b'\n_START_ARTICLE_\nGazprom\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1989 metais i\xc5\xa1 Rusijos duj\xc5\xb3 ministerijos buvo sukurta \xc4\xafmon\xc4\x97 Gazprom. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 nor\xc4\x97ta Gazprom\xc4\x85 padaryti bendra Rusijos, Ukrainos ir Baltarusijos \xc4\xafmone, kur visos \xc5\xa1ios \xc5\xa1alys tur\xc4\x97t\xc5\xb3 akcij\xc5\xb3 dalis, ta\xc4\x8diau 1992 metais \xc5\xa1is planas buvo atmestas. 1994 metais kompanija buvo privatizuota, ta\xc4\x8diau valstyb\xc4\x97 pasiliko 40 procent\xc5\xb3 \xc4\xafmon\xc4\x97s akcij\xc5\xb3. Tuo metu Gazpromui vadovavo dabartinis Rusijos ambasadorius Ukrainoje ir buv\xc4\x99s Rusijos premjeras Viktoras \xc4\x8cernomyrdinas. Jis su koncernu buvo nuo pat jos \xc4\xafk\xc5\xabrimo ir po privatizavimo. Privatizacija truko nuo 1994 iki 1997 met\xc5\xb3. I\xc5\xa1 Gazpromo vadovo pareig\xc5\xb3 Viktoras \xc4\x8cernomyrdinas buvo atleistas 1998 m._NEWLINE_Boriso Jelcino valdymo metais Gazpromas da\xc5\xbenai finansuodavo milijoninius Rusijos skolinius \xc4\xafsipareigojimus, ta\xc4\x8diau mainais u\xc5\xbe tai tapdavo vis ma\xc5\xbeiau priklausomas nuo valstyb\xc4\x97s kontrol\xc4\x97s. 1996 met\xc5\xb3 prezidento rinkimuose kartu su Rusijos oligarchais Gazpromas prisid\xc4\x97jo paremdamas Boris\xc4\x85 Jelcin\xc4\x85, nes nenor\xc4\x97jo, kad laim\xc4\x97t\xc5\xb3 komunist\xc5\xb3 partijos kandidatas Genadijus Ziuganovas. \xc4\xae vald\xc5\xbei\xc4\x85 at\xc4\x97jus Vladimirui Putinui Gazpromo nepriklausomyb\xc4\x97 nuo valstyb\xc4\x97s susilpn\xc4\x97jo. I\xc5\xa1 Gazprom vadovo pareig\xc5\xb3 buvo atleistas Remas Viachirevas, kuris savo valdymo metais, \xc5\xbeurnalo "Forbes" duomenimis, buvo \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf 250 turtingiausi\xc5\xb3 pasaulio \xc5\xbemoni\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85. Did\xc5\xbeioji dalis Remo Viachirevo turto buvo Gazpromo akcijos. Ta\xc4\x8diau at\xc4\x97jus Putinui Remas Viachirevas akcijas pardav\xc4\x97 keliasde\xc5\xa1imt kart\xc5\xb3 \xc5\xbeemesne nei rinkos kaina. Po Putino tapimo prezidentu atleisti buvo ir daugelis kit\xc5\xb3 ilgame\xc4\x8di\xc5\xb3 Gazpromo vadov\xc5\xb3. \xc4\xae auk\xc5\xa1\xc4\x8diausius \xc4\xafmon\xc4\x97s postus ir direktori\xc5\xb3 taryb\xc4\x85 buvo paskirti tuometiniam Rusijos prezidentui Vladimirui Putinui lojal\xc5\xabs vadovai._NEWLINE_2001 m. Gazpromo direktori\xc5\xb3 tarybos pirmininku buvo i\xc5\xa1rinktas dabartinis Rusijos prezidentas Dmitrijus Medvedevas. 2002 metais jis buvo perrinktas antr\xc4\x85 kart\xc4\x85. 2001 m. vadovaujant Dmitrijui Medvedevui, Gazpromas per\xc4\x97m\xc4\x97 Vladimirui Gusinskiui priklausant\xc4\xaf \xe2\x80\x9eMedia Most\xe2\x80\x9c holding\xc4\x85, o kartu ir jam priklausant\xc4\xaf vienintel\xc4\xaf tuomet buvus\xc4\xaf nepriklausom\xc4\x85 Rusijos kanal\xc4\x85 NTV. 25\xc2\xa0% \xe2\x80\x9eMedia Most\xe2\x80\x9c holdingo akcij\xc5\xb3 buvo pervesta Gazprom media. 