b'\n_START_ARTICLE_\nSuomi\xc5\xb3 kalba\n_START_SECTION_\nFonetika\n_START_PARAGRAPH_\nBalsiai: a, e, i, o, u, \xc3\xa4, y, \xc3\xb6. Ilgieji balsiai \xc5\xbeymimi dvigubu balsio \xc5\xbeenklu._NEWLINE_Tvirtagaliai dvibalsiai: ie, uo, y\xc3\xb6 (kil\xc4\x99 i\xc5\xa1 ilg\xc5\xb3j\xc5\xb3 e, o, \xc3\xb6)._NEWLINE_Tvirtaprad\xc5\xbeiai dvibalsiai: au, \xc3\xa4y, ei ir kt. (i\xc5\xa1 viso 14)._NEWLINE_Balsi\xc5\xb3 harmonija: a, o, u negali b\xc5\xabti tame pa\xc4\x8diame \xc5\xbeodyje su y, \xc3\xa4, \xc3\xb6._NEWLINE_Priebalsiai: d, h, j, k, l, m, b, p, r, s, t, v. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97je bendrin\xc4\x97je kalboje \xc5\xbeodis negali prasid\xc4\x97ti ar pasibaigti daugiau kaip vienu priebalsiu, o \xc5\xbeod\xc5\xbeio viduryje retai pasitaiko trys priebalsiai po vienas kito._NEWLINE_\xc5\xbdod\xc5\xbeio kirtis: pirmajame skiemenyje (d\xc4\x97l ugrfin\xc5\xb3 \xc4\xaftakos latvi\xc5\xb3 kalbos kirtis tapo fiksuotas pirmajame skiemenyje). Kirtis nedaro \xc4\xaftakos garso ilgumui.\n_START_SECTION_\nSkiemenys\n_START_PARAGRAPH_\nSuomi\xc5\xb3 kalboje skiemens riba yra prie\xc5\xa1 kiekvien\xc4\x85 priebalsis+balsis jungin\xc4\xaf, pvz., ka-la, kaik-ki, suu-ri, p\xc3\xa4i-v\xc3\xa4, Ant-ti, Hel-sin-ki, Hel-sin-gis-s\xc3\xa4-kin.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdod\xc5\xbei\xc5\xb3 daryba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdod\xc5\xbei\xc5\xb3 jungimas - labiausiai paplit\xc4\x99s nauj\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 darybos b\xc5\xabdas. Da\xc5\xbeniausiai jungiami daiktavard\xc5\xbeiai ir b\xc5\xabdvard\xc5\xbeiai. Sudurtiniai \xc5\xbeod\xc5\xbeiai gali b\xc5\xabti sudaryti i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 ir daugiau \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3, pvz: kirjahylly-kirja+hylly=knyga+lentyna - knyg\xc5\xb3 lentyna.\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nGausu linksni\xc5\xb3: yra net 6 vietininko linksniai \xe2\x80\x93 trys vidaus (inesyvas, iliatyvas, eliatyvas) ir trys pa\xc5\xa1alio (adesyvas, aliatyvas, abliatyvas), taip pat vardininkas, kilmininkas, partityvas, esyvas, transliatyvas, komitatyvas, abesyvas, instruktyvas, \xc4\xafvard\xc5\xbeiai gali tur\xc4\x97ti dar ir galinink\xc4\x85. I\xc5\xa1 viso yra 15 linksni\xc5\xb3. Linksni\xc5\xb3 vartojimas lietuviams sudaro nema\xc5\xbeai keblum\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d tada, kai jie atstoja ir prielinksn\xc4\xaf._NEWLINE_B\xc5\xabdvard\xc5\xbeiai linksniuojami taip, kaip ir daiktavard\xc5\xbeiai, i\xc5\xa1skyrus komitatyv\xc4\x85. Be gausyb\xc4\x97s linksni\xc5\xb3 vartojami ir kai kurie prielinksniai bei polinksniai, kuri\xc5\xb3 dalis yra daiktavard\xc5\xbeiai ir linksniuojami, pvz., kyl\xc3\xa4n keskell\xc3\xa4 (viduryje kaimo), kyl\xc3\xa4n keskelt\xc3\xa4 (i\xc5\xa1 kaimo vidurio), keskelle merta (viduryje mari\xc5\xb3)._NEWLINE_Gimini\xc5\xb3 suomi\xc5\xb3 kalba neturi._NEWLINE_Veiksma\xc5\xbeodis turi keturias nuosakas, gausu bendraties ir dalyvi\xc5\xb3 form\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nBalt\xc5\xb3 ir suomi\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 ry\xc5\xa1iai\n_START_PARAGRAPH_\nSuomiai dar ikiistoriniais laikais i\xc5\xa1 balt\xc5\xb3 per\xc4\x97m\xc4\x97 nema\xc5\xbeai leksikos, ypa\xc4\x8d apib\xc5\xabdinan\xc4\x8dios tuo metu finams naujas realijas: sielu (siela), keli (kelias), silta (tiltas), ratas (ratas), pirtti (pirtis), sein\xc3\xa4 (siena), reki (rog\xc4\x97s), terva (derva), paimen (piemuo), tarha (dar\xc5\xbeas), jyv\xc3\xa4 (javai), herne (\xc5\xbeirnis), ruis (rugys), vaha (va\xc5\xa1kas), vuota (oda), hihna (\xc5\xa1ik\xc5\xa1na), porsas (par\xc5\xa1as), oinas (avinas), vuohi (o\xc5\xbeys), mets\xc3\xa4 (giria, med\xc5\xbeiai), kirves (kirvis), Perkele (\xc5\xa0\xc4\x97tonas, Perk\xc5\xabnas), keltainen (geltonas), herhil\xc3\xa4inen (\xc5\xa1ir\xc5\xa1\xc4\x97), lohi (la\xc5\xa1i\xc5\xa1a), sisar (sesuo), tyt\xc3\xa4r (dukt\xc4\x97), harmaa (\xc5\xa1irmas), laiva (valtis, laivas), kauha (kau\xc5\xa1as, samtis). I\xc5\xa1 viso suomi\xc5\xb3 kalboje yra apie 1,1 procento i\xc5\xa1 balt\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 pasiskolint\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3. Juos tyrin\xc4\x97jo kalbininkas Algirdas Sabaliauskas.'