b'\n_START_ARTICLE_\nBaltijos Antant\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nBaltijos Antant\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 (latv. Baltijas Antante, est. Balti liit)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Lietuvos, Latvijos ir Estijos valstybi\xc5\xb3 diplomatin\xc4\x97 s\xc4\x85junga, sukurta 1934\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 12 d. ir egzistavusi iki \xc5\xa1i\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 nepriklausomyb\xc4\x97s netekties._NEWLINE_Baltijos Antant\xc4\x97s k\xc5\xabrimas tur\xc4\x97jo keturis etapus. Svarstyti du pagrindiniai Baltijos Antant\xc4\x97s variantai: did\xc5\xbeioji Baltijos Antant\xc4\x97 (Suomija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija) ir ma\xc5\xbeoji Baltijos Antant\xc4\x97 (Estija, Latvija, Lietuva).\n_START_SECTION_\nPirmasis etapas, 1919\xe2\x80\x931923\xc2\xa0m\n_START_PARAGRAPH_\n1919\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 14\xe2\x80\x9315 d. Taline \xc4\xafvyko Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Suomijos vyriausybi\xc5\xb3 vadov\xc5\xb3 ir u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministr\xc5\xb3 konferencija, skirta nuostatoms subendrinti taikos derybose su Soviet\xc5\xb3 Rusija. Kitoje konferencijoje, kuri nuo rugs\xc4\x97jo 29 iki spalio 1 d. vyko Tartu, buvo nuspr\xc4\x99sta neprad\xc4\x97ti separatini\xc5\xb3 taikos deryb\xc5\xb3 ir nepasira\xc5\xa1yti separatini\xc5\xb3 taikos sutar\xc4\x8di\xc5\xb3. Karo su bermontininkais metu lapkri\xc4\x8dio 11\xe2\x80\x9319 dienomis Estijos, Latvijos ir Lietuvos delegacijos bei steb\xc4\x97tojai i\xc5\xa1 Lenkijos ir Suomijos v\xc4\x97l susitiko Tartu._NEWLINE_Did\xc5\xbeiosios Baltijos Antant\xc4\x97s apmatus m\xc4\x97ginta konstruoti dar 1920\xc2\xa0m. sausio 15-22 d. Helsinkio politin\xc4\x97je konferencijoje. T\xc5\xb3 pat met\xc5\xb3 rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 31 d. Bulduriuose (J\xc5\xabrmala, Latvija) buvo pasira\xc5\xa1yta \xe2\x80\x9eSuomijos, Estijos, Latvijos, Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos politin\xc4\x97 sutartis\xe2\x80\x9c, kuri tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti kiekvienos valstyb\xc4\x97s ratifikuota iki 1920\xc2\xa0m. gruod\xc5\xbeio 15 d. Lietuva sutarties i\xc5\xa1lygoje deklaravo, jog sutarties galiojimas \xc4\xafmanomas tik sureguliavus Lietuvos ir Lenkijos santykius. Lietuva replikavo ir d\xc4\x97l Ukrainos dalyvavimo, argumentuodama tuo, kad Ukraina nesanti Baltijos \xc5\xa1alis. I\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ukrainos \xc4\xaftraukimu Lietuva veng\xc4\x97 suerzinti Rusij\xc4\x85, baimindamasi netekti jos paramos konflikte su ekspansyvia Lenkija. \xc4\xaetempti Lietuvos ir Lenkijos