b'\n_START_ARTICLE_\nKozenca\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKosencija, italik\xc5\xb3 genties brutij\xc5\xb3 sostin\xc4\x97, buvo italik\xc5\xb3 atsvara kovoje su Jonijos kolonij\xc5\xb3 helenistine \xc4\xaftaka. Netoli vyko Pandosijos m\xc5\xab\xc5\xa1is, kur ma\xc5\xbea brutij\xc5\xb3 ir lukan\xc5\xb3 armija nugal\xc4\x97jo Aleksandro Makedonie\xc4\x8dio d\xc4\x97d\xc4\x99 Aleksandras Epyriet\xc4\xaf. \xc5\xa0imtme\xc4\x8diams b\xc4\x97gant miestas i\xc5\xa1laik\xc4\x97 savit\xc4\x85 charakter\xc4\xaf, kuris j\xc4\xaf i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 regiono miest\xc5\xb3. Imperatoriaus Augusto laikais Kozenca tapo svarbia stotele Via Popilijos kelyje, kuris ved\xc4\x97 \xc4\xaf Sicilij\xc4\x85. Nors imperijos laikais miestas buvo tik kolonija, jis tur\xc4\x97jo savivaldos privilegijas._NEWLINE_410\xc2\xa0m. Alarikas I, vizigot\xc5\xb3 vadas, u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Rom\xc4\x85 ir tapo pirmuoju t\xc4\x85 padariusiu u\xc5\xbesienie\xc4\x8diu per 800 met\xc5\xb3. Palik\xc4\x99s miest\xc4\x85 jis i\xc5\xa1sive\xc5\xbe\xc4\x97 daugyb\xc4\x99 grobio._NEWLINE_Pasak got\xc5\xb3 istoriko Jordano, Alarikas patrauk\xc4\x97 \xc4\xaf pietus. Prie Kozencos jis staiga mir\xc4\x97. Ne\xc5\xbeinoma kas jam nutiko: sp\xc4\x97jama liga ar prie\xc5\xa1\xc5\xb3 antpuolis. Pagerbdami vad\xc4\x85 gotai palaidojo j\xc4\xaf kape. Tai nebuvo \xc4\xafprastas kapas. Teigiama, kad jis buvo Kra\xc4\x8dio ir Busento santakoje. Daugyb\xc4\x97 verg\xc5\xb3 nukreip\xc4\x97 Busento vandenis, kad i\xc5\xa1kast\xc5\xb3 kap\xc4\x85 Alarikui, jo \xc5\xbeirgui ir grobiui. Po to vanduo buvo sugr\xc4\x85\xc5\xbeintas \xc4\xaf vag\xc4\x85, o got\xc5\xb3 kariai i\xc5\xa1\xc5\xbeud\xc4\x97 vergus, kad niekas neprasitart\xc5\xb3._NEWLINE_Keli miestai Kozencos provincijoje, ypa\xc4\x8d Rosanas, \xc5\xa1imtme\xc4\x8diais atsisak\xc4\x97 pripa\xc5\xbeinti barbar\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85`po Vakar\xc5\xb3 Romos imperijos \xc5\xbelugimo. Su miestus juosian\xc4\x8diomis sienomis ir ma\xc5\xbeais rom\xc4\x97n\xc5\xb3 garnizonais, jie buvo paskutiniai rom\xc4\x97n\xc5\xb3 bastionai Italijoje. Tad tai buvo laikoma Bizantijos teritorija iki lombard\xc5\xb3 \xc4\xafsiver\xc5\xbeimo._NEWLINE_Po dideli\xc5\xb3 kov\xc5\xb3 tarp sarac\xc4\x97n\xc5\xb3 ir lombard\xc5\xb3, miestas buvo sugriautas, atstatytas 988\xc2\xa0m. ir v\xc4\x97l sugriautas XI a. prad\xc5\xbeioje. B\xc4\x97gdami nuo \xc5\xbeudyni\xc5\xb3 miestie\xc4\x8diai pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 Kozencos ir aplinkin\xc4\x97se kalvose \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 kelet\xc4\x85 kaimeli\xc5\xb3._NEWLINE_XI a. Kalabrija tapo norman\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1tyste, o Kozenca\xc2\xa0\xe2\x80\x93 jos sostine. Miestas sukilo prie\xc5\xa1 Roger Guiscard, bet po ilgos apgulties buvo u\xc5\xbeimtas. Valdant \xc5\xa0taufenams, miestas tapo Kalabrijos r\xc5\xabm\xc5\xb3 (Curia Generale) vieta. Imperatorius Frydrichas II ypa\xc4\x8d dom\xc4\x97josi miestu: skatino statybas ir versl\xc4\x85, organizavo svarbi\xc4\x85 kasmetin\xc4\x99 mug\xc4\x99._NEWLINE_Po to Kozenca smarkiai kov\xc4\x97si prie\xc5\xa1 Angevin\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85, kuri\xc4\x85 r\xc4\x97m\xc4\x97 dvasininkija. Miestas tapo Angevin\xc5\xb3 ir aragonie\xc4\x8di\xc5\xb3 kovos arena. 1432\xc2\xa0m. Liudvikas III Neapolietis apsigyveno Kozencos pilyje su \xc5\xbemona Margarita Savojiete. Kai ji mir\xc4\x97 1434\xc2\xa0m., j\xc4\x85 palaidojo katedroje._NEWLINE_1500\xc2\xa0m. nepaisant pasiprie\xc5\xa1inimo Kozenc\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 ispan\xc5\xb3 armija, vadovaujama kapitono Consalvo de Cordoba. XVI a. miestas klest\xc4\x97jo kaip Kalabrijos vietininko sostin\xc4\x97. Kult\xc5\xabrin\xc4\x97 reik\xc5\xa1m\xc4\x97 padid\xc4\x97jo tuo metu \xc4\xafk\xc5\xabrus Kosencijos akademij\xc4\x85, kurios nariai buvo Bernardino Telesio, Aulo Gianni Parrasio, broliai Martirano, Antonio Serra ir kiti. 1707\xc2\xa0m. vietoj ispan\xc5\xb3 Neapolio karalyst\xc4\x99 prad\xc4\x97jo valdyti austrai. 1799\xc2\xa0m. po trumpai egzistavusios Pantenop\xc4\x97jos respublikos ir labai nuo\xc5\xbemaus pasiprie\xc5\xa1inimo burbon\xc5\xb3 vardu Kozenc\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 kardinolo Fabrizio Ruffo Lazzari. Rufo buvo gim\xc4\x99s Kalabrijoje._NEWLINE_1806\xe2\x80\x931815\xc2\xa0m. Kozenca kovojo su pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 valdymu. Miestas patyr\xc4\x97 daug \xc5\xbeiauri\xc5\xb3 represij\xc5\xb3, o 1813\xc2\xa0m. Karbonarai, kurie atsirado Kozencoje, patyr\xc4\x97 daugelio savo nari\xc5\xb3 \xc5\xbe\xc5\xabt\xc4\xaf. 1821 ir 1837\xc2\xa0m. kilo vietin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s riau\xc5\xa1\xc4\x97s. 1844\xc2\xa0m. kovo 15 d. sukilimo klimaksas buvo broli\xc5\xb3 Bandier\xc5\xb3 i\xc5\xa1silaipinimas ie egzekucija Kozencoje. 1860\xc2\xa0m. Kalabrija tapo Italijos karalyst\xc4\x97s dalimi.'