b'\n_START_ARTICLE_\nBosnija ir Hercegovina\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nBosnija ir Hercegovina susideda i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 istorini\xc5\xb3 region\xc5\xb3, kurie n\xc4\x97ra susij\xc4\x99 su dabartiniu administraciniu suskirstymu: Bosnijos ir Hercegovinos._NEWLINE_Dabartin\xc4\x97 Bosnijos ir Hercegovinos teritorija Antikos laikais buvo Ilyrijos ir Romos imperijos dalimi (Dalmatijos ir Panonijos provincijos)._NEWLINE_Viduram\xc5\xbeiais \xc5\xa1alis buvo valdoma kaip Vengrijos arba Kroatijos karalys\xc4\x8di\xc5\xb3 dalis, kol XIII a. nesusik\xc5\xabr\xc4\x97 Bosnijos karalyst\xc4\x97, ap\xc4\x97musi ir Hercegovin\xc4\x85. 1463 m. \xc5\xa1alis buvo u\xc5\xbeimta ir prijungta prie Osman\xc5\xb3 imperijos, jos provincija i\xc5\xa1buvo iki 1878 m. _NEWLINE_1875 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 29 d. Bosnijoje kilo sukilimas prie\xc5\xa1 turkus, su reikalavimu prisijungti prie Serbijos. 1878 m. kovo 3 d. San Stefano taikos sutartimi gavo autonomij\xc4\x85. 1878 m. bir\xc5\xbeelio \xe2\x80\x93 liepos m\xc4\x97nes\xc4\xaf pagal Berlyno kongreso nutarim\xc4\x85 \xc5\xa1alis buvo okupuota Austrijos\xe2\x80\x93Vengrijos. Po Pirmojo pasaulinio karo tapo Jugoslavijos valstyb\xc4\x97s dalimi._NEWLINE_1991 m. spalio 15 d. Bosnija ir Hercegovina pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 Jugoslavijos sud\xc4\x97ties ir paskelb\xc4\x97 nepriklausomyb\xc4\x99. Tarptautinis pripa\xc5\xbeinimas gautas 1992 m. baland\xc5\xbeio 17 d., po referendumo, kurio metu dauguma gyventoj\xc5\xb3 pasisak\xc4\x97 u\xc5\xbe nepriklausomyb\xc4\x99. Po nepriklausomyb\xc4\x97s paskelbimo Bosnijoje ir Hercegovinoje prasid\xc4\x97jo ketverius metus truk\xc4\x99s pilietinis karas tarp serb\xc5\xb3, kroat\xc5\xb3 ir bosni\xc5\xb3-musulmon\xc5\xb3. \xc5\xa0iame kare serb\xc5\xb3 pus\xc4\x99 palaik\xc4\x97 Jugoslavija.\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nSantvarka \xe2\x80\x93 federacija. Konstitucijos galia suteikta Daytono sutarties (1995) 4 priedui._NEWLINE_Valstybei vadovauja i\xc5\xa1 trij\xc5\xb3 nari\xc5\xb3 sudarytas Prezidiumas, kuriame atstovaujamos visos trys \xc5\xa1alies tautin\xc4\x97s grup\xc4\x97s (bosniai, kroatai, serbai). Prezidiumo nariai renkami 4 met\xc5\xb3 kadencijai visuotiniuose rinkimuose, nariai vadovauja Prezidiumui rotacijos b\xc5\xabdu (po 8 m\xc4\x97nesius)_NEWLINE_\xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamoji vald\xc5\xbeia \xe2\x80\x93 parlamentas (Skup\xc5\xa1tina), sudarytas i\xc5\xa1 dvej\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Nacionalini\xc5\xb3 Atstov\xc5\xb3 R\xc5\xabm\xc5\xb3 (Predstavni\xc4\x8dki Dom; 42 nariai) ir Tautos R\xc5\xabm\xc5\xb3 (Dom Naroda; 15 nari\xc5\xb3)._NEWLINE_Bosnija ir Hercegovina yra padalinta \xc4\xaf dvi dalis - Bosnijos ir Hercegovinos federacij\xc4\x85 bei Serb\xc5\xb3 respublik\xc4\x85 - kurios taip pat turi savo parlamentus. Bosnijos ir Hercegovinos federacijos parlamentas taip pat sudarytas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Atstov\xc5\xb3 ir Tautos. Serb\xc5\xb3 respublikos parlamentas \xe2\x80\x93 Nacionalinis Susirinkimas. Vyriausyb\xc4\x97s ir teism\xc5\xb3 sistemos yra atskirtos.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomi\xc5\xa1kai federacija yra viena silpniausi\xc5\xb3 Europoje. Svarbiausios \xc5\xabkio \xc5\xa1akos \xe2\x80\x93 naudingosios i\xc5\xa1kasenos ir j\xc5\xb3 perdirbimas. Kasamos akmens anglys, lignitas, gele\xc5\xbeies, vario, cinko, alavo, mangano bei chromo r\xc5\xabdos, boksitas, akmens druska._NEWLINE_Apdirbamoji pramon\xc4\x97 menka, labiau i\xc5\xa1vystyta tik metalurgija, kokso chemijos pramon\xc4\x97, ma\xc5\xa1in\xc5\xb3 gavyba._NEWLINE_39\xc2\xa0% teritorijos naudojama \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkiui, daugiausiai s\xc4\x97jami javai (60\xc2\xa0% vis\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkiui naudojamo ploto)._NEWLINE_U\xc5\xbesienio prekybos balansas neigiamas. 2000 m. eksportuota 950 mln. JAV doleri\xc5\xb3 vert\xc4\x97s preki\xc5\xb3, importuota \xe2\x80\x93 2,5 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3 vert\xc4\x97s. 2000 m. tiek importuota i\xc5\xa1 Lietuvos, tiek ir eksportuota \xc4\xaf Lietuv\xc4\x85 preki\xc5\xb3 u\xc5\xbe 0,4 mln lit\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nValstyb\xc4\x97je privalomas a\xc5\xa1tuonmetis nemokamas mokslas (vaikams nuo 7 iki 15 met\xc5\xb3). 2000 m. veik\xc4\x97 4 universitetai, 2 pedagogin\xc4\x97s akademijos, auk\xc5\xa1tosiose mokyklose studijavo apie 40 000 student\xc5\xb3. Nuo 1994 m. veikia \xc5\xa0vietimo atk\xc5\xabrimo fondas.'