b'\n_START_ARTICLE_\nAsirija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97s \xc5\xa1umer\xc5\xb3 tekstuose III t\xc5\xabkst. pr. m. e. \xc5\xa0iaurin\xc4\x97 Mesopotamija buvo vadinama \xc5\xbeod\xc5\xbeiu Subar (Su-bir\xe2\x82\x84/Subar/\xc5\xa0ubur), terminu, kuris pateko \xc4\xaf akad\xc5\xb3 kalb\xc4\x85 kaip Subartu (\xc5\xa0ubartum/Subartum/ina \xc5\xa0\xc3\xba-ba-ri). Akadai Subartu laik\xc4\x97 vienu i\xc5\xa1 keturi\xc5\xb3 \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1orini\xc5\xb3\xe2\x80\x9c pasauli\xc5\xb3, kuris buvo \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo j\xc5\xb3. \xc5\xa0is pavadinimas aptinkamas XIV a. pr. m. e. Egipto tekstuose ir galutinai nunyko Naujojoje Babilonijoje I t\xc5\xabkst. pr. m. e._NEWLINE_Nuo II t\xc5\xabkst. pr. m. e. d\xc4\x97l regione suklest\xc4\x97jusios Asirijos karalyst\xc4\x97s, visas regionas vis da\xc5\xbeniau buvo vadinamas pagrindinio asir\xc5\xb3 miesto ir sostin\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 A\xc5\xa1\xc5\xabro (ak.: A\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabr\xc4\x81yu, aram\xc4\x97j.: \xd7\x90\xd7\xaa\xd7\x95\xd7\xa8  A\xe1\xb9\xafur, hebr. \xd7\x90\xd6\xb7\xd7\xa9\xd6\xbc\xd7\x81\xd7\x95\xd6\xbc\xd7\xa8\xc2\xa0= A\xc5\xa1\xc5\xa1\xc3\xbbr) pavadinimu. \xc5\xa0\xc4\xaf regiono pavadinim\xc4\x85 per\xc4\x97m\xc4\x97 senov\xc4\x97s persai, kurie j\xc4\xaf vadino Athura. \xc5\xa0iauriniai regiono kaimynai arm\xc4\x97nai Asirij\xc4\x85 vadino Aruastanu. Sasanid\xc5\xb3 laikais regionas buvo \xc5\xbeinomas kaip Asuristanas._NEWLINE_Po Aleksandro u\xc5\xbekariavim\xc5\xb3 graikai naudojo regionui pavadinim\xc4\x85 Asirija, ta\xc4\x8diau neretai numesdavo pirm\xc4\x85j\xc4\x85 raid\xc4\x99. Tod\xc4\x97l regionas dar buvo \xc5\xbeinomas kaip Sirija. Platesne prasme Sirija ap\xc4\x97m\xc4\x97 ir vis\xc4\x85 Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros rytin\xc4\xaf paj\xc5\xabr\xc4\xaf, ir b\xc5\xabtent jam v\xc4\x97liau prigijo Sirijos terminas. Rom\xc4\x97nai \xc5\xa1iaurin\xc4\x99 Mesopotamij\xc4\x85 vadino Asirija._NEWLINE_Po arab\xc5\xb3 u\xc5\xbekariavimo VII a. regionas ilgainiui prad\xc4\x97tas vadinti D\xc5\xbeazira.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iaurin\xc4\x97 Mesopotamija ap\xc4\x97m\xc4\x97 Tigro ir Eufrato basein\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tupius, kur vyrauja dr\xc4\x97gnos ir derlingos lygumos. Rytuose ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97je \xc5\xa1i\xc4\x85 lygum\xc4\x85 supo Arm\xc4\x97nijos kalnynas (Senov\xc4\x97s Arm\xc4\x97nija. \xc4\x8cia buvo tokie regionai, kaip Persarm\xc4\x97nija, Korduena, Arzanena, Sofena, Melitena), o pietry\xc4\x8diuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Irano kalnynas (Senov\xc4\x97s Iranas). Pietuose buvo dykumingas ruo\xc5\xbeas, kuris skyr\xc4\x97 nuo pietin\xc4\x97s Mesopotamijos (\xc5\xa0umero, v\xc4\x97liau Babilono). Pietvakariuose derlingos sritys per\xc4\x97jo \xc4\xaf retai gyvenam\xc4\x85 bevais\xc4\x99 Sirijos dykum\xc4\x85._NEWLINE_Vakaruose Asirija siek\xc4\x97si su Istorine Sirija, ta\xc4\x8diau riba tarp \xc5\xa1i\xc5\xb3 dviej\xc5\xb3 region\xc5\xb3 buvo neai\xc5\xa1ki, o traktavimas kito priklausomai nuo laikotarpio._NEWLINE_Asirija nei geografi\xc5\xa1kai, nei kult\xc5\xabri\xc5\xa1kai nebuvo vieninga. J\xc4\x85 sudar\xc4\x97 paskiri derlingi upi\xc5\xb3 sl\xc4\x97niai, tarp kuri\xc5\xb3 buvo ma\xc5\xbeiau derlingos teritorijos. Tigro baseine svarbiausi tokie subregionai buvo Marga (Auk\xc5\xa1tutiname Zabe), Beth Garmajus (\xc5\xbdemutiniame Zabe), Adiabena (tarp abiej\xc5\xb3 Zab\xc5\xb3), Tirhanas (A\xc5\xa1\xc5\xabro regione), Hulvanas (Dijalos regione). Chab\xc5\xabro baseine buvo Turabdinas ir Arbajistanas, Balicho baseinas vadintas Osroena. Vakariausiai buvo auk\xc5\xa1tutinio Eufrato sl\xc4\x97nis, kuris paprastai priskiriamas Istorinei Sirijai.'