b'\n_START_ARTICLE_\nOperacin\xc4\x97 sistema\n_START_SECTION_\nUNIX fail\xc5\xb3 sistemos\n_START_PARAGRAPH_\nNorint naudoti fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 UNIX OS, j\xc4\x85 reikia primontuoti prie hierarchinio med\xc5\xbeio. \xc5\xa0aknin\xc4\x97 fail\xc5\xb3 sistema bus vadinama t\xc4\x97vu ir i\xc5\xa1 jos bus paveldima informacija. \xc5\xa0ie duomenys ar procesai, kurie yra paveldimi, yra tik \xc5\xa1aknin\xc4\x97s fail\xc5\xb3 sistemos kopija._NEWLINE_Kiekvienas procesas gali sukurti daug \xe2\x80\x9evaiko proces\xc5\xb3\xe2\x80\x9c, bet jie visi tur\xc4\x97s tas pa\xc4\x8dias fail\xc5\xb3 sistemas; jeigu \xe2\x80\x9eduomenys neturi t\xc4\x97v\xc5\xb3\xe2\x80\x9c, tai rei\xc5\xa1kia, kad jie yra pradiniai branduolyje. Kai kuriose sistemose, \xc4\xafskaitant Unix sistem\xc4\x85 toki\xc4\x85 kaip Linux, pirmieji procesai (vadinami pirminio paleidimo) prad\xc4\x97ti  branduolyje ne paleidimo metu ir yra nenutraukiami. (\xc5\xber. \xe2\x80\x9eLinux\xe2\x80\x9c paleisties procesas); kitos fail\xc5\xb3 sistemos procesus gali vykdyti vartotojo aplinkoje. Jei viena fail\xc5\xb3 sistema, esanti \xc5\xa1aknin\xc4\x97, lyginant su kita "mir\xc5\xa1ta", pastaroji, buvusi jo vaiku, tampa \xc5\xa1aknine ir perima procesus bei duomenis.\n_START_SECTION_\nPertraukimai\n_START_PARAGRAPH_\nPertraukimai yra svarbus aspektas operacin\xc4\x97je sistemoje, tai yra veiksmingas b\xc5\xabdas operacinei sistemai bendrauti su aplinka. Alternatyva - leisti operacinei sistemai \xe2\x80\x9esteb\xc4\x97ti\xe2\x80\x9c (angl. watch), tai galima rasti senesn\xc4\x97se sistemose su labai ma\xc5\xbea laikinosios informacijos saugykla (50-60 bait\xc5\xb3), ta\xc4\x8diau tai gana ne\xc4\xafprasta modernioms sistemoms su didel\xc4\x97mis laikinosiomis informacijos saugyklomis. Pertraukim\xc4\x85 tiesiogiai palaiko dauguma \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3 procesori\xc5\xb3. Pertraukimai teikiami kompiuteriams su automatiniu vietos taupymu kontekst\xc5\xb3 registre, reaguojant \xc4\xaf \xc4\xafvykius vykdomas specialus kodas._NEWLINE_Net ir papras\xc4\x8diausi\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 technin\xc4\x97 \xc4\xafranga dirba su pertraukimais. Kai nutraukiamas vykdomos programos veiksmas, kompiuterio technin\xc4\x97 \xc4\xafranga automati\xc5\xa1kai sustabdo veikian\xc4\x8di\xc4\x85 program\xc4\x85, i\xc5\xa1saugo joje esan\xc4\x8di\xc4\x85 informacij\xc4\x85 ir vykdomas pertraukimo apdorojimo kodas. Moderniose operacin\xc4\x97se sistemose pertraukim\xc4\x85 apdoroja operacin\xc4\x97s sistemos branduolys. Pertraukimai gali ateiti i\xc5\xa1 bet kokios kompiuterio technin\xc4\x97s \xc4\xafrangos ar paleistos programos. Kai technin\xc4\x97 \xc4\xafranga \xc4\xafjungia pertraukim\xc4\x85, operacin\xc4\x97s sistemos branduolys nusprend\xc5\xbeia, kaip elgtis tokiu atveju, paprastai yra vykdomas duomen\xc5\xb3 apdorojimo kodas. Kodas priklauso nuo nutraukimo. Technin\xc4\x97s \xc4\xafrangos procesorius paleid\xc5\xbeia i\xc5\xa1 naujo u\xc5\xbeduot\xc4\xaf, kuri gali b\xc5\xabti viena i\xc5\xa1 operacin\xc4\x97s sistemos branduolio dali\xc5\xb3, kita programa arba abiej\xc5\xb3. Tada \xc4\xafvairiais b\xc5\xabdais \xc4\xafrengini\xc5\xb3 tvarkykl\xc4\x97 (angl. driver) perduoda informacij\xc4\x85 programai. Programa taip pat gali sukelti operacin\xc4\x97s sistemos perkrovim\xc4\x85. Jei programa nori naudotis technine \xc4\xafranga, pavyzd\xc5\xbeiui, ji gali perkrauti operacin\xc4\x97s sistemos branduol\xc4\xaf. Po pertraukimo kontrol\xc4\x97 turi b\xc5\xabti gr\xc4\x85\xc5\xbeinta branduoliui. Branduolys gali pakartoti proces\xc4\x85. Jei programa turi papildom\xc5\xb3 resurs\xc5\xb3, pavyzd\xc5\xbeiui, atminties, ji bus atiduota branduolio resursams.