santykiai bei spalio m\xc4\x97n. Liucijaus \xc5\xbdeligovskio prad\xc4\x97tas karas su Lietuva \xc5\xa1i\xc4\x85 sutart\xc4\xaf su\xc5\xbelugd\xc4\x97. \xc5\xbdeligovskio akcijos ir jos rezultat\xc5\xb3 r\xc4\x97mimu Lenkija pa\xc5\xbeeid\xc4\x97 \xc5\xa1ios sutarties tre\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\xaf straipsn\xc4\xaf, kuriuo buvo \xc4\xafsipareigota neleisti savo teritorijoje organizuoti karini\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3, prie\xc5\xa1i\xc5\xa1k\xc5\xb3 kuriai nors kitai dalyvaujan\xc4\x8diai valstybei._NEWLINE_1921\xc2\xa0m. liepos 7 d. Taline pasira\xc5\xa1yta Latvijos ir Estijos savitarpio gynybos sutartis, taip pat Laikinas Estijos ir Latvijos Generalini\xc5\xb3 \xc5\xa1tab\xc5\xb3 susitarimas._NEWLINE_1922\xc2\xa0m. kovo 17 d. Var\xc5\xa1uvoje pasira\xc5\xa1yta Estijos, Latvijos, Lenkijos ir Suomijos politin\xc4\x97 sutartis, kurioje slaptuoju protokolu numatytas ir karin\xc4\x97s konvencijos sudarymas ateityje. Taip pat buvo pasira\xc5\xa1ytas papildomas protokolas, kuriame i\xc5\xa1reik\xc5\xa1tas prolenki\xc5\xa1kas po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf Lenkijos-Lietuvos konflikt\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nLenkijos plei\xc5\xa1tas\n_START_PARAGRAPH_\nSelektyvi ir kontrasti\xc5\xa1ka Lenkijos politika Baltijos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 at\xc5\xbevilgiu ilgainiui sunokino kar\xc4\x8dius vaisius ir palaidojo Vakar\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 puosel\xc4\x97tas viltis sukurti Ryt\xc5\xb3 Baltijoje penkia\xc5\xa1al\xc4\xaf karin\xc4\xaf aljans\xc4\x85 (Lenkija-Lietuva-Latvija-Estija-Suomija), kuris b\xc5\xabt\xc5\xb3 gal\xc4\x97j\xc4\x99s tapti stipria u\xc5\xbetvara bol\xc5\xa1evikin\xc4\x97s Rusijos u\xc5\xbema\xc4\x8dioms pl\xc4\x97stis \xc4\xaf Vakarus bei tramd\xc4\x99s revan\xc5\xa1istinius Vokietijos apetitus._NEWLINE_Lietuvoje Lenkija elg\xc4\x97si kaip agresor\xc4\x97 ir okupant\xc4\x97, nepripa\xc5\xbeinusi de iure Lietuvos Respublikos nepriklausomyb\xc4\x97s iki pat 1938\xc2\xa0m. Latvijos ir Estijos nepriklausomyb\xc4\x99 Lenkija pripa\xc5\xbeino 1921\xc2\xa0m. sausio 26 d.; save joms pateikin\xc4\x97jo kaip s\xc4\x85junginink\xc4\x99 ir \xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 nepriklausomyb\xc4\x97s garant\xc4\x99 (1920\xc2\xa0m. saus\xc4\xaf Lenkija pasisi\xc5\xabl\xc4\x97 ir pad\xc4\x97jo Latvijai vaduoti i\xc5\xa1 bol\xc5\xa1evik\xc5\xb3 Daugpil\xc4\xaf, neparei\xc5\xa1kusi didesni\xc5\xb3 pretenzij\xc5\xb3 nei \xc4\xaf buvusius Lenk\xc5\xb3 Infliantus, t. y. Latgal\xc4\x85, nei \xc4\xaf ten gyvenusi\xc5\xb3 lenk\xc5\xb3 pad\xc4\x97t\xc4\xaf). Tod\xc4\x97l nat\xc5\xabralu, kad Lietuva krat\xc4\x97si bet kokios s\xc4\x85jungos, kurioje