b'\n_START_ARTICLE_\nLibano ekonomika\n_START_SECTION_\n\xc5\xaakis\n_START_PARAGRAPH_\nIki XX a. a\xc5\xa1tunto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio Libanas buvo vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 finans\xc5\xb3, prekybos ir turizmo centr\xc5\xb3 Artimuosiuose Rytuose. Libano pilietinis karas (1975\xe2\x80\x931991 m.) ir gretim\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 (Izraelis, Sirija) karin\xc4\x97s intervencijos l\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xabkio destabilizacij\xc4\x85 ir ekonomikos smukim\xc4\x85 \xe2\x80\x93 1980\xe2\x80\x931989 m. BVP kasmet suma\xc5\xbe\xc4\x97davo po 20%. Nuo devinto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio, padedant Pasaulio bankui ir Arab\xc5\xb3 lygai, prasid\xc4\x97jo Libano ekonomikos augimas (1990\xe2\x80\x932005 m. BVP kasmet padid\xc4\x97davo 6%), bet d\xc4\x97l Izraelio\xe2\x80\x93Libano karinio konflikto 2006 m. ji v\xc4\x97l smuko. _NEWLINE_Ekonomikos pagrind\xc4\x85 sudaro paslaug\xc5\xb3 ir administravimo sfera, daugiausia prekyba, finansai ir turizmas. 2005 m. BVP sudar\xc4\x97 22,1 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3; pagal perkamosios galios paritet\xc4\x85 \xe2\x80\x93 24,4 mlrd. JAV dol. BVP dalis 1 gyventojui \xe2\x80\x93 14 988 JAV doleri\xc5\xb3. Libano u\xc5\xbesienio skola 39,8 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3 (2002 m.).\n_START_SECTION_\nTurizmas\n_START_PARAGRAPH_\nIki pilietinio karo Libanas buvo svarbus turizmo centras, kasmet atvykdavo \xe2\x80\x93 2 mln. u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3. 1974 m. pajamos i\xc5\xa1 turizmo sudar\xc4\x97 \xe2\x80\x93 20% vis\xc5\xb3 pajam\xc5\xb3. Per pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85 turist\xc5\xb3 labai suma\xc5\xbe\xc4\x97jo, 1980 m. Liban\xc4\x85 aplank\xc4\x97 136 000 u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3. 1999 m. UNESCO paskelb\xc4\x97 Beirut\xc4\x85 Arab\xc5\xb3 pasaulio kult\xc5\xabros sostine, 2002 m. Liban\xc4\x85 aplank\xc4\x97 956 470 u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3 (be Sirijos), pajamos i\xc5\xa1 turizmo sudar\xc4\x97 956 mln. JAV doleri\xc5\xb3. Daugiausia turist\xc5\xb3 atvyksta i\xc5\xa1 Saudo Arabijos (14% vis\xc5\xb3 u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3, 2001 m.), Jordanijos (9%), Pranc\xc5\xabzijos (8%), Irano (6%), Kuveito (6%), JAV (6%). Turist\xc5\xb3 lankomiausios vietos \xe2\x80\x93 senov\xc4\x97s finikie\xc4\x8di\xc5\xb3 miestai (Tyras, Sidonas, Biblas, Tripolis, Baalbekas) ir vaizdingi papl\xc5\xabdimiai.\n_START_SECTION_\nTransportas\n_START_PARAGRAPH_\nPer Izraelio\xe2\x80\x93Libano kar\xc4\x85 2006 m. labai nukent\xc4\x97jo \xc5\xa1alies infrastrukt\xc5\xabra, apgadinti svarbiausi keliai, tiltai, oro uostai; Libanas patyr\xc4\x97 apie 15 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3 nuostoli\xc5\xb3. Automobili\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 yra 7300 km (1999 m.); i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 su kieta danga 6198 km. I\xc5\xa1ilgai pakrant\xc4\x97s \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 eina plentai Beirutas\xe2\x80\x93Tripolis, \xc4\xaf pietus \xe2\x80\x93 Beirutas\xe2\x80\x93Saida, i\xc5\xa1 vakar\xc5\xb3 \xc4\xaf rytus \xe2\x80\x93 Beirutas\xe2\x80\x93Damaskas (Sirija). _NEWLINE_2003 m. buvo \xc4\xafregistruoti 79 j\xc5\xabr\xc5\xb3 laivai; prekybos laivyno tona\xc5\xbeas 193 300 bruto ton\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausi j\xc5\xabr\xc5\xb3 uostai \xe2\x80\x93 Beirutas (krovini\xc5\xb3 apyvarta 4,8 mln. t; 2003 m.), Tripolis, D\xc5\xbeunija. Yra Beiruto tarptautinis oro uostas. 2004 m. naftotieki\xc5\xb3 buvo 209 km.\n_START_SECTION_\nBankai\n_START_PARAGRAPH_\nCentrinis bankas \xe2\x80\x93 Libano bankas (pranc. Banque du Liban, \xc4\xafkurtas 1964 m. i\xc5\xa1 Sirijos ir Libano banko, b\xc5\xabstin\xc4\x97 Beirute). 2007 m. veik\xc4\x97 daugiau kaip 50 universali\xc5\xb3j\xc5\xb3 komercini\xc5\xb3, 10 investicini\xc5\xb3 bank\xc5\xb3, 10 u\xc5\xbesienio bank\xc5\xb3 skyri\xc5\xb3 ir 16 u\xc5\xbesienio bank\xc5\xb3 atstovybi\xc5\xb3. 2006 m. bank\xc5\xb3 sektoriaus veikl\xc4\x85 sutrikd\xc4\x97 Libano ir Izraelio karinis konfliktas, prasid\xc4\x97jo kapitalo i\xc5\xa1ve\xc5\xbeimas i\xc5\xa1 \xc5\xa1alies. _NEWLINE_Libano piniginis vienetas \xe2\x80\x93 Libano svaras (dar vadinamas Libano livru), lygus 100 piastr\xc5\xb3 arba 1000 miljem\xc5\xb3, \xc4\xafvestas 1948 m. vietoj Sirijos ir Libano svaro. _NEWLINE_Beiruto vertybini\xc5\xb3 popieri\xc5\xb3 bir\xc5\xbea \xc4\xafkurta 1995 m.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbesienio prekyba\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbesienio prekybos balansas neigiamas. 2004 m. eksportuota preki\xc5\xb3 u\xc5\xbe 1,78 mlrd. JAV dol., importuota u\xc5\xbe 8,16 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3. Daugiausia eksportuojami juvelyriniai dirbiniai, perlai, ma\xc5\xa1inos ir elektros prietaisai, cementas, chemijos, tekstil\xc4\x97s pramon\xc4\x97s gaminiai, metalas ir jo gaminiai, plataus vartojimo prek\xc4\x97s, drabu\xc5\xbeiai, maisto produktai. _NEWLINE_Importuojama daugiausia naftos produktai, mineralin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos, elektros prietaisai, transporto priemon\xc4\x97s (automobiliai, sunkve\xc5\xbeimiai), metalas ir jo gaminiai, tekstil\xc4\x97s, maisto pramon\xc4\x97s gaminiai.'