b'\n_START_ARTICLE_\nCentrinis bankas\n_START_PARAGRAPH_\nCentrinis bankas \xe2\x80\x93 valstyb\xc4\x97s bankas, atsakingas u\xc5\xbe monetarin\xc4\x99 politik\xc4\x85, siekiantis u\xc5\xbetikrinti kain\xc5\xb3, valiutos kurso ar kitok\xc4\xaf makroekonomin\xc4\xaf stabilum\xc4\x85. Centrinis bankas reguliuoja pinig\xc5\xb3 pasi\xc5\xabl\xc4\x85, kai kuriais atvejais vykdo finans\xc5\xb3 sektoriaus reguliatoriaus funkcijas. Lietuvoje centrinio banko funkcijas vykdo Lietuvos bankas.\n_START_SECTION_\nAtvirosios rinkos operacijos\n_START_PARAGRAPH_\nAtvirosios rinkos operacijomis centrinis bankas savo iniciatyva i\xc5\xa1leid\xc5\xbeia pinigus \xc4\xaf vidaus rink\xc4\x85 arba i\xc5\xa1ima juos i\xc5\xa1 apyvartos, atsi\xc5\xbevelgdamas \xc4\xaf rinkos, o ne \xc4\xaf pavienio komercinio banko pad\xc4\x97t\xc4\xaf, ir sudaro komerciniams bankams vienodas s\xc4\x85lygas konkuruoti tarpusavyje d\xc4\x97l atitinkam\xc5\xb3 sandori\xc5\xb3 su centriniu banku.\n_START_SECTION_\nNuolatin\xc4\x97s galimyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nNuolatin\xc4\x97s galimyb\xc4\x97s \xe2\x80\x93 tai centrinio banko i\xc5\xa1 anksto nustatytomis s\xc4\x85lygomis komerciniams bankams suteiktos galimyb\xc4\x97s, pastar\xc5\xb3j\xc5\xb3 iniciatyva, sudaryti su centriniu banku nacionalin\xc4\x97s valiutos ar kito finansinio turto pirkimo, pardavimo arba skolinimo ir skolinimosi sandorius. Daugelis centrini\xc5\xb3 bank\xc5\xb3 nustato tam tikras skolinimosi centriniame banke galimybes kaip papildom\xc4\x85 atspar\xc4\x85 bank\xc5\xb3 sistemai likvidumo svyravim\xc5\xb3 atvejais. Skolinimo centriniam bankui galimyb\xc4\x97s, \xc4\xafskaitant ir pal\xc5\xabkanas u\xc5\xbe rezervus, skirtos laikinam ar nuolatiniam likvidumo pertekliui absorbuoti. Valiut\xc5\xb3 valdybos atveju svarbiausia nuolatin\xc4\x97 galimyb\xc4\x97 yra neribotas nacionalin\xc4\x97s valiutos keitimas fiksuotu kursu \xc4\xaf bazin\xc4\x99 ir bazin\xc4\x97s valiutos \xc4\xaf nacionalin\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nPrivalom\xc5\xb3j\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3 reikalavimai\n_START_PARAGRAPH_\nPrivalom\xc5\xb3j\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3 reikalavimai - tai centrinio banko reikalavimai komerciniams bankams, kad ne ma\xc5\xbeiau kaip tam tikr\xc4\x85 dal\xc4\xaf j\xc5\xb3 apibr\xc4\x97\xc5\xbet\xc5\xb3 \xc4\xafsipareigojim\xc5\xb3 dengt\xc5\xb3 likvidus turtas. Min\xc4\x97ta dalis vadinama privalom\xc5\xb3j\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3 norma. \xc4\xaesipareigojimai, kuriems taikomi privalom\xc5\xb3j\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3 reikalavimai, vadinami privalom\xc5\xb3j\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3 (apskai\xc4\x8diavimo) baze. Privalomosios atsargos skai\xc4\x8diuojamos tam tikram laikotarpiui, per kur\xc4\xaf jos turi b\xc5\xabti laikomos. Privalomosios atsargos laikomos likvid\xc5\xbeiausios formos turtu - pinigais komercinio banko s\xc4\x85skaitoje centriniame banke. Kartais centriniai bankai \xc4\xaf privalom\xc4\x85sias atsargas tam tikra dalimi \xc4\xafskaito ir grynuosius pinigus bank\xc5\xb3 kasose. Centrinio banko sprendimu, komerciniai bankai privalom\xc4\x85sias atsargas turi laikyti fiksuota suma arba kaip vidurk\xc4\xaf per laikymo laikotarp\xc4\xaf. Pastarasis b\xc5\xabdas \xc5\xa1iais laikais dominuoja, nes suteikia komerciniams bankams lankstesnio likvidumo valdymo galimyb\xc4\x99 ir realiai suma\xc5\xbeina privalom\xc5\xb3j\xc5\xb3 atsarg\xc5\xb3 na\xc5\xa1t\xc4\x85.'