b\xc5\xabt\xc5\xb3 ir agresor\xc4\x97 Lenkija, u\xc5\xbesienio politikoje laikydamasi principo \xe2\x80\x9emano prie\xc5\xa1o prie\xc5\xa1as yra mano draugas\xe2\x80\x9c. Lenkija savo prie\xc5\xa1ais laik\xc4\x97 Rusij\xc4\x85 ir Vokietij\xc4\x85, tad \xc5\xa1ios \xc5\xa1alys Lietuvai atrod\xc4\x97 kaip jos interes\xc5\xb3 gyn\xc4\x97jos. Latvija su Estija savo s\xc4\x85jungininke mat\xc4\x97 Lenkij\xc4\x85, o Vokietij\xc4\x85 su Rusija laik\xc4\x97 potencialiomis agresor\xc4\x97mis._NEWLINE_Tad \xc5\xbeeligovskin\xc4\x97 pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Lietuvos okupacija 1920\xc2\xa0m. ir Lenkijos \xc4\xafvykdyta u\xc5\xbegrobtosios teritorijos aneksija 1922\xc2\xa0m. buvo bene did\xc5\xbeiausia Lenkijos to meto geopolitin\xc4\x97 klaida, susilpninusi Baltijos region\xc4\x85 ir \xc5\xa1itaip sudariusi s\xc4\x85lygas stipr\xc4\x97ti bol\xc5\xa1evikinei Rusijai bei nacistinei (nuo 1933\xc2\xa0m.) Vokietijai, kurios abi buvo suinteresuotos \xc5\xa1ia Lenkijos sukelta nesantaika regione. Lenkijos agresija prie\xc5\xa1 Lietuv\xc4\x85 Rusijai tapo puikiu destabilizavimo \xc4\xafrankiu. Maskva, palaikydama Lietuv\xc4\x85 Vilniaus klausimu, vis\xc4\x85 tarpukar\xc4\xaf s\xc4\x97kmingai kir\xc5\xa1ino lietuvius tiek su Lenkija, tiek su Latvija ir Estija, kurios buvo priverstos diplomati\xc5\xa1kai laviruoti tarp ma\xc5\xbeos s\xc4\x85junginink\xc4\x97s Lietuvos ir didel\xc4\x97s s\xc4\x85junginink\xc4\x97s Lenkijos. Pla\xc4\x8di\xc4\x85ja prasme b\xc5\xabtent \xc5\xa1i pilsudskin\xc4\x97s Lenkijos klaida netiesiogiai pad\xc4\x97jo pamatus II pasauliniam karui, kurio pirm\xc4\x85ja auka ji pati v\xc4\x97liau ir tapo.\n_START_SECTION_\nAntrasis etapas, 1923\xe2\x80\x931934\xc2\xa0m\n_START_PARAGRAPH_\n1923\xc2\xa0m. lapkri\xc4\x8dio 1 d. Taline pasira\xc5\xa1yta Latvijos ir Estijos Respublik\xc5\xb3 gynybin\xc4\x97 s\xc4\x85jungos sutartis._NEWLINE_Nacistin\xc4\x97 Vokietija 1933\xc2\xa0m. spal\xc4\xaf pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 Taut\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos ir nusprend\xc4\x97 gerinti santykius su Lenkija. 1934\xc2\xa0m. sausio 26 d. buvo pasira\xc5\xa1yta Vokietijos ir Lenkijos nepuolimo sutartis, v\xc4\x97liau pavadinta Hitlerio-Pilsudskio paktu. 1934\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 5 d. buvo atnaujinta Lenkijos ir SSRS nepuolimo sutartis, pasira\xc5\xa1yta dar 1932\xc2\xa0m. liepos 25 d. Visa tai vert\xc4\x97 Lietuv\xc4\x85 ie\xc5\xa1koti nauj\xc5\xb3 s\xc4\x85junginink\xc5\xb3 Baltijos \xc5\xa1alyse, nes iki tol d\xc4\x97l Lenkijos agresijos Lietuva savo nepriklausomyb\xc4\x97s garantais laik\xc4\x97 Rusij\xc4\x85 ir Vokietij\xc4\x85. Palankias s\xc4\x85lygas labiau suart\xc4\x97ti su Baltijos \xc5\xa1alimis sudar\xc4\x97 ir glaud\xc5\xabs Lietuvos bei Latvijos ir Estijos visuomeniniai kontaktai, kuriuos pl\xc4\x97tojo \xe2\x80\x9eLietuvi\xc5\xb3 ir latvi\xc5\xb3 vienyb\xc4\x97s draugijos\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eLietuvi\xc5\xb3 ir est\xc5\xb3 vienyb\xc4\x97s draugijos\xe2\x80\x9c veikla.