b'\n_START_ARTICLE_\nBakterijos\n_START_SECTION_\nKilm\xc4\x97 ir ankstyvoji evoliucija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuolaikini\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 prot\xc4\x97viai buvo vienal\xc4\x85s\xc4\x8diai mikroorganizmai, kurie buvo pirmoji gyvyb\xc4\x97s forma \xc5\xbdem\xc4\x97je prie\xc5\xa1 4 mlrd. met\xc5\xb3. Ma\xc5\xbedaug 3 mlrd. met\xc5\xb3 laikotarpyje dauguma organizm\xc5\xb3 buvo mikroskopiniai ir tarp j\xc5\xb3 dominavo bakterijos ir arch\xc4\x97jos. Nors bakterij\xc5\xb3 fosilijos ir egzistuoja, pvz., stromatolit\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau j\xc5\xb3 skiriamosios morfologijos stoka neleid\xc5\xbeia pilnai i\xc5\xa1tirti bakterij\xc5\xb3 evoliucijos arba nustatyti tam tikr\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 atsiradimo laiko. Naudojant gen\xc5\xb3 sekas \xc4\xafmanoma rekonstruoti bakterij\xc5\xb3 filogenez\xc4\x99 ir tokie tyrimai atskleid\xc5\xbeia, jog bakterijos i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 i\xc5\xa1 arch\xc4\x97jin\xc4\x97s/eukariotin\xc4\x97s linijos. Paskutinis bendras bakterij\xc5\xb3 ir arch\xc4\x97j\xc5\xb3 prot\xc4\x97vis grei\xc4\x8diausiai buvo hipertermofilas, kuris gyveno prie\xc5\xa1 2,5-3 mlrd. met\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nRutulin\xc4\x97s bakterijos\n_START_PARAGRAPH_\nRutulin\xc4\x97s bakterijos (kokai) yra pa\xc4\x8dios papras\xc4\x8diausios. Jos sudarytos i\xc5\xa1 vienos apskritos l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Tik retais atvejais jos esti pupos, inksto ar pusrutulio formos._NEWLINE_Besidalydamos viena kryptimi, kai kuri\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 rutulin\xc4\x97s bakterijos neatsiskiria viena nuo kitos. Tokiu atveju susidaro porin\xc4\x97 bakterija, vadinama diplokoku (Azotobacter chroococcum). Jei dvil\xc4\x85stel\xc4\x97 rutulin\xc4\x97 bakterija toliau dalijasi ta pa\xc4\x8dia kryptimi ir naujos l\xc4\x85stel\xc4\x97s viena nuo kitos neatsiskiria, gaunama daugial\xc4\x85st\xc4\x97, grandin\xc4\x97s formos kolonija, vadinama streptokoku (Streptococcus pyogenes, Lactococcus lactis)._NEWLINE_Kai l\xc4\x85stel\xc4\x97s antrojo dalijimosi kryptis yra statmena pirmajai, susidaro l\xc4\x85steli\xc5\xb3 tetrada (tetrakokas). Jei tetrakoko formos bakterija dar skyla pusiau, bet jau yra statmena \xc5\xa1iai keturi\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 plok\xc5\xa1tumai, tada susidaro a\xc5\xa1tuoni\xc5\xb3 kok\xc5\xb3 kubo formos kolonija, vadinama sarcina. Kiekviena sarcinos l\xc4\x85stel\xc4\x97 dar gali pana\xc5\xa1iai dalytis trimis kryptimis ir toliau. Tuomet susidaro sud\xc4\x97tinga 16 arba 32 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 sarcina, primenanti kok\xc5\xb3 ry\xc5\xa1ul\xc4\x97l\xc4\xaf (Sarcina lutea)._NEWLINE_Kartais rutulin\xc4\x97 bakterija dalijasi \xc4\xafvairiomis kryptimis, o susidariusios naujos l\xc4\x85stel\xc4\x97s ne i\xc5\xa1sisklaido, bet lieka sukibusios. Tokia vynuogi\xc5\xb3 kek\xc4\x97s formos l\xc4\x85steli\xc5\xb3 grup\xc4\x97 vadinama stafilokoku.\n_START_SECTION_\nLazdelin\xc4\x97s bakterijos\n_START_PARAGRAPH_\nLazdelin\xc4\x97s bakterijos savo forma yra \xc5\xa1iek tiek \xc4\xafvairesn\xc4\x97, ypa\xc4\x8d skiriasi j\xc5\xb3 ilgis._NEWLINE_Lazdelin\xc4\x97s bakterijos kartais esti smailiais galais, lenktos ar \xc5\xa1iek tiek \xc5\xa1akotos. Kai kurios r\xc5\xab\xc5\xa1ys po dalijimosi lieka sukibusios. Susidaro poromis sukibusios arba grandin\xc4\x97s formos lazdelin\xc4\x97s bakterijos (Lactobacterium plantarum).\n_START_SECTION_\nSpiralin\xc4\x97s bakterijos\n_START_PARAGRAPH_\nSpiralin\xc4\x97s bakterijos esti dar \xc4\xafvairesn\xc4\x97s. Jos gali b\xc5\xabti trumpos, pana\xc5\xa1ios \xc4\xaf kablel\xc4\xaf (Vibrio gentis), \xe2\x80\x9eS\xe2\x80\x9c raid\xc4\x97s formos ir kt. Pasitaiko labai plon\xc5\xb3 ir vingiuot\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3. Tai spirochet\xc5\xb3 (spirochaeta) (Spirochaeta pallidum\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sifilio suk\xc4\x97l\xc4\x97ja) ir spiril\xc5\xb3 (Spirillum) bakterijos.