b'\n_START_ARTICLE_\nPorvas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentuose Porvo miestas buvo pamin\xc4\x97tas ankstyvame XIV am\xc5\xbeiuje, ir gavo miesto teises apie 1380-uosius metus. 1721 metais buvo antras pagal dyd\xc4\xaf Suomijos miestas. Iki 1809 met\xc5\xb3, kaip ir visa Suomija, priklaus\xc4\x97 \xc5\xa0vedijai. Po 1809 metais vykusio \xc5\xa0vedijos-Rusijos karo, kur\xc4\xaf laim\xc4\x97jo Rusijos imperija, Porvo atsid\xc5\xabr\xc4\x97 Rusijos imperijos sud\xc4\x97tyje kartu su visa Suomija. 1809 metais \xc4\x8dia \xc4\xafvyko Porvu seimo pos\xc4\x97dis, per kur\xc4\xaf caras Aleksandras I paskelb\xc4\x97 nauj\xc4\x85 Suomijos konstitucij\xc4\x85 ir paskelb\xc4\x97 autonomin\xc4\x99 Suomijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x99 Rusijos imperijoje.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPorvo gyvena 47 778 gyventoj\xc5\xb3 (2007 m. lapkri\xc4\x8dio 30 d.). Suomijos \xc5\xa1vedai sudaro 31,6\xc2\xa0% populiacijos (15295 gyv.), suomiai \xe2\x80\x93 64,9\xc2\xa0% (31738 gyv.) (2008 met\xc5\xb3 duomenys). Mieste oficialiai naudojamos abi oficialios Suomijos kalbos \xe2\x80\x93 suomi\xc5\xb3 ir \xc5\xa1ved\xc5\xb3.'