\n_START_SECTION_\nTre\xc4\x8diasis etapas, 1934\xe2\x80\x931939\xc2\xa0m\n_START_PARAGRAPH_\n1934\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 12 d. \xc5\xbdenevoje buvo pasira\xc5\xa1yta \xe2\x80\x9eLietuvos, Estijos ir Latvijos santarv\xc4\x97s ir bendradarbiavimo sutartis\xe2\x80\x9c. J\xc4\x85 pasira\xc5\xa1\xc4\x97 Lietuvos u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras Stasys Lozoraitis, Latvijos URM generalinis sekretorius Vilhelmas Munteris ir Estijos u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras Juliusas Seljama. Sutarties pirmuoju straipsniu numatyta tartis visais u\xc5\xbesienio politikos bendros svarbos klausimais ir teikti viena kitai politin\xc4\x99 ir diplomatin\xc4\x99 pagalb\xc4\x85 tarptautiniuose santykiuose. Tre\xc4\x8diajame straipsnyje buvo pripa\xc5\xbeintas specifini\xc5\xb3 problem\xc5\xb3, kuriems netaikomi pirmojo straipsnio \xc4\xafsipareigojimai, egzistavimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tur\xc4\x97ta galvoje su Lietuva susijusi Vilniaus problema. Slapt\xc4\x85ja sutarties deklaracija d\xc4\x97l Vilniaus Latvija ir Estija \xc4\xafsipareigojo sustabdyti 1934\xc2\xa0m. vasario 17 d. \xe2\x80\x9eEstijos ir Latvijos s\xc4\x85jungos organizavimo sutarties\xe2\x80\x9c 6-ojo straipsnio taikym\xc4\x85; tuo straipsniu buvo deklaruotas Latvijos ir Estijos pasirengimas svarstyti b\xc5\xabdus, kurie leist\xc5\xb3 tre\xc4\x8diosioms \xc5\xa1alims prisijungti prie tos sutarties._NEWLINE_Sutartimi buvo numatyta rengti nuolatines u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministerij\xc5\xb3 konferencijas, kurios \xc4\xafvyks ma\xc5\xbeiausiai dukart per metus, i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s kiekvienos trij\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 teritorijoje. I\xc5\xa1 viso 1934\xe2\x80\x931940\xc2\xa0m. \xc4\xafvyko 11 toki\xc5\xb3 konferencij\xc5\xb3 (paskutinioji\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1940\xc2\xa0m. kovo 14-16 d. Rygoje).\n_START_SECTION_\nKetvirtasis etapas, 1939\xe2\x80\x931940\xc2\xa0m\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1tr\xc4\x97janti tarptautin\xc4\x97 situacija Europoje tris Baltijos \xc5\xa1alis skatino apsibr\xc4\x97\xc5\xbeti savo pozicijas. Devintojoje konferencijoje buvo deklaruotas trij\xc5\xb3 Baltijos valstybi\xc5\xb3 neutralumo laikymasis. Vienuoliktoji konferencija svarst\xc4\x97 galimybes riboti soviet\xc5\xb3 karinio kontingento skai\xc4\x8di\xc5\xb3 Latvijoje ir Estijoje._NEWLINE_1920\xe2\x80\x931939\xc2\xa0m. nei\xc5\xa1spr\xc4\x99stas Vilniaus klausimas neleido \xc5\xa1iai diplomatinei s\xc4\x85jungai i\xc5\xa1augti iki karinio aljanso, nors toki\xc5\xb3 ketinim\xc5\xb3 b\xc5\xabta. 