b'\n_START_ARTICLE_\nFrygija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFrygija yra sausringame Anatolijos plok\xc5\xa1\xc4\x8diakalnyje, kur vyrauja stepi\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbeiai. Kra\xc5\xa1t\xc4\x85 dr\xc4\x97kina Sakarijos, Porsuko, Meandro, Liko up\xc4\x97s. Frygij\xc4\x85 i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ryt\xc5\xb3 ribojo Galatija, i\xc5\xa1 ryt\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Kapadokija, i\xc5\xa1 pietry\xc4\x8di\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Likaonija, i\xc5\xa1 piet\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pisidija, i\xc5\xa1 pietvakari\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Lydija, i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Bitinija. Vystyta gyvulininkyst\xc4\x97, auginti javai, kastas marmuras. Svarbiausi Frygijos miestai buvo Gordijus (sostin\xc4\x97), Midas, Aizanai, Sinada, Dokimijus, Akroinonas, Akmonija, kra\xc5\xa1to pietuose st\xc5\xabksojo Frygijos Laodik\xc4\x97ja ir Hierapolis.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKra\xc5\xa1tas nuo seno buvo gyvenamas Anatolijos kalbomis (indoeuropie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 \xc5\xa1aka) kalb\xc4\x97jusi\xc5\xb3 taut\xc5\xb3. Apie II t\xc5\xabkstm. pr. m. e. \xc4\x8dia susik\xc5\xabr\xc4\x97 Frygijos karalyst\xc4\x97, kur gyveno frygai, kartais laikomi hetit\xc5\xb3 palikuonimis, kartais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 atsik\xc4\x97l\xc4\x97liais i\xc5\xa1 Balkan\xc5\xb3. Pasak graik\xc5\xb3 legend\xc5\xb3, frygai pad\xc4\x97jo Trojai kovoje prie\xc5\xa1 graikus. Nuo XII a. pr. m. e. pab. Frygija prad\xc4\x97jo kovoti su Asirija. VIII a. pr. m. e. susid\xc5\xabr\xc4\x97 su i\xc5\xa1 Europos atsik\xc4\x97lusiais vifinais ir misinais. V\xc4\x97liau kra\xc5\xa1t\xc4\x85 u\xc5\xbepl\xc5\xabdo kimerai._NEWLINE_VI a. pr. m. e. Lydijos karalius Gigas u\xc5\xbekariavo dal\xc4\xaf Frygijos, o valdant Krezui u\xc5\xbeimta visa, bet i\xc5\xa1saugojo savivald\xc4\x85. Tada netrukus u\xc5\xbekariauta pers\xc5\xb3, o v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Aleksandro Makedonie\xc4\x8dio. Po \xc5\xa1io mirties atiteko Antigonui Monoftalamui, o v\xc4\x97liau Lisimachui ir Seleukidams. 275 m. pr. m. e. Frygij\xc4\x85 u\xc5\xbepl\xc5\xabdo galatai, o v\xc4\x97liau u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Pergamo karalyst\xc4\x97. 133 m. pr. m. e. Frygija tapo Romos valstyb\xc4\x97s dalimi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prad\xc5\xbeioje sudar\xc4\x97 atskir\xc4\x85 provincij\xc4\x85, bet netrukus prijungta prie Azijos provincijos. Nuo to laiko Frygija kaip atskiras istorinis vienetas i\xc5\xa1nyko.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97s Frygijoje vartota fryg\xc5\xb3 kalba, ja i\xc5\xa1lik\xc4\x99 keletas \xc4\xafra\xc5\xa1\xc5\xb3. Po Aleksandro u\xc5\xbekariavimo ji prad\xc4\x97jo nykti (bet vietomis laik\xc4\x97si iki VI a.) ir pakeista graik\xc5\xb3 kalba. Senov\xc4\x97s frygai vilk\xc4\x97davo ilgas tunikas ir ilgavir\xc5\xa1\xc5\xabnes kepures, vadinamas fryg\xc5\xb3 kepur\xc4\x97mis (v\xc4\x97liau jos tapo revoliucijos, i\xc5\xa1sivadavimo simboliu). Religijoje svarbiausias buvo diev\xc5\xb3 motinos Kibel\xc4\x97s kultas.'