b'\n_START_ARTICLE_\nFizikin\xc4\x97 chemija\n_START_PARAGRAPH_\nFizikin\xc4\x97 chemija yra chemijos at\xc5\xa1aka, tirianti makroskopinius, atominius, subatominius ir daleli\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kinius chemin\xc4\x97se sistemose, besiremiant jud\xc4\x97jimo, energijos, j\xc4\x97gos, laiko, termodinamikos, kvantin\xc4\x97s chemijos, statistin\xc4\x97s mechanikos, analitin\xc4\x97s dinamikos ir chemin\xc4\x97s pusiausvyros d\xc4\x97sniais ir terminologija._NEWLINE_Skirtingai nei chemin\xc4\x97 fizika, fizikin\xc4\x97 chemija daugiausiai (ta\xc4\x8diau ne visada) yra makroskopinis ir vir\xc5\xa1molekulinis mokslas, kadangi dauguma princip\xc5\xb3, kuriais remiantis \xc5\xa1i mokslo \xc5\xa1aka atsirado, yra susij\xc4\x99 su visumine med\xc5\xbeiagos, o ne vien molekuline/atomine strukt\xc5\xabra (pvz., chemin\xc4\x97 pusiausvyra ir dinamika, koloidai).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nTermino \xe2\x80\x9efizikin\xc4\x97 chemija\xe2\x80\x9c autoryst\xc4\x97 priskiriama rus\xc5\xb3 mokslininkui Michailui Lomonosovui, kuris 1752 m. Petrapilio universiteto studentams pristat\xc4\x97 paskait\xc5\xb3 kurs\xc4\x85 pavadinimu: \xe2\x80\x9eTikros fizikin\xc4\x97s chemijos kursas\xe2\x80\x9c (rus\xc5\xb3 k. \xc2\xab\xd0\x9a\xd1\x83\xd1\x80\xd1\x81 \xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd1\x85\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xb8\xc2\xbb). Paskait\xc5\xb3 kurso preambul\xc4\x97je jis paai\xc5\xa1kina ir pat\xc4\xaf nauj\xc4\x85j\xc4\xaf termin\xc4\x85: \xe2\x80\x9eFizikin\xc4\x97 chemija yra mokslas, kuris fizikini\xc5\xb3 eksperiment\xc5\xb3 b\xc5\xabdu privalo paai\xc5\xa1kinti prie\xc5\xbeast\xc4\xaf to, kas vyksta kompleksiniuose k\xc5\xabnuose chemini\xc5\xb3 operacij\xc5\xb3 metu.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Moderniosios fizikin\xc4\x97s chemijos i\xc5\xa1takos siekia XIX a. septint\xc4\x85j\xc4\xaf-devint\xc4\x85j\xc4\xaf de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius ir yra susijusios su atradimais chemin\xc4\x97je termodinamikoje, elektrolitais tirpaluose, chemine kinetika ir kitomis sritimis. Vienas kertini\xc5\xb3 akmen\xc5\xb3 mokslo vystyme buvo 1876 m. paskelbta D\xc5\xbeozefo Gibso publikacija pavadinimu Apie heterogeni\xc5\xa1k\xc5\xb3 tirpal\xc5\xb3 pusiausvyr\xc4\x85, kurioje pristatyti kai kurie kertiniai fizikin\xc4\x97s chemijos elementai \xe2\x80\x93 Gibso energija, cheminiai potencialai ir Gibso faz\xc4\x97s taisykl\xc4\x97. Kiti itin reik\xc5\xa1mingi tyrimai \xe2\x80\x93  Heike Kamerlingh Onnes \xe2\x80\x93 entalpijos termino \xc4\xafvedimas 1909 m. publikacijoje._NEWLINE_Pirmasis b\xc5\xabtent fizikin\xc4\x97s chemijos sri\xc4\x8diai skirtas mokslinis \xc5\xbeurnalas buvo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalba leid\xc5\xbeiamas Zeitschrift f\xc3\xbcr Physikalische Chemie. Pirmasis numeris buvo i\xc5\xa1leistas Vilhelmo Ostvaldo ir Jakobo Henriko vant Hofo 1887 m. \xc5\xa0ie autoriai kartu su Svante Augustu Arenijumi buvo svarbiausios fig\xc5\xabros XIX a. pab.