b'\n_START_ARTICLE_\nLiuksemburgo geografija\n_START_PARAGRAPH_\nLiuksemburgas \xe2\x80\x93 valstyb\xc4\x97 Vakar\xc5\xb3 Europoje. Neturi tiesioginio pri\xc4\x97jimo prie j\xc5\xabros (tik Mozelio ir Reino up\xc4\x97mis per Vokietij\xc4\x85 ir Nyderlandus \xc4\xaf \xc5\xa0iaur\xc4\x97s j\xc5\xabr\xc4\x85). Vakaruose ir rytuose ribojasi su Belgija (148 km), rytuose su Vokietija (135 km), pietuose su Pranc\xc5\xabzija (73 km).\n_START_SECTION_\nPavir\xc5\xa1ius\n_START_PARAGRAPH_\nDvi geografin\xc4\x97s sritys \xe2\x80\x93 Gutlandas ir Eslingas \xe2\x80\x93 u\xc5\xbeima 68\xc2\xa0% ir 32\xc2\xa0% \xc5\xa1alies teritorijos. Gutlandas \xe2\x80\x93 sl\xc4\x97niuota ir kalvota lyguma pietuose, Lotaringijos auk\xc5\xa1tum\xc5\xb3 t\xc4\x99sinys; sudaryta i\xc5\xa1 klin\xc4\x8di\xc5\xb3 ir smiltaini\xc5\xb3. Eslingas \xe2\x80\x93 mi\xc5\xa1kinga plynauk\xc5\xa1t\xc4\x97, Ard\xc4\x97n\xc5\xb3 masyvo dalis; hercinin\xc4\x97s kalnodaros, sudaryta i\xc5\xa1 skal\xc5\xabn\xc5\xb3 ir smiltaini\xc5\xb3. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia kalva Burgplacas (562 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio) Eslinge; \xc5\xbeemiausias ta\xc5\xa1kas Vaserbiligas (122 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio) Mozelio sl\xc4\x97nyje. Gil\xc5\xabs upi\xc5\xb3 sl\xc4\x97niai sudaro kalnuoto kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbeio \xc4\xafvaizd\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nKlimatas\n_START_PARAGRAPH_\nAtlanto j\xc5\xabrinis, dr\xc4\x97gnas ir \xc5\xa1velnus. Vidutin\xc4\x97 metin\xc4\x97 oro temperat\xc5\xabra svyruoja nuo +7C \xc5\xa1iaur\xc4\x97je iki +9C pietuose. \xc5\xa0iaur\xc4\x97je dr\xc4\x97gniau negu pietuose \xe2\x80\x93 atitinkamai vidutinis daugiametis krituli\xc5\xb3 kiekis nuo 1000 mm iki 670 mm. Ypa\xc4\x8d saul\xc4\x97ti ir \xc5\xa1veln\xc5\xabs orai Mozelio sl\xc4\x97nyje. Vidutin\xc4\x97 oro temperat\xc5\xabra saus\xc4\xaf +1 \xc2\xb0C, liep\xc4\x85 +17,5 \xc2\xb0C; vidutinis daugiametis krituli\xc5\xb3 kiekis \xe2\x80\x93 780 mm.\n_START_SECTION_\nVidaus vandenys\n_START_PARAGRAPH_\nTankus upi\xc5\xb3 tinklas. Up\xc4\x97s priklauso Reino intako Mozelio baseinui. Mozelis teka Vokietijos pasieniu; Liuksemburgui tenka 37 km i\xc5\xa1 544 km viso ilgio. Jo intakas \xe2\x80\x93 svarbiausia \xc5\xa1alies up\xc4\x97 Si\xc5\xabras, arba Zaueris (173 km), i\xc5\xa1teka i\xc5\xa1 Ard\xc4\x97n\xc5\xb3 Belgijoje, kitos ilgiausios up\xc4\x97s \xc5\xaaras (80 km) ir Alzetas (65 km) \xc4\xafteka \xc4\xaf Si\xc5\xabr\xc4\x85._NEWLINE_Daug u\xc5\xbetvank\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d Si\xc5\xabre ir \xc5\xaare. Did\xc5\xbeiausios Auk\xc5\xa1tutinio Si\xc5\xabro marios \xe2\x80\x93 4,8 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nDirvo\xc5\xbeemis\n_START_PARAGRAPH_\nVyrauja rusvieji mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 ir vel\xc4\x97niniai jauriniai dirvo\xc5\xbeemiai.\n_START_SECTION_\nAugalija\n_START_PARAGRAPH_\nPriklauso pla\xc4\x8dialapi\xc5\xb3 mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 zonai, nors nat\xc5\xabralios augalijos beveik neliko. Vyrauja bukai, skroblai ir \xc4\x85\xc5\xbeuolai, i\xc5\xa1 spygliuo\xc4\x8di\xc5\xb3 egl\xc4\x97s ir pu\xc5\xa1ys. Daugiausia mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je dalyje._NEWLINE_Mi\xc5\xa1kai ir kr\xc5\xabmai 1985 m. u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 34\xc2\xa0%, 2005 m. 35\xc2\xa0%, dirbamoji \xc5\xbeem\xc4\x97 atitinkamai 21\xc2\xa0% ir 25\xc2\xa0%, pievos ir ganyklos 28\xc2\xa0% ir 20\xc2\xa0% \xc5\xa1alies teritorijos.\n_START_SECTION_\nGyv\xc5\xabnija\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1kuose veisiasi stirnos, elniai, ki\xc5\xa1kiai, lap\xc4\x97s, barsukai.\n_START_SECTION_\nAplinkosauga\n_START_PARAGRAPH_\nLabai u\xc5\xbeter\xc5\xa1ti pietiniai pramoniniai miestai (metalurgijos, chemijos, cemento \xc4\xafmon\xc4\x97s), ypa\xc4\x8d anglies junginiais.'