b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus Gedimino technikos universiteto Fundamentini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakultetas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nFundamentini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakultetas (FMF) \xc4\xafkurtas 1993\xc2\xa0m., prijungus prie jo bendr\xc5\xb3j\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 katedras: Fizikos, Matematikos, In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s grafikos, Teorin\xc4\x97s mechanikos, In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos ir Med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 atsparumo. Tais pa\xc4\x8diais metais \xc4\xaf fakulteto in\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos specialyb\xc4\x99 buvo priimta 64 bakalaurai ir 34 magistrantai, kitais metais \xc4\xaf bioin\xc5\xbeinerijos specialyb\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 25 bakalaurai. Mokymui organizuoti buvo pasitelkti \xc5\xbeymiausi respublikos specialistai, pasira\xc5\xa1yta bendradarbiavimo ir darbo sutartis su Matematikos ir informatikos, Biotechnologijos institutais bei UAB \xe2\x80\x9eBiofa\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0i\xc5\xb3 institut\xc5\xb3 direktoriai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prof. V. Statulevi\xc4\x8dius (v\xc4\x97liau prof. M. Sapagovas), prof. Vladas Algirdas Bumelis geranori\xc5\xa1kai pad\xc4\x97jo formuoti d\xc4\x97stytoj\xc5\xb3 kolektyvus. Prof. V. Bumelis daug par\xc4\x97m\xc4\x97 ir materialiai, perduodamas fakultetui chromatografijos, mikrobiologijos ir biochemijos laboratorijas su visa \xc4\xafranga. J\xc5\xb3 vert\xc4\x97 siekia daugiau nei 200 000 Lt. Kartu su Biotechnologijos institutu ir Italijos paramos fondu \xc4\xafrengta \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97 gen\xc5\xb3 in\xc5\xbeinerijos mokomoji laboratorija._NEWLINE_1994\xc2\xa0m. \xc4\xaf bioin\xc5\xbeinerijos specialyb\xc4\x99 buvo priimti pirmieji studentai. \xc5\xa0iuo metu \xc4\xafkurta profilin\xc4\x97 Chemijos ir bioin\xc5\xbeinerijos katedra. VGTU l\xc4\x97\xc5\xa1omis ir padedant \xe2\x80\x9eBiofai" bei Biotechnologijos institutui buvo \xc4\xafsigyta laboratorij\xc5\xb3 \xc4\xafranga. Rengiant \xc5\xa1ios specialyb\xc4\x97s studentus dalyvauja \xc5\xbeymiausi specialistai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai profesoriai V. Bumelis, V. Laurinavi\xc4\x8dius, habilituoti daktarai A. Pauliukonis, K. Sasnauskas, S. Klima\xc5\xa1auskas, doc. R. Marci\xc5\xa1auskas ir kiti. Sukaupta laboratorin\xc4\x97 \xc4\xafranga ir d\xc4\x97stytoj\xc5\xb3 kolektyvas visi\xc5\xa1kai paj\xc4\x97gus rengti \xc5\xa1ios srities specialistus, k\xc4\x85 akivaizd\xc5\xbeiai \xc4\xafrod\xc4\x97 ir pirmoji bioin\xc5\xbeinieri\xc5\xb3 laida. Vis\xc5\xb3 absolvent\xc5\xb3 rengimas yra tinkamo lygio, tod\xc4\x97l dauguma j\xc5\xb3 \xc4\xafstojo \xc4\xaf magistrant\xc5\xabr\xc4\x85. Fakultetas palaiko mokslinius ry\xc5\xa1ius su Veimaro statybos ir architekt\xc5\xabros universitetu, \xc5\xa0tutgarto universiteto Kompiuteri\xc5\xb3 taikymo ir statybin\xc4\x97s mechanikos institutu, Milano, Birmingemo, Tusono, Briuselio, Var\xc5\xa1uvos ir kitomis auk\xc5\xa1tosiomis mokyklomis.\n_START_SECTION_\nKatedros\n_START_PARAGRAPH_\nFakultete veikia \xc5\xa1ios katedros:\n_START_SECTION_\nChemijos ir bioin\xc5\xbeinerijos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra buvo \xc4\xafsteigta 1963\xc2\xa0m. Kauno politechnikos instituto Vilniaus filiale, kuri vadinosi Chemijos katedra. Jos ved\xc4\x97ju buvo paskirtas doc. politas Niekus. 