\n_START_SECTION_\nApsaugos aplinka ir pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97tojo aplinka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuolaikiniai procesoriai palaiko du darbo re\xc5\xbeimus. D\xc4\x97l to procesoriai naudoja dvi aplinkas: apsaugot\xc4\x85 re\xc5\xbeim\xc4\x85 ir pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97tojo aplink\xc4\x85, kurios leid\xc5\xbeia tam tikroms centrinio procesoriaus funkcijoms b\xc5\xabti kontroliuojamoms ir paveiktoms tiktai operacin\xc4\x97s sistemos branduolio. \xc4\x8cia apsaugos aplinka (apsaugotas re\xc5\xbeimas) nesiun\xc4\x8dia specialiai \xc4\xaf 80286 (Intel x86 16 bit\xc5\xb3 mikroprocesorius) centrinio procesoriaus ypatyb\xc4\x99, nors apsaugos aplinka yra labai pana\xc5\xa1i \xc4\xaf tai. CPU gal\xc4\x97t\xc5\xb3 tur\xc4\x97ti kitas aplinkas, pana\xc5\xa1ias \xc4\xaf 80286 apsaugos aplinkas, tokias kaip virtuali 8086 aplinka i\xc5\xa1 80386 (Intel x86 32 bit\xc5\xb3 mikroprocesorius ar i386)._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau, s\xc4\x85lygos pla\xc4\x8diau naudojamos operacin\xc4\x97s sistemos teorijoje sietinoje su visomis aplinkomis, kurios riboja program\xc5\xb3, veikian\xc4\x8di\xc5\xb3 toje aplinkoje, geb\xc4\x97jim\xc4\x85, apr\xc5\xabpinanti sistem\xc5\xb3, kaip virtualioji atmintis, adresavim\xc4\x85 ir prieigas, ribojant prieig\xc4\x85 pagrindin\xc4\x97s \xc4\xafrangos aplinkoje, veikian\xc4\x8dios pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97tojo aplinkoje. Pana\xc5\xa1ios aplinkos egzistavo superkompiuteriuose, mini kompiuteriuose ir centriniuose kompiuteriuose, kadangi jos yra tikrai b\xc5\xabtinos, pavyzd\xc5\xbeiui, UNIX  daugelio vartotoj\xc5\xb3 operacin\xc4\x97s sistemos palaikymui. _NEWLINE_Kai kompiuteris pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc4\xafjungiamas, tai automati\xc5\xa1kai pasileid\xc5\xbeia pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97tojo aplinkoje. Pirmos kelios programos, paleid\xc5\xbeiamos kompiuterio, yra BIOS, paleidykl\xc4\x97 (angl. boot loader) ir operacin\xc4\x97 sistema, jos turi neribot\xc4\x85 prieig\xc4\x85 prie operacin\xc4\x97s \xc4\xafrangos - ir tai reikalinga tod\xc4\x97l, kad, i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s, inicijuojama apsaugota aplinka gali b\xc5\xabti \xc4\xafjungta tiktai u\xc5\xbe j\xc5\xb3 rib\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau, kai operacin\xc4\x97 sistema perduoda kontrol\xc4\x99 \xc4\xaf kit\xc4\x85 program\xc4\x85, tai gali perjungti centrin\xc4\xaf procesori\xc5\xb3 \xc4\xaf apsaugot\xc4\x85 re\xc5\xbeim\xc4\x85._NEWLINE_Apsaugotame re\xc5\xbeime programos gali tur\xc4\x97ti prieig\xc4\x85 prie labiau apriboto centrinio procesoriaus instrukcij\xc5\xb3 komplekto. Vartotoj\xc5\xb3 programa gali palikti apsaugot\xc4\x85 re\xc5\xbeim\xc4\x85 tiktai sukeldama pertraukt\xc4\xaf, priversdama perduoti kontrol\xc4\x99 atgal \xc4\xaf branduol\xc4\xaf. Tokiu b\xc5\xabdu operacin\xc4\x97 sistema gali palaikyti i\xc5\xa1skirtin\xc4\x99 kontrol\xc4\x99 kaip prieig\xc4\x85 prie pagrindin\xc4\x97s \xc4\xafrangos ir atminties._NEWLINE_Terminas \xe2\x80\x9eapsaugos aplinkos i\xc5\xa1tekliai\xe2\x80\x9c apskritai siejasi su vienu ar daugiau centrinio procesoriaus registr\xc5\xb3, kuris turi savyje informacij\xc4\x85, kuri veikian\xc4\x8diai programai neleid\xc5\xbeia nieko pakeisti. Pastangos pakeisti \xc5\xa1ituos i\xc5\xa1teklius apskritai sukelia persijungim\xc4\x85 \xc4\xaf pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97tojo aplink\xc4\x85, kur operacin\xc4\x97 sistema gali susitvarkyti su neteis\xc4\x97ta operacija, kuri\xc4\x85 programa steng\xc4\x97si \xc4\xafvykdyti (pavyzd\xc5\xbeiui, i\xc5\xa1trindama program\xc4\x85).\n_START_SECTION_\nAtminties valdymas\n_START_PARAGRAPH_\nOperacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 branduolys atsakingas u\xc5\xbe visos sistemos atminties, naudojamos proces\xc5\xb3, valdym\xc4\x85. Tai apsaugo procesus nuo svetimos atminties naudojimo ir leid\xc5\xbeia efektyviau i\xc5\xa1naudoti esam\xc4\x85 atmint\xc4\xaf. Procese, darbo metu, kiekvienas procesas privalo tur\xc4\x97ti nepriklausom\xc4\x85 pri\xc4\x97jim\xc4\x85 prie atminties. _NEWLINE_Bendras atminties valdymas, naudojamas daugelyje ankstesni\xc5\xb3 operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, veik\xc4\x97 su prielaida, kad visi procesai savanori\xc5\xa1kai naudojasi branduoliu atminties valdymui ir nevir\xc5\xa1ija jiems skirtos atminties