b'\n_START_ARTICLE_\nZ notacija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Raymond Abrial 1974 metais paskelb\xc4\x97 pradin\xc4\x99 \xc5\xbeym\xc4\x97jimo versij\xc4\x85 "Data Semantics" , kuri\xc4\x85 d\xc4\x97st\xc4\x97 Grenoblio universitete iki a\xc5\xa1tuoniasde\xc5\xa1imt\xc5\xb3j\xc5\xb3 pabaigos. _NEWLINE_Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 Z notacij\xc4\x85 pasi\xc5\xabl\xc4\x97 Abrial su Steve Schuman ir Bertrand Meyer 1977. Toliau Z buvo pl\xc4\x97tojama Programavimo Tyrim\xc5\xb3 grup\xc4\x97je (Programming Research Group) Oksfordo universitete._NEWLINE_Abrialas atsakymas \xc4\xaf klausim\xc4\x85 \xe2\x80\x9ekod\xc4\x97l Z?\xe2\x80\x9c - \xe2\x80\x9eNes tai pagrindin\xc4\x97 kalba!\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nNaudojimas ir notacija\n_START_PARAGRAPH_\nZ remiasi standartine matematine notacija, naudojama aksiomatin\xc4\x97je aibi\xc5\xb3 teorijoje, lambda algebroje ir pirmos eil\xc4\x97s predikat\xc5\xb3 logikoje. Visos Z i\xc5\xa1rai\xc5\xa1kos yra tipizuotas, tuo b\xc5\xabdu i\xc5\xa1vengiant kai kuri\xc5\xb3 paprastos aibi\xc5\xb3 teorijos paradoks\xc5\xb3. Z sudaro standartizuotas  da\xc5\xbenai naudojam\xc5\xb3 matematini\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3 ir predikat\xc5\xb3 katalogas, vadinamas matematiniu \xc4\xafranki\xc5\xb3 komplektu. _NEWLINE_Z notacija naudoja daug ne ASCII simboli\xc5\xb3, tod\xc4\x97l kalbos apra\xc5\xa1yme rekomenduojama, kaip juos u\xc5\xbera\xc5\xa1yti ASCII ir LaTeX (TeX). Taip pat nemokamai galima parsisi\xc5\xb3sti Z ttf \xc5\xa1rift\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nStandartai\n_START_PARAGRAPH_\nISO baig\xc4\x97 Z standartizacij\xc4\x85 2002 metais. \xc5\xa0is standartas gali b\xc5\xabti \xc4\xafsigytas tiesiai i\xc5\xa1 ISO.'