\xc4\x97jo lengvai blokuoti sau nepalankius reform\xc5\xb3 \xc4\xafstatymus), silpna karaliaus vald\xc5\xbeia, atskir\xc5\xb3 provincij\xc5\xb3, paviet\xc5\xb3 partikuliari\xc5\xa1kumas buvo labai pavojingos. Buvo bandoma reformuoti ir vis\xc4\x85 \xc5\xa1alies valdymo strukt\xc5\xabr\xc4\x85, ir paties Seimo darb\xc4\x85. 1764 m. priimtas Seimo Statutas, kuriuo atsisakyta liberum veto teis\xc4\x97s sprend\xc5\xbeiant ekonominius klausimus, paviet\xc5\xb3 atstovams Seime suteikti neriboti \xc4\xafgaliojimai spr\xc4\x99sti valstyb\xc4\x97s reikalus (laisvasis mandatas).\n_START_SECTION_\nKetveri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 Seimas\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbeiausios reformos buvo svarstomos vadinamajame Ketveri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 Seime (1788\xe2\x80\x931792 m.), kurio svarbiausias priimtas dokumentas buvo Miest\xc5\xb3 valdymo \xc4\xafstatymas ir 1791 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 3 d. priimta pirmoji Europoje ra\xc5\xa1ytin\xc4\x97 konstitucija. Pagal j\xc4\x85 Karaliaus sostas tur\xc4\x97jo tapti paveldimas, visa valstyb\xc4\x97 tur\xc4\x97jo tapti labiau centralizuota. Nors Konstitucijos tekste kalbama apie Respublikos valstybes, nebeminimas Lietuvos vardas, neb\xc4\x97ra Liublino unijoje buvusio Lietuvos ir Lenkijos dualizmo, naikinama nuostata kas tre\xc4\x8di\xc4\x85 Seim\xc4\x85 rengti Lietuvoje (Gardine) ir kas tre\xc4\x8di\xc4\x85 Seimo Mar\xc5\xa1al\xc4\x85 rinkti i\xc5\xa1 Lietuvos atstov\xc5\xb3._NEWLINE_Tiesa, 1791 m. spalio 20 d. buvo priimtas Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 tarpusavio \xc4\xafsipareigojimo \xc4\xafstatymas, pavadintas Konstitucijos pataisa, kuriame Lietuva laikoma kitokia provincija, nei Did\xc5\xbeioji Lenkija ir Ma\xc5\xbeoji Lenkija. Be to, kai kuriose bendrose Respublikos komisijose (ministerijose) Lietuva tur\xc4\x97jo tur\xc4\x97ti 1/3 arba 1/2 viet\xc5\xb3._NEWLINE_VI Konstitucijos straipsnyje \xe2\x80\x9eSeimas, arba \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamoji vald\xc5\xbeia\xe2\x80\x9c numatyti dveji Seimo, arba susirinkusi\xc5\xb3 luom\xc5\xb3 r\xc5\xabmai \xe2\x80\x93 Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmai ir Senatori\xc5\xb3 r\xc5\xabmai. Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 narius buvo numatyta rinkti seimeliuose, o Senatoriais tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti vyskupai, vaivados, ka\xc5\xa1telionai ir ministrai. Seimas tur\xc4\x97jo prad\xc4\x97ti sesijas kas dveji metai ir trukti tiek, kiek numato Seim\xc5\xb3 \xc4\xafsatymas. Labai svarbi nuostata buvo galutinai naikinama liberum veto teis\xc4\x97 \xe2\x80\x93 \xc4\xafstatymai gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti priimami ir bals\xc5\xb3 dauguma. Vykdom\xc4\x85j\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85 tur\xc4\x97jo vykdyti Karalius ir \xc4\xaestatym\xc5\xb3 sargyba, o visi miestie\xc4\x8diai tapo pilie\xc4\x8diais._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l Respublikos silpnumo Gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 3-iosios Konstitucija galiojo tik 14 m\xc4\x97nesi\xc5\xb3, iki 1792 m. liepos 23 d., kai Lenkijos Karalius ir Lietuvos Didysis Kunigaik\xc5\xa1tis Stanislovas Augustas (1764\xe2\x80\x931795 m.) prisijung\xc4\x97 prie Targovicos konfederacijos._NEWLINE_1795 m. Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublika i\xc5\xa1nyko i\xc5\xa1 Europos politinio \xc5\xbeem\xc4\x97lapio, nutr\xc5\xabko ir jos parlamentarizmo raida.'