b'\n_START_ARTICLE_\nKvantinis susiejimas\n_START_PARAGRAPH_\nKvantinis susiejimas (angl. entanglement), taip pat \xc5\xbeinomas, kaip kvantin\xc4\x97 pintis ir kvantinis neatskirtinumas, \xe2\x80\x93 tai fundamentali kvantin\xc4\x97s mechanikos ypatyb\xc4\x97 nusakanti kvantini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 (kvant\xc5\xb3, elektron\xc5\xb3, foton\xc5\xb3, neutrin\xc5\xb3) pozicijos, inercijos momento, s\xc5\xabkio arba poliarizacijos koreliacij\xc4\x85. Pavyzd\xc5\xbeiui, kai viena dalel\xc4\x97 b\xc5\xabna 0 b\xc5\xabsenos, tai kita su ja susieta \xe2\x80\x93 1, o kai pirmoji \xe2\x80\x93 1, antroji \xe2\x80\x93 0. Jei viena dalel\xc4\x97 b\xc5\xabna superpozicijoje, kur tikimyb\xc4\x97 steb\xc4\x97ti jos b\xc5\xabsen\xc4\x85  yra 64%, o  \xe2\x80\x93 36%, tai kita s\xc4\x85veikaujanti dalel\xc4\x97 bus b\xc5\xabsenoje, kur tikimyb\xc4\x97 steb\xc4\x97ti  bus 64%, \xd0\xbe  \xe2\x80\x93 36%. Kitaip tariant, dviej\xc5\xb3 kvanti\xc5\xa1kai susiet\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 sistemos b\xc5\xabsen\xc5\xb3 suma yra lygi vienetui. Eksperimenti\xc5\xa1kai buvo pademonstruota, kad kvantinis susiejimas gali apibr\xc4\x97\xc5\xbeti net molekuli\xc5\xb3 ir ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 deimant\xc5\xb3  savybes.\n_START_SECTION_\nParadoksas\n_START_PARAGRAPH_\nPopuliarusis kvantinio susiejimo paradoksas yra, kad atlikus vienos i\xc5\xa1 susiet\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc4\x85, tai apibr\xc4\x97\xc5\xbeia ir antrosios b\xc5\xabsen\xc4\x85. Nors informacija negali keliauti didesniu, nei \xc5\xa1viesos grei\xc4\x8diu, atlikus kvanti\xc5\xa1kai susietos dalel\xc4\x97s steb\xc4\x97jim\xc4\x85, yra galima i\xc5\xa1 karto su\xc5\xbeinoti informacij\xc4\x85 apie jos antagonist\xc4\x97s b\xc5\xabsen\xc4\x85, nepriklausomai nuo atstumo tarp j\xc5\xb3. Vis d\xc4\x97lto, \xc5\xa1iuo metu priimtinos kvantin\xc4\x97s informacijos teoremos bei reliatyvumo teorijos taisykl\xc4\x97s neleid\xc5\xbeia kvantinio susiejimo b\xc5\xabdu perduoti jokios informacijos.'