kvot\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau tai nepasiteisino, nes procesai da\xc5\xbenai d\xc4\x97l klaid\xc5\xb3 vir\xc5\xa1ydavo jiems skirtos atminties kvotas, taip paveikdamos ir kitus procesus, kuri\xc5\xb3 atmint\xc4\xaf u\xc5\xbeimdavo. Kenk\xc4\x97ji\xc5\xa1ki procesai ar virusai gal\xc4\x97jo kryptingai keisti kito proceso atmint\xc4\xaf ar net pa\xc4\x8di\xc4\x85 operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85. Kooperacin\xc4\x97s atminties valdymui pakakt\xc5\xb3 tik vienos blogos programos, kad nulau\xc5\xbet\xc5\xb3 sistem\xc4\x85. _NEWLINE_Atminties apsauga leid\xc5\xbeia branduoliui apriboti proceso pri\xc4\x97jim\xc4\x85 prie kompiuterio atminties. Egzistuoja \xc4\xafvair\xc5\xabs atminties apsaugos metodai, \xc4\xafskaitant atminties segmentacij\xc4\x85 ir puslapiavim\xc4\x85. Visi metodai reikalauja tam tikros technin\xc4\x97s \xc4\xafrangos palaikymo lygio (pavyzd\xc5\xbeiui, 80.286 MMU), kuris egzistuoja ne visuose kompiuteriuose. _NEWLINE_Ir segmentacijoje, ir puslapiavime, kai apsaugoto re\xc5\xbeimo registrai apibr\xc4\x97\xc5\xbeti procesoriuje, atminties adresas turi sutikti duoti pri\xc4\x97jim\xc4\x85 veikian\xc4\x8dioms programoms. Bandymas prieiti prie kit\xc5\xb3 adres\xc5\xb3, i\xc5\xa1\xc5\xa1auks pertraukim\xc4\x85, kuris perves sistem\xc4\x85 \xc4\xaf apsaugot\xc4\x85 re\xc5\xbeim\xc4\x85, perduodamas valdym\xc4\x85 branduoliui. Tai vadinama segmentavimo pa\xc5\xbeeidimu arba trumpiau -  SEG-V. Da\xc5\xbeniausiai tai yra klaidos \xc5\xbeenklas, ir branduolys  paprastai pa\xc5\xa1alins tai padarius\xc4\xaf proces\xc4\x85 ir prane\xc5\xa1 apie klaid\xc4\x85._NEWLINE_Windows 3.1-Me turi kelet\xc4\x85 atminties apsaugos lygi\xc5\xb3, bet programos gali lengvai juos apeiti. Pagal Windows 9x vis\xc5\xb3 MS-DOS program\xc5\xb3, kurios veikia apsauginiu re\xc5\xbeimu, suteikiant joms beveik neribot\xc4\x85 kompiuterio valdym\xc4\x85. Pagrindin\xc4\x97s atminties gedimas parodys, kokie \xc4\xafvyko segmentavimo pa\xc5\xbeeidimai, vis d\xc4\x97lto, bet kokiu atveju sistema da\xc5\xbenai bus nulau\xc5\xbeiama._NEWLINE_Daugumoje Linux sistem\xc5\xb3, dalis kietajame diske yra skirta virtualiai atmin\xc4\x8diai, kai operacin\xc4\x97 sistema bus \xc4\xafdiegiama. \xc5\xa0i dalis yra \xc5\xbeinoma kaip \xe2\x80\x9eswap\xe2\x80\x9c erdv\xc4\x97. Windows sistema naudoja \xe2\x80\x9eswap\xe2\x80\x9c  byl\xc4\x85 vietoj padalijimo.\n_START_SECTION_\nKompiuterinis tinklas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuo metu operacin\xc4\x97s sistemos palaiko daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 tinklo protokol\xc5\xb3, technin\xc4\x97s \xc4\xafrangos ir susijusios programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos. Tai rei\xc5\xa1kia, kad kompiuteriai, valdantys skirtingas operacines sistemas, gali dalyvauti bendrame tinkle (angl. network) tam, kad gal\xc4\x97t\xc5\xb3 pasidalyt\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekliais: skai\xc4\x8diavim\xc5\xb3 paj\xc4\x97gumais (angl. Computing), rinkmenomis, spausdintuvais ir skaitytuvais, naudodami laidin\xc4\xaf ar belaid\xc4\xaf ry\xc5\xa1\xc4\xaf. Potencialiai, tinklai leid\xc5\xbeia operacinei sistemai gauti prieig\xc4\x85 prie nutolusio kompiuterio i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3, suteikian\xc4\x8di\xc5\xb3 t\xc4\x85 pat funkcionalum\xc4\x85, kur\xc4\xaf suteikt\xc5\xb3 tie i\xc5\xa1tekliai prijungti tiesiogiai prie kompiuterio. Tai gali b\xc5\xabti paprasta komunikacija, tinklin\xc4\x97s fail\xc5\xb3 (rinkmen\xc5\xb3) sistemos ar net naudojimasis kito kompiuterio grafine ar garsine technine \xc4\xafranga. Kai kurios tinklo paslaugos suteikia galimyb\xc4\x99 i\xc5\xa1teklius tinkle pasiekti kaip esan\xc4\x8dius toje pa\xc4\x8dioje sistemoje, pvz., SSH (SSH), kuris suteikia tinklo vartotojams tiesiogin\xc4\x99 prieig\xc4\x85 prie kompiuterio tekstin\xc4\x97s komandin\xc4\x97s aplinkos (CLI)._NEWLINE_Klientas/serveris atveju kliento programa per tinkl\xc4\x85 jungiasi prie kito kompiuterio - serverio. Serveris teikia \xc4\xafvairias paslaugas kitiems tinkle esantiems kompiuteriams ir vartotojams. \xc5\xa0ios