1969\xc2\xa0m. KPI Vilniaus filialas tampa savaranki\xc5\xa1ku Vilniaus in\xc5\xbeineriniu statybos institutu, o Chemijos katedra\xc2\xa0\xe2\x80\x93 viena i\xc5\xa1 jo sud\xc4\x97tini\xc5\xb3 dali\xc5\xb3._NEWLINE_Nuo 1974\xc2\xa0m. katedros ved\xc4\x97ju tapo \xc5\xbeymus Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos Chemijos ir chemin\xc4\x97s technologijos instituto mokslininkas, analizin\xc4\x97s chemijos specialistas prof. Povilas Norkus. Katedros moksliniai tyrimai bei darbai orientuojami chemin\xc4\x97s analiz\xc4\x97s kryptimi, kuriami brangi\xc5\xb3j\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 kiekybinio nustatymo metodai._NEWLINE_1991\xc2\xa0m. Chemijos katedra \xc4\xaftraukta \xc4\xaf Statybini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 katedros sud\xc4\x97t\xc4\xaf. Katedros ved\xc4\x97ju paskiriamas doc. Albinas Gailius, o nuo 1995\xc2\xa0m. ved\xc4\x97jo pareigas eina prof. Algimantas Kazragis. \xc5\xa0iuo laikotarpiu katedroje atliekami nauj\xc5\xb3 \xc5\xa1ilumos izoliuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 statybini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 k\xc5\xabrimo bei tyrimo darbai._NEWLINE_1996\xc2\xa0m. suskyla Statybini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 katedra, \xc4\xafkuriama dabartin\xc4\x97 profilin\xc4\x97 Chemijos ir bioin\xc5\xbeinerijos katedra, rengianti bioin\xc5\xbeinerijos specialistus._NEWLINE_2001\xc2\xa0m. katedros ved\xc4\x97ju paskiriamas Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos narys, prof. habil. dr. Juozas Kulys. Katedroje pl\xc4\x97tojami moksliniai darbai prioritetin\xc4\x97se biotechnologijos, bioinformatikos, biologinio modeliavimo srityse._NEWLINE_Tais pa\xc4\x8diais metais katedroje \xc4\xafkuriama Bioinformatikos mokslo laboratorija, kuriai vadovauja laboratorijos ved\xc4\x97jas prof. habil. d. Vladas Algirdas Bumelis._NEWLINE_Katedrai priklauso: Bioinformatikos mokslo laboratorija, Bioin\xc5\xbeinerijos mokomoji laboratorija ir Chemijos ir bioin\xc5\xbeinerijos mokomoji laboratorija.\n_START_SECTION_\nGrafini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra \xc4\xafkurta 2001\xc2\xa0m. Nuo pat \xc4\xafk\xc5\xabrimo katedrai vadovauja prof. habil. dr. R. Bau\xc5\xa1ys.\n_START_SECTION_\nInformacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 katedra\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos katedra buvo \xc4\xafkurta 1987\xc2\xa0m._NEWLINE_Bendrojo pob\xc5\xabd\xc5\xbeio informatikos kursas buvo vadinamas \xc4\xafvairiai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skai\xc4\x8diavimo technika, skai\xc4\x8diavimo ma\xc5\xa1inos ir programavimas, informacin\xc4\x97s technologijos. Prof. D. Maciulevi\xc4\x8dius vadovaujamoje Taikomosios matematikos ir mechanikos katedroje buvo suburti \xc5\xa1ios disciplinos d\xc4\x97stytojai._NEWLINE_1990\xc2\xa0m. buvo \xc4\xafsteigta Informatikos katedra. Ji \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf Mechanin\xc4\x97s technologijos fakulteto sud\xc4\x97t\xc4\xaf._NEWLINE_Pirmuoju katedros ved\xc4\x97ju buvo i\xc5\xa1rinktas doc. A. Saulis. \xc4\xae nauj\xc4\x85 katedr\xc4\x85 per\xc4\x97jo d\xc4\x97stytojai, mok\xc4\x99 studentus informatikos pagrind\xc5\xb3. Keletas d\xc4\x97stytoj\xc5\xb3 ir katedros ved\xc4\x97jas svarst\xc4\x97 apie informatikos krypt\xc4\xaf ir informatikos specialyb\xc4\x97s \xc4\xafvedim\xc4\x85 universitete. Tam tikslui nor\xc4\x97ta pakviesti ger\xc5\xb3 specialist\xc5\xb3, pirmiausia i\xc5\xa1 MA matematikos ir