b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg Jellinek\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg Jellinek (liet. Georgas Jelinekas; g. 1851 m. bir\xc5\xbeelio 16 d. Leipcigas, Vokietija \xe2\x80\x93 1911 m. sausio 12 d. Heidelbergas) \xe2\x80\x93 austr\xc5\xb3 teis\xc4\x97s teoretikas, teis\xc4\x97s filosofas, teis\xc4\x97s sociologas. Kartu su Hans Kelsen ir vengru Felix Somlo pagrind\xc4\x97 austri\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\xaf teis\xc4\x97s pozityvizm\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg Jellinek studijavo teis\xc4\x99, meno istorij\xc4\x85 ir filosofij\xc4\x85 nuo 1867 m. Vienoje. Baig\xc4\x99s toliau iki 1872 m. studijavo filosofij\xc4\x85, istorij\xc4\x85 bei teis\xc4\x99 Heidelberge ir Leipcige. 1872 apgyn\xc4\x97 disertacij\xc4\x85 (tapo Dr. phil.) Leipcige (Socialin\xc4\x97 etin\xc4\x97 teis\xc4\x97s, neteis\xc4\x97s ir bausm\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97, "Die sozialethische Bedeutung von Recht, Unrecht und Strafe"), 1874 m. \xe2\x80\x93 teis\xc4\x97s disertacij\xc4\x85 Vienos universitete, teis\xc4\x97s moksl\xc5\xb3 daktaras, 1879 m. \xe2\x80\x93 habilitacij\xc4\x85; teis\xc4\x97s filosofijos privatdocentas._NEWLINE_1881 m. tapo valstybini\xc5\xb3 teis\xc4\x97s egzamini\xc5\xb3 komisijos nariu, 1882 m. paskelb\xc4\x97 savo veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eMokymas apie valstybi\xc5\xb3 ry\xc5\xa1ius" (vok. Die Lehre von den Staatenverbindungen). 1883 m. tapo ekstraordinariniu valstybin\xc4\x97s teis\xc4\x97s profesoriumi, 1889 m. \xe2\x80\x93 ordinariniu profesoriumi Bazelyje ir baig\xc4\x97 d\xc4\x97styti Austrijoje. 1891 m. bendrosios valstybin\xc4\x97s teis\xc4\x97s ir tarptautin\xc4\x97s teis\xc4\x97s profesorius Heidelbergo universitete. 1900 m. paskelb\xc4\x97 savo pagrindin\xc4\x97 veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eBendroji valstyb\xc4\x97s teorija" (vok. Allgemeine Staatslehre)._NEWLINE_Kaip teis\xc4\x97s sociologas pagrind\xc4\x97 fakti\xc5\xa1kumo normin\xc4\x99 gali\xc4\x85 (vok. normative Kraft des Faktischen), tyr\xc4\x97 teis\xc4\x97s galiojim\xc4\x85 ir veikim\xc4\x85, veiksmingum\xc4\x85. I\xc5\xa1skyr\xc4\x97 teisin\xc4\xaf, sociologin\xc4\xaf ir etin\xc4\xaf teisin\xc4\x97s sistemos galiojimo aspektus.'