paslaugos suteikiamos per tam skirtas jungtis ar numeruotus prieigos punktus serveryje esan\xc4\x8diame ka\xc5\xbekokiu tai tinklo adresu (angl. Network address). Da\xc5\xbeniausiai jungtis susiejama tik su  vienu procesu, da\xc5\xbenai vadinamu demonu, atsakingu u\xc5\xbe duomen\xc5\xb3, patenkan\xc4\x8di\xc5\xb3 ta jungtimi, apdorojim\xc4\x85, pvz., tinklalapi\xc5\xb3 serveris da\xc5\xbeniausiai atsakingas u\xc5\xbe 80-\xc4\x85j\xc4\x85 jungt\xc4\xaf. Demonas, savo ruo\xc5\xbetu turi prieig\xc4\x85 prie tam tikr\xc5\xb3 vietini\xc5\xb3 technin\xc4\x97s ir programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3, ir gali atlikti ka\xc5\xbekokius veiksmus per operacin\xc4\x97s sistemos branduol\xc4\xaf._NEWLINE_Daugelis operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 palaiko vien\xc4\x85  ar daugiau atvir\xc5\xb3 tinklo protokol\xc5\xb3, pavyzd\xc5\xbeiui, SNA (angl. Systems Network Architecture), IBM operacin\xc4\x97se sistemose, DECnet (angl. Digital Equipment Corporation) sistemose, ir specifiniai Microsoft protokolai (angl. SMB \xe2\x80\x93 Server message block). Windows operacin\xc4\x97se sistemose. Taip pat gali b\xc5\xabti palaikomi specifiniai protokolai specifin\xc4\x97ms u\xc5\xbeduotims, pvz., NFS (angl. Network file system) prieigai prie tinkle esan\xc4\x8di\xc5\xb3 rinkmen\xc5\xb3. Protokolai kaip ESound, ar esd gali b\xc5\xabti lengvai i\xc5\xa1pl\xc4\x97sti per tinkl\xc4\x85, kad lokali programin\xc4\x97 \xc4\xafranga gal\xc4\x97t\xc5\xb3 atkurti gars\xc4\x85 naudodama nutolusi\xc4\x85 technin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nSaugumas\n_START_PARAGRAPH_\nKompiuterio saugumas priklauso nuo teisingo technologij\xc5\xb3 veikimo bei taikymo. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97 operacin\xc4\x97 sistema apr\xc5\xabpina prieig\xc4\x85 prie daugyb\xc4\x97s i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3, kurie yra pasiekiami programinei \xc4\xafrangai, esan\xc4\x8diai sistemoje, ir \xc4\xaf i\xc5\xa1orinius \xc4\xafrenginius tinklais per branduol\xc4\xaf. _NEWLINE_Operacin\xc4\x97 sistema turi geb\xc4\x97ti atskirti u\xc5\xbeklausas, kurias galima apdoroti, ir kitas, kuri\xc5\xb3 negalima apdoroti. Tuo metu, kuomet kai kurios sistemos gali tiesiog skirti privilegijuot\xc4\x85 nuo neprivilegijuoto vartotojo, sistemos paprastai turi metodus identifikuoti vartotoj\xc4\x85, pvz., vartotojo vard\xc4\x85. Kad nustatytume tapatum\xc4\x85, atliekamas autentifikavimas. Da\xc5\xbenai vartotojo vardas turi b\xc5\xabti patikrintas, ir kiekvienas vartotojo vardas gali tur\xc4\x97ti slapta\xc5\xbeod\xc4\xaf. Taip pat, naudojami kiti autentifikavimo metodai: magnetin\xc4\x97s kortel\xc4\x97s ar biometriniai duomenys vietoje \xc4\xafprasto slapta\xc5\xbeod\xc5\xbeio. Kai kuriais atvejais, ypa\xc4\x8d ry\xc5\xa1iams tarp tinkl\xc5\xb3, prie i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 galima gauti prieig\xc4\x85 be autentifikavimo (tokio, kaip bendr\xc5\xb3 rinkmen\xc5\xb3 skaitymas per tinkl\xc4\x85). Taip pat, apimta registruoto tapatumo s\xc4\x85voka - yra leidimas; tam tikros paslaugos ir i\xc5\xa1tekliai, prieinami per u\xc5\xbeklausim\xc4\x85, vien\xc4\x85 kart\xc4\x85 registruot\xc4\x85 \xc4\xaf sistem\xc4\x85, yra suri\xc5\xa1ti ar registruojami vartotoj\xc5\xb3 prane\xc5\xa1imu ar \xc4\xafvairiai formuotoms grup\xc4\x97ms vartotoj\xc5\xb3, kuriems u\xc5\xbeklausimas priklauso. _NEWLINE_Be to, \xc4\xaf leisti/atmesti saugumo model\xc4\xaf, sistema su saugumo auk\xc5\xa1tu lygiu taip pat pasi\xc5\xablys tikrinimo pasirinkim\xc4\x85. Jie leist\xc5\xb3 sekti prieigos pra\xc5\xa1ym\xc4\x85 prie i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 (toks kaip, \xe2\x80\x9ekas skait\xc4\x97 \xc5\xa1i\xc4\x85 rinkmen\xc4\x85?