b"\n_START_ARTICLE_\nMichel Foucault\n_START_PARAGRAPH_\nMichel Foucault (adapt. Mi\xc5\xa1elis Fuko; 1926 m. spalio 15 d. \xe2\x80\x93 1984 m. bir\xc5\xbeelio 25 d.) \xe2\x80\x93 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 istorikas ir filosofas, siejamas su strukt\xc5\xabralizmo ir poststrukt\xc5\xabralizmo jud\xc4\x97jimais. Foucault padar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 ne tik filosofijos, bet taip pat ir kit\xc5\xb3 humanitarini\xc5\xb3 bei socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 srityse.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nFoucault gim\xc4\x97 Poitiers mieste, Pranc\xc5\xabzijoje, 1946 m. Studij\xc5\xb3 metais buvo apimtas gilios depresijos, netgi band\xc4\x97 nusi\xc5\xbeudyti. Galb\xc5\xabt d\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties susidom\xc4\x97jo psichologija ir baigdamas filosofijos studijas taip pat gavo psichologo diplom\xc4\x85. 7-ame de\xc5\xa1imtmetyje dirbo \xc4\xafvairiuose Pranc\xc5\xabzijos universitetuose ir tapo gerai \xc5\xbeinomu akademiniame rate. 1969 m. buvo i\xc5\xa1rinktas Pranc\xc5\xabzijos kolegijos minties sistem\xc5\xb3 istorijos fakulteto profesoriumi, kur dirbo iki savo mirties. Nuo 1970-\xc5\xb3j\xc5\xb3, Foucault aktyviai rei\xc5\xa1k\xc4\x97si politikos klausimais, \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Groupe d'information sur les prisons ir da\xc5\xbenai pasisakydavo gindamas homoseksual\xc5\xb3 ir kit\xc5\xb3 marginalini\xc5\xb3 grupi\xc5\xb3 teises. Jis da\xc5\xbenai skaitydavo paskaitas u\xc5\xbe Pranc\xc5\xabzijos rib\xc5\xb3, ypatingai JAV, ir 1983 m. sutiko tapti Kalifornijos universiteto, Berkeley lankan\xc4\x8diu d\xc4\x97stytoju. Foucault, tap\xc4\x99s ankstyva AIDS auka, mir\xc4\x97 Pary\xc5\xbeiuje 1984 m.\n_START_SECTION_\nBendrieji teiginiai apie gali\xc4\x85 ir individus\n_START_PARAGRAPH_\nGalia diplomatijoje ir tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 teorijose, ypa\xc4\x8d realizme, apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama kaip karini\xc5\xb3, ekonomini\xc5\xb3, technologini\xc5\xb3, diplomatini\xc5\xb3 ir kitoki\xc5\xb3 galimybi\xc5\xb3 suma esanti valstyb\xc4\x97s dispozicijoje. Ta\xc4\x8diau M. Foucault atmet\xc4\x97 realistin\xc4\xaf ai\xc5\xa1kinim\xc4\x85 ir teig\xc4\x97, jog gali\xc4\x85 galime apibr\xc4\x97\xc5\xbeti kaip santykius tarp individ\xc5\xb3. Galia yra ne objektas, o daugialypis subjektas, kuris veikia, \xc4\xaftakoja ir formuoja individ\xc4\x85 nuo pat jo gimimo iki mirties. Individai, anot M. Foucault, yra ne pasyv\xc5\xabs, bej\xc4\x97giai ar nepaj\xc4\x97g\xc5\xabs pasiprie\xc5\xa1inti subjektai, bet gebantys mesti i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabk\xc4\xaf, pasiprie\xc5\xa1inti ir pakeisti nusistov\xc4\x97jus\xc4\xaf galios santyk\xc4\xaf. M. Foucault naudotas galios terminas yra da\xc5\xbenai naudojamas tarptatiniuose santykiuose ir yra priskiriamas postmodernistin\xc4\x97ms teorijoms. Jo teorija neretai naudojoja ir neo-marksistai i\xc5\xa1ry\xc5\xa1kindami pasiprie\xc5\xa1inimo