b'\n_START_ARTICLE_\nKinijos istorija\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istor\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nAnkstyviausi su \xc5\xbemon\xc4\x97mis susij\xc4\x99 radiniai dabartin\xc4\x97s Kinijos teritorijoje yra dvi galvos ir \xc4\xafvair\xc5\xabs akmens \xc4\xafrankiai, rasti Junanio provincijoje (Juanmu-\xc5\xbemon\xc4\x97s), datuojami 600-500 t\xc5\xabkst. met\xc5\xb3 pr. m. e. Tai buvo Homo erectus, kaip ir v\xc4\x97lesniais laikais datuojami \xe2\x80\x9ePekino \xc5\xbemon\xc4\x97s\xe2\x80\x9c Kinijos teritorijoje gyven\xc4\x99 ma\xc5\xbedaug prie\xc5\xa1 400 000 met\xc5\xb3 dabartinio Pekino apylink\xc4\x97se. Gerai i\xc5\xa1silaikiusios Pekino \xc5\xbemoni\xc5\xb3 kaukol\xc4\x97s dingo Antrojo pasaulinio karo metu. V\xc4\x97liausiam apra\xc5\xa1ytam Homo erectus radiniui yra apie 100 000 met\xc5\xb3._NEWLINE_Anatomi\xc5\xa1kai \xc5\xa1iuolaiki\xc5\xa1ki \xc5\xbemon\xc4\x97s (Homo sapiens) pagal DNR anliz\xc4\x99 \xc4\xaf dabartin\xc4\x99 Kinijos teritorij\xc4\x85 pateko i\xc5\xa1 Vakar\xc5\xb3 prie\xc5\xa1 ma\xc5\xbedaug 40 000 met\xc5\xb3. Daugelis kin\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 nepripa\xc5\xbe\xc4\xafsta teorijos, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s plito i\xc5\xa1 Afrikos ir laikosi "multiregioninio modelio", pagal kur\xc4\xaf \xc5\xa1iuolaikiniai \xc5\xbemon\xc4\x97s Afrikos, Azijoje ir Europoje i\xc5\xa1 Homo erectus i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 nepriklausomai vieni nuo kit\xc5\xb3._NEWLINE_Civilizacijos u\xc5\xbeuomazg\xc5\xb3 randama apie 8000 pr. m. e. Iki 5000 pr. m. e. vystosi \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97, ji derinama su med\xc5\xbeiokle, \xc5\xbevejyba. Neolito \xc5\xbemon\xc4\x97s augino kiaules, \xc5\xa1unis, u\xc5\xbesiimin\xc4\x97jo keramika. Apie 5000 pr. m. e. gyvavo keletas neolitini\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc5\xb3, tarp kuri\xc5\xb3 vyst\xc4\x97si kontaktai. Ilgainiui i\xc5\xa1kilo Sia gentis.\n_START_SECTION_\nSia (Xia) ir \xc5\xa0ang (Shang)\n_START_PARAGRAPH_\nTradici\xc5\xa1kai Sia (\xe5\xa4\x8f\xe6\x9c\x9d) datuojama apie XXI\xe2\x80\x93XVII a. pr. m. e., \xc5\xa0ang (\xe5\x95\x86\xe6\x9c\x9d)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVII\xe2\x80\x93XI a. pr. m. e._NEWLINE_Apie \xc5\xa0ang turima archeologini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l Sia mokslininkai n\xc4\x97ra tikri. Yra i\xc5\xa1lik\xc4\x99s Sia valdov\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1as. Manoma, kad Sia, \xc5\xa0ang ir D\xc5\xbeou i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 gyvavo vienu metu ir paeiliui i\xc5\xa1kilo, ta\xc4\x8diau nebuvo taip, kad jos nuosekliai keist\xc5\xb3 viena kit\xc4\x85. Sia ir \xc5\xa0ang priklauso bronzos am\xc5\xbeiui. \xc5\xa0ang epochoje visuomen\xc4\x97 jau buvo gan stratifikuota, valdovas atlikdavo ir liturgines / ritualines funkcijas._NEWLINE_V\xc4\x97lyvoji \xc5\xa0ang dinastija yra vadinama In (Yin; \xe6\xae\xb7\xe4\xbb\xa3).\n_START_SECTION_\nKinijos respublika (1912\xe2\x80\x931949\xc2\xa0m.)\n_START_PARAGRAPH_\nSun Jatseno vadovaujamas revoliucinis karinis sukilimas 1911\xc2\xa0m. paskelb\xc4\x97 Kinijos respublik\xc4\x85. 1912\xc2\xa0m. atsistatydino paskutinis Kinijos imperatorius Pu-i, Kinija tapo demokratine respublika, siekian\xc4\x8dia nusikratyti europie\xc4\x8di\xc5\xb3 (daugiausia brit\xc5\xb3) \xc4\xaftakos._NEWLINE_Respublikos vidaus pad\xc4\x97tis nebuvo itin stabili, joje var\xc5\xbe\xc4\x97si karo vadai, svetim\xc5\xa1ali\xc5\xb3 j\xc4\x97gos. 1931\xc2\xa0m. Japonija \xc4\xafsiver\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf Mand\xc5\xbei\xc5\xabrij\xc4\x85 ir iki 1933\xc2\xa0m. j\xc4\x85 okupavo._NEWLINE_Kil\xc4\x99s konfliktas tarp Guomindang vyriausyb\xc4\x97s ir Kinijos komunist\xc5\xb3 partijos peraugo \xc4\xaf pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85. Be to, gr\xc4\x97sm\xc4\x99 Kinijai k\xc4\x97l\xc4\x97 auganti Japonijos galia. Galiausiai Guomindangas pralaim\xc4\x97jo ir Kinijos respublika persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Taivano sal\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nLiaudies Respublika ir Taivanas\n_START_PARAGRAPH_\n1949\xc2\xa0m. Mao Dzedongas paskelb\xc4\x97 Kinijos Liaudies Respublikos \xc4\xafk\xc5\xabrim\xc4\x85. Kontroversi\xc5\xa1kiausi ir ry\xc5\xa1kiausi KLR istorijos \xc4\xafvykiai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Didysis \xc5\xa1uolis, Kult\xc5\xabrin\xc4\x97 revoliucija, \xc4\xafvykiai Tiananmenio aik\xc5\xa1t\xc4\x97je 1989\xc2\xa0m.'