\n_START_SECTION_\nSi\xc5\xablin\xc4\x97s bakterijos\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1 si\xc5\xablini\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 tipi\xc5\xa1kiausios yra gel\xc5\xbebakter\xc4\x97s ir sierabakter\xc4\x97s, kurios yra daugial\xc4\x85st\xc4\x97s ir didel\xc4\x97s._NEWLINE_Dirvo\xc5\xbeemyje ir m\xc4\x97\xc5\xa1le yra labai plon\xc5\xb3 s\xc5\xablini\xc5\xb3 vienal\xc4\x85s\xc4\x8di\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3. Tai vadinamieji aktinomicetai, anks\xc4\x8diau priskiriami gryb\xc5\xb3 karalystei ir vadinami laibagrybiais._NEWLINE_Tarp lazdelini\xc5\xb3 ir si\xc5\xablini\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 grie\xc5\xbetos ribos n\xc4\x97ra, nes kai kurios lazdelin\xc4\x97s bakterijos d\xc4\x97l savoti\xc5\xa1kos prigimties ar d\xc4\x97l i\xc5\xa1or\xc4\x97s s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 veikimo i\xc5\xa1tysta iki labai ilg\xc5\xb3 si\xc5\xabl\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBakterij\xc5\xb3 dydis\n_START_PARAGRAPH_\nNereikia manyti, kad visos bakterijos yra tik nepaprastai ma\xc5\xbeos, o j\xc5\xb3 tarpe n\xc4\x97ra ma\xc5\xbeesni\xc5\xb3 ir didesni\xc5\xb3. Bakterij\xc5\xb3 dyd\xc5\xbeio santykis ma\xc5\xbedaug yra toks pats, kaip \xc5\xbeinduoli\xc5\xb3 (pvz., tarp dramblio ir pel\xc4\x97s._NEWLINE_Labiausiai paplitusi\xc5\xb3 dirvo\xc5\xbeemio, vandens ir pieno bakterij\xc5\xb3 dyd\xc5\xbeiai svyruoja nuo 0,5 iki 10,0 mikron\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau pasitaiko bakterij\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 ilgis siekia iki 50 ir daugiau mikron\xc5\xb3. Vidutinis labiausiai paplitusi\xc5\xb3 rutulini\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 dydis yra apie 1 mikron\xc4\x85._NEWLINE_Einant \xc5\xbeemyn nuo 0,1 mikrono ribos, jau prasideda nel\xc4\x85stelini\xc5\xb3 gyvyb\xc4\x97s form\xc5\xb3 pasaulis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 virusai ir bakteriofagai.\n_START_SECTION_\nVidul\xc4\x85stelin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros\n_START_PARAGRAPH_\nBakterijos l\xc4\x85stel\xc4\x99 supa plazmin\xc4\x97 membrana, kuri yra sudaryta i\xc5\xa1 fosfolipid\xc5\xb3. \xc5\xa0i membrana apgaubia l\xc4\x85stel\xc4\x97s turin\xc4\xaf ir veikia kaip barjeras, kuris i\xc5\xa1laiko tokias maistines med\xc5\xbeiagas, kaip baltymai, l\xc4\x85stel\xc4\x97s viduje. Prie\xc5\xa1ingai negu eukariotin\xc4\x97 l\xc4\x85stel\xc4\x97, bakterijos paprastai citoplazmoje neturi dideli\xc5\xb3 su membranomis susiet\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip l\xc4\x85stel\xc4\x97s branduolys, mitochondrija ar chloroplastas. Ta\xc4\x8diau kai kurios bakterijos citoplazmoje turi su baltymais suri\xc5\xa1t\xc5\xb3 organeli\xc5\xb3, kurios suskaido bakterij\xc5\xb3 metabolizmo produktus, pvz., karboksisoma. Papildomai bakterijos turi daugiakomponent\xc4\xaf citoskelet\xc4\x85, kurio paskirtis yra l\xc4\x85stel\xc4\x97s dauginimosi metu valdyti baltym\xc5\xb3 ir nukleor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 lokalizacij\xc4\x85._NEWLINE_Daugyb\xc4\x97 svarbi\xc5\xb3 biochemini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3, pvz., energijos generavimo, vyksta d\xc4\x97ka difuzijos per membranas, kai yra sukuriamas potencialo skirtumas, analogi\xc5\xa1kai kaip baterijoje. Kadangi bakterijoje n\xc4\x97ra vidini\xc5\xb3 membran\xc5\xb3, elektron\xc5\xb3 transporto reakcijos vyksta l\xc4\x85stel\xc4\x97s membranoje, tarp citoplazmos ir l\xc4\x85stel\xc4\x97s i\xc5\xa1or\xc4\x97s (periplazmos). Ta\xc4\x8diau daugelis fotosintetini\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 turi labai sulankstyt\xc4\x85 plazmin\xc4\x99 membran\xc4\x85, kuri u\xc5\xbepildo didel\xc4\x99 dal\xc4\xaf l\xc4\x85stel\xc4\x97s su \xc5\xa1viesos surinkimo membranos sluoksniais. \xc5\xa0ie \xc5\xa1viesos surinkimo kompleksai gali