akcent\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nGalios santykis su individu\n_START_PARAGRAPH_\nM. Foucault man\xc4\x97, jog galia yra persmelkusi ne tik visus socialinius, bet ir asmeninio gyvenimo aspektus: j\xc4\x85 galime aptikti kal\xc4\x97jimuose, beprotnamiuose, mokyklose, dar\xc5\xbeeliuose, ligonin\xc4\x97se, netgi \xc5\xa1eimose. \xc5\xa0i\xc5\xb3 socialini\xc5\xb3 institut\xc5\xb3 pagalba galia mus kontroliuoja ir disciplinuoja._NEWLINE_Moderniose teorijose galia da\xc5\xbeniausiai b\xc5\xabdavo tapatinama su represyvia i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka, kuri asocijuojasi ir skatina smurto aprai\xc5\xa1kas. Taip pat da\xc5\xbeniausiai moderni\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 atstovai pabr\xc4\x97\xc5\xbedavo, jog gali\xc4\x85 galima geriausiai \xe2\x80\x9eap\xc4\x8diuopti\xe2\x80\x9c ir i\xc5\xa1tirti makrostrukt\xc5\xabrose ar makrolygmenyse. M. Foucault atmet\xc4\x97 abu teiginius. Vis\xc5\xb3 pirma, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojas man\xc4\x97, kad galia yra ne represyvi, o produktyvi/efektyvi. Galia veikia ne per fizin\xc4\x99 j\xc4\x97g\xc4\x85, represines strukt\xc5\xabras ar \xc4\xafstatymu pavidalu, bet norm\xc5\xb3 pavidalu. Nepaisant to, kad pati galia n\xc4\x97ra represyvi, visgi ji negali b\xc5\xabti atskiriama nuo kovos ir pasiprie\xc5\xa1inimo. Kaip teig\xc4\x97 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 mokslininkas, galia n\xc4\x97ra visagal\xc4\x97, tod\xc4\x97l visuomet egzistuoja tikimyb\xc4\x97, kad galios santykis gali b\xc5\xabti pakeistas jai prie\xc5\xa1inantis._NEWLINE_Antra, mokslininkas teig\xc4\x97, jog gali\xc4\x85 galime \xe2\x80\x9eap\xc4\x8diuopti\xe2\x80\x9c ir i\xc5\xa1tirti mikrostrukt\xc5\xabruose \xe2\x80\x93 individuose._NEWLINE_Bene pagrindin\xc4\x97 M. Foucault mintis buvo ta, jog galia yra nesukoncentruota viename ar keliuose ta\xc5\xa1kuose, ta\xc4\x8diau yra i\xc5\xa1sisklaid\xc5\xbeiusi socialiniuose laukuose. M. Foucault teig\xc4\x97, jog individas yra galios rezultatas. Nepaisant to, individas taip pat yra ir galios \xc4\xafrankis.\n_START_SECTION_\nKeturios M. Foucault galios r\xc5\xab\xc5\xa1ys\n_START_PARAGRAPH_\n1. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausioji galia. \xc5\xa0i galios r\xc5\xab\xc5\xa1is apima paklusim\xc4\x85 valdovui arba pagrindiniam vald\xc5\xbeios asmeniui. M. Foucault \xc4\xaftikin\xc4\x97jo, kad auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc4\x85j\xc4\x85 gali\xc4\x85 XVII\xe2\x80\x93XVIII a. sand\xc5\xabroje i\xc5\xa1 savo pozicij\xc5\xb3 i\xc5\xa1st\xc5\xabm\xc4\x97 disciplinarin\xc4\x97 galia._NEWLINE_2. Disciplinarin\xc4\x97 galia. Anot pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojo disciplina yra galios mechanizmas, kuris reguliuoja individ\xc5\xb3 elges\xc4\xaf socialiniuose laukuose t. y. reguliuoja mus supan\xc4\x8di\xc4\x85 aplink\xc4\x85, \xc5\xbemoni\xc5\xb3 pom\xc4\x97gius, netgi laik\xc4\x85. M. Foucault pa\xc5\xbeymi, jog pati galia n\xc4\x97ra disciplina. Disciplina yra tik viena