\xe2\x80\x9c). Vidaus saugumas, ar saugumas nuo jau veikian\xc4\x8dios programos yra tiktai galimas, jei visi galb\xc5\xabt \xc5\xbealingi pra\xc5\xa1ymai turi b\xc5\xabti atlikti per \xc4\xaftraukim\xc4\x85 \xc4\xaf operacin\xc4\x97s sistemos branduol\xc4\xaf . Jei programos gali tiesiogiai gauti prieig\xc4\x85 prie aparatin\xc4\x97s \xc4\xafrangos ir i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3, jie negaunami. _NEWLINE_I\xc5\xa1orinis saugumas apima pra\xc5\xa1ym\xc4\x85 i\xc5\xa1 i\xc5\xa1or\xc4\x97s kompiuterio, tokio kaip registracijos vardas susijusiame pulte ar tam tikrame tinklo ry\xc5\xa1yje. I\xc5\xa1orinius pra\xc5\xa1ymus da\xc5\xbenai perduoda per prietaiso vairuotojus \xc4\xaf operacin\xc4\x97s sistemos branduol\xc4\xaf, kur juos gali perduoti parai\xc5\xa1komis, ar atlikti tiesiogiai. Operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 saugumas ilgai buvo reikalingas, d\xc4\x97l labai jautri\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3, naudotas kompiuteriams, komercin\xc4\x97ms ir saugumo programoms. Jungtini\xc5\xb3 Valstij\xc5\xb3 Vyriausyb\xc4\x97s Gynybos departamentas (angl. Department of Defense, DoD) suk\xc5\xabr\xc4\x97 Patik\xc4\x97tus Kompiuterin\xc4\x97s Sistemos \xc4\xaevertinimo Kriterijus (TCSEC), kurie yra standartas, nustatantis pagrindinius reikalavimus tam, kad \xc4\xafvertint\xc5\xb3 saugumo efektyvum\xc4\x85. Tai nutiko didelei svarbai operacin\xc4\x97s sistemos gamintojams, tod\xc4\x97l, kad TCSEC buvo panaudotas, kad \xc4\xafvertint\xc5\xb3, klasifikuot\xc5\xb3 ir i\xc5\xa1rinkt\xc5\xb3 kompiuterines sistemas, svarstytas apdirbimui, laikymui ir jautrios ar slaptos informacijos paie\xc5\xa1kai (angl. Classified information)._NEWLINE_Tinklo paslaugos yra tokios, kaip bendras rinkmen\xc5\xb3 naudojimas, spausdinimo paslaugos, elektroninis pa\xc5\xa1tas, \xc5\xbeiniatinklio svetain\xc4\x97s ir rinkmenos perdavimo protokolai (angl. File transfer protocol) (FTP), i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 dauguma gal\xc4\x97jo saugum\xc4\x85 nukreipti \xc4\xaf pavoj\xc5\xb3. Saugume yra aparatin\xc4\x97s \xc4\xafrangos prietaisai, \xc5\xbeinomi kaip gaisrasien\xc4\x97s ar \xc4\xafsibrovimo susekimo/prevencijos sistemos (angl. Firewalls). Operaciniame sistemos lygmenyje yra daug pasiekiam\xc5\xb3 programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos gaisrasieni\xc5\xb3, taip pat kaip \xc4\xafsibrovimo susekimo/prevencijos sistemos. Dauguma \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3 operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 apima programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos gaisrasien\xc4\x99, kuri yra \xc4\xafgalinta netiesiogiai. Programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos gaisrasien\xc4\x97 gali b\xc5\xabti formuota, kad leist\xc5\xb3 ar paneigt\xc5\xb3 tinklo eism\xc4\x85 \xc4\xaf ar nuo paslaugos ar parai\xc5\xa1kos, esan\xc4\x8dios operacin\xc4\x97je sistemoje. Tod\xc4\x97l, kiekvienas gali \xc4\xafdiegti ir valdyti nesaugi\xc4\x85 paslaug\xc4\x85, toki\xc4\x85 kaip Telnet ar FTP ir, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xc4\xafmanomas saugumo pa\xc5\xbeeidimas. Tod\xc4\x97l, kad gaisrasien\xc4\x97 u\xc5\xbedraud\xc5\xbeia vis\xc4\x85 eism\xc4\x85, jungiantis prie to porto paslaugos. _NEWLINE_Alternatyvi strategija ir vienintel\xc4\x97 sm\xc4\x97liad\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97s (angl. sandbox) strategija, pasiekiama sistemose, kurios nesutinka su Popek ir Goldberg virtualizacij\xc5\xb3 reikalavimais (angl. Popek and Goldberg virtualization requirements), yra operacin\xc4\x97 sistema, kuri nevaldo vartotoj\xc5\xb3 program\xc5\xb3 kaip artimas kodas, bet tam, kad m\xc4\x97gd\xc5\xbeiot\xc5\xb3 procesori\xc5\xb3 ir apr\xc5\xabpint\xc5\xb3, \xc5\xa1eimininkas p-kodui (angl. p-code) \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Java sistem\xc4\x85. _NEWLINE_Vidaus saugumas yra ypa\xc4\x8d tinkamas multivartotoj\xc5\xb3 sistemoms; tai leid\xc5\xbeia kiekvienam sistemos vartotojui tur\xc4\x97ti priva\xc4\x8dias rinkmenas, kuri\xc5\xb3 kiti vartotojai negali perskaityti ar keisti. Vidaus saugumas yra taip pat svarbus, jei tikrinimas turi duoti gr\xc4\x85\xc5\xbeinti ka\xc5\xbekoki\xc4\x85 reik\xc5\xa1m\xc4\x99, kadangi programa gali potencialiai apeiti operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85, imtinai apeiti tikrinim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nDaugiaprogramis apdorojimas\n_START_PARAGRAPH_\nDaugiaprogramis