b'\n_START_ARTICLE_\nJuan Antonio Samaranch\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKil\xc4\x99s i\xc5\xa1 turtingos \xc5\xa1eimos, mok\xc4\x97si Barselonos priva\xc4\x8dioje voki\xc5\xa1koje mokykloje. Prasid\xc4\x97jus pilietiniam karui pa\xc5\xa1auktas tarnauti sanitaru \xc4\xaf respublikon\xc5\xb3 armij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau netrukus pab\xc4\x97go \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85, o gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xafstojo \xc4\xaf frankist\xc5\xb3 Falang\xc4\x85. \xc5\xbdlugus respublikai, mok\xc4\x97si IESE verslo mokykloje, dirbo laikra\xc5\xa1\xc4\x8dio \xe2\x80\x9eLa Prensa\xe2\x80\x9c sporto skyriuje, \xc5\xa1eimos valdomame tekstil\xc4\x97s versle._NEWLINE_1955\xe2\x80\x931962\xc2\xa0m. Ch. Samaran\xc4\x8das buvo Barselonos savivaldyb\xc4\x97s tarybos patar\xc4\x97jas sportui, nuo 1967\xc2\xa0m. iki F. Franko diktat\xc5\xabros \xc5\xbelugimo 1977\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Ispanijos parlamento \xc5\xbeem\xc5\xb3j\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 narys. 1973\xc2\xa0m. tapo Katalonijos provincijos parlamento pirmininku, 1977\xe2\x80\x931980\xc2\xa0m. buvo Ispanijos ambasadorius Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje ir Mongolijoje._NEWLINE_Nuo 1963\xc2\xa0m. jis buvo Ispanijos auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios sporto tarybos pirmininkas. 1966\xc2\xa0m. F.Frankas paskyr\xc4\x97 Ch. Samaran\xc4\x8d\xc4\x85 Ispanijos NOK pirmininku, taip pa\xc4\x8diais metais jis i\xc5\xa1rinktas Tarptautinio olimpinio komiteto nariu, o 1974\xe2\x80\x931978\xc2\xa0m. buvo TOK viceprezidentas._NEWLINE_1980\xc2\xa0m. 83-\xc4\x8dioje TOK sesijoje, vykusioje prie\xc5\xa1 Maskvos olimpines \xc5\xbeaidynes, Ch. Samaran\xc4\x8das jau po pirmojo balsavimo etapo i\xc5\xa1rinktas septintuoju TOK prezidentu. U\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99s \xc5\xa1ias pareigas jis radikaliai pakeit\xc4\x97 ir atgaivino TOK veikl\xc4\x85. Jo iniciatyva \xc5\xa0veicarijos konfederacija suteik\xc4\x97 TOK b\xc5\xabstinei tarptautin\xc4\x97s organizacijos status\xc4\x85, JT pripa\xc5\xbeino TOK nepriklausomyb\xc4\x99 ir teis\xc4\x99 rengti olimpines \xc5\xbeaidynes bet kuriame pasaulio kra\xc5\xa1te be jokio politinio spaudimo, \xc4\xafsteig\xc4\x97 Tarptautin\xc4\xaf sporto teism\xc4\x85, priimta Tarptautin\xc4\x97 konvencija olimpin\xc4\x97ms emblemoms apsaugoti. Bene svarbiausia reforma- profesional\xc5\xb3 dalyvavimas olimpin\xc4\x97se \xc5\xbeaidyn\xc4\x97se ir var\xc5\xbeyb\xc5\xb3 sukomercinimas. _NEWLINE_1991\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 18 d. TOK pos\xc4\x97dyje Berlyne Ch. Samaran\xc4\x8das paskelb\xc4\x97 Vykdomojo komiteto sprendim\xc4\x85 d\xc4\x97l Lietuvos TOK sugr\xc4\x85\xc5\xbeinimo \xc4\xaf TOK ir pakviet\xc4\x97 Lietuvos sportininkus dalyvauti Albervilio \xc5\xbeiemos ir Barselonos vasaros olimpin\xc4\x97se \xc5\xbeaidyn\xc4\x97se._NEWLINE_U\xc5\xbe tarptautinius nuopelnus Ispanijos karalius Chuanas Karlosas I 1991\xc2\xa0m. gruod\xc5\xbeio 31 d. suteik\xc4\x97 Ch. Samaran\xc4\x8dui markizo titul\xc4\x85. 2001\xc2\xa0m. liepos m\xc4\x97n, iki gyvos galvos i\xc5\xa1rinktas TOK Garb\xc4\x97s prezidentu._NEWLINE_Ch. A. Samaran\xc4\x8das du kartus (1992 ir 1997\xc2\xa0m.) lank\xc4\x97si Lietuvoje. Jis buvo apdovanotas Lietuvos did\xc5\xbeiojo kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio Gedimino 1-ojo laipsnio ordinu.'