2005 m. Gazprom media \xc4\xafsigijo vien\xc4\x85 did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 Rusijos dienra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Izvestia.\n_START_SECTION_\nPl\xc4\x97tra\n_START_PARAGRAPH_\nGazprom ketina eksportuoti dujas \xc4\xaf Vakar\xc5\xb3 Europos valstybes Baltijos j\xc5\xabros dugnu dujotiekiu Nord Stream. Jis tur\xc4\x97t\xc5\xb3 sujungti Rusij\xc4\x85 ir Vokietij\xc4\x85, o i\xc5\xa1 Vokietijos Rusijos dujos tur\xc4\x97t\xc5\xb3 pasiekti Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 Britanij\xc4\x85 ir kitas Europos valstybes. Nord Stream dujotiekiui nepritaria Baltijos valstyb\xc4\x97s d\xc4\x97l galimo Baltijos j\xc5\xabros u\xc5\xbeter\xc5\xa1imo. Manoma, kad Baltijos j\xc5\xabroje gali b\xc5\xabti nuskendusi\xc5\xb3 ginkl\xc5\xb3 liekan\xc5\xb3 - min\xc5\xb3, chemini\xc5\xb3 atliek\xc5\xb3 ir toksini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 - nuo Antrojo Pasaulinio karo. Dujotiekiui "Nord Stream" Baltijos valstyb\xc4\x97s nepritaria dar ir tod\xc4\x97l, kad Rusijos ir Vokietijos dujotiekio tiekimas ne per Lietuv\xc4\x85, Latvij\xc4\x85 ir Estij\xc4\x85 sausuma, o Baltijos j\xc5\xabros dugnu yra traktuojamas kaip siekis Baltijos valstybes padaryti labiau priklausomas nuo Rusijos tiekiam\xc5\xb3 duj\xc5\xb3._NEWLINE_Kitas stambus Gazprom projektas yra planuojamas Juodosios j\xc5\xabros dugnu nuo Rusijos pakrant\xc4\x97s iki Bulgarijos - South Stream . South Stream \xe2\x80\x93 dujotiekis, kuris tur\xc4\x97t\xc5\xb3 sujungti Rusij\xc4\x85 ir Italij\xc4\x85 su Austrija. Apie planus tiesti South Stream buvo prane\xc5\xa1ta 2007 met\xc5\xb3 bir\xc5\xbeelio m\xc4\x97nes\xc4\xaf, kai Gazpromo ir Italijos ENI energetikos \xc4\xafmoni\xc5\xb3 vadovai pasira\xc5\xa1\xc4\x97 susitarim\xc4\x85 Romoje. V\xc4\x97liau prie projekto prisijung\xc4\x97 Bulgarija, Serbija, Vengrija ir Graikija. 900 km Juodosios j\xc5\xabros dugnu besit\xc4\x99siantis projektas tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti prad\xc4\x97tas tiesti nuo ma\xc5\xbeo Rusijos miestelio Dzhubga ir driektis iki Bulgarijos miesto Varnos. I\xc5\xa1 Bulgarijos per Graikij\xc4\x85, o i\xc5\xa1 ten Jonijos j\xc5\xabros dugnu \xc4\xaf piet\xc5\xb3 Italij\xc4\x85. Kita dujotiekio at\xc5\xa1aka i\xc5\xa1 Varnos tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti nutiesta \xc4\xaf Serbij\xc4\x85 ir Vengrij\xc4\x85, o i\xc5\xa1 ten pasiekti Austrij\xc4\x85. Tikimasi, kad dujotiekis South Stream bus baigtas 2015 metais ir i\xc5\xa1 kainuos nuo 19 iki 24 bilijon\xc5\xb3 JAV doleri\xc5\xb3. Dujotiekis South Stream tur\xc4\x97t\xc5\xb3 pakeisti dal\xc4\xaf duj\xc5\xb3, tiekiam\xc5\xb3 Europos valstyb\xc4\x97ms per Ukrainos teritorij\xc4\x85._NEWLINE_Dar vienas Rusijos planuojamas dujotiekis yra Blue Stream, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1\xc4\xaf dujotiek\xc4\xaf gali pakeisti ar bent jau suma\xc5\xbeinti South Stream, nes i\xc5\xa1 Bulgarijos Gazpromo vamzdynai gali b\xc5\xabti nutiesti \xc4\xaf kaimynin\xc4\x99 Turkij\xc4\x85._NEWLINE_Ateityje Rusija planuoja tiekti suskystintas dujas ir \xc4\xaf Jungtines Amerikos Valstijas.