-XX a. pr. \xc5\xa1ioje srityje. Visi trys buvo apdovanoti Nobelio chemijos premija 1901\xe2\x80\x931909 m. laikotarpiu._NEWLINE_Latvi\xc5\xb3 mokslininkui P. Valdenui kartu su savo mokytoju V. Ostvaldu pavyko sukurti metodik\xc4\x85 neorganini\xc5\xb3 ir organini\xc5\xb3 r\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 valentingumui nustatyti (vadinamoji Ostvaldo-Valdeo taisykl\xc4\x97)._NEWLINE_Pastar\xc5\xb3j\xc5\xb3 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3 pasiekimai \xe2\x80\x93 statistin\xc4\x97s mechanikos praktinis pritaikymas chemin\xc4\x97ms sistemoms ir koloid\xc5\xb3 bei pavir\xc5\xa1iaus chemijos tyrimai. Pastarojoje srityje ypa\xc4\x8d nusipeln\xc4\x99s amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 mokslininkas Irvingas Langmuiras, 1932 m. apdovanotas Nobelio premija. Kitas svarbus \xc5\xbeingsnis \xe2\x80\x93 kvantin\xc4\x97s chemijos i\xc5\xa1vystymas i\xc5\xa1 kvantin\xc4\x97s mechanikos, pradedant XX a. ketvirtuoju de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diu. \xc4\x8cia reik\xc5\xa1ming\xc4\x85 ind\xc4\x97l\xc4\xaf paliko Linus Paulingas, taip pat pagars\xc4\x97j\xc4\x99s kaip dviej\xc5\xb3 skirting\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 Nobelio premij\xc5\xb3 laureatas. Kartu su teoriniais atradimais vyst\xc4\x97si ir i\xc5\xa1radimai taikyme \xe2\x80\x93 \xc4\x8dia pasiekta ir toki\xc5\xb3 ypa\xc4\x8d svarbi\xc5\xb3 XX a. \xc5\xbemonijai spektroskopijos i\xc5\xa1radim\xc5\xb3, kaip infradaudonoji spektroskopija, mikrobang\xc5\xb3 spektroskopija, elektron\xc5\xb3 paramagnetinis rezonansas ir branduolinio magnetinio rezonanso spektorskopija._NEWLINE_Tolesnis fizikin\xc4\x97s chemijos vystymas gali b\xc5\xabti siejamas su atradimais branduolin\xc4\x97je chemijoje, ypa\xc4\x8d izotop\xc5\xb3 atskyrime (prie\xc5\xa1 ir po Antrojo pasaulinio karo), neseni atradimai astrochemijoje, taip pat skai\xc4\x8diavimo algoritmais \xe2\x80\x9eprid\xc4\x97tini\xc5\xb3 fizikini\xc5\xb3-chemini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3\xe2\x80\x9c srityje, pvz., \xc4\xafvairiems med\xc5\xbeiagos kritiniams ta\xc5\xa1kams.\n_START_SECTION_\nFizikin\xc4\x97s chemijos istorija Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nFizikin\xc4\x97s chemijos mokslo pradininku Lietuvoje laikomas profesorius Vincas \xc4\x8cepinskis. \xc4\xaesteigus Lietuvos universitet\xc4\x85 nuo 1922\xc2\xa0m. Matematikos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Gamtos fakulteto Fizikos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Chemijos skyriuje veik\xc4\x97 ir Fizikin\xc4\x97s chemijos katedra. Ji i\xc5\xa1buvo iki pat universiteto u\xc5\xbedarymo 1950\xc2\xa0m. Nuo tol Fizikin\xc4\x97s chemijos katedra veik\xc4\x97 KPI. Fizikin\xc4\x97s ir neorganin\xc4\x97s chemijos katedra veikia ir dabartiniame KTU kaip Fizikin\xc4\x97s ir neorganin\xc4\x97s chemijos katedra._NEWLINE_Fizikin\xc4\x97s chemijos \xc5\xbeymiausieji tyr\xc4\x97jai Lietuvoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Andrejus Edvardas Ancuta, Algimantas Kazragis, Ar\xc5\xabnas Ramanavi\xc4\x8dius._NEWLINE_Vilniaus universitete veikia Chemijos fakulteto Fizikin\xc4\x97s chemijos katedra. Fizikin\xc4\x97je chemikoje besispecializuojantys akademikai dirba ir d\xc4\x97sto taipogi kitose Lietuvos auk\xc5\xa1tosiose mokyklose, pvz., VDU (Lina Ragelien\xc4\x97).'