informatikos instituto._NEWLINE_Nuo 1993\xc2\xa0m. In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos katedra prad\xc4\x97jo rengti in\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos studentus._NEWLINE_Nuo 1998\xc2\xa0m. katedrai vadovauja profesorius, habilituotas daktaras Petras Gailutis Adom\xc4\x97nas. In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos disciplinos d\xc4\x97stomos vis\xc5\xb3 universiteto specialybi\xc5\xb3 studentams pirmame ir antrame kursuose._NEWLINE_1999\xc2\xa0m. in\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos katedros baz\xc4\x97je sukurtos dvi katedros: Informacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 ir Informacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3._NEWLINE_Katedrai priklauso Informacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 saugos mokslo laboratorija.\n_START_SECTION_\nInformacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 katedra\n_START_PARAGRAPH_\n1990\xc2\xa0m. buvusi Mechanin\xc4\x97s technologijos fakultete Taikomosios matematikos ir mechanikos katedra skilo \xc4\xaf dvi: Teorin\xc4\x97s mechanikos ir Informatikos katedras. 1993\xc2\xa0m. \xc4\xafsteigus Fundamentini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakultet\xc4\x85 Informatikos katedra pavadinta In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos katedra. Jos ved\xc4\x97ju dirbo habil. dr. prof. Genadijus Kulvietis, o nuo 1998\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prof. habil. dr. Petras Gailutis Adom\xc4\x97nas. 1999\xc2\xa0m. In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s informatikos katedra padalyta \xc4\xaf Informacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 ir informacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 katedras. Informacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 katedros ved\xc4\x97ju dirba prof. habil. dr. Genadijus Kulvietis.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xbeinerin\xc4\x97s grafikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaesteigta 1961\xc2\xa0m. Iki 1992\xc2\xa0m. buvo vadinama Brai\xc5\xbeybos katedra._NEWLINE_Katedros pirmasis ved\xc4\x97jas buvo profesorius Jehuda Charitas (iki 1971\xc2\xa0m.), v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 doc. dr. H. Gylys 1972\xe2\x80\x931977\xc2\xa0m., doc. dr. Raslanas 1977\xe2\x80\x931987\xc2\xa0m., doc. B. Zabotka 1987\xe2\x80\x931993\xc2\xa0m., doc. dr. P. Audzijonis 1993\xe2\x80\x931996\xc2\xa0m., doc. dr. P. Gerd\xc5\xbei\xc5\xabnas 1996\xe2\x80\x932007\xc2\xa0m., nuo 2007 met\xc5\xb3 katedrai vadovauja doc. dr. Daiva Makut\xc4\x97nien\xc4\x97._NEWLINE_In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s grafikos katedroje grafin\xc4\x97s disciplinos (taikomoji, in\xc5\xbeinerin\xc4\x97 ir kompiuterin\xc4\x97 grafika)d\xc4\x97stomos AGAI, Architekt\xc5\xabros, Statybos, Transporto in\xc5\xbeinerijos ir Mechanikos fakultet\xc5\xb3 technikos specialybi\xc5\xb3 pagrindini\xc5\xb3 studij\xc5\xb3 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 ir antr\xc5\xb3j\xc5\xb3 kurs\xc5\xb3 studentams._NEWLINE_Nuo 1993\xc2\xa0m. In\xc5\xbeinerin\xc4\x97s grafikos katedroje yra magistrant\xc5\xabros studijos, kuriose rengiami in\xc5\xbeinerin\xc4\x97s ir kompiuterin\xc4\x97s grafikos specialyb\xc4\x97s magistrai._NEWLINE_Lietuvai integruojantis \xc4\xaf Europos S\xc4\x85jung\xc4\x85 tapo svarbus normini\xc5\xb3 dokument\xc5\xb3 (\xc5\xa1iuo atveju\xc2\xa0\xe2\x80\x93 technini\xc5\xb3 br\xc4\x97\xc5\xbeini\xc5\xb3 standart\xc5\xb3) suderinimas pagal pasaulinius