b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xbcrgen Habermas\n_START_PARAGRAPH_\nJurgenas Habermasas (vok. J\xc3\xbcrgen Habermas, g. 1929 m. bir\xc5\xbeelio 18 d. Diuseldorfe) \xe2\x80\x93 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 filosofas ir sociologas, neomarksistin\xc4\x97s Frankfurto mokyklos atstovas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nJ. Habermasas gim\xc4\x97 viduriniosios klas\xc4\x97s \xc5\xa1eimoje. Nuo 1949 m. iki 1954 m. studijavo filosofij\xc4\x85, istorij\xc4\x85, psichologij\xc4\x85, vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 literat\xc5\xabr\xc4\x85 ir ekonomik\xc4\x85 Giotingene, Ci\xc5\xabriche ir Bonoje._NEWLINE_Svarbi\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 Habermasui padar\xc4\x97 jaun\xc5\xb3j\xc5\xb3 hegelink\xc5\xb3, o ypa\xc4\x8d jaunojo Marxo veikalai bei G. Lukasco Istorija ir klasin\xc4\x97 s\xc4\x85mon\xc4\x97. Tad nors ir priklausydamas pasiturin\xc4\x8diai viduriniajai klasei, Habermasas savo pa\xc5\xbei\xc5\xabromis vis d\xc4\x97lto krypo \xc4\xaf kair\xc4\x99. B\xc5\xabdamas dvide\xc5\xa1imt vieneri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 jau \xc4\x97m\xc4\x97 spausdinti straipsnius filosofijos ir sociologijos temomis. 1955\xe2\x80\x931959 m. \xc4\x97jo T. Adorno asistento pareigas Socialini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 institute. Perimdamas ir t\xc4\x99sdamas kritin\xc4\x97s teorijos tradicijas, Habermasas kartu i\xc5\xa1liko intelektualiai nepriklausomas ir gana kriti\xc5\xa1kas Frankfurto mokyklos ir atskir\xc5\xb3 jos atstov\xc5\xb3 pl\xc4\x97tojamos koncepcijos nenuoseklumui._NEWLINE_1957 m. Habermaso straipsnis D\xc4\x97l filosofin\xc4\x97s polemikos apie Marx\xc4\x85 ir marksizm\xc4\x85 radikaliai suprie\xc5\xa1ino j\xc4\xaf su Instituto lyderiu Maxu Horkheimeriu. Habermaso teiginiai apie tai, kad filosofijos autonomija tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti pakeista praktine istorijos filosofija, kurios tikslas \xe2\x80\x93 pakeisti istorijos filosofijai kritin\xc4\x99 ar praktin\xc4\x99 veikl\xc4\x85, Horkheimerio po\xc5\xbei\xc5\xabriu, buvo parank\xc5\xabs diktat\xc5\xabrai ir griov\xc4\x97 paskutinius civilizacijos liku\xc4\x8dius. Netrukus Horkheimeris sudar\xc4\x97 Habermasui nepalankias darbo s\xc4\x85lygas ir pastarasis buvo priverstas atsistatydinti._NEWLINE_1961 m. Marburge apgyn\xc4\x97 habilitacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eStrukt\xc5\xabrinis visuomen\xc4\x97s kitimas\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Nuo 1961 m. Habermasas dirbo filosofijos ir sociologijos profesoriumi Heidelbergo bei Frankfurto universitetuose su de\xc5\xa1imties met\xc5\xb3 pertr\xc5\xabkiu (1971\xe2\x80\x931981), kai jis \xc5\xa0tarnbergo Maxo Plancko institute vadovavo \xc5\xa0iuolaikinio mokslinio-techninio pasaulio gyvenimo s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 tyrimams. Habermasas \xe2\x80\x93 ypa\xc4\x8d produktyvus mokslininkas, para\xc5\xa1\xc4\x99s daugyb\xc4\x99 straipsni\xc5\xb3 bei knyg\xc5\xb3 socialin\xc4\x97s filosofijos ir sociologijos temomis._NEWLINE_J. Habermasas daugiausia r\xc4\x97m\xc4\x97si L. Vittgen\xc5\xa1teino kalbos \xc5\xbeaidim\xc5\xb3 teorija, H\xc4\x97gelio moral\xc4\x97s koncepcijos pagrind\xc4\x85 sudaran\xc4\x8diu \xe2\x80\x9etarpusavio pripa\xc5\xbeinimo\xe2\x80\x9c principu, H. Gadamerio hermeneutika.\n_START_SECTION_\nEtika\n_START_PARAGRAPH_\nHabermasas savo darbuose i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo Diskurso Etikos teorij\xc4\x85. Jo moral\xc4\x97s teorijai didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 padar\xc4\x97 I. Kanto moral\xc4\x97s teorija. Ta\xc4\x8diau kitaip negu I. Kantas, Habermasas atsisako monologi\xc5\xa1ko po\xc5\xbei\xc5\xabrio \xc4\xaf moral\xc4\x99 ir bando etik\xc4\x85 i\xc5\xa1kelti \xc4\xaf komunikacij\xc4\x85. Moralinis \xc5\xbei\xc5\xabros ta\xc5\xa1kas \xc4\xafmanomas tik dalyvaujant realiame diskurse kartu su kitais, kuriems \xc4\xaftak\xc4\x85 daro nagrin\xc4\x97jamas klausimas.'