b'\n_START_ARTICLE_\nFreeBSD\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nFreeBSD i\xc5\xa1takos siekia 1993 metus, kai ji buvo prad\xc4\x97ta kurti naudojant operacin\xc4\x97s sistemos 386BSD i\xc5\xa1eities kodus. V\xc4\x97liau, po \xc4\xafvairi\xc5\xb3 konflikt\xc5\xb3 d\xc4\x97l autorini\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3, FreeBSD 2.0 1995 m. buvo i\xc5\xa1leista 4.4BSD-Lite OS pagrindu. \xc5\xa0i versija pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo tokiomis naujov\xc4\x97mis kaip lygiagre\xc4\x8di\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 ir virtualios atminties valdymo sistema, port\xc5\xb3 sistema ir kt. _NEWLINE_1998 m. buvo i\xc5\xa1leista tre\xc4\x8dioji FreeBSD OS versija, kurioje buvo \xc4\xafdiegtas naujas vykdom\xc5\xb3j\xc5\xb3 fail\xc5\xb3 formatas (ELF), nauja SCSI tvarkykl\xc4\x97, CD \xc4\xafra\xc5\xa1ymo \xc4\xafrengini\xc5\xb3 palaikymas ir daug saugumo bei vartotojo s\xc4\x85sajos pataisym\xc5\xb3. V\xc4\x97lesn\xc4\x97se versijose nuolat atsirasdavo pa\xc5\xbeangios tinklo paslaug\xc5\xb3 teikimo technologijos, nuolat taisomos saugumo klaidos.\n_START_SECTION_\nFreeBSD savyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nNaudojant FreeBSD OS galima realizuoti \xc4\xafvairius tinklo, saugumo ir suderinamumo sprendimus. FreeBSD da\xc5\xbeniausiai naudojama interneto arba intraneto serverio darbui valdyti. Ji geba pateikti patikimas tinklo paslaugas esant didelei apkrovai, o efektyvus atminties valdymas ir daugiaprogramis apdorojimas leid\xc5\xbeia spar\xc4\x8diai vykdyti daug lygiagre\xc4\x8di\xc5\xb3 proces\xc5\xb3. FreeBSD dera su pigia kompiuterine \xc4\xafranga ir tokiu b\xc5\xabdu sudaro ekonomi\xc5\xa1k\xc4\x85 alternatyv\xc4\x85 komercin\xc4\x97ms UNIX operacin\xc4\x97ms sistemoms. FreeBSD turi plat\xc5\xb3 programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos pasirinkim\xc4\x85, jos \xc4\xafdiegimo proced\xc5\xabra yra palyginti lengviausia tarp kit\xc5\xb3 BSD \xc5\xa1eimos OS.\n_START_SECTION_\nPort\xc5\xb3 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nFreeBSD naudoja unikal\xc5\xb3 metod\xc4\x85 programinei \xc4\xafrangai \xc4\xafdiegti, pavadint\xc4\x85 FreeBSD port\xc5\xb3/paket\xc5\xb3 sistema. \xc5\xa0i sistema sudaryta i\xc5\xa1 katalog\xc5\xb3 hierarchijos, kuriuose yra patalpintos kiekvienai programai specialiai sukurtos bylos Makefile, o programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos diegimui naudoja make \xc4\xafrank\xc4\xaf. Naudojant \xc5\xa1\xc4\xaf \xc4\xafrank\xc4\xaf galima greitai ir patogiai \xc4\xafdiegti, pa\xc5\xa1alinti arba atnaujinti sistemos programin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85. Port\xc5\xb3 sistemoje straipsnio ra\xc5\xa1ymo metu yra daugiau negu 19000 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 program\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius nuolatos did\xc4\x97ja. Kiekvienas port\xc5\xb3 programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos paketas turi savo pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97toj\xc4\x85 (maintainer), kuris yra atsakingas u\xc5\xbe porto atnaujinim\xc4\x85, prie\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x85 bei klaid\xc5\xb3 taisym\xc4\x85.'