apdorojimas (angl. Computer multitasking) nurodo keli\xc5\xb3 nepriklausom\xc5\xb3 program\xc5\xb3 veikim\xc4\x85 tame pa\xc4\x8diame kompiuteryje; suteikia vaizd\xc4\x85, kad vykdomos programos tuo pa\xc4\x8diu metu. Daugelis kompiuteri\xc5\xb3 gali padaryti daugiausiai vien\xc4\x85 ar du dalykus tuo pa\xc4\x8diu metu, tai paprastai daroma per laiko skirstym\xc4\x85 (angl. Time-sharing), tai rei\xc5\xa1kia, kad kompiuteris paskirsto laik\xc4\x85 program\xc5\xb3 \xc4\xafvykdymui._NEWLINE_Operacin\xc4\x97s sistemos branduolys yra dalis programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos, vadinamos planuokle (angl. Scheduler), kuri nustato, kiek laiko kiekviena programa naudos vykdymui ir kokia tvarka vykdymo kontrol\xc4\x97 turi b\xc5\xabti perduota \xc4\xaf programas. Procesui valdymas perduodamas branduoliu, kuris leid\xc5\xbeia programai patekti \xc4\xaf procesori\xc5\xb3 ir atmint\xc4\xaf (angl. Memory). V\xc4\x97liau, kontrol\xc4\x97 gr\xc4\xaf\xc5\xbeta \xc4\xaf branduol\xc4\xaf per tam tikr\xc4\x85 mechanizm\xc4\x85, taigi taip kita programa gali naudotis procesoriumi. \xc5\xa0is kontrol\xc4\x97s per\xc4\x97jimas i\xc5\xa1 branduolio ir taikymai vadinami konteksto keitimu (angl. Context switch)._NEWLINE_Ankstesnis modelis, kuris vald\xc4\x97 laiko pasiskirstym\xc4\x85 programose buvo vadinamas kooperuotu daugiaprogramiu apdorojimu (angl. Cooperative multitasking). Pagal \xc5\xa1\xc4\xaf model\xc4\xaf, kai kontrol\xc4\x97 perduodama programai per branduol\xc4\xaf, ji gali b\xc5\xabti vykdoma tiek ilgai, kol bus gr\xc4\x85\xc5\xbeinama \xc4\xaf branduol\xc4\xaf. Tai rei\xc5\xa1kia, kad neu\xc5\xbebaigta arba blogai funkcionuojanti programa gali ne tik u\xc5\xbekirsti keli\xc4\x85 kitai programai pasinaudoti procesoriumi, bet ir pakabinti vis\xc4\x85 sistem\xc4\x85, jei ji patenka \xc4\xaf begalin\xc4\xaf cikl\xc4\x85 (angl. Infinite loop)._NEWLINE_Po\xc5\xbei\xc5\xabris vadovaujamas prioritetiniu daugiaprogramiu apdorojimu (angl. Preemptive multitasking) yra toks, kad svarbu u\xc5\xbetikrinti, kad visoms programoms b\xc5\xabt\xc5\xb3 teikiamas reguliarus laikas procesoriuje. Tai rei\xc5\xa1kia, kad visos programos turi b\xc5\xabti ribojamos laiko at\xc5\xbevilgiu, kur\xc4\xaf praleid\xc5\xbeia procesoriuje be nutraukimo. Norint tai u\xc5\xbebaigti, modernios operacin\xc4\x97s sistemos branduolys pasinaudoja laiko nutraukimu. Saugaus re\xc5\xbeimo (angl. Protected mode) laikmatis nustatomas pagal branduol\xc4\xaf, kuris sukelia gr\xc4\xaf\xc5\xbeim\xc4\x85 \xc4\xaf per\xc5\xbei\xc5\xabros re\xc5\xbeim\xc4\x85 (angl. supervisor mode) po nurodyto laiko pra\xc4\x97jimo._NEWLINE_Daugeliui vartotoj\xc5\xb3 operacin\xc4\x97s sistemos kooperuotas daugiaprogramis apdorojimas yra visi\xc5\xa1kai pakankamas, kai nam\xc5\xb3 kompiuteriuose paprastai valdo keletas gerai i\xc5\xa1bandyt\xc5\xb3 program\xc5\xb3. Windows NT buvo pirmoji versija Microsoft Windows, kuris vykdomas prioritetiniu daugiaprogramiu apdorojimu, ta\xc4\x8diau jis nepasiek\xc4\x97 nam\xc5\xb3 vartotoj\xc5\xb3 rinkos iki Windows XP, (nuo to laiko Windows NT buvo skirta specialistams.)\n_START_SECTION_\nBranduolio pertraukimo palaikymas\n_START_PARAGRAPH_\nPastaraisiais metais yra kil\xc4\x99s didelis susir\xc5\xabpinimas d\xc4\x97l u\xc5\xbedelsimo, siejamo su operacin\xc4\x97s sistemos branduolio (angl. kernel) vykdymu, pavyzd\xc5\xbeiui, kartais sistemose su vientisais branduoliais (angl. momonolithic kernel) neveiklus laikas trunka 100 milisekund\xc5\xbei\xc5\xb3 ir daugiau. \xc5\xa0i delsa da\xc5\xbenai sukuria pastebim\xc4\x85 sul\xc4\x97t\xc4\x97jim\xc4\x85 stalin\xc4\x97se sistemose ir gali trukdyti operacinei sistemai atlikti laikui jautrius procesus, kaip tarkim garso \xc4\xafra\xc5\xa1ymas ar komunikacija._NEWLINE_Modernios operacin\xc4\x97s sistemos prat\xc4\x99sia laikino proceso pertraukiamumo koncepcij\xc4\x85 \xc4\xafrangos tvarkykl\xc4\x97mis (angl. drivers) ir operacin\xc4\x97s sistemos branduolio kodui (angl. kernel code), taigi suprantama, kad operacin\xc4\x97s sistemos turi paskirstymo kontrol\xc4\x99 vidiniams procesams. Operacin\xc4\x97 