b'\n_START_ARTICLE_\nIrmija Zaksas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1936\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 \xc5\xa0iauli\xc5\xb3 berniuk\xc5\xb3 gimnazij\xc4\x85, \xc4\xafstojo \xc4\xaf Vytauto Did\xc5\xbeiojo universitet\xc4\x85. 1941\xe2\x80\x931945\xc2\xa0m. Raudonosios armijos karys. 1946\xc2\xa0m. baig\xc4\x97 Vilniaus universiteto Chemijos fakultet\xc4\x85. 1948\xe2\x80\x931963\xc2\xa0m. Vilniaus universiteto d\xc4\x97stytojas. 1963\xe2\x80\x931976\xc2\xa0m. Kauno medicinos instituto filosofijos ir mokslinio komunizmo katedros ved\xc4\x97jas, 1968\xc2\xa0m. profesorius. 1965\xc2\xa0m. filosofijos moksl\xc5\xb3 daktaras, pirmasis gavo filosofijos daktaro laipsn\xc4\xaf okupuotoje Lietuvoje. 1976\xc2\xa0m. per\xc4\x97jo \xc4\xaf LSSR MA Filosofijos, sociologijos ir teis\xc4\x97s institut\xc4\x85. Rei\xc5\xa1k\xc4\x97si mokslin\xc4\x97se konferencijose, i\xc5\xa1leido bro\xc5\xa1i\xc5\xabr\xc5\xb3 bei knyg\xc5\xb3, bei vadovavo istorinio materializmo seminarams.\n_START_SECTION_\nMarksistinis po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf religij\xc4\x85 pagal Irmij\xc4\x85 Zaks\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nI. Zaksas, remdamasis istoriniu materializmu, teig\xc4\x97, jog religija atgyveno savo laikus, ir religija privalo nunykti dar esant dabartinei ekonominei bazei (viena i\xc5\xa1 marksistin\xc4\x97s filosofijos tezi\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 turinys atsilieka nuo formos; ekonomin\xc4\x97 baz\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 turinys, valstyb\xc4\x97s valdymo aparatas bei religija jame\xc2\xa0\xe2\x80\x93 forma, arba antstatas). Religij\xc4\x85 kaip moral\xc4\x97s filosofij\xc4\x85 turi pakeisti marksistinis humanizmas. Marksistin\xc4\x97 religijos traktuot\xc4\x97 buvo paplitusi Lietuvoje dar iki marksistinei doktrinai galutinai \xc4\xafsitvirtinant Soviet\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje._NEWLINE_I\xc5\xa1 psichologin\xc4\x97s perspektyvos Irmija Zaksas teig\xc4\x97, kad \xc5\xbemones atsigr\xc4\x99\xc5\xbeti \xc4\xaf religij\xc4\x85 skatina bej\xc4\x97gi\xc5\xa1kumas. Jis kritikavo katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios pa\xc5\xbei\xc5\xabras \xc4\xaf rasizm\xc4\x85 ir eugenik\xc4\x85, religines idealistines koncepcijas biologijoje (mistifikuotas pa\xc5\xbei\xc5\xabras \xc4\xaf gyvyb\xc4\x97s esm\xc4\x99 ir gyvosios gamtos evoliucij\xc4\x85), skelb\xc4\x97, kad antgamtinis religijos charakteris yra fantastinis, iliuzinis ir tod\xc4\x97l \xc5\xbealingas psichologi\xc5\xa1kai. Anot \xc5\xa1io teoretiko, \xc5\xbevelgiant i\xc5\xa1 ateisto perspektyvos, religingo \xc5\xbemogaus pasaulis yra tarsi sudvejintas, o \xc5\xa1is dualizmas yra kiekvienos religijos conditio sine qua non, vedanti \xc5\xbemog\xc5\xb3 \xc4\xaf pat\xc4\xaf giliausi\xc4\x85 susvetim\xc4\x97jim\xc4\x85 su \xe2\x80\x9e\xc5\xa1iuo\xe2\x80\x9c (jutiminiu) pasauliu ir tikr\xc4\x85ja (visuomenine) \xc5\xbemogaus paskirtimi. Marksistiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu pamatinis religijos dualumas, kaip egzistencinio nerimo ir socialinio neveiksnumo prielaida, gali b\xc5\xabti dekonstruotas, jei parodytume ideologin\xc4\xaf jo pob\xc5\xabd\xc4\xaf, o susvetim\xc4\x97jim\xc4\x85 \xc4\xafveiktume k\xc5\xabrybi\xc5\xa1ku produktyvumu. S\xc4\x85lygas dekonstrukcijai suk\xc5\xabr\xc4\x97 b\xc5\xabtent istorinis vystymasis ir naujos ekonomin\xc4\x97s baz\xc4\x97s susiformavimas._NEWLINE_Ateistin\xc4\x99 pasaul\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x85 I. Zaksas vadino \xe2\x80\x9esudedamuoju pa\xc5\xbeangios demokratin\xc4\x97s kult\xc5\xabros elementu\xe2\x80\x9c ir pabr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 soviet\xc5\xb3 vald\xc5\xbeios svarb\xc4\x85 sudarant palankias s\xc4\x85lygas ateizmo Lietuvoje vystymuisi: ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia buvo atskirta nuo valstyb\xc4\x97s, o mokykla\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios. Tai, anot I. Zakso, skatino masi\xc5\xb3 i\xc5\xa1sivadavim\xc4\x85 i\xc5\xa1 religini\xc5\xb3 prietar\xc5\xb3, socialin\xc4\xaf optimizm\xc4\x85, mokslin\xc4\x97s pasaul\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xabros \xc4\xafsisavinim\xc4\x85, mokslo raid\xc4\x85, \xc5\xa1vietim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nFilosofin\xc4\x97s id\xc4\x97jos\n_START_PARAGRAPH_\nSavo darbuose daug d\xc4\x97mesio skyr\xc4\x97 laisvamanybei ir ateizmui Lietuvoje, j\xc5\xb3 raidai. Tyrin\xc4\x97jo laisvamani\xc5\xb3 literat\xc5\xabros problematik\xc4\x85 (mokslas ir religija, moral\xc4\x97 ir religija, socialinis religijos vaidmuo), humanistin\xc4\x99 ateizmo esm\xc4\x99, religijos ir idealizmo, religijos ir nacionalizmo bei religijos ir egzistencializmo santykius, katalikyb\xc4\x97s ir egzistencializmo pa\xc5\xbei\xc5\xabras \xc4\xaf \xc5\xbemogaus esm\xc4\x99. Analizavo kataliki\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 filosofij\xc4\x85, ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vaidmen\xc4\xaf tarpukario Lietuvos ideologiniame gyvenime. Yra tyrin\xc4\x97j\xc4\x99s Imanuelio Kanto etik\xc4\x85 ateizmo ir religijos kovoje, jo pa\xc5\xbei\xc5\xabras \xc4\xaf religij\xc4\x85. I\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 Tado Ivanausko, Juozo Galvyd\xc5\xbeio ir kt. inteligent\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf kovojant prie\xc5\xa1 religines pa\xc5\xbei\xc5\xabras, steng\xc4\x97si parodyti medicinos vaidmen\xc4\xaf nuvainikuojant sielos nemirtingumo dogm\xc4\x85, apibendrinti medicinos \xc4\xafstaig\xc5\xb3 bei medik\xc5\xb3 ateistinio darbo formas ir metodus.'