b'\n_START_ARTICLE_\nWilhelm Conrad R\xc3\xb6ntgen\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelmas Konradas Rentgenas buvo vienturtis s\xc5\xabnus pasiturin\xc4\x8di\xc5\xb3 gelumb\xc4\x97s gamintoj\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Vilhelmo t\xc4\x97vas Frydrichas Konradas Rentgenas (Friedrich Conrad R\xc3\xb6ntgen) buvo kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 amatinink\xc5\xb3 ir pirkli\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s. Jo motina \xc5\xa0arlot\xc4\x97 Frovein (Charlotte Frowein), gimusi taip pat Lenepe, buvo persik\xc4\x97lusi \xc4\xaf Amsterdam\xc4\x85, kur jos \xc5\xa1eima tapo turtingais pirkliais. _NEWLINE_1848 m. revoliucijos ir politinis sujudimas nul\xc4\x97m\xc4\x97 tai, kad Rentgen\xc5\xb3 \xc5\xa1eima prarado Vokietijos pilietyb\xc4\x99 ir nusprend\xc4\x97 persikelti gyventi \xc4\xaf Apeldorno miest\xc4\x85 vidurio ryt\xc5\xb3 Nyderlanduose. B\xc5\xabtent ten Vilhelmas praleido did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf savo vaikyst\xc4\x97s. _NEWLINE_Pradin\xc4\xaf ir vidurin\xc4\xaf i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85 Vilhelmas Konradas Rentgenas \xc4\xafgijo priva\xc4\x8diame Martino Hermano van Dorno institute Apeldorne. B\xc5\xabsimasis mokslininkas, besilavindamas \xc5\xa1ioje \xc4\xafstaigoje, ypating\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 gabum\xc5\xb3 nepademonstravo. Ta\xc4\x8diau jis buvo i\xc5\xa1radingas ir nuo pat vaikyst\xc4\x97s m\xc4\x97go konstruoti mechaninius prietaisus. _NEWLINE_B\xc5\xabdamas septyniolikos, Vilhelmas Konradas Rentgenas \xc4\x97m\xc4\x97 lankyti Utrechto technikos mokykl\xc4\x85, ta\xc4\x8diau jos nebaig\xc4\x97, nes buvo neteisingai apkaltintas mokytojo karikat\xc5\xabros nupie\xc5\xa1imu. B\xc5\xabsimojo mokslininko ateitis tuo metu neatrod\xc4\x97 \xc5\xa1viesi. Pa\xc5\xa1alintas i\xc5\xa1 mokyklos ir nelaik\xc4\x99s baigiam\xc5\xb3j\xc5\xb3 egzamin\xc5\xb3, jis negal\xc4\x97jo b\xc5\xabti priimtas \xc4\xaf Utrechto universitet\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau lank\xc4\x97 analiz\xc4\x97s, fizikos, chemijos, botanikos ir zoologijos paskaitas \xc5\xa1ioje \xc4\xafstaigoje neoficialiai._NEWLINE_Vilhelmas Rentgenas su\xc5\xbeinoj\xc4\x99s i\xc5\xa1 vieno draugo apie liberali\xc4\x85 Ciuricho federalinio politechnikos instituto student\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimo politik\xc4\x85, 1865 metais i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf \xc5\xa0veicarij\xc4\x85 ir i\xc5\xa1laik\xc4\x97 stojamuosius egzaminus. \xc4\x96m\xc4\x99s studijuoti ma\xc5\xa1in\xc5\xb3 gamyb\xc4\x85, jis buvo supa\xc5\xbeindintas su matematika, mechanika, brai\xc5\xbeyba, technologijomis, hidrologija bei termodinamika. Po trej\xc5\xb3 met\xc5\xb3 jaunasis mokslininkas \xc4\xafgijo mechanin\xc4\x97s in\xc5\xbeinerijos diplom\xc4\x85._NEWLINE_Studijuojant Ciuriche, Vilhelmui Konradui Rentgenui daug \xc4\xaftakos tur\xc4\x97jo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 fiziko ir matematiko Rudolfo Klausijaus (Rudolf Clausius) paskaitos bei darbas laboratorijoje su fiziku Augustu Kundtu (August Kundt). B\xc5\xabtent pastarasis mokslininkas pasi\xc5\xabl\xc4\x97 Rentgenui pereiti i\xc5\xa1 in\xc5\xbeinerijos \xc4\xaf fizikos srit\xc4\xaf. 1869 m. Ciuricho universitete apsigyn\xc4\x97 fizikos daktaro disertacij\xc4\x85 bei tapo Kundto asistentu._NEWLINE_Mokslininkas \xc5\xa1e\xc5\xa1erius metus praleido \xc5\xa0veicarijoje. \xc5\xa0iuo laikotarpiu jis susi\xc5\xbead\xc4\x97jo su savo gyvenimo meile Ana Berta Liudvik (Anna Bertha Ludwig), vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytojo Oto Liudviko (Otto Ludwig) dukter\xc4\x97\xc4\x8dia, su kuria v\xc4\x97liau susituok\xc4\x97. Vestuv\xc4\x97s \xc4\xafvyko 1872 m. prad\xc5\xbeioje. Beveik 50 met\xc5\xb3 kartu gyvenusi pora savo vaik\xc5\xb3 nesusilauk\xc4\x97, ta\xc4\x8diau \xc4\xafsivaikino Anos dukter\xc4\x97\xc4\x8di\xc4\x85. _NEWLINE_Kuomet Ci\xc5\xabricho universiteto fizikos profesoriui Augustui Kundtui buvo pasi\xc5\xablytas darbas Viurcburgo universitete, kartu su \xc5\xa1iuo mokslininku atvyko ir jo asistentu tuo metu buv\xc4\x99s Vilhelmas Konradas Rentgenas. Dar po keleri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 kolegos persikraust\xc4\x97 \xc4\xaf Strasb\xc5\xabr\xc4\x85. Nuo tada artimiausius keliolika met\xc5\xb3 Rentgenas dirbo daugelyje \xc4\xafvairi\xc5\xb3 universitet\xc5\xb3 ir pama\xc5\xbe\xc4\x97l \xc4\xafgijo puikaus mokslininko reputacij\xc4\x85. Antrojoje XIX am\xc5\xbeiaus a\xc5\xa1tuntojo de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio pus\xc4\x97je mokslininkas dirbo Strasb\xc5\xabro auk\xc5\xa1tojoje mokykloje, paskui, nuo 1879 iki 1888 met\xc5\xb3 buvo Gyseno universiteto profesorius. 1888 metais Vilhelmas Rentgenas sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Viurcburgo universitet\xc4\x85, kuriame jam buvo suteiktos Fizikos instituto direktoriaus pareigos bei fizikos profesoriaus titulas. Pra\xc4\x97jus dar \xc5\xa1e\xc5\xa1eriems metams, \xc5\xa1is mokslininkas tapo Viurcburgo universiteto rektoriumi. Am\xc5\xbei\xc5\xb3 sand\xc5\xabroje Rentgenas atkeliavo \xc4\xaf Miuncheno universitet\xc4\x85, su kuriuo ir susiejo savo vis\xc4\x85 likusi\xc4\x85 karjer\xc4\x85. 1900 m. tapo \xc5\xa1io universiteto direktoriumi.'