b'\n_START_ARTICLE_\nYitzhak Yedid\n_START_PARAGRAPH_\nYitzhakas Yedidas (g. 1971 m. rugs\xc4\x97jo 29 d. Jeruzal\xc4\x97je) \xe2\x80\x93 Izraelio kompozitorius ir pianistas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 Sirijos emigranto \xc5\xa1eimoje, studijavo d\xc5\xbeiaz\xc4\x85 Rubino akademijoje Jeruzal\xc4\x97je bei Naujosios Anglijos konservatorijoje Bostone. Po studij\xc5\xb3 gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf t\xc4\x97vyn\xc4\x99 netruko sulaukti plataus pripa\xc5\xbeinimo kaip vienas originaliausi\xc5\xb3 \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s improvizacin\xc4\x97s muzikos kompozitori\xc5\xb3. \xc5\xa0iandien jo k\xc5\xabrybin\xc4\x99 veikl\xc4\x85 \xc5\xbeenklina s\xc4\x97kmingi koncertiniai turai ir gaus\xc5\xabs apdovanojimai.\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabryba\n_START_PARAGRAPH_\nPianistas ir kompozitorius Yitzhak Yedid yra vienas autoritetingiausi\xc5\xb3 \xc5\xa1iuolaikinio d\xc5\xbeiazo k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3 Izraelyje. Jo muzika \xe2\x80\x93 d\xc5\xbeiazo, XX a. akademin\xc4\x97s klasikos, ir gimtojo regiono tradicin\xc4\x97s muzikos element\xc5\xb3 sintez\xc4\x97; \xc4\x8dia skamba \xc5\xbeyd\xc5\xb3 bei arab\xc5\xb3 folkloro ar liturgin\xc4\x97s muzikos melodijos ir ritmai, \xc4\x8dia aptiksime ir b\xc5\xabding\xc4\x85 mikrotonik\xc4\x85 bei netemperuotas dermes, o taip d\xc5\xbeiazo ir naujosios muzikos strukt\xc5\xabrinius principus._NEWLINE_\xc5\xa0alia koncertin\xc4\x97s ir k\xc5\xabrybin\xc4\x97s veiklos Yitzhakas Yedidas t\xc4\x99sia Gunterio Schulerio prad\xc4\x97tus ir Tre\xc4\x8di\xc4\x85ja srove (Third stream) pakrik\xc5\xa1tytus galim\xc5\xb3 d\xc5\xbeiazo ir akademin\xc4\x97s muzikos lydini\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimus. Tam tikslui drauge su Ora Boasson jis \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 ir puosel\xc4\x97ja Jeruzal\xc4\x97s muzikos serij\xc4\x85 Swedish Chef, kurios akiratyje \xe2\x80\x93 Tre\xc4\x8diosios srov\xc4\x97s ir originali d\xc5\xbeiazo muzika._NEWLINE_\xc5\xa0i\xc4\x85 krypt\xc4\xaf atstovauja ir festivalyje Vilnius Jazz pristatomas Yitzhako Yedido projektas Myth of the Cave (Olos mitas). Tai penki\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 siuita, originaliai sukurta klarnetui, bosiniam klarnetui, kontrabosui ir fortepijonui. Jos id\xc4\x97jiniu pagrindu tapo Platono Valstyb\xc4\x97je panaudota Uolos alegorija. Per penkias ry\xc5\xa1kiu programi\xc5\xa1kumo \xc5\xbeenklu pa\xc5\xbeenklintas siuitos dalis muzikos kalba pl\xc4\x97tojama tikrov\xc4\x97s pa\xc5\xbeinimo ir suvokimo id\xc4\x97ja. Siuita sukurta 2002 m. Jeruzal\xc4\x97je, jos premjera \xc4\xafvyko tais pa\xc4\x8diais metais Frankfurte, Vokietijoje.'