sudaryti lipidais u\xc5\xbedarytas strukt\xc5\xabras - chlorosomas, pvz., \xc5\xbealiosiose sierabakter\xc4\x97se._NEWLINE_Dauguma bakterij\xc5\xb3 neturi su membrana susijusio branduolio ir j\xc5\xb3 genetin\xc4\x97 med\xc5\xbeiaga paprastai yra sudaryta i\xc5\xa1 vienos \xc5\xbeiedin\xc4\x97s DNR chromosomos, esan\xc4\x8dios netaisyklingame k\xc5\xabne citoplazmoje - nukleoide. Nukleoide yra chromosoma ir su ja susieti baltymai bei RNR molekul\xc4\x97s. Kaip ir visi gyvi organizmai, bakterijos turi ribosomas, skirtas gaminti baltymus, ta\xc4\x8diau j\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra yra kitokia negu eukariotuose ir arch\xc4\x97jose._NEWLINE_Kai kurios bakterijos gamina l\xc4\x85steli\xc5\xb3 maistini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 saugojimo granules, pvz., glikogenui, polifosfatui, sierai arba polihidroksialkanoatams. Kitos bakterij\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys, pvz., fotosintetinan\xc4\x8dios melsvabakter\xc4\x97s, gamina vidines duj\xc5\xb3 vakuoles, kurios reguliuoja j\xc5\xb3 pl\xc5\xabdrum\xc4\x85, taip leid\xc5\xbeiant joms jud\xc4\x97ti auk\xc5\xa1tyn arba \xc5\xbeemyn, \xc4\xaf tuos vandens sluoksnius, kuriuose yra skirtingas \xc5\xa1viesos intensyvumas ir maistini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 lygis.\n_START_SECTION_\nEkstral\xc4\x85stelin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros\n_START_PARAGRAPH_\nAplink bakterijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s membran\xc4\x85 yra l\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x97, kuri sudaryta i\xc5\xa1 peptidoglikano (kituose \xc5\xa1altiniuose dar vadinamas "mureinu"), \xc5\xa1is yra sudarytas i\xc5\xa1 polisacharid\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3 perkry\xc5\xbeiuot\xc5\xb3 peptidais ir turin\xc4\x8diais D-aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3. Bakterij\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x97s skiriasi nuo augal\xc5\xb3 ir gryb\xc5\xb3, kurios yra atitinkamai yra sudarytos i\xc5\xa1 celiulioz\xc4\x97s ir chitino. Bakterij\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x97 skiriasi ir nuo arch\xc4\x97j\xc5\xb3, kurios neturi peptidoglikano. L\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x97 yra b\xc5\xabtina bakterijoms i\xc5\xa1gyventi, antibiotikas penicilinas sugeba nu\xc5\xbeudyti bakterijas u\xc5\xbeslopindamas peptidoglikano sintez\xc4\x99._NEWLINE_Remiantis l\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x97s tipais yra i\xc5\xa1skiriamos dvi bakterij\xc5\xb3 grup\xc4\x97s, gramteigiamos ir gramneigiamos. \xc5\xa0ie pavadinimai kilo nuo Gramo da\xc5\xbeymo reakcij\xc5\xb3 - testo, kuris ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 yra naudojamas bakterij\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 klasifikacijai._NEWLINE_Gramteigiamos bakterijos turi stor\xc4\x85 l\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x99 su daugyb\xc4\x99 peptidoglikan\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 ir teichoin\xc4\x97s r\xc5\xabg\xc5\xa1ties. Prie\xc5\xa1ingai, gramneigiamos turi plon\xc4\x85 sienel\xc4\x99, kuri sudaryta i\xc5\xa1 keli\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 peptidoglikano, apsupto antruoju lipid\xc5\xb3 membranos sluoksniu, turin\xc4\x8diu lipopolisacharid\xc5\xb3 ir lipoprotein\xc5\xb3. Dauguma bakterij\xc5\xb3 turi gramneigiamas l\xc4\x85steli\xc5\xb3 sieneles ir tik firmicutes ir aktinobakterijos turi kintam\xc4\x85 gramteigiam\xc4\x85 i\xc5\xa1sid\xc4\x97stym\xc4\x85. \xc5\xa0ie strukt\xc5\xabros skirtumai nulemia skirting\xc4\x85 jautrum\xc4\x85 antibiotikams, pvz., vankomicinas gali nu\xc5\xbeudyti gramteigiamas bakterijas, ta\xc4\x8diau yra neefektyvus prie\xc5\xa1 gramneigiamus patogenus, tokiu kaip Haemophilus influenzae arba Pseudomonas aeruginosa. Kai kurios bakterijos turi l\xc4\x85stel\xc4\x97s sienel\xc4\x97s strukt\xc5\xabras, kurios neklasifikuojamos pagal Gram reakcij\xc4\x85. Tai, pavyzd\xc5\xbeiui, yra