b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Bonnard\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nPjeras Bonaras gim\xc4\x97 1867 m. spalio 3 d. Fonten\xc4\x97 prie Rozo mieste prie Pary\xc5\xbeiaus. Jo t\xc4\x97vas buvo Karo ministerijos valdininkas. 1887 m. P. Bonaras prad\xc4\x97jo studijuoti teis\xc4\x99 Pary\xc5\xbeiuje ir lankyti dail\xc4\x97s u\xc5\xbesi\xc4\x97mimus \xc5\xbdiuljano akademijoje. 1888 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Pary\xc5\xbeiaus auk\xc5\xa1t\xc4\x85j\xc4\x85 dail\xc4\x97s mokykl\xc4\x85, kurioje susitiko ilgame\xc4\x8dius draugus, menininkus K. K. Rusel\xc4\xaf ir E. Viujar\xc4\x85. P. Bonaras nebaig\xc4\x97 teis\xc4\x97s studij\xc5\xb3, t\xc4\x97vui privertus trumpai dirbo valdi\xc5\xa1k\xc4\x85 darb\xc4\x85 ir 1889 m. prisijung\xc4\x97 prie Pary\xc5\xbeiaus dailinink\xc5\xb3 grup\xc4\x97s \xe2\x80\x9eNabiai\xe2\x80\x9c, kuri buvo organizuota Polio Seriuzj\xc4\x97 ir jai priklaus\xc4\x97 Morisas Deni, Polis Ransonas, Ker Ksaveras Ruselis, Eduaras Viujaras ir kiti. Dailininkai buvo \xc4\xaftakoti P. Gogeno ir japon\xc5\xb3 estamp\xc5\xb3, naudojo ry\xc5\xa1kias spalvas, ekspresyvias linijas ir dirbo \xc4\xafvairiomis dail\xc4\x97s formomis._NEWLINE_1890 m. P. Bonaras dirbo vienoje studijoje su E. Viujaru ir M. Deni, prad\xc4\x97jo kurti spalvotas litografijas. Po atliktos karin\xc4\x97s tarnybos P. Bonaro sukurtas \xc5\xa1ampano reklaminis plakatas susilauk\xc4\x97 s\xc4\x97km\xc4\x97s, t\xc4\x97vas nebetrukd\xc4\x97 jam atsid\xc4\x97ti dailei. 1891 m. P. Bonaro darbai eksponuoti Nepriklausom\xc5\xb3j\xc5\xb3 salone ir \xe2\x80\x9eNabi\xc5\xb3\xe2\x80\x9c grup\xc4\x97s parodoje Le Barc de Boutteville galerijoje. P. Bonaras eksponavo su \xe2\x80\x9eNabi\xc5\xb3\xe2\x80\x9c grup\xc4\x97 iki 1900 m., jos i\xc5\xa1irimo. P. Bonaro draugu tapo Anri de Tul\xc5\xabz-Lotrekas. 1893 m. P. Bonaras sutiko Maria Boursin (Mart\xc4\x85), ilgamet\xc4\x99 draug\xc4\x99, kuri\xc4\x85 ved\xc4\x97 1925 m. Jis k\xc5\xabr\xc4\x97 plakatus ir iliustracijas laikra\xc5\xa1\xc4\x8diui La Revue blanche, 1895 m. suk\xc5\xabr\xc4\x97 vitra\xc5\xbe\xc4\x85 amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 menininkui Louis Comfort Tiffany. Dirbo su teatralu Aur\xc3\xa9lien Lugn\xc3\xa9-Po\xc3\xab. 1896 m. \xc4\xafvyko pirmoji P. Bonaro personalin\xc4\x97 paroda Diuran-Riuelio galerijoje Pary\xc5\xbeiuje. 1897 m. Ambruazas Volaras publikavo pirm\xc4\x85j\xc4\xaf P. Bonaro litografij\xc5\xb3 album\xc4\x85. 1903 m. dailininko k\xc5\xabriniai buvo eksponuoti pirmajame Pary\xc5\xbeiaus Rudens salone ir Vienos secesijos parodoje Vienoje. 1906 m. \xc4\xafvyko paroda Bernheimo Jaunesniojo galerijoje Pary\xc5\xbeiuje._NEWLINE_P. Bonaras daug keliavo po Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85, dirbo Normandijoje, Senos up\xc4\x97s sl\xc4\x97nyje ir Piet\xc5\xb3 Pranc\xc5\xabzijoje. 1912 m. \xc4\xafsigijo nam\xc4\x85 Vernone (Eras). Keliavo \xc4\xaf gretimas \xc5\xa1alis, \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Afrik\xc4\x85. 1925 m. \xc4\xafsigijo vil\xc4\x85 prie Kan\xc5\xb3. Tuo metu P. Bonaras buvo pripa\xc5\xbeintu menininku, 1926 m. keliavo \xc4\xaf JAV. 1938 m. \xc5\xa1eima pardav\xc4\x97 nam\xc4\x85 Vernone ir galutinai apsigyveno viloje prie Kan\xc5\xb3. 1942 m. mir\xc4\x97 jo \xc5\xbemona Marta, kurios charakterio pasirei\xc5\xa1kimai es\xc4\x85 \xc4\xafkv\xc4\x97p\xc4\x97 daugel\xc4\xaf dailininko k\xc5\xabrini\xc5\xb3. 1946 m. \xc4\xafvyko P. Bonaro k\xc5\xabrini\xc5\xb3 retrospektyvion\xc4\x97 paroda Niujorko \xc5\xa1iuolaikinio meno muziejuje. Pjeras Bonaras mir\xc4\x97 1947 m. sausio 23 d. Le Kan\xc4\x97 mieste Piet\xc5\xb3 Pranc\xc5\xabzijoje. P. Bonaras dirbo \xc4\xafvairiuose \xc5\xbeanruose, k\xc5\xabr\xc4\x97 iliustracijas, dekoracijas. Jo paveiksl\xc5\xb3 temos buvo paprastos ir labai \xc4\xafvairios: peiza\xc5\xbeai, aktai, natiurmortai, autoportretai, nam\xc5\xb3 interjero scenos. Stambi P. Bonaro k\xc5\xabrini\xc5\xb3 kolekcija sukaupta Ors\xc4\x97 muziejuje Pary\xc5\xbeiuje.'