\n_START_SECTION_\nGazpromo miestas\n_START_PARAGRAPH_\n2005 metais buvo nuspr\xc4\x99sta Sankt Peterburge pastatyti Gazpromo miest\xc4\x85 su 396 metr\xc5\xb3 auk\xc5\xa1\xc4\x8dio dangorai\xc5\xbeiu. V\xc4\x97liau \xc5\xbeadamas statyti Gazpromo miestas (Gazprom city) buvo pervadintas \xc4\xaf Okhtos centr\xc4\x85 (Okhta Centre). 2007 metais tarptautin\xc4\x97 organizacija World Monument Fund \xc4\xafsp\xc4\x97jo, kad pasta\xc4\x8dius Gazpromo pramon\xc4\x97s miest\xc4\x85 su dangorai\xc5\xbeiu bus pa\xc5\xbeeistas unikalus ir \xc4\xaf UNESCO paveld\xc4\x85 \xc4\xaftrauktas Sankt Peterburgo miestas. Nors Sankt Peterburgo inteligentai ir prie\xc5\xa1inasi sumanymui statyti Gazpromo miest\xc4\x85 Sankt Peterburgo centre, kuriame u\xc5\xbedrausta statyti auk\xc5\xa1tesnius nei 48 metr\xc5\xb3 auk\xc5\xa1\xc4\x8dio pastatus, Gazpromo tai neatbaido. Statybos darbus Gazpromo mieste ketinama pabaigti iki 2016 met\xc5\xb3. Viso Gazpromo miesto vert\xc4\x97 tur\xc4\x97t\xc5\xb3 siekti apie 2 mlrd. doleri\xc5\xb3. 51 procent\xc4\x85 projekto vert\xc4\x97s tur\xc4\x97t\xc5\xb3 finansuoti Gazpromas, o likusius 49 procentus - pats miestas. D\xc4\x97l finansin\xc4\x97s kriz\xc4\x97s Sankt Peterburgo gubernator\xc4\x97 Valentina Matviyenko nusprend\xc4\x97 atid\xc4\x97ti miesto statyb\xc4\x85 2009 metams.\n_START_SECTION_\nKonfliktai su Ukraina\n_START_PARAGRAPH_\n2006 m., 2008 m. ir 2009 met\xc5\xb3 prad\xc5\xbeioje koncernas Gazprom Rusijos vald\xc5\xbeios sprendimu buvo nutrauk\xc4\x99s duj\xc5\xb3 tiekim\xc4\x85 Ukrainai. Gin\xc4\x8dai tarp abiej\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 kildavo tod\xc4\x97l, kad jos nesusitardavo d\xc4\x97l duj\xc5\xb3 kainos; per Ukrain\xc4\x85 eina Gazpromo vamzdynai \xc4\xaf kitas, Vakar\xc5\xb3 ir Vidurio Europos valstybes, tod\xc4\x97l Ukraina teigdavo, kad ji turi Gazpromui mok\xc4\x97ti ma\xc5\xbeiau nei kitos valstyb\xc4\x97s d\xc4\x97l pernelyg ma\xc5\xbeo tranzito mokes\xc4\x8dio, kur\xc4\xaf moka Rusija. Ta\xc4\x8diau pasak Gazpromo vadov\xc5\xb3 ir Rusijos vald\xc5\xbeios, Ukraina moka perpus ma\xc5\xbeesn\xc4\x99 kain\xc4\x85 nei kitos Europos valstyb\xc4\x97s. Rusija Ukrainai kain\xc4\x85 u\xc5\xbe dujas prad\xc4\x97jo kelti po Oran\xc5\xbein\xc4\x97s revoliucijos, kai Ukrainos prezidentu tapo ne Rusijos remiamas Viktoras Janukovi\xc4\x8dius, o provakarieti\xc5\xa1kas Viktoras Ju\xc5\xa1\xc4\x8denka. 