b'\n_START_ARTICLE_\nNeoliberalizmas (tarptautiniai santykiai)\n_START_PARAGRAPH_\nTarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 tyrimuose neoliberalizmas yra siejamas su tradicija, kuri tiki, kad valstyb\xc4\x97s yra, bent tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti, pirmiausia susir\xc5\xabpinusios absoliu\xc4\x8diu prana\xc5\xa1umu, o ne santykiniu prana\xc5\xa1umu, kit\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 at\xc5\xbevilgiu. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iuo atveju nereik\xc4\x97t\xc5\xb3 neoliberalizmo painioti su neoliberali\xc4\x85ja ekonomine ideologija.\n_START_SECTION_\nTarptautin\xc4\x97s sistemos veikimas\n_START_PARAGRAPH_\nNeoliberalizmo tarptautiniuose santykiuose atstovai da\xc5\xbeniausiai pasitelkia \xc5\xbeaidim\xc5\xb3 teorij\xc4\x85 ai\xc5\xa1kinti, kod\xc4\x97l valstyb\xc4\x97s bendradarbiauja arba ne. Kadangi neoliberaliai prieigai \xc4\xafprasta pabr\xc4\x97\xc5\xbeti abipusio laim\xc4\x97jimo galimyb\xc4\x99, neoliberalams svarbios institucijos, kurios gali u\xc5\xbetikrinti bendrus laim\xc4\x97jimus bei kompromisus._NEWLINE_Neoliberalizmas yra atsakas \xc4\xaf neorealizm\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nors neneigiama anarchi\xc5\xa1ka tarptautin\xc4\x97s sistemos prigimtis, neoliberalai teigia, jog anarchi\xc5\xa1kos sistemos svarba ir poveikis yra pervertinami. Neoliberalai kritikuoja neorealist\xc5\xb3 \xe2\x80\x9ekooperacin\xc4\x97s elgsenos decentralizuotoje sistemoje \xc4\xafvairov\xc4\x97s\xe2\x80\x9c ne\xc4\xafvertinim\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau abi teorijos suvokia valstyb\xc4\x99 ir jos interesus kaip esmin\xc4\xaf analiz\xc4\x97s subjekt\xc4\x85, tik neoliberalizmo tradicijoje interesai da\xc5\xbeniausiai apibr\xc4\x97\xc5\xbeiami pla\xc4\x8diau._NEWLINE_Neoliberalizmas teigia, kad net anarchi\xc5\xa1koje sistemoje, kurioje veikia racionalios valstyb\xc4\x97s, bendradarbiavimas gali vykti per norm\xc5\xb3, re\xc5\xbeim\xc5\xb3 ir institucij\xc5\xb3 k\xc5\xabrim\xc4\x85. Tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 teorijos ir u\xc5\xbesienio intervencionizmo kontekstu debatai tarp neoliberalizmo ir neorealizmo yra tarpparadigminiai, nes abi teorijos yra pozityvistin\xc4\x97s ir akcentuoja valstybi\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 kaip pagrindin\xc4\xaf analiz\xc4\x97s vienet\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRaida\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Keohane ir Joseph Nye laikomi neoliberalios minties mokyklos pradininkais. Keohane knyga \xe2\x80\x9eAfter Hegemony\xe2\x80\x9c yra \xc5\xa1ios tradicijos klasika. Taip pat didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 padar\xc4\x97 Stephen Krasner, Charles P. Kindleberg ir kit\xc5\xb3 hegemoninio stabilumo teorija.\n_START_SECTION_\nKeohane ir Nye\n_START_PARAGRAPH_\nRobert O. Keohane ir Joseph S. Nye i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 neorealizmui oponuojan\xc4\x8di\xc4\x85 kompleksin\xc4\x97s priklausomyb\xc4\x97s id\xc4\x97j\xc4\x85. R. Keohane ir J. Nye teigia, kad \xe2\x80\x9e\xe2\x80\xa6 kompleksin\xc4\x97 priklausomyb\xc4\x97 kartais tiksliau paai\xc5\xa1kina realyb\xc4\x99 nei realizmas\xe2\x80\x9c. Keohane ir Nye pritaiko ir tris realistines id\xc4\x97jas: pirma, valstyb\xc4\x97s yra nuosekl\xc5\xabs vienetai ir pagrindiniai tarptautini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 veik\xc4\x97jai; antra, j\xc4\x97ga yra naudojamas ir efektyvus politikos instrumentas; galiausiai, tarptautin\xc4\x97je