ir Europos S\xc4\x85jungos reikalavimus. Grup\xc4\x97 katedros darbuotoj\xc5\xb3 analizuoja ir rengia technini\xc5\xb3 grafini\xc5\xb3 dokument\xc5\xb3 Lietuvos standartus. Nuo 1996\xc2\xa0m. katedra yra Tarptautin\xc4\x97s in\xc5\xbeinerin\xc4\x97s ir kompiuterin\xc4\x97s grafikos ir brai\xc5\xbeomosios geometrijos asociacijos (ICECGDG) narys._NEWLINE_Katedros pagrindin\xc4\x97s mokslin\xc4\x97s veiklos kryptys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 informacini\xc5\xb3 grafikos sistem\xc5\xb3 modeliavimas taikant in\xc5\xbeinerines technologijas, technini\xc5\xb3 dokument\xc5\xb3 standart\xc5\xb3 reikalavim\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 taikymo Lietuvoje tyrimas, informacijos vizualizavimas.\n_START_SECTION_\nMatematin\xc4\x97s statistikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nBuvusi Matematikos katedra 1995\xc2\xa0m. buvo reorganizuota \xc4\xaf Matematin\xc4\x97s statistikos ir Matematinio modeliavimo katedras._NEWLINE_Matematin\xc4\x97s statistikos katedros pedagogin\xc4\xaf personal\xc4\x85 daugiausia sudar\xc4\x97 tikimybi\xc5\xb3 teorijos ir matematin\xc4\x97s statistikos specialistai: doc. D. Bagdonien\xc4\x97, doc. B. Kry\xc5\xbeien\xc4\x97, doc. V. Podvezko, prof. L. Saulis, doc. Vakrinien\xc4\x97, doc. A. \xc5\xbdemaitis. Katedros personal\xc4\x85 papild\xc4\x97 Matematikos ir informatikos instituto mokslininkai: akad. V. Statulevi\xc4\x8dius, prof. K. Kubilius, prof. R. Rudzkis, prof. H. Pragarauskas, prof. M. Sapagovas, prof. J. Sunklodas, doc. N. Kligien\xc4\x97, dr. S. Cepul\xc4\x97nas, doc. M. Radavi\xc4\x8dius, dr. B. Kaminskien\xc4\x97, doc. R. Banys, doc. D. Krapavickait\xc4\x97. 1996\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 28 d. Matematin\xc4\x97s statistikos katedros ved\xc4\x97ju i\xc5\xa1rinktas prof. habil. dr. Leonas Saulis._NEWLINE_1996\xc2\xa0m. katedroje \xc4\xafkurta taikomosios statistikos studij\xc5\xb3 programos \xe2\x80\x9eStatistiniai metodai finansuose ir ekonomikoje" specializacijos magistrant\xc5\xabra, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 kasmet priimama 15\xe2\x80\x9320 pagrindines studijas baigusi\xc5\xb3 bakalaur\xc5\xb3._NEWLINE_2003\xc2\xa0m. gauta teis\xc4\x97 steigti Jungtin\xc4\x99 Vilniaus Gedimino technikos universiteto ir Matematikos ir informatikos instituto Fizini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 srities (P000) matematikos mokslo krypties (01P) doktorant\xc5\xabr\xc4\x85. Pastaruoju metu katedroje yra 7 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 antr\xc5\xb3j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tre\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ketvirt\xc5\xb3j\xc5\xb3 met\xc5\xb3 doktorantai. Matematikos moksl\xc5\xb3 daktaro disertacijas 2004\xc2\xa0m. apgyn\xc4\x97 doktorant\xc4\x97s V. Avdejenkova ir D. Deltuvien\xc4\x97 , 2007\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 doktorantai E. Ma\xc4\x8diulaityt\xc4\x97 ir T. Reka\xc5\xa1ius. 2006\xc2\xa0m. habilitacijos proced\xc5\xabr\xc4\x85 \xc4\xafvykd\xc4\x97 doc. dr. V. Podvezko._NEWLINE_Katedros darbuotojai mokslinius straipsnius skelbia presti\xc5\xbeiniuose \xc5\xbeurnaluose: \xe2\x80\x9eActa Applicandae Mathematicae\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9c\xd0\xa2\xd0\xb5\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x8f\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd0\xb8 \xd0\xb5\xd1\x91 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eLietuvos matematikos rinkinys\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eLietuvos matematik\xc5\xb3 draugijos mokslo darbai\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eJournal of civil engineering and management\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eVerslas: teorija ir praktika\xe2\x80\x9c._NEWLINE_1998 liepos 14 d. Vilniaus Gedimino technikos universitetui suteikta teis\xc4\x97 teikti pedagoginius docento ir profesoriaus mokslo vardus matematikos mokslo kryptyje (01P).