klini\xc5\xa1kai svarbi bakterija Mycobacteria, kuri turi net stor\xc4\x85 peptidolikano sienel\xc4\x99 kaip ir gramteigiama bakterija, bet ir antr\xc4\x85 i\xc5\xa1orin\xc4\xaf lipid\xc5\xb3 sluoksn\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nAugimas ir dauginimasis\n_START_PARAGRAPH_\nKitaip negu daugial\xc4\x85s\xc4\x8diuose organizmuose, vienal\xc4\x85s\xc4\x8diuose organizmuose l\xc4\x85stel\xc4\x97s padid\xc4\x97jimas (l\xc4\x85stel\xc4\x97s augimas) ir dauginimasis l\xc4\x85stel\xc4\x97s dalijimosi yra glaud\xc5\xbeiai susij\xc4\x99. Bakterija auga iki fiksuoto dyd\xc5\xbeio ir tada dauginasi binarinio dalijimosi b\xc5\xabdu. Esant optimalioms s\xc4\x85lygoms bakterijos gali u\xc5\xbeaugti ir dalintis palyginti greitai, o j\xc5\xb3 populiacija gali padvigub\xc4\x97ti kas 9,8 minutes. L\xc4\x85steli\xc5\xb3 dalijimosi metu atsiranda dvi klonuotos dukterin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Kai kurios bakterijos, kurios dauginasi nelyti\xc5\xa1kai, sudaro sud\xc4\x97tingas dauginimosi strukt\xc5\xabras, kurios padeda i\xc5\xa1sklaidyti naujai susik\xc5\xabrusias dukterines l\xc4\x85steles. Pavyzd\xc5\xbeiui, Myxobacteria formuoja vaisi\xc5\xb3 k\xc5\xabnus, o Streptomyces - anteninius  hifus arba pumpurus. Pumpuruojant atsiranda \xc4\xaftr\xc5\xabkis, kuris ply\xc5\xa1ta ir susidaro dukterin\xc4\x97 l\xc4\x85stel\xc4\x97._NEWLINE_Laboratorijoje bakterijos paprastai auga kietoje arba skystoje terp\xc4\x97je. Kietoji mitybos terp\xc4\x97, pvz., agaro plok\xc5\xa1tel\xc4\x97s, yra naudojamos izoliuoti grynasias bakterij\xc5\xb3 kamieno kult\xc5\xabras, o skys\xc4\x8di\xc5\xb3 mitybos terp\xc4\x97 naudojama augimo matavimui arba kai reikia dideli\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 kieki\xc5\xb3. Augimas mi\xc5\xa1riojoje skystojoje terp\xc4\x97je vyksta kaip lygi l\xc4\x85steli\xc5\xb3 suspensija, d\xc4\x97l to yra lengva jas skaidyti ir perkelti, nors atskirti vien\xc4\x85 bakterij\xc4\x85 nuo skystos terp\xc4\x97s - sud\xc4\x97tinga. Selektyvios terp\xc4\x97s (terp\xc4\x97s su prid\xc4\x97tomis arba nepakankamomis maistin\xc4\x97mis med\xc5\xbeiagomis arba su antibiotikais) gali pad\xc4\x97ti identifikuoti konkre\xc4\x8dius organizmus.\n_START_SECTION_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nDauguma bakterij\xc5\xb3 turi vien\xc4\x85 \xc5\xbeiedin\xc4\x99 chromosom\xc4\x85, kurioje gali b\xc5\xabti nuo tik 160 000 bazi\xc5\xb3 por\xc5\xb3, pvz., endosimbiontin\xc4\x97je bakterijoje Carsonella ruddii iki 12 200 000 bazi\xc5\xb3 por\xc5\xb3 dirvo\xc5\xbeemio bakterijoje Sorangium cellulosum. Ta\xc4\x8diau pasitaiko ir i\xc5\xa1im\xc4\x8di\xc5\xb3, pvz., bakterij\xc5\xb3 Streptomyces ir  Borrelia r\xc5\xab\xc5\xa1ys turi vien\xc4\x85 linijin\xc4\x99 chromosom\xc4\x85, o keletas Vibrio r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 turi daugiau negu vien\xc4\x85 chromosom\xc4\x85. Bakterijos gali tur\xc4\x97ti ir plazmides, ma\xc5\xbeas papildomas DNR molekules, kuriose saugoma genetin\xc4\x97 informacija apie gyvybi\xc5\xa1kai svarbi\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3 kontrol\xc4\x99, pvz., atsparum\xc4\x85 antibiotikams, med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykait\xc4\x85 ir pan._NEWLINE_Bakterijos genomai paprastai koduoja kelis \xc5\xa1imtus ar t\xc5\xabkstan\xc4\x8dius gen\xc5\xb3. Genai genome da\xc5\xbeniausiai b\xc5\xabna i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 viename i\xc5\xa1tisiniame DNR molekul\xc4\x97s ruo\xc5\xbee, pasitaiko ir keli\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 intron\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau j\xc5\xb3 yra \xc5\xbeymiai ma\xc5\xbeiau negu eukariot\xc5\xb3 genomuose._NEWLINE_Bakterija - organizmas, kuris dauginasi nelytiniu b\xc5\xabdu ir paveldi identi\xc5\xa1k\xc4\x85 t\xc4\x97vin\xc4\xaf genom\xc4\x85, d\xc4\x97l to yra klonas. Nepaisant to visos bakterijos gali evoliucionuoti genetin\xc4\x97s rekombinacijos arba mutacij\xc5\xb3 d\xc4\x97ka, kuri\xc5\xb3 