sistema Windows Vista - \xc4\xaf\xc5\xbeanga \xc4\xaf Windows vaizdo tvarkykl\xc4\x97s model\xc4\xaf (angl. Windows Display Driver Model), \xc4\xafdiegia \xc5\xa1i\xc4\x85 galimyb\xc4\x99 vaizdo tvarkykl\xc4\x97ms (angl. display drivers). Operacin\xc4\x97je sistemoje Linux laikinai pertraukiamas branduolio modelis prad\xc4\x97tas  naudoti  nuo 2.6 - osios versijos leid\xc5\xbeia visoms \xc4\xafrangos tvarkykl\xc4\x97ms ir keletui branduolio kodo dali\xc5\xb3 naudotis prana\xc5\xa1umais, gaunamais i\xc5\xa1 paskirstomo daugiaprogramio apdorojimo (angl. multi-tasking)._NEWLINE_Operacin\xc4\x97se sistemose Windows, prie\xc5\xa1 atsirandant operacin\xc4\x97ms sistemoms Windows Vista ir Linux 2.6 versijai, visos tvarkykl\xc4\x97s vykdymas buvo glaudus, kas rei\xc5\xa1k\xc4\x97 sistemos sustingim\xc4\x85 vykdant \xc4\xafrangos tvarkykli\xc5\xb3 \xc4\xafvedim\xc4\x85 begaliniu ciklu.\n_START_SECTION_\nMobilumas ir pritaikomumas skirtingoms operacin\xc4\x97ms sistemoms\n_START_PARAGRAPH_\nTaikomoji programin\xc4\x97 \xc4\xafranga paprastai kuriama specialioms operacin\xc4\x97ms sistemoms, o kartais tik pasirinktai techninei \xc4\xafrangai. Ta\xc4\x8diau skirtingi vartotojai gali tur\xc4\x97ti skirting\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3, tod\xc4\x97l kiekvienos operacin\xc4\x97s sistemos k\xc5\xabr\xc4\x97jai, kartu su programin\xc4\x97s bei technin\xc4\x97s \xc4\xafrangos gamintojais siekia apjungti kuo daugiau skirting\xc5\xb3 vartotoj\xc5\xb3 ir kurti programas, kurios gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti naudojamos keliose skirtingose OS. Toks funkcionalumas reikalauja, kad programin\xc4\x97 \xc4\xafranga b\xc5\xabt\xc5\xb3 suderinta ir mobili (angl. portability, liet. mobilumas)._NEWLINE_Kadangi operacin\xc4\x97s sistemos kuriamos tokios, kad veikt\xc5\xb3 su tam tikra aparatine \xc4\xafranga, tai operacin\xc4\x97 sistema gali b\xc5\xabti laikoma platforma (angl. software platforms, liet. platforma) kitoms programoms, kurios ra\xc5\xa1omos naudojantis operacin\xc4\x97s sistemos teikiamomis priemon\xc4\x97mis. Yra program\xc5\xb3, ra\xc5\xa1om\xc5\xb3 tam tikrai terpei \xe2\x80\x93 virtualiajai ma\xc5\xa1inai (angl. OS Virtual machine, liet. virtualioji ma\xc5\xa1ina) (pvz., Javos virtualiajai ma\xc5\xa1inai). Toki\xc5\xb3 program\xc5\xb3 platforma gali b\xc5\xabti nurodoma virtuali\xc4\x85ja ma\xc5\xa1ina (kadangi ji skirta tam tikrai operacinei sistemai, o tai rei\xc5\xa1kia ir aparatinei \xc4\xafrangai). Pavyzd\xc5\xbeiai: \xe2\x80\x9eMicrosoft Windows\xe2\x80\x9c platforma, \xe2\x80\x9eMac OS\xe2\x80\x9c platforma, \xe2\x80\x9eUnix\xe2\x80\x9c platforma, \xe2\x80\x9eJava\xe2\x80\x9c platforma. Norint pasiekti geresni\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 ir ma\xc5\xbeinant programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos savikain\xc4\x85, operacin\xc4\x97s sistemos turi pla\xc4\x8diai pritaikomas sistemines bibliotekas._NEWLINE_Dar vienas b\xc5\xabdas didinti operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 pritaikomum\xc4\x85 - priimti standartus. Pavyzd\xc5\xbeiui, POSIX ir OS abstrakcijos lygmen\xc5\xb3 (angl. OS abstraction layers) bendrumai, kad suma\xc5\xbeinti perk\xc4\x97limo i\xc5\xa1laidas ir aptarnauti maksimal\xc5\xb3 vartotoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nRinkmenos i\xc5\xa1d\xc4\x97stymo sistemos palaikymas \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97se operacin\xc4\x97se sistemose\n_START_PARAGRAPH_\nSkirtingos operacin\xc4\x97s sistemos dirba su skirtingomis rinkmen\xc5\xb3 i\xc5\xa1d\xc4\x97stymo sistemomis (nevartotinas: fail\xc5\xb3 sistema),_NEWLINE_ta\xc4\x8diau yra kelios bendros rinkmen\xc5\xb3 i\xc5\xa1d\xc4\x97stymo sistemos, su kuriomis gali dirbti dauguma operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 ir tvarkykli\xc5\xb3. Skirtingos operacin\xc4\x97s sistemos gali b\xc5\xabti \xc4\xafdiegtos tik tam tikruose disk\xc5\xb3 ir rinkmen\xc5\xb3 i\xc5\xa1d\xc4\x97stymo sistemose.