i\xc5\xa1 daugelio form\xc5\xb3, kuria galia gali pasireik\xc5\xa1ti._NEWLINE_3. Pamokomoji/pastoralin\xc4\x97 galia. M. Foucault savo darbuose atkreip\xc4\x97 d\xc4\x97mes\xc4\xaf, jog modernios valstyb\xc4\x97s, kurios sudaro i\xc5\xa1skirtini\xc5\xb3 susiliejusi\xc5\xb3 metod\xc5\xb3, racionalumo ir praktik\xc5\xb3 rinkinius yra sukurtos valdyti ir vadovauti \xc5\xbemoni\xc5\xb3, kaip individuali\xc5\xb3 visuomen\xc4\x97s nari\xc5\xb3, elges\xc4\xaf. Taip valstyb\xc4\x97s siekia vadovauti visuomen\xc4\x97ms nariams kaip politiniam ir pilietiniam kolektyvui (pana\xc5\xa1iai kaip piemuo gana savo avi\xc5\xb3 band\xc4\x85 nuo gimimo iki mirties)._NEWLINE_4. \xc5\xbdinojimo galia. Vienas i\xc5\xa1 svarbiausi\xc5\xb3 M. Foucault aspekt\xc5\xb3 buvo susij\xc4\x99s su \xe2\x80\x9e\xc5\xbeinojimu\xe2\x80\x9c. Kaip teig\xc4\x97 pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojas, galios mechanizmai sukuria skirtingus \xc5\xbeinojimo tipus, kurie palygina informacij\xc4\x85 apie \xc5\xbemoni\xc5\xb3 veiklas ir egzistavim\xc4\x85. M. Foucault atmet\xc4\x97 id\xc4\x97j\xc4\x85, jog \xc5\xbeinojimas yra galia ir teig\xc4\x97, kad ji domino kompleksiniai tyrimai tarp galios ir \xc5\xbeinojimo nepabr\xc4\x97\xc5\xbeiant, jog jie yra tapat\xc5\xabs dalykai.\n_START_SECTION_\nTeorijos kritika\n_START_PARAGRAPH_\nVokietijos istorikas Hans-Ulrich Wehler 1998 m. itin a\xc5\xa1triai kritikavo M. Foucault. Wehler apib\xc5\xabdina M. Foucault kaip apskritai blog\xc4\x85 filosof\xc4\x85, kur\xc4\xaf nepelnytai teigiamai vertina humanitarini\xc5\xb3 ir socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 atstovai. Remiantis Wehler, M. Foucault darbai yra nei\xc5\xa1baigti vertinant j\xc5\xb3 empirinius istorinius aspektus, taip pat neretai prie\xc5\xa1taringi ir stokojantys ai\xc5\xa1kumo. Pavyzd\xc5\xbeiui, M. Foucault galios koncepcija yra \xe2\x80\x9edesperati\xc5\xa1kai diferencijuojanti\xe2\x80\x9c ir, remiantis Wehler, M. Foucault \xe2\x80\x9edisciplinuojan\xc4\x8dios visuomen\xc4\x97s\xe2\x80\x9c teorija yra ne\xc4\xafmanoma jau vien tod\xc4\x97l, kad M. Foucault netinkamai skiria tokias s\xc4\x85vokas kaip vald\xc5\xbeia, j\xc4\x97ga, galia, smurtas ir legitimumas. Be to, jo tez\xc4\x97 yra paremta viena\xc5\xa1ali\xc5\xa1ku \xc5\xa1altini\xc5\xb3 pasirikimu (kal\xc4\x97jimai ir psichiatrijos institucijos) ir tokiu b\xc5\xabdu nepaiso kit\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 ir organizacij\xc5\xb3 valdymo form\xc5\xb3, pavyzd\xc5\xbeiui fabrik\xc5\xb3, gamykl\xc5\xb3. Wehler taip pat kritikuoja M. Foucault \xe2\x80\x9efrankocentizm\xc4\x85\xe2\x80\x9c, kadangi jis nesvarsto pagrindini\xc5\xb3 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 teoretik\xc5\xb3 toki\xc5\xb3 kaip Max Weber arba Norbert Elias. Galiausiai Wehler daro i\xc5\xa1vad\xc4\x85, jog M. Foucault d\xc4\x97l nesibaigian\xc4\x8di\xc5\xb3 vadinam\xc5\xb3j\xc5\xb3 empirini\xc5\xb3 studij\xc5\xb3 jis yra intelektualiai nes\xc4\x85\xc5\xbeiningas, empyri\xc5\xa1kai absoliu\xc4\x8diai nepatikimas, bei susiviliotas postmodernizmo."