b"\n_START_ARTICLE_\nLibijos architekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nLibijos architekt\xc5\xabra \xe2\x80\x93 Libijos, valstyb\xc4\x97s \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Afrikoje, prie Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros, architekt\xc5\xabra.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo VII a. pr. m. e. gyvenvietes k\xc5\xabr\xc4\x97 graikai, nuo II a. pr. m. e. \xe2\x80\x93 rom\xc4\x97nai (Kir\xc4\x97n\xc4\x97, Leptis Magna, Sabrata \xe2\x80\x93 Pasaulio paveldo paminklai nuo 1982 m., Gadamesas \xe2\x80\x93 nuo 1986 m.). I\xc5\xa1liko teatr\xc5\xb3, amfiteatr\xc5\xb3 (Bany d'Adria 127 m.), term\xc5\xb3, kolonad\xc5\xb3, portik\xc5\xb3, triumfo ark\xc5\xb3 (Marko Aurelijaus Tripolyje, 163 m., Septimijaus Severo Leptis Magnoje, 203 m.), \xc5\xa1ventykl\xc5\xb3 (Apolono Tripolyje, VII a. pr. m. e. pabaigoje), bazilik\xc5\xb3 (teism\xc5\xb3, bir\xc5\xbe\xc5\xb3), forum\xc5\xb3 kompleks\xc5\xb3 fragment\xc5\xb3. VI a. kra\xc5\xa1t\xc4\x85 u\xc5\xbevald\xc5\xbeius Bizantijai statyti sakraliniai (Justiniano bazilika Sabratoje, VI a.) ir gynybiniai statiniai._NEWLINE_VII a. \xc5\xa1al\xc4\xaf u\xc5\xbekariavus arabams susiklost\xc4\x97 arab\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 berber\xc5\xb3 kult\xc5\xabra. Berberai stat\xc4\x97 daugiausia po\xc5\xbeeminius arba pusiau ant\xc5\xbeeminius statinius apsaugai nuo \xc5\xbeiemos v\xc4\x97j\xc5\xb3, vasaros kaitr\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 gyvenamuosius namus, me\xc4\x8detes. Tripolio senamiest\xc4\xaf, kuris susiklost\xc4\x97 VII a. pr. m. e. \xe2\x80\x93 III a. m. e., kaip ir kit\xc5\xb3 Libijos miest\xc5\xb3 senamies\xc4\x8dius, sudaro siaur\xc5\xb3 vingiuot\xc5\xb3 gatvi\xc5\xb3, akligatvi\xc5\xb3, aik\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 tinklas, daug me\xc4\x8de\xc4\x8di\xc5\xb3, smukli\xc5\xb3. Gadamiso senamiestyje i\xc5\xa1liko unikalus dengt\xc5\xb3 gatvi\xc5\xb3 ir aik\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 tinklas; gatv\xc4\x97s buvo skirtos vyrams vaik\xc5\xa1\xc4\x8dioti, moterims buvo nutiesti takai per stogus._NEWLINE_Miestai juosti sienomis (Tripolio senamies\xc4\x8dio siena su Bab Zanatos, Bab Havaros, Bab al Bahro vartais, VIII a.). Senieji gyvenamieji namai statyti vieno arba dviej\xc5\xb3 auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 su kolonadomis, vidiniais kiemais, fasadai da\xc5\xbeniausiai da\xc5\xbeyti baltai. Nuo XVI a. \xc5\xa1al\xc4\xaf valdant Osman\xc5\xb3 imperijai statyta daug me\xc4\x8de\xc4\x8di\xc5\xb3 (En Nakos, baigta \xe2\x80\x93 1610 m., Karaman\xc4\x8dio su a\xc5\xa1tuonkampiu minaretu, 1711 m., Gurgi 1883 m., architektas J. Gurgi, visos Tripolyje) arba jomis paverstos anks\xc4\x8diau pastatytos \xc5\xa1ventyklos (Did\xc5\xbeioji, 1264 m., Teilano 1336 m.), t. p. gynybini\xc5\xb3 statini\xc5\xb3 (\xc5\xa0v. Egidijaus pilis, XVI a., Li\xc5\xabt\xc5\xb3 vartai, XV a. pabaigoje, abu Tripolyje)._NEWLINE_Ital\xc5\xb3 valdymo laikotarpiu (1911\xe2\x80\x931943 m.) pastatyta kataliki\xc5\xa1ka \xc5\xa0ven\xc4\x8diausiosios J\xc4\x97zaus \xc5\xa0irdies katedra Tripolyje (1928 m., architektas Panteri).\n_START_SECTION_\nModernioji architekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nPo nepriklausomyb\xc4\x97s paskelbimo 1951 m. miestuose statomi administraciniai pastatai, universitetai (al Fatehas 1973 m., D\xc5\xbearjuniso universitetas, Bengazis, 1977 m., architektas J. Kubitas), teatrai, vie\xc5\xa1bu\xc4\x8diai (\xe2\x80\x9eCorinthia Bab Africa\xe2\x80\x9c Tripolyje, 2003 m., architekt\xc5\xb3 bendrov\xc4\x97 \xe2\x80\x9eXuereb Martin Associates\xe2\x80\x9c), restoranai (Al Fateh bok\xc5\xa1tas Tripolyje, 2003 m.), dangorai\xc5\xbeiai."