politikoje egzistuoja hierarchija._NEWLINE_Pagrindinis Keohane ir Nye argumentas yra, kad tarptautin\xc4\x97je politikoje i\xc5\xa1ties egzistuoja keli kanalai, jungiantys vestfali\xc5\xa1kosios valstybi\xc5\xb3 sistemos visuomenes. Tai rei\xc5\xa1kiasi \xc4\xafvairiomis formomis nuo neformali\xc5\xb3 valstybini\xc5\xb3 ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 iki tarpvalstybini\xc5\xb3 korporacij\xc5\xb3 ir organizacij\xc5\xb3. Jie apibr\xc4\x97\xc5\xbeia terminologij\xc4\x85: tarpvalstybiniai santykiai yra kanalai, apie kuriuos kalba realistai; vir\xc5\xa1valstybiniai santykiai atsiranda, kuomet laisviau \xc5\xbei\xc5\xabrim\xc4\x85 \xc4\xaf realist\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3, kaip nuosekli\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3, suvokim\xc4\x85; vir\xc5\xa1nacionaliniai veik\xc4\x97jai atsiranda tuomet, kai nebemanoma, kad valstyb\xc4\x97s yra vienintel\xc4\x97s veik\xc4\x97jos. B\xc5\xabtent per \xc5\xa1iuos kanalus, o ne per realist\xc5\xb3 tarpvalstybinio kanalo apribojim\xc4\x85, atsiranda politiniai mainai._NEWLINE_Be to, Keohane ir Nye gin\xc4\x8dijasi, kad n\xc4\x97ra u\xc5\xbesienio politikos klausim\xc5\xb3 hierarchijos, t. y. valstyb\xc4\x97s darbotvark\xc4\x97s \xc4\xafgyvendinimo priemon\xc4\x97s neb\xc5\xabtinai turi b\xc5\xabti karin\xc4\x97s, egzistuoja daugyb\xc4\x97 taip pat svarbi\xc5\xb3 skirting\xc5\xb3 darbotvarki\xc5\xb3. Riba tarp vidaus ir u\xc5\xbesienio politikos tampa nebeai\xc5\xa1ki, nes realist\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabriu n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1kios darbotvark\xc4\x97s tarpvalstybiniuose santykiuose._NEWLINE_Galiausiai, karin\xc4\x97s galios taikymas tampa nebereikalingas, kaip atsiranda kompleksin\xc4\x97 priklausomyb\xc4\x97. Tai rei\xc5\xa1kia, kad valstyb\xc4\x97ms, tarp kuri\xc5\xb3 egzistuoja kompleksin\xc4\x97 priklausomyb\xc4\x97, karin\xc4\x97s klausim\xc5\xb3 sprendim\xc5\xb3 priemon\xc4\x97s nereikalingos. Ta\xc4\x8diau Keohane ir Nye teigia, kad karinis vaidmuo svarbus, kai aljansai politiniais ir kariniais santykiais var\xc5\xbeosi su kitu bloku.\n_START_SECTION_\nLebow\n_START_PARAGRAPH_\nRicard Ned Lebow teigia, kad neorealizmo kritika slypi institucionalistin\xc4\x97je ontologijoje, apie kuri\xc4\x85 neorealistas Kenneth Waltz sako: \xe2\x80\x9e[sistemos] k\xc5\xabr\xc4\x97jai tampa rinkos \xc4\xafrankiais, kurios veikim\xc4\x85 paskatino patys\xe2\x80\x9c. \xc5\xa0is aspektas, remiantis Lebow, kyla d\xc4\x97l realist\xc5\xb3 nesugeb\xc4\x97jimo \xe2\x80\x9ekeblumo i\xc5\xa1silaisvinti nuo anarchijos\xe2\x80\x9c ar d\xc4\x97l prielaidos, kad valstyb\xc4\x97s neprisitaiko ir pana\xc5\xa1iai reaguoja ir pana\xc5\xa1ius konstruktus bei galimybes.\n_START_SECTION_\nMearsheimer\n_START_PARAGRAPH_\nNorman Angell, klasikinis Londono ekonomikos mokyklos liberalas, sak\xc4\x97: \xe2\x80\x9eMes negalime u\xc5\xbetikrinti esamos sistemos stabilumo politiniu ar kariniu m\xc5\xabs\xc5\xb3 tautos ar aljanso prana\xc5\xa1umo, primetant varym\xc4\x85si\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Keohane ir Lisa L. Martin XX a. 10 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio viduryje i\xc5\xa1d\xc4\x97sto \xc5\xa1ias id\xc4\x97jas kaip atsak\xc4\x85 \xc4\xaf John Mearsheimer straipsn\xc4\xaf \xe2\x80\x9eThe False Promise of International Institutions\xe2\x80\x9c. Ten Mearsheimer teigia, kad \xe2\x80\x9einstitucijos negali sustabdyti valstybi\xc5\xb3 veikti kaip trumpojo laikotarpio galios maksimizuotoj\xc5\xb3\xe2\x80\x9c. Mearsheimer