metu atsiranda poky\xc4\x8diai DNR molekul\xc4\x97je. Mutacijos atsiranda d\xc4\x97l DNR replikacijos klaid\xc5\xb3 arba nuo mutageno poveikio. Mutacij\xc5\xb3 da\xc5\xbenumas tarp skirting\xc5\xb3 bakterijos r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 ir net tarp pa\xc4\x8di\xc5\xb3 tos pa\xc4\x8dios r\xc5\xab\xc5\xa1ies bakterij\xc5\xb3 yra labai skirtingas. Genetiniai poky\xc4\x8diai bakterijos genome atsiranda arba d\xc4\x97l atsitiktini\xc5\xb3 mutacij\xc5\xb3 replikacijos metu, arba d\xc4\x97l "\xc4\xaf stres\xc4\x85 nukreipt\xc5\xb3 mutacij\xc5\xb3", kur genai, \xc4\xaftraukti \xc4\xaf tam tikrus augim\xc4\x85 stabdan\xc4\x8dius procesus, turi padidint\xc4\x85 mutacij\xc5\xb3 da\xc5\xbenum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nJud\xc4\x97jimas\n_START_PARAGRAPH_\nDaugelis bakterij\xc5\xb3 - judrios ir gali jud\xc4\x97ti naudodamos \xc4\xafvairius mechanizmus. Labiausiai i\xc5\xa1studijuotas yra jud\xc4\x97jimas naudojant \xc5\xbeiu\xc5\xbeel\xc4\xaf, kurio metu ilgus si\xc5\xablus propelerio judesiu suka motoras. Bakterijos \xc5\xbeiu\xc5\xbeelis yra sudarytas i\xc5\xa1 ma\xc5\xbedaug 20 baltym\xc5\xb3 ir dar i\xc5\xa1 30 kit\xc5\xb3, kurie yra atsakingi u\xc5\xbe \xc5\xbeiu\xc5\xbeelio reguliacij\xc4\x85 bei jo surinkim\xc4\x85. \xc5\xbdiu\xc5\xbeelis yra besisukanti strukt\xc5\xabra, kuri\xc4\x85, naudodamas elektrochemin\xc4\xaf gradient\xc4\x85 tarp membranos, varo reversinis motoras._NEWLINE_Bakterijos naudoja \xc5\xbeiu\xc5\xbeel\xc4\xaf skirtingais b\xc5\xabdais, kad jud\xc4\x97t\xc5\xb3 \xc4\xafvairiomis formomis. Daugelis bakterij\xc5\xb3, pvz., E. coli turi du skirtingus jud\xc4\x97jimo r\xc4\x97\xc5\xbeimus: jud\xc4\x97jim\xc4\x85 pirmyn (plaukim\xc4\x85) ir vartym\xc4\x85s\xc4\xaf. Vartymasis bakterijoms leid\xc5\xbeia persiorientuoti ir jud\xc4\x97ti trimat\xc4\x97je erdv\xc4\x97je atsitiktinio dreifo b\xc5\xabdu. Bakterij\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys skiriasi pagal \xc5\xbeiu\xc5\xbeeli\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 i\xc5\xa1sid\xc4\x97stym\xc4\x85, kai kurios turi vien\xc4\x85 \xc5\xbeiu\xc5\xbeel\xc4\xaf (monotrichiniai), \xc5\xbeiu\xc5\xbeel\xc4\xaf abiejose pus\xc4\x97se arba poliuose (amfitrichiniai), \xc5\xbeiu\xc5\xbeeli\xc5\xb3 kuok\xc5\xa1tas viename i\xc5\xa1 l\xc4\x85stel\xc4\x97s  poli\xc5\xb3 (loftriciniai) ir peritrichiniai, kai \xc5\xbeiu\xc5\xbeeliai yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 visame l\xc4\x85stel\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iuje. I\xc5\xa1skirtin\xc4\x97s Spirochaete bakterij\xc5\xb3 grup\xc4\x97s \xc5\xbeiu\xc5\xbeelis yra randamas tarp dviej\xc5\xb3 membran\xc5\xb3 periplazmin\xc4\x97je erdv\xc4\x97je. Jos turi skiriam\xc4\x85j\xc4\xaf spiralin\xc4\xaf k\xc5\xabn\xc4\x85, kuris sukasi, kai bakterija juda.\n_START_SECTION_\nKomunikacija\n_START_PARAGRAPH_\nYra keletas bakterij\xc5\xb3, kurios naudodamos chemines sistemas generuoja \xc5\xa1vies\xc4\x85. \xc5\xa0i bioliuminescencija pasirei\xc5\xa1kia tose bakterijose, kurios gyvena kartu su \xc5\xbeuvimis, o \xc5\xa1viesa grei\xc4\x8diausiai yra skirta pritraukti \xc5\xbeuvis ar kitus didelius gyv\xc5\xabnus._NEWLINE_Bakterijos da\xc5\xbenai veikia kaip daugial\xc4\x85steliniai agregatai - biofilmai, kurie kei\xc4\x8diasi \xc4\xafvairiais molekuliniais signalais ir u\xc5\xbesiima koordinuotu komunikavimu._NEWLINE_Daugial\xc4\x85stelinio bendradarbiavimo metu tarp l\xc4\x85steli\xc5\xb3 yra pasidalinamas darbas, prieiga prie i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 efektyviai negal\xc4\x97t\xc5\xb3 suvartoti viena l\xc4\x85stel\xc4\x97, kartu apsisaugant nuo antagonist\xc5\xb3 ir optimizuojant populiacijos i\xc5\xa1likim\xc4\x85 diferencijuojantis \xc4\xaf skirtingus l\xc4\x85steli\xc5\xb3 tipus. Pavyzd\xc5\xbeiui, bakterijos biofilmuose gali tur\xc4\x97ti daugiau negu 500 kart\xc5\xb3 didesn\xc4\xaf atsparum\xc4\x85 antibakteriniams preparatams lyginant su tos pa\xc4\x8dios r\xc5\xab\xc5\xa1ies "planktonin\xc4\x97mis" bakterijomis._NEWLINE_Vienas i\xc5\xa1 tarpl\xc4\x85stelini\xc5\xb3 bendravim\xc5\xb3 b\xc5\xabd\xc5\xb3 yra molekulinis signalas - kvorumo poj\xc5\xabtis, kuris \xc4\xafvertina, ar vietin\xc4\x97s populiacijos tankis yra pakankamai didelis, jog b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima produktyviai investuoti \xc4\xaf procesus, kurie yra s\xc4\x97kmingi tik tuo atveju, jei daug pana\xc5\xa1i\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 elgsis pana\xc5\xa1iai, pvz., pa\xc5\xa1alinant vir\xc5\xa1kinimo fermentus arba i\xc5\xa1skiriant \xc5\xa1vies\xc4\x85._NEWLINE_Kvorumo poj\xc5\xabtis leid\xc5\xbeia bakterijoms koordinuoti gen\xc5\xb3 ekspresija ir leid\xc5\xbeia joms gaminti, i\xc5\xa1skirti ir aptikti autoinduktorius arba feromonus, kurie kaupiasi did\xc4\x97jant l\xc4\x85steli\xc5\xb3 populiacijai.\n_START_SECTION_\nS\xc4\x85veika su kitais organizmais\n_START_PARAGRAPH_\nNepaisant savo paprastos sandaros, bakterijos gali sudaryti sud\xc4\x97tingas asociacijas su kitais organizmais. Simbioz\xc4\x97s asociacijos gali b\xc5\xabti skirstomos \xc4\xaf parazitizm\xc4\x85, mutualizm\xc4\x85 ir komensalizm\xc4\x85. B\xc5\xabdamos smulkios komensalin\xc4\x97s bakterijos yra pla\xc4\x8diai i\xc5\xa1plitusios ir auga ant gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 bei augal\xc5\xb3 lygiai taip pat, kaip augt\xc5\xb3 ant kit\xc5\xb3 pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3. J\xc5\xb3 augimas gali pagreit\xc4\x97ti d\xc4\x97l \xc5\xa1ilumos ir prakaitavimo, o did\xc4\x97janti bakterij\xc5\xb3 populiacija nulemia k\xc5\xabno kvap\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPl\xc4\x97\xc5\xa1r\xc5\xabnai\n_START_PARAGRAPH_\nKai kurios bakterij\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys gali nu\xc5\xbeudyti ir tada suvartoti kitus mikroorganizmus, tokios bakterijos yra vadinamos pl\xc4\x97\xc5\xa1riosiomis bakterijomis. \xc4\xae \xc5\xa1i\xc4\x85 organizm\xc5\xb3 grup\xc4\x99 patenka Myxococcus xanthus, kuris sudaro l\xc4\x85steli\xc5\xb3 spie\xc4\x8di\xc5\xb3, \xc5\xbeudant\xc4\xaf ir vir\xc5\xa1kinant\xc4\xaf kitas sutinkamas bakterijas. Kitos pl\xc4\x97\xc5\xa1riosios bakterijos prisikabina prie savo grobio ir tada j\xc4\xaf suvir\xc5\xa1kina, pvz., Vampirovibrio chlorellavorus arba \xc4\xafsiver\xc5\xbeia \xc4\xaf kit\xc4\x85 l\xc4\x85stel\xc4\x99 ir pasidaugina jos citozolyje, pvz., Daptobacter. Manoma, kad \xc5\xa1ios pl\xc4\x97\xc5\xa1riosios bakterijos i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 i\xc5\xa1 saprofag\xc5\xb3, kurie mito mirusiais organizmais, naudodamos adaptacijas, kurios jiems leido pagauti ir nu\xc5\xbeudyti kitus organizmus.\n_START_SECTION_\nMutualistai\n_START_PARAGRAPH_\nTam tikros bakterijos suformuoja artim\xc4\x85sias erdvines bendrijas, kurios yra b\xc5\xabtinos j\xc5\xb3 i\xc5\xa1likimui. Viena i\xc5\xa1 toki\xc5\xb3 bendrij\xc5\xb3 yra vadinama tarpr\xc5\xab\xc5\xa1iniu vandenilio perdavimu, kuris vyksta tarp anaerobini\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 spie\xc4\x8di\xc5\xb3, naudojan\xc4\x8di\xc5\xb3 organines r\xc5\xabg\xc5\xa1is, tokias kaip sviesto r\xc5\xabg\xc5\xa1tis arba propiono r\xc5\xabg\xc5\xa1tis, ir pagaminan\xc4\x8di\xc5\xb3 vandenil\xc4\xaf, ir tarp matanogenini\xc5\xb3 arch\xc4\x97j\xc5\xb3, kurios sunaudoja vandenil\xc4\xaf. Bakterijos tokioje bendrijoje negali sunaudoti organini\xc5\xb3 r\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3, kadangi \xc5\xa1i reakcija gamina vandenil\xc4\xaf, kuris kaupiasi aplinkoje. Tik artima s\xc4\x85veika su vandenil\xc4\xaf vartojan\xc4\x8diomis arch\xc4\x97jomis palaiko ma\xc5\xbe\xc4\x85 vandenilio koncentracij\xc4\x85 ir d\xc4\x97l to bakterijos gali augti._NEWLINE_Dirvo\xc5\xbeemyje mikroorganizmai gyvena rizosferose (zona, kurioje yra \xc5\xa1aknies pavir\xc5\xa1ius ir dirvo\xc5\xbeemis, kuris po \xc5\xa1velnaus purtymo prilimpa prie \xc5\xa1aknies) ir atlieka azoto fiksacij\xc4\x85, kurios metu azoto dujos yra paver\xc4\x8diamos \xc4\xaf