b'\n_START_ARTICLE_\nVyro lytiniai organai\n_START_SECTION_\nS\xc4\x97klid\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1samiau \xc5\xber. S\xc4\x97klid\xc4\x97 (lot. testis)._NEWLINE_Vyro s\xc4\x97klid\xc4\x97se i\xc5\xa1 vieno I eil\xc4\x97s spermatocito su 46 chromosomomis dalijantis susidaro du II eil\xc4\x97s spermatocitai, kuri\xc5\xb3 kiekvienas turi po 23 dvigubas chromosomas. Dalijantis II eil\xc4\x97s spermatocitams, susidaro keturi spermatidai, turintys taip pat po 23 dukterines chromosomas. Spermatidai br\xc4\x99sta ir i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 susidaro spermatozoidai. Mejoz\xc4\x97s metu vyro organizme i\xc5\xa1 vienos diploidin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s susidaro keturi haploidiniai spermatozoidai. \xc5\xa0ios lytin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s susidaro spermatogenez\xc4\x97s metu ir lytinio akto metu ejakuliuojant pa\xc5\xa1alinami spermos pavidalu.\n_START_SECTION_\nS\xc4\x97klid\xc4\x97s prielipas\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1samiau \xc5\xber. S\xc4\x97klid\xc4\x97s prielipas (lot. epididymis).\n_START_SECTION_\nS\xc4\x97klinis latakas\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1samiau \xc5\xber. S\xc4\x97klinis latakas (lot. ductus deferens)_NEWLINE_Dar vadinamas s\xc4\x97klatakiu. Jis prasideda nuo tiesi\xc5\xb3j\xc5\xb3 s\xc4\x97klid\xc4\x97s kanal\xc4\x97li\xc5\xb3, o baigiasi \xc5\xa1lapl\xc4\x97s prie\xc5\xa1in\xc4\x97je dalyje. Jo ilgis 40-45\xc2\xa0cm, skersmuo 2-3\xc2\xa0mm. Susitraukiant jo raumenims, s\xc4\x97kla erotinio sujaudinimo metu juo i\xc5\xa1metama \xc4\xaf \xc5\xa1lapl\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nS\xc4\x97klin\xc4\x97s p\xc5\xabslel\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1samiau \xc5\xber. S\xc4\x97klin\xc4\x97s p\xc5\xabslel\xc4\x97s (lot. vesiculae seminales)_NEWLINE_S\xc4\x97klin\xc4\x97s p\xc5\xabslel\xc4\x97s yra 15-20\xc2\xa0cm ilgio, susiformuoja tre\xc4\x8di\xc4\x85 embriogenez\xc4\x97s m\xc4\x97nes\xc4\xaf. Jos sudarytos i\xc5\xa1 epitelinio audinio, kurio pavir\xc5\xa1ius padengtas labai rauk\xc5\xa1l\xc4\x97ta gleivine. Pa\xc4\x8diame epitelyje yra stulpini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, kurios atlieka sekrecin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1skiria klamp\xc5\xb3, gelsv\xc4\x85 sekret\xc4\x85. \xc5\xa0is sekretas i\xc5\xa1siskiria ejakuliacijos metu ir \xc4\xafeina \xc4\xaf spermos skys\xc4\x8di\xc5\xb3 sud\xc4\x97t\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nProstata (prie\xc5\xa1in\xc4\x97 liauka)\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1samiau \xc5\xber. Prostata (lot. prostata)_NEWLINE_Prostata, arba prie\xc5\xa1in\xc4\x97 liauka (lot. prostata), prie pat \xc5\xa1lapimo p\xc5\xabsl\xc4\x97s apsupa \xc5\xa1lapimkanal\xc4\xaf ir suauga su jo sienele. Prostata i\xc5\xa1skiria sekret\xc4\x85, kuris yra pilkas, \xc5\xa1arminis, specifinio kvapo skystis, turintis baltym\xc5\xb3 ir lipid\xc5\xb3. Manoma, kad \xc5\xa1is skystis aktyvina spermatozoidus ar padidina j\xc5\xb3 judrum\xc4\x85. Vyresni\xc5\xb3 vyr\xc5\xb3 prostata gali padid\xc4\x97ti ir u\xc5\xbespausti \xc5\xa1lapl\xc4\x99, apsunkindama \xc5\xa1lapinim\xc4\x85si. Prostatos v\xc4\x97\xc5\xbeys yra da\xc5\xbeniausiai v\xc4\x97\xc5\xbein\xc4\x97 liga tarp vyr\xc5\xb3. Prostatos u\xc5\xbedegimas vadinamas prostatitu.\n_START_SECTION_\nVarpa\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1samiau \xc5\xber. Varpa (lot. penis)_NEWLINE_Varpos pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 dengia plona oda, kurioje yra ma\xc5\xbeos prakaito liaukos. Poodiniame sluoksnyje yra lygi\xc5\xb3j\xc5\xb3 raumen\xc5\xb3 ir n\xc4\x97ra riebalini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3. Varpos galvut\xc4\x99 dengia apyvarp\xc4\x97. Jos vidin\xc4\x97je pus\xc4\x97je atsiveria riebal\xc5\xb3 liaukos, i\xc5\xa1skirian\xc4\x8dios rieb\xc5\xb3 sekret\xc4\x85 (smegm\xc4\x85). I\xc5\xa1ilgai varpos eina varpos kempink\xc5\xabnis ir du varpos akytk\xc5\xabniai.'