b'\n_START_ARTICLE_\nSenegalo socialist\xc5\xb3 partija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurta 1958 m. Leopoldo Sedaro Sengoro iniciatyva, t\xc4\x99s\xc4\x97 1948\xe2\x80\x931956 m. veikusio Senegalo demokratinio bloko darbus. Iki 1976 m. vadinosi Senegalo pa\xc5\xbeangos s\xc4\x85junga._NEWLINE_1960 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 20 d. i\xc5\xa1irus Malio federacijai ir Senegalui pasiskelbus nepriklausoma respublika, \xc5\xa1alies prezidentu iki 1981 m. buvo partijos steig\xc4\x97jas ir lyderis Leopoldas Sengoras. 1964 m. beveik visa dirbama \xc5\xbeem\xc4\x97 buvo nacionalizuota ir perduota kooperatyvams. 1972 m. \xc4\xafvesta bendruomeni\xc5\xb3, vietos ir region\xc5\xb3 savivalda, 1976 m. \xe2\x80\x93 daugiapartin\xc4\x97 sistema, nuo 1978 m. \xe2\x80\x93 proporcin\xc4\x97 rinkim\xc5\xb3 sistema._NEWLINE_1968 ir 1973 m. parlamento rinkimuose visas vietas \xc5\xa1alies parlamente u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 PSS nariai. 1978 m. 100 viet\xc5\xb3 parlamente jau 17 nari\xc5\xb3 tur\xc4\x97jo ir Senegalo demokrat\xc5\xb3 partija (PDS)._NEWLINE_1981 m. Senegalo prezidentu i\xc5\xa1rinktas Abdu Diufas. Jis prat\xc4\x99s\xc4\x97 \xc5\xa1alies demokratizavimo proces\xc4\x85. \xc5\xa0alyje sustipr\xc4\x97jo ir kitos politin\xc4\x97s srov\xc4\x97s. 1983 m. rinkimuose 120 viet\xc5\xb3 parlamente 1 viet\xc4\x85 laim\xc4\x97jo Nacionalinis demokratinis jud\xc4\x97jimas. Tiesa, Demokrat\xc5\xb3 suma\xc5\xbe\xc4\x97jo iki 8. 1993 m. parlamente jau buvo atstovaujamos 6 partijos, o 1998 m., parlament\xc4\x85 i\xc5\xa1pl\xc4\x97tus iki 140 nari\xc5\xb3, jame jau buvo 11 partij\xc5\xb3 atstovai._NEWLINE_2000 m., siekdamas suteikti galimyb\xc4\x99 dalyvauti \xc5\xa1alies valdyme ir kitoms partijoms, Abdu Diufas nebek\xc4\x97l\xc4\x97 savo kandidat\xc5\xabros. Prezidentu buvo i\xc5\xa1rinktas liberalios Senegalo demokratin\xc4\x97s partijos kandidatas Abdulaja Vadas. 2001 m. socialistai, laim\xc4\x97j\xc4\x99 tik 10 viet\xc5\xb3 i\xc5\xa1 120, liberalams u\xc5\xbeleido daugum\xc4\x85 ir \xc5\xa1alies parlamente.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nPartijoje 1990 m. buvo 500 000, 2004 m. \xe2\x80\x93 1,2 mln nari\xc5\xb3. PSS glaud\xc5\xbeiai susijusi su Nacionaline dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 federacija. Veikia moter\xc5\xb3 ir jaunimo organizacijos, turi auk\xc5\xa1t\xc4\x85j\xc4\x85 partin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85 ir 8 regioninius skyrius. 1996 m. restrukt\xc5\xabrizavus partij\xc4\x85 \xc4\xafkurti 10 reginini\xc5\xb3 Centro komitet\xc5\xb3. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias organas \xe2\x80\x93 suva\xc5\xbeiavimas, renkantis Nacionalin\xc4\x99 taryb\xc4\x85, Politin\xc4\xaf biur\xc4\x85 ir Sekretoriat\xc4\x85._NEWLINE_Oficialus spaudos organas \xe2\x80\x93 laikra\xc5\xa1tis \xe2\x80\x9eUnit\xc3\xa9 africaine\xe2\x80\x9c (Afrikos vienyb\xc4\x97). Partijos ideologinis kredo \xe2\x80\x93 afrikieti\xc5\xa1kas socializmas. 1981 m. viena i\xc5\xa1 Afrikos socialdemokrat\xc5\xb3 internacionalo steig\xc4\x97j\xc5\xb3. Socialist\xc5\xb3 Internacionalo nar\xc4\x97 nuo 1976 m.'