azoto junginius. Azoto fiksacija padeda augalams \xc4\xafsisavinti absorbuojam\xc4\x85 azot\xc4\x85, kurie patys negali atlikti fiksacijos. Daugelis bakterij\xc5\xb3 yra aptinkamos gyvenan\xc4\x8dios simbioz\xc4\x97je kartu su \xc5\xbemon\xc4\x97mis ir kitais organizmais. Pavyzd\xc5\xbeiui, paprastai \xc5\xbemogaus \xc5\xbearnyno mikroflora yra sudaryta i\xc5\xa1 daugiau kaip 1000 bakterij\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3, kurios prisideda prie \xc5\xbearnyno imuniteto stiprinimo, vitamin\xc5\xb3 (folio r\xc5\xabg\xc5\xa1ties, vitamino K ir biotino) sintez\xc4\x97s, ver\xc4\x8dia cukrus \xc4\xaf pieno r\xc5\xabg\xc5\xa1t\xc4\xaf (\xc5\xber. Lactobacillus), taip pat fermentuoja sud\xc4\x97tingus nesuvir\xc5\xa1kinamus angliavandenius. \xc5\xa0ios \xc5\xbearnyno mikrofloros buvimas taip pat slopina potencialiai patogeni\xc5\xa1k\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3 augim\xc4\x85 (paprastai per gauz\xc4\x97s princip\xc4\x85). Tokios naudingosios bakterijos yra parduodamos kaip probiotiniai papildai.\n_START_SECTION_\nPatogenai\n_START_PARAGRAPH_\nBakterijos, parazituojan\xc4\x8dios kituose organizmuose, yra klasifikuojamos kaip patogenai. Patogenin\xc4\x97s bakterijos yra pagrindin\xc4\x97s \xc5\xbemogaus lig\xc5\xb3 - stablig\xc4\x97s, viduri\xc5\xb3 \xc5\xa1iltin\xc4\x97s, difterijos, sifilio, choleros, raups\xc5\xb3 ir tuberkulioz\xc4\x97s, mirties prie\xc5\xbeastys. \xc5\xbdinomos medicinin\xc4\x97s ligos patogenin\xc4\x97 prie\xc5\xbeastis gali b\xc5\xabti atskleista ir po daugelio met\xc5\xb3, kaip buvo Helicobacter pylori ir pepsin\xc4\x97s opos atveju._NEWLINE_Kiekviena patogeno r\xc5\xab\xc5\xa1is turi sau b\xc5\xabding\xc4\x85 s\xc4\x85veikos su savo \xc5\xbemogumi (\xc5\xa1eimininku) spektr\xc4\x85. Kai kurie organizmai, tokie kaip stafilokokai arba streptokokai, gali sukelti odos infekcijas, plau\xc4\x8di\xc5\xb3 u\xc5\xbedegim\xc4\x85, meningit\xc4\x85 ir net seps\xc4\xaf, sistemin\xc4\xaf u\xc5\xbedegim\xc4\x85, kuris sukelia \xc5\xa1ok\xc4\x85, masin\xc4\x99 vazodiliacij\xc4\x85 ir mirt\xc4\xaf. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1ie organizmai taip pat yra normalios \xc5\xbemogaus floros dalis ir da\xc5\xbeniausiai egzistuoja ant odos arba ant nosies nesukeldami jokios ligos. Kiti organizmai visada sukelia ligas, pvz., Rickettsia, kuri yra obligatinis intral\xc4\x85stelinis parazitas, ir gali augti bei daugintis tik kit\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97se. Viena i\xc5\xa1 Rickettsia r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 sukelia viduri\xc5\xb3 \xc5\xa1iltin\xc4\x99, o kita - uoling\xc5\xb3 kaln\xc5\xb3 d\xc4\x97m\xc4\x97t\xc4\x85j\xc4\xaf kar\xc5\xa1\xc4\x8diavim\xc4\x85. Chlamydia - dar viena obligatini\xc5\xb3 intral\xc4\x85stelini\xc5\xb3 parazit\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is, kuri gali sukelti pneumonij\xc4\x85 arba \xc5\xa1lapimo tak\xc5\xb3 infekcij\xc4\x85 ir gali b\xc5\xabti susijusi su i\xc5\xa1emine \xc5\xa1irdies liga. Galiausiai, tokios r\xc5\xab\xc5\xa1ys kaip Pseudomonas aeruginosa, Burkholderia cenocepacia ir Mycobacterium avium, yra oportunistiniai patogenai ir sukelia ligas \xc5\xbemon\xc4\x97ms, daugiausia ken\xc4\x8diantiems \xc5\xbemon\xc4\x97ms nuo imunosupresijos arba cistin\xc4\x97s fibroz\xc4\x97s._NEWLINE_Bakterin\xc4\x97s infekcijos gali b\xc5\xabti gydomos antibiotikais, kurie yra klasifikuojami \xc4\xaf baktericidinius, jeigu nu\xc5\xbeudo bakterijas arba \xc4\xaf bakteriostatikus, jeigu nele\xc5\xbeid\xc5\xbeia bakterijoms tik augti. Yra daug antibiotik\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 ir kiekvienas j\xc5\xb3 slopina proces\xc4\x85, kuris patogenui, gyvenan\xc4\x8diam \xc5\xa1eimininke, yra skirtingas. Pavyzdys, kai antibiotikai gamina selektyv\xc5\xb3 toksi\xc5\xa1kum\xc4\x85, - chlorampfenikolis ir puromicinas, kuris gali slopinti bakterij\xc5\xb3 ribosomas, bet ne strukt\xc5\xabri\xc5\xa1kai kitokias eukariotines ribosomas. Antibiotikai yra naudojami ir gydant \xc5\xbemogaus ligas, ir intensyviajame \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkyje, kai yra paskatinamas gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 augimas, kurio metu galimai yra prisidedama prie spartaus atsparumo antibiotikams did\xc4\x97jimo bakterij\xc5\xb3 populiacijose. Infekcijos gali b\xc5\xabti sutrukdytos naudojant antiseptines priemones, tokias kaip odos sterilizavimas prie\xc5\xa1 duriant adata. Chirurginiai ir stomatologiniai instrumentai taip pat yra sterilizuojami, kad i\xc5\xa1vengti u\xc5\xbeter\xc5\xa1imo bakterijomis. Dezinfekavimo priemon\xc4\x97s, pvz., balikliai yra naudojami nu\xc5\xbeudyti bakterijas arba kitus patogenus nuo pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 siekiant apsaugoti nuo u\xc5\xbekr\xc4\x97timo ir suma\xc5\xbeinti infekcijos rizik\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nReik\xc5\xa1m\xc4\x97 technologijoje ir pramon\xc4\x97je\n_START_PARAGRAPH_\nBakterij\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97 nepaprastai didel\xc4\x97 gamtoje ir \xc5\xbemogaus gyvenime. Dauguma j\xc5\xb3 atlieka skaidytoj\xc5\xb3 \xe2\x80\x9edarb\xc4\x85\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuokrit\xc5\xb3 organin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 suskaido iki mineralini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3, kurias po to jau gali pasisavinti organini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 gamintojai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 augalai._NEWLINE_Pieno r\xc5\xabg\xc5\xa1ties bakterijos, tokios kaip Lactobacillus ir laktokokai, kartu su miel\xc4\x97mis ir pel\xc4\x97siu, jau t\xc5\xabkstan\xc4\x8dius met\xc5\xb3 buvo naudojamos fermentuotuose maisto produktuose, tokiuose kaip s\xc5\xabris, marinuotos dar\xc5\xbeov\xc4\x97s, soj\xc5\xb3 pada\xc5\xbeas, rauginti kop\xc5\xabstai, actas, vynas ir jogurtas._NEWLINE_Bakterij\xc5\xb3 geb\xc4\x97jimas suskaidyti \xc4\xafvairius organinius junginius yra nepaprasta savyb\xc4\x97 ir yra naudojama atliek\xc5\xb3 perdirbime ir biovalyme. D\xc4\x97l savo geb\xc4\x97jimo pasisavinti angliavandenilius naftoje, bakterijos da\xc5\xbenai yra naudojamos i\xc5\xa1valyti naftos i\xc5\xa1siliejimus._NEWLINE_Bakterij\xc5\xb3 greitas augimas ir tai, kad jomis lengva manipuliuoti l\xc4\x97m\xc4\x97, jog jos yra aktyviai naudojamos molekulin\xc4\x97s biologijos, genetikos ir biochemijos srityse. Atlikdami bakterij\xc5\xb3 DNR mutacijas ir tirdami atsirandan\xc4\x8dius fenotipus, mokslininkai gali nustatyti gen\xc5\xb3 funkcijas, fermentus ir metabolinius kelius bakterijose ir tada pritaikyti \xc5\xa1ias \xc5\xbeinias sud\xc4\x97tingesniuose organizmuose._NEWLINE_Bakterijos gamina medicinoje naudojamus baltymus (insulin\xc4\x85)._NEWLINE_Atrinkus bakterij\xc5\xb3 potipius, kuriuose vyksta ferment\xc5\xb3 supersintez\xc4\x97, gaminami fermentiniai preparatai (proteaz\xc4\x97, amilaz\xc4\x97, galaktozidaz\xc4\x97, lipaz\xc4\x97, pektinaz\xc4\x97). Pektinaz\xc4\x99 sintetinan\xc4\x8dios bakterijos naudojamos lin\xc5\xb3, kanapi\xc5\xb3, d\xc5\xbeiuto pluo\xc5\xa1tui grei\xc4\x8diau atskirti nuo medienos (spali\xc5\xb3).\n_START_SECTION_\nBakteriologijos istorija\n_START_PARAGRAPH_\nBakterijas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 per vieno l\xc4\x99\xc5\xa1io mikroskop\xc4\x85 1676 m. steb\xc4\x97jo oland\xc5\xb3 mikrobiologas Antonijus Levenhukas. Savo steb\xc4\x97jimus jis apra\xc5\xa1\xc4\x97 lai\xc5\xa1kuose Karali\xc5\xa1kajai Londono bendruomenei. Bakterijos buvo pats svarbiausias Levenhuko mikroskopinis atradimas. Jis taip pat steb\xc4\x97jo pirmuonis, kuriuos vadino animalkul\xc4\x97mis._NEWLINE_Termin\xc4\x85 "bakterija" (bacterium) 1828 m. \xc4\xafved\xc4\x97 Christian Gottfried Ehrenberg. Tai k\xc4\x85 jis vadino bakterija, tuo metu buvo gentis, kurioje buvo lazdel\xc4\x97s formos bakterijos, prie\xc5\xa1ingai negu Bacillus, gentis, sudaryta i\xc5\xa1 sporas formuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 bakterij\xc5\xb3.'