straipsnis yra tiesioginis atsakymas \xc4\xaf liberal\xc5\xb3j\xc4\xaf institucionalistin\xc4\xaf jud\xc4\x97jim\xc4\x85, sukurt\xc4\x85 kaip atsak\xc4\x85 \xc4\xaf neorealizm\xc4\x85. Keohane ir ir Martin centrin\xc4\x97 id\xc4\x97jos a\xc5\xa1is yra ta, kad neorealizmas teigia, kad \xe2\x80\x9einstitucijos turi tik marginalinius efektus\xe2\x80\xa6 [kurie] palieka [neorealizm\xc4\x85] be patikimo valstybi\xc5\xb3 investicij\xc5\xb3 \xc4\xaf ES, NATO, GATT ir kitas regionines prekybos organizacijas vertinimo. \xc5\xa0i id\xc4\x97ja pl\xc4\x97tojama, turint omenyje kompleksin\xc4\x99 priklausomyb\xc4\x99. Be to, Keohane ir Martin nemano, kad faktas, jog tarptautin\xc4\x97s institucijos yra sukurtos patenkinti valstybi\xc5\xb3 interesus, o tikrasis klausimas yra empirinis \xe2\x80\x9e\xc5\xbeinojimas, kaip atskirti pasl\xc4\x97pt\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 efektus nuo pa\xc4\x8di\xc5\xb3 institucij\xc5\xb3 efekt\xc5\xb3\xe2\x80\x9c. Diskusija tarp institucionalist\xc5\xb3 ir Mearsheimer vyksta d\xc4\x97l to, ar institucijos turi nepriklausom\xc4\x85 poveik\xc4\xaf valstyb\xc4\x97s elgsenai, ar institucijos atspindi did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 gali\xc5\xb3 interesus ir yra skirtos veikti ta kryptimi._NEWLINE_Mearsheimer kalba apie \xe2\x80\x9e\xc4\xaf vid\xc5\xb3 orientuotas\xe2\x80\x9c institucijas, kurios, jo manymu, \xe2\x80\x9esiekia taikos, veikdamos savo \xc5\xa1alis nares\xe2\x80\x9c. D\xc4\x97l to jis prie\xc5\xa1tarauja Keohane ir Martin NATO argumentui, prie\xc5\xa1pastatant Europos Ekonomin\xc4\x99 Bendrij\xc4\x85 ir Tarptautin\xc4\x99 energetikos agent\xc5\xabr\xc4\x85. Remiantis Mearsheimer, NATO yra aljansas, suinteresuotas \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1orin\xc4\x97s arba koalicijos nari\xc5\xb3 aljansas, siekiantis nustatyti, sulaikyti, inicijuoti arba nugal\xc4\x97ti kar\xc4\x85\xe2\x80\x9c. Mearsheimer teigia, kad NATO yra aljansas, turintis specifini\xc5\xb3 tiksl\xc5\xb3 ir d\xc4\x97l to nusileid\xc5\xbeia Keohane ir Martin. Ta\xc4\x8diau Mearsheimer vysto argumentacij\xc4\x85 ta prasme, jog \xe2\x80\x9ealjansai kuria taik\xc4\x85 per atgrasym\xc4\x85, kuris primena realistin\xc4\x99 elgsen\xc4\x85\xe2\x80\x9c. I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s, Mearsheimer tiki, kad Keohane ir Martin \xe2\x80\x9eperkelia s\xc4\x85vokas ir kuria realistinius teiginius institucionalistiniu pavidalu\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Mearsheimer kritikuoja Martin argumentus, kad Europos Bendrija (EB) stiprina bendradarbiavim\xc4\x85, b\xc5\xabtent Did\xc5\xbeiosios Britanijos atveju sankcij\xc5\xb3 Argentinai Malvin\xc5\xb3 karo metu atveju, kur buvo galima apsaugoti Europos valstybi\xc5\xb3 bendradarbiavim\xc4\x85, pasitelkiant EB. Mearsheimer teigia, kad Jungtin\xc4\x97s Valstijos n\xc4\x97ra EB nar\xc4\x97, ta\xc4\x8diau JAV sugeb\xc4\x97jo bendradarbiauti su Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Britanija sankcij\xc5\xb3 klausimais, suk\xc5\xabrusios ad hoc aljans\xc4\x85, suk\xc5\xabrus\xc4\xaf poveik\xc4\xaf situacijai: \xe2\x80\x9e\xe2\x80\xa6 \xc5\xa0ie klausimai buvo susieti d\xc4\x97l \xc4\xafprastos praktikos pasaulio politikoje, susik\xc5\xabrusios dar iki atsirandant institucijoms; be to, Britanija ir kitos Europos valstyb\xc4\x97s gal\xc4\x97jo taikyti kitas diplomatines taktikas spr\xc4\x99sti problemai. Nepaisant to, Britanija ir JAV sugeb\xc4\x97jo bendradarbiauti sankcij\xc5\xb3 klausimais, nors ir JAV nebuvo EB nar\xc4\x97\xe2\x80\x9c.'