b"\n_START_ARTICLE_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomika (gr. \xce\xbf\xce\xaf\xce\xba\xce\xbf\xcf\x82, Oikos 'namas' + gr. \xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, nomos 'd\xc4\x97sniai')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 socialinis mokslas, tiriantis individ\xc5\xb3 elgsen\xc4\x85 esant nuolatiniam gamybos faktori\xc5\xb3 tr\xc5\xabkumui, tiesiogiai darant\xc4\xaf \xc4\xaftak\xc4\x85 produkcijai, paskirstymui ir vartojimui, \xc5\xabkinei veiklai, \xc5\xabkiui. Ekonomika tiria, kaip \xc5\xbemon\xc4\x97s, j\xc5\xb3 grup\xc4\x97s (nam\xc5\xb3 \xc5\xabkiai), organizacijos (\xc4\xafmon\xc4\x97s) priima sprendimus siekdami patenkinti savo poreikius. \xc5\xa0ia prasme ekonomika susijusi su etika kaip pa\xc4\x8diu pagrindiniu socialiniu mokslu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiek ekonomika, tiek etika nurodo prie\xc5\xbeastis \xe2\x80\x9ekod\xc4\x97l \xc5\xbemon\xc4\x97s daro tai, k\xc4\x85 jie daro\xe2\x80\x9c ir labai da\xc5\xbenai \xc5\xa1i\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 i\xc5\xa1vados d\xc4\x97l to nesutampa._NEWLINE_Pagrindin\xc4\x97 ekonomikos mokslo prasm\xc4\x97: nagrin\xc4\x97ti kaip geriausiai panaudoti ribotus i\xc5\xa1teklius ir darbo, kapitalo ir \xc5\xbeem\xc4\x97s mechanizmo vystymams siekiant tenkinti visuomen\xc4\x97s poreikius. Tai materialin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s egzistavimo ir funkcionavimo sfera, kurioje vyksta gamyba. Vis\xc5\xb3 ekonomikos moksl\xc5\xb3 tyrimo objektas yra \xc5\xbemoni\xc5\xb3 \xc5\xabkin\xc4\x97 veikla.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmosios ekonomini\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3 u\xc5\xbeuomazgos atsirado kartu su valstybi\xc5\xb3 susiformavimu ir j\xc5\xb3 veiklos \xc5\xabkio procesuose. Pirmieji ekonomini\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc5\xb3 reik\xc4\x97jai buvo valstybi\xc5\xb3 vadovai, \xc5\xbeyniai, filosofai. Visos pirmosios ekonomin\xc4\x97s id\xc4\x97jos pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo vergove. Valstybi\xc5\xb3 \xc4\xafstatymai saugojo vergij\xc4\x85 ir priva\xc4\x8di\xc4\x85 nuosavyb\xc4\x99, o ekonomika buvo grind\xc5\xbeiama moral\xc4\x97s ir etikos principais. Seniausi\xc4\x85 i\xc5\xa1likusia ekonomin\xc4\x97s minties aprai\xc5\xa1ka laikoma Senov\xc4\x97s Egipte XXII a. pr. m. e. ra\xc5\xa1ytas valdovo lai\xc5\xa1kas s\xc5\xabnui, kuriame mokoma kaip teisingai valdyti valstyb\xc4\x99 ir jos \xc5\xabk\xc4\xaf bei XXIII a. pr. m. e. ra\xc5\xa1tijos paminklas, kuriame ai\xc5\xa1kinama valstybin\xc4\x97s kontrol\xc4\x97s svarb\xc4\x85 vergijos ir skolinimo operacij\xc5\xb3 klausimu. Kitos reik\xc5\xa1mingos ekonomin\xc4\x97s sampratos: Hamurabio kodeksas (1792 m. pr. m. e.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1750 m. pr. m. e., Babilonija); Konfucijus (V a. pr. m. e.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 IV a. pr. m. e., Kinija); Senov\xc4\x97s Indijos valdovo patar\xc4\x97jo traktatas apie pajamas (IV a. pr. m. e.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 III a. pr. m. e.; Indija), Homeras, Ksenofontas, Platonas, Aristotelis (VIII a. pr. m. e.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 VI a. pr. m. e., Graikija); Markas Porcijus Katonas, Markas Terencijus Varonas, Markas Tulijus Ciceronas (III a. pr. m. e.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 I a. pr. m. e., Romos imperija). Kaip savaranki\xc5\xa1kas mokslas ekonomika i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 XVIII a. pasirod\xc5\xbeius Adamo Smito veikalui \xe2\x80\x9eTyrimai apie \xc5\xbemoni\xc5\xb3 turto prie\xc5\xbeastis ir kilm\xc4\x99\xe2\x80\x9c (1776\xc2\xa0m.) (paplit\xc4\x99s pavadinimas \xe2\x80\x9eTaut\xc5\xb3 turtas\xe2\x80\x9c). Ta\xc4\x8diau anot J. \xc5\xa0umpeterio, vidin\xc4\x97 ekonomini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 logika buvo suprantama ir anks\xc4\x8diau, tik intuityviame, ikimoksliniame lygmenyje.\n_START_SECTION_\nEkonomikos teorija\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomikos teorijos mokslas tiria kaip objektyviai paskirstyti ir valdyti ribotus i\xc5\xa1teklius, siekiant maksimaliai patenkinti visuomen\xc4\x97s materialius poreikius. Ekonomikos teorija tiria kaip \xc5\xbemogus pasirenka vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 galim\xc5\xb3 ribot\xc5\xb3 gamybini\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 vartojimo variant\xc5\xb3, siekdami gaminti \xc4\xafvairius produktus, kurie reikalingi vartojimui ir paskirstyti juos tarp visuomen\xc4\x97s nari\xc5\xb3 ar grupi\xc5\xb3. Ekonomikos teorija sprend\xc5\xbeia kaip efektyviausiai patenkinti poreikius sunaudojant kuo ma\xc5\xbeiau i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3. Ekonomikos teorija ekonomikoje tiriama kaip sistema, turinti savo elementus ir ry\xc5\xa1ius tarp j\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nEkonomikos elementas\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomikos elementu vadinamas tam tikras ekonomikos subjektas, kuris priim\xc4\x85 ekonominius sprendimus gamindamas savo produkcij\xc4\x85 ar teikdamas paslaugas. Ekonomikos subjektai savo veikloje remiasi ekonomine nauda pagr\xc4\xafstais skai\xc4\x8diavimais ir geba priimin\xc4\x97t racionalius sprendimus. Tai santykinai atsiriboj\xc4\x99s vienetas, nes su turtu, kuris jam priklauso ir kur\xc4\xaf jis valdo, yra susietas nuosavyb\xc4\x97s ry\xc5\xa1iais. Nuosavyb\xc4\x97s teis\xc4\x97s rei\xc5\xa1kia, kad su objektu savininkas gali atlikti tokius veiksmus kokius leid\xc5\xbeia visuomen\xc4\x97s \xc4\xafstatymai, tuo pa\xc4\x8diu apribojant kit\xc5\xb3 individ\xc5\xb3 galimybes pasinaudoti tuo objektu."