b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Delvaux\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nPolis Delvo gim\xc4\x97 1897 m. rugs\xc4\x97jo 23 d. Ont\xc4\x97 miestelyje Lje\xc5\xbeo provincijoje, Belgijoje. 1916\xe2\x88\x921917 m. jis mok\xc4\x97si architekt\xc5\xabr\xc4\x85 ir 1918\xe2\x88\x921919 m. \xe2\x88\x92 dekoratyvi\xc4\x85j\xc4\x85 dail\xc4\x99 Karali\xc5\xa1kojoje dail\xc4\x97s akademijoje Briuselyje. Po 1920 m. jo dail\xc4\x97s stilius buvo paveiktas dailinink\xc5\xb3 D\xc5\xbe. Ensoro ir Gustavo De Smet k\xc5\xabrybos. Apie 1930-\xc5\xb3j\xc5\xb3 vidur\xc4\xaf P. Delvo buvo paveiktas S. Dali, D\xc5\xbe. de Kiriko, tautie\xc4\x8dio R. Magrito k\xc5\xabrybos ir jo tapyba pasikeit\xc4\x97 \xc4\xaf siurrealistin\xc4\x99. Polis Delvo priklaus\xc4\x97 Les Compagnons de l\xe2\x80\x99Art dailinink\xc5\xb3 draugijai ir 1936 m. eksponavo su Ren\xc4\x97 Magritu bendroje parodoje Briuselio dail\xc4\x97s centre. 1938 m. \xc4\xafvyko jo personalin\xc4\x97s parodos Briuselio dail\xc4\x97s centre ir galerijoje Londone. Tais pa\xc4\x8diais metais jis sudalyvavo Tarptautin\xc4\x97je siurrealist\xc5\xb3 parodoje Pary\xc5\xbeiuje, organizuotoje A. Bretono ir P. Eliuaro. Prie\xc5\xa1 antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 dailininkas keliavo po Italij\xc4\x85 ir jo k\xc5\xabryboje pasirod\xc4\x97 klasikin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros motyv\xc5\xb3, bei jis buvo paveiktas XVI a. manieristin\xc4\x97s dail\xc4\x97s bruo\xc5\xbe\xc5\xb3. P. Delvo po to nebekeit\xc4\x97 savo tapybos stiliaus._NEWLINE_1944\xe2\x88\x9245 m. Briuselio dail\xc4\x97s centre \xc4\xafvyko pirmoji P. Delvo retrospektyvin\xc4\x97 paroda. 1947 m. jis k\xc5\xabr\xc4\x97 scenos dekoracijas \xc5\xbd. \xc5\xbden\xc4\x97 baletui \xe2\x80\x9eAdamas Mirua\xe2\x80\x9c ir bendradarbiavo su P. Eliuaru ties kitais metais i\xc5\xa1leista knyga \xe2\x80\x9eEil\xc4\x97s, paveikslai ir dizainai\xe2\x80\x9c. 1950\xe2\x88\x921962 m. P. Delvo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 profesoriaus post\xc4\x85 Briuselio auk\xc5\xa1tojoje architekt\xc5\xabros ir dail\xc4\x97s mokykloje, dirbo sienin\xc4\x97s tapybos u\xc5\xbesakymais. Jis gyveno Buaforo (Bosvord\xc4\x97s) Briuselio priemiestyje. 1965\xe2\x88\x9266 m. P. Delvo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Karali\xc5\xa1kosios Belgijos dail\xc4\x97s akademijos prezidento ir direktoriaus postus, ma\xc5\xbedaug tuo pa\xc4\x8diu metu prad\xc4\x97jo dirbti su litografija. Jo retrospektvin\xc4\x97s parodos \xc4\xafvyko 1965 m. Lilyje, 1969 m. Pary\xc5\xbeiuje, 1973 m. Roterdame, 1975 m. Tokijuje ir Kiote. 1977 m. P. Delvo tapo asocijuotu Pranc\xc5\xabzijos dail\xc4\x97s akademijos nariu. 1982 m. Belgijos Kokseid\xc4\x97s mieste atsidar\xc4\x97 P. Delvo vardo muziejus. Po 1986 m. d\xc4\x97l silpstan\xc4\x8dio reg\xc4\x97jimo dailininkui teko mesti tapyb\xc4\x85. Polis Delvo mir\xc4\x97 1994 m. liepos 20 d. Vorn\xc4\x97 miestelyje Belgijoje, kuriame gyveno paskutinius 15 met\xc5\xb3. Dailininkas garsus moteri\xc5\xa1k\xc5\xb3 akt\xc5\xb3 vaizdavimu. B\xc5\xabdingais jo tapybos pavyzd\xc5\xbeiais minimi paveikslai \xe2\x80\x9eM\xc4\x97nulio faz\xc4\x97s\xe2\x80\x9c (1939 m., Niujorko \xc5\xa1iuolaikinio meno muziejus), \xe2\x80\x9eMi\xc5\xa1ko prabudimas\xe2\x80\x9c (1939 m., \xc4\x8cikagos dail\xc4\x97s institutas). P. Delvo siurrealistiniam stiliui buvo labiau b\xc5\xabdingos s\xc4\x85sajos su ankstyvojo Nyderland\xc5\xb3 meno bruo\xc5\xbeais vaizduojant fig\xc5\xabras. Jis pats nesiejo sav\xc4\x99s su kitais Belgijos siurrealistais ir mat\xc4\x97 save kaip dirbant\xc4\xaf Jano van Eiko ir Hanso Memlingo tradicijoje \xc5\xa1iuolaikin\xc4\xaf k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc4\x85.'