2009 met\xc5\xb3 konfliktas kilo d\xc4\x97l to, kad Rusija apkaltino Ukrain\xc4\x85 duj\xc5\xb3, skirtu kitoms Europos valstyb\xc4\x97ms, vagyste. Ukraina tokius parei\xc5\xa1kimus atkakliai neig\xc4\x97 ir tikino, jog Gazpromas ir Rusija nori pavaizduoti Ukrain\xc4\x85 kaip nepatikim\xc4\x85 tranzito partner\xc4\x99. Kai 2009 met\xc5\xb3 sausio m\xc4\x97nes\xc4\xaf Rusija nutrauk\xc4\x97 duj\xc5\xb3 tiekim\xc4\x85 Ukrainai ir kitoms tranzitin\xc4\x97ms valstyb\xc4\x97ms, duj\xc5\xb3 neteko Slovakija, Vengrija ir Bulgarija. Duj\xc5\xb3 stygi\xc5\xb3 pajuto ir did\xc5\xbeiosios Europos valstyb\xc4\x97s._NEWLINE_Galiausiai, po ilg\xc5\xb3 deryb\xc5\xb3 tarp Rusijos ir Ukrainos buvo pasira\xc5\xa1yta 10 met\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 tiekimo sutartis. Ta\xc4\x8diau politologai abejoja ar jos bus laikomasi. Kai kurie vakar\xc5\xb3 ap\xc5\xbevalgininkai duj\xc5\xb3 tiekimo nutraukim\xc4\x85 vertina kaip Rusijos politin\xc4\x97s galios demonstravim\xc4\x85 naudojant gamtinius i\xc5\xa1teklius \xe2\x80\x93 dujas. Europos S\xc4\x85jungos valstyb\xc4\x97s parei\xc5\xa1k\xc4\x97 nepasitenkinim\xc4\x85 tokiu Rusijos sprendimu._NEWLINE_Vakar\xc5\xb3 \xc5\xbeurnalistai, politikos ap\xc5\xbevalgininkai ir kai kurie Rusijos opozicijos lyderiai kritikuoja Putino re\xc5\xbeim\xc4\x85 ir duj\xc5\xb3 naudojim\xc4\x85 politinei galiai demostruoti. Pasak Brit\xc5\xb3 \xc5\xbeurnalisto Edward Lucas, vieno geriausi\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3 ir Vidurio Europos ap\xc5\xbevalginink\xc5\xb3, Kremlius siekia sukliudyti Europos \xc5\xa1alims didinti apr\xc5\xabpinimo energija \xc5\xa1altini\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x99 ir nori \xc4\xafgyti tiekimo tinkl\xc4\x85 - paskirstymo ir saugojimo paj\xc4\x97gumus - Vakar\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97se. Pasak E. Lucas, V. Putinas dar savo disertacijoje ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad Rusijos gamtos i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 valdymas yra pernelyg svarbus, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 paliktas privataus verslo rankose. Tai, pasak ap\xc5\xbevalgininko, parodo, kod\xc4\x97l Rusijos vald\xc5\xbeiai tokie svarb\xc5\xabs interesai Gazprome. Ta\xc4\x8diau Vakar\xc5\xb3 ap\xc5\xbevalgininkai ir politologai kritikuoja ne tik Gazprom\xc4\x85 d\xc4\x97l \xc5\xa1anta\xc5\xbeo dujomis, bet ir pa\xc4\x8dius ES politikus d\xc4\x97l nuolaid\xc5\xbeiavimo Rusijai ir nesugeb\xc4\x97jimo b\xc5\xabti vieningiems.\n_START_SECTION_\nDuj\xc5\xb3 monopolinink\xc4\x97 Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvai i\xc5\xa1sivaduoti i\xc5\xa1 dujas iki \xc5\xa1iol tiekusios monopolinink\xc4\x97s Gazprom gniau\xc5\xbet\xc5\xb3 buvo planuojama 2014 m., \xc4\xafgyvendinus Klaip\xc4\x97dos suskystint\xc5\xb3 gamtini\xc5\xb3 duj\xc5\xb3 terminalo projekt\xc4\x85 ir pri\xc5\xa1vartavus Klaip\xc4\x97dos uoste Lietuvos energetin\xc4\x97s nepriklausomyb\xc4\x97s simbol\xc4\xaf SGD laiv\xc4\x85\xe2\x80\x93saugykl\xc4\x85 \xe2\x80\x9eIndependence\xe2\x80\x9c.'