\n_START_SECTION_\nMatematinio modeliavimo katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKPI Vilniaus filiale 1962\xc2\xa0m. \xc4\xafkurtoji Matematikos katedra 1995\xc2\xa0m. suskilo \xc4\xaf Matematinio modeliavimo ir Matematin\xc4\x97s statistikos katedras._NEWLINE_Matematinio modeliavimo katedros ved\xc4\x97ju nuo pat katedros \xc4\xafsteigimo dirba prof. habil. dr. Raimondas \xc4\x8ciegis.\n_START_SECTION_\nMed\xc5\xbeiag\xc5\xb3 atsparumo katedra\n_START_PARAGRAPH_\nBuvo \xc4\xafsteigta 1976\xc2\xa0m. Katedra buvo Vilniaus in\xc5\xbeinerinio statybos instituto Statybos fakulteto padaliniu._NEWLINE_1990\xc2\xa0m. katedra tapo Vilniaus technikos universiteto Fundamentini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakulteto padaliniu._NEWLINE_Nuo 1976 iki 1994\xc2\xa0m. katedros ved\xc4\x97ju buvo prof. habil. dr. Algirdas Eduardas \xc4\x8ci\xc5\xbeas; nuo 1994 iki 1995\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 doc. dr. Marijonas \xc5\xa0uk\xc5\xa1ta, nuo 1995\xc2\xa0m. iki 1998\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prof. habil. dr. Rimantas Ka\xc4\x8dianauskas, nuo 1998\xc2\xa0m. iki 1999\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 doc. dr. K\xc4\x99stutis Vislavi\xc4\x8dius, nuo 1999\xc2\xa0m. iki 2001\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 doc. dr. Stanislav Stupak. Nuo 2001\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 1 d. katedrai v\xc4\x97l vadovauja prof. habil. dr. Rimantas Ka\xc4\x8dianauskas._NEWLINE_Katedrai priklauso: Med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 atsparumo mokomoji laboratorija, Stiprumo mechanikos mokslo laboratorija.\n_START_SECTION_\nTeorin\xc4\x97s mechanikos katedra\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra tokiu pavadinimu Fundamentini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakultete atsirado 1990 metais, \xc4\xaf dvi dalis pasidalijus Taikomosios matematikos ir mechanikos katedrai._NEWLINE_Pus\xc4\x97 katedros darbuotoj\xc5\xb3 d\xc4\x97st\xc4\x97 teorin\xc4\x97s mechanikos dalykus, o kita\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bendrosios informatikos, programavimo._NEWLINE_Teorin\xc4\x97 mechanika buvo d\xc4\x97stoma nuo 1960\xc2\xa0m. Kauno politechnikos instituto Vilniaus vakarinio fakulteto Taikomosios mechanikos katedroje, o nuo 1961\xc2\xa0m.\xe2\x80\x93 Vilniaus in\xc5\xbeinerinio statybos instituto Mechanikos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 matematikos katedroje._NEWLINE_Nuo 1962\xc2\xa0m. iki 1990\xc2\xa0m. katedr\xc5\xb3, d\xc4\x97stan\xc4\x8di\xc5\xb3 mechanikos dalykus, ved\xc4\x97ju buvo prof. D. Maciulevi\xc4\x8dius._NEWLINE_V\xc4\x97liau katedrai vadovavo doc. A. \xc4\x8ciu\xc4\x8delis ir doc. J. Kasnauskas, o nuo 1995\xc2\xa0m. katedros ved\xc4\x97ju yra prof. habil. dr. Rimantas Belevi\xc4\x8dius.\n_START_SECTION_\nKiti mokslo padaliniai\n_START_PARAGRAPH_\nBranduolin\xc4\x97s hidrofizikos mokslo laboratorija, Informacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 mokslo laboratorija, Skaitinio modeliavimo mokslo laboratorija, Skai\xc4\x8diavimo technikos mokomoji laboratorija.'