b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc4\x97jamasis avin\xc5\xbeirnis\n_START_SECTION_\nAugal\xc5\xb3 morfologija\n_START_PARAGRAPH_\nVienmetis, nemaloniai kvepiantis augalas. Siekia 15-80 cm auk\xc5\xa1\xc4\x8dio._NEWLINE_Turi kelet\xc4\x85 stieb\xc5\xb3._NEWLINE_\xc5\xa0aknis liemenin\xc4\x97 \xc5\xa1akota._NEWLINE_Lapai neporomis plunksni\xc5\xa1ki, (5-8 poros lapeli\xc5\xb3) su ry\xc5\xa1kiomis gyslomis abipus plaukuoti._NEWLINE_\xc5\xbdiedai sukrauti nusvirusiose kek\xc4\x97se. \xc5\xbdydi liepos m\xc4\x97n. Daugiausia savidulkis._NEWLINE_Ank\xc5\xa1tys 1,4-3,5 cm ilgio, su 1-3 s\xc4\x97klomis._NEWLINE_S\xc4\x97kl\xc5\xb3 spalva \xc4\xafvairi: nuo geltonos iki juodos. Jos taip pat vadinamos avin\xc5\xbeirniais.\n_START_SECTION_\nPor\xc5\xab\xc5\xa1iai\n_START_PARAGRAPH_\nAvin\xc5\xbeirni\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97toja G. Popova i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 4 por\xc5\xab\xc5\xa1ius.\n_START_SECTION_\nSsp. orientale\n_START_PARAGRAPH_\nAugalai labai smulkialapiai, s\xc4\x97klos labai smulkios (6-7 mm ilgio, 1000 s\xc4\x97kl\xc5\xb3 sveria 100-120 g), \xc4\xafvairiaspalv\xc4\x97s. Auginami Indijoje, Pakistane, Pamyre, Etiopijoje, Egipte.\n_START_SECTION_\nSsp. asiaticum\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x97klos apvalios, balzganos ar rausvos, retai \xe2\x80\x93 rudos (neb\xc5\xabna juodos). Auginami Vidurin\xc4\x97je Azijoje, Afganistane, Vakar\xc5\xb3 Kinijoje, Irane, Ma\xc5\xbeojoje Azijoje.\n_START_SECTION_\nSsp. mediterraneum\n_START_PARAGRAPH_\nLapai stamb\xc5\xabs. S\xc4\x97klos stambiausios i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 por\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3, balzganos, apvalios. Ank\xc5\xa1tys stambios, i\xc5\xa1sip\xc5\xabtusios. Auginami Vakarin\xc4\x97je Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros zonoje, Ma\xc5\xbeojoje Azijoje.\n_START_SECTION_\nSsp. eurasiaticum\n_START_PARAGRAPH_\nAugalai auk\xc5\xa1ti. S\xc4\x97klos vidutinio dyd\xc5\xbeio, apvalios, balzganos. Auginami Sirijoje, Izraelyje, U\xc5\xbekaukaz\xc4\x97je, Ukrainoje.\n_START_SECTION_\nLietuvos avin\xc5\xbeirniai\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje labai retas augalas. Auginamas eksperimentiniuose \xc5\xabkiuose. Kartais sulauk\xc4\x97j\xc4\x99s auga \xc5\xa1iuk\xc5\xa1lynuose.\n_START_SECTION_\nAuginimas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ilum\xc4\x85 m\xc4\x97gsta labiau u\xc5\xbe \xc5\xbeirnius, ta\xc4\x8diau gerai paken\xc4\x8dia ir neilgai trunkan\xc4\x8dias pavasario \xc5\xa1alnas. Atsparus sausroms, tod\xc4\x97l auginamas sausringuose Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros zonos ir Pietvakari\xc5\xb3 Azijos rajonuose. Avin\xc5\xbeirn\xc4\xaf kartais vadina sausring\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 \xc5\xbeirniu. Laukini\xc5\xb3 s\xc4\x97jamojo avin\xc5\xbeirni\xc5\xb3 form\xc5\xb3 neaptinkama, randami tik sulauk\xc4\x97j\xc4\x99 kult\xc5\xabriniai avin\xc5\xbeirniai.\n_START_SECTION_\nSud\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nAvin\xc5\xbeirnis yra valgoma ank\xc5\xa1tin\xc4\x97 kult\xc5\xabra, svarbus baltym\xc5\xb3 \xc5\xa1altinis ind\xc5\xb3 vegetari\xc5\xa1kose kult\xc5\xabrose. Taip pat jis naudojamas Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros regione. S\xc4\x97klose yra 18-26 proc. baltym\xc5\xb3, 42-59 proc. angliavandeni\xc5\xb3 (krakmolo ir cukraus), 4-8 proc. riebal\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPritaikymas\n_START_PARAGRAPH_\nPa\xc5\xa1arui naudojamos augalo virk\xc5\xa1\xc4\x8dios ir i\xc5\xa1kultos ank\xc5\xa1tys.\n_START_SECTION_\nMityba\n_START_PARAGRAPH_\nAvi\xc5\xbeirnius naudoja pana\xc5\xa1iai kaip ir \xc5\xbeirnius, ta\xc4\x8diau jie pras\xc4\x8diau verda, tod\xc4\x97l juos tenka ilgiau virti, negu tikruosius \xc5\xbeirnius ar kit\xc5\xb3 ank\xc5\xa1tini\xc5\xb3 s\xc4\x97klas._NEWLINE_Virti avin\xc5\xbeirniai trinami \xc4\xaf past\xc4\x85, vadinam\xc4\x85 humusu (angl. hummus), kuri naudojama kaip pada\xc5\xbeas ar mirkalas._NEWLINE_Ryt\xc5\xb3 \xc5\xa1alyse virtus avin\xc5\xbeirnius kepina ir pardavin\xc4\x97ja kaip skan\xc4\x97st\xc4\x85 (leblebi). I\xc5\xa1 malt\xc5\xb3 avin\xc5\xbeirni\xc5\xb3 lipdomi ir aliejuje kepami rutuliukai vadinami falafeliais._NEWLINE_Pirmojo Pasaulinio karo metais avin\xc5\xbeirnius augino kai kuriose Vokietijos dalyse, kur i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 darydavo kavos pakaitalus.\n_START_SECTION_\nVaistin\xc4\x97s augalo savyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPagal angl\xc5\xb3 botanik\xc4\x85, gydytoj\xc4\x85 ir astrolog\xc4\x85 Nikol\xc4\x85 Kalpeper\xc4\xaf (Nicholas Culpeper, 1616\xe2\x80\x931654), avin\xc5\xbeirniai yra maistingesni u\xc5\xbe \xc5\xbeirnius ir ma\xc5\xbeiau gamina duj\xc5\xb3 \xc5\xbearnyne. Senov\xc4\x97je \xc5\xbemon\xc4\x97s siejo juos su Veneros sfera, tod\xc4\x97l astrologin\xc4\x97je medicinoje jie buvo naudojami spermos ir pieno kiekiui padidinti. Taip pat jie skatina menstruacijas ir \xc5\xa1lapinim\xc4\x85si, padeda nuo inkst\xc5\xb3 akmen\xc5\xb3 (o laukiniai avin\xc5\xbeirniai itin efektyv\xc5\xabs).'