1935\xc2\xa0m., paa\xc5\xa1tr\xc4\x97jus Lietuvos santykiams su Vokietija d\xc4\x97l Klaip\xc4\x97dos, Lietuva papra\xc5\xa1\xc4\x97 Latvijos ir Estijos paramos. S\xc4\x85junginink\xc4\x97s palaik\xc4\x97 Lietuv\xc4\x85, \xc4\xafsipareigodamos nesudaryti nepuolimo sutarties su Vokietija, jei toji nesutiks sudaryti tokios sutarties su Lietuva. Ta\xc4\x8diau kai 1939\xc2\xa0m. kovo 20 d. Vokietija ultimatumu pareikalavo i\xc5\xa1 Lietuvos atsisakyti Klaip\xc4\x97dos, Latvija ir Estija atsisak\xc4\x97 kaip nors pad\xc4\x97ti Lietuvai. Prie\xc5\xa1 tai Lenkijos ultimatumo Lietuvai metu (1938\xc2\xa0m. kovo 17 d.) Latvija raginusi Lietuv\xc4\x85 \xe2\x80\x9erasti modus vivendi su Lenkija\xe2\x80\x9c. Vis\xc4\x85 pirmosios nepriklausomyb\xc4\x97s laikotarp\xc4\xaf Vilniaus klausim\xc4\x85 Latvija ir Estija laik\xc4\x97 dvi\xc5\xa1ale Lietuvos ir Lenkijos problema, vadovaudamosi nuostata, jog d\xc4\x97l ma\xc5\xbeos kaimyn\xc4\x97s (Lietuvos) netikslinga gadinti santyki\xc5\xb3 su didele kaimyne (Lenkija). Pa\xc4\x8dios Lenkijos politika Latvijos ir Estijos at\xc5\xbevilgiu buvo visi\xc5\xa1kai kitokia nei politika su Lietuva. (1920\xc2\xa0m. saus\xc4\xaf Lenkija pasisi\xc5\xabl\xc4\x97 ir pad\xc4\x97jo Latvijai vaduoti i\xc5\xa1 bol\xc5\xa1evik\xc5\xb3 Daugpil\xc4\xaf, neparei\xc5\xa1kusi didesni\xc5\xb3 pretenzij\xc5\xb3 \xc4\xaf buvusius Lenk\xc5\xb3 Infliantus, t. y. Latgal\xc4\x85).\n_START_SECTION_\nSutarties naikinimas\n_START_PARAGRAPH_\nSutartis buvo pasira\xc5\xa1yta 10 met\xc5\xb3 laikotarpiui. 9-tas straipsnis teig\xc4\x97, jog, jei sutartis nebus at\xc5\xa1aukta vienos i\xc5\xa1 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 metai iki termino pabaigos, \xe2\x80\x9eji bus prat\xc4\x99sta tyliu sutikimu, kol nustos galios, vieniems metams i\xc5\xa1\xc4\x97jus po vienos Susitarian\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa0ali\xc5\xb3 atsisakymo nuo jos\xe2\x80\x9c._NEWLINE_De facto sutartis galiojo iki 1940\xc2\xa0m. sovietin\xc4\x97s okupacijos. 1940\xc2\xa0m. liepos 1 d. Latvijos \xe2\x80\x9eliaudies vyriausyb\xc4\x97s\xe2\x80\x9c pos\xc4\x97dyje Baltijos Antant\xc4\x97s sutartis buvo anuliuota. Estijos ir Lietuvos \xe2\x80\x9eliaudies vyriausyb\xc4\x97s\xe2\x80\x9c tai padar\xc4\x97 savo 1940\xc2\xa0m. liepos 2 d. pos\xc4\x97d\xc5\xbeiuose. Lietuvos Ministr\xc5\xb3 Tarybos pos\xc4\x97dyje dalyvavo M. Gedvilas (pos\xc4\x97d\xc5\xbeio pirmininkas), gen. V. Vitkauskas, P. Pakarklis, S. Papeikis, L. Koganas, E. Galvanauskas, K. Did\xc5\xbeiulis, P. Glovackas ir A. Adomauskas.'