\n_START_SECTION_\nLinux\n_START_PARAGRAPH_\nDauguma Linux  palaiko \xc5\xa1ias fail\xc5\xb3 sistemas arba dal\xc4\xaf i\xc5\xa1 j\xc5\xb3: ext2, ext3, ext4, ReiserFS, Reiser4, JFS, XFS, GFS, GFS2, OCFS, OCFS2 ir NILFS. Ext fail\xc5\xb3 sistema - ext2, ext3 ir ext4 yra pagrindiniai originaliose Linux fail\xc5\xb3 sistemose. Kitos kompanijos buvo i\xc5\xa1vystytos j\xc5\xb3 speciali\xc5\xb3j\xc5\xb3 nor\xc5\xb3 ir pom\xc4\x97gi\xc5\xb3 patenkinimui arba pritaikyti UNIX, Microsoft Windows ir kitoms operacin\xc4\x97ms sistemoms. Linux visi\xc5\xa1kai palaiko XFS ir JFS su FAT (MS-DOS fail\xc5\xb3 sistema) ir HFS, kuri yra pirmin\xc4\x97 Macintosh fail\xc5\xb3 sistema._NEWLINE_Per paskutinius metus, Microsoft Windows NT palaikanti NTFS fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85, pasirod\xc4\x97 ir Linux\xe2\x80\x98e ir dabar palaikomos su kitoms giminingomis UNIX fail\xc5\xb3 sistemomis. ISO 9660 ir Universal Disk Format (UDN) yra palaikomos su standartin\xc4\x97mis fail\xc5\xb3 sistemomis, naudojamos CD, DVD ir Blu-ray diskuose. Galima \xc4\xafdiegti Linux daugumoj \xc5\xa1it\xc5\xb3 fail\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3. Skirtingai nuo kit\xc5\xb3 operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, Linux ir Unix leid\xc5\xbeia naudoti bet koki\xc4\x85 fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85, nepriklausomai nuo to, kokia masin\xc4\x97 informacijos priemon\xc4\x97 joje kaupiama. Kita vertus, yra standusis diskas, diskai (CD, DVD...), USB raktas arba net talpina fail\xc4\x85, kuris yra kitoje fail\xc5\xb3 sistemoje.\n_START_SECTION_\nSolaris\n_START_PARAGRAPH_\nSolaris operacin\xc4\x97 sistema  naudoja UFS kaip  savo pagrindin\xc4\x99 fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85. Iki 1998, Solario Unix fail\xc5\xb3 sistema netur\xc4\x97jo registravimo ir katalogavimo paj\xc4\x97gum\xc5\xb3, bet laikui b\xc4\x97gant OS \xc4\xafgavo juos ir kitus naujus fail\xc5\xb3 tvarkymo paj\xc4\x97gumus._NEWLINE_Papildomos funkcijos yra Veritas (katalogavimas) VxFS, QFS i\xc5\xa1 Sun Microsystems, priedai prie UFS \xc4\xafskaitant daugiaterabaitin\xc4\xaf palaikym\xc4\x85 ir UFS duomen\xc5\xb3 valdymas buvo \xc4\xaftraukta kaip operacin\xc4\x97s sistemos dalis  ir ZFS (atvirosios, poolable, 128-bit, suspaud\xc5\xbeiamosios ir klaidas taisan\xc4\x8dios)._NEWLINE_Branduolio pl\xc4\x97tiniai buvo prid\xc4\x97ti prie Solaris, kad  leistu u\xc5\xbekraunamoms Veritas VxFS operacijoms. Registravimas arba  katalogavimas buvo prid\xc4\x97tas prie UFS  Solaris 7.  Solaris 10, Solaris Express, OpenSolaris versijos ir kitos atvirosios Soliario versijos v\xc4\x97liau palaik\xc4\x97 u\xc5\xbekraunamus ZFS._NEWLINE_Loginis duomen\xc5\xb3 valdymas leid\xc5\xbeia paskleisti fail\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 daugelyje prietais\xc5\xb3, kad galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 padidinti pertekli\xc5\xb3, talp\xc4\x85, pralaidum\xc4\x85. \xc4\xae Solar\xc4\xaf \xc4\xafeina Solaris Volume Manager (anks\xc4\x8diau Solstice DiskSuite) Solaris yra viena i\xc5\xa1 daugelio operatyvi\xc5\xb3j\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, kurios palaikomos Veritas Volume Manager. Moderni Solario operatyvioji sistema u\xc5\xbetemdo duomen\xc5\xb3 valdymo naud\xc4\x85 per skai\xc4\x8diavimus virtuali\xc5\xb3 saugykl\xc5\xb3 i\xc5\xa1 ZFS.\n_START_SECTION_\nSpecialiosios paskirties fail\xc5\xb3 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nFAT fail\xc5\xb3 sistema da\xc5\xbeniausiai naudojama lanks\xc4\x8diuosiuose diskeliuose, flash atminties  kortel\xc4\x97se, skaitmeniniuose fotoaparatuose, ir daugelyje kit\xc5\xb3 kompiuterio prietais\xc5\xb3. Kadangi ji yra gana paprasta, FAT fail\xc5\xb3 sistemos vykdomos u\xc5\xbeduotys, lyginant su kitomis fail\xc5\xb3 sistemomis, yra gana negausios. Ji naudoja labai paprastas duomen\xc5\xb3 strukt\xc5\xabras, atlieka fail\xc5\xb3 operacijas bei palieka daugiau laisvos vietos diske, kai yra pateikiami nedideli failai. ISO 9660 ir Universal Disk Format yra du da\xc5\xbeniausiai naudojami formatai, kurie taikomi CD ir DVD. Mount Rainier yra naujesnis i\xc5\xa1pl\xc4\x97timas UDF palaikomas Linux 2.6 versija ir Windows Vista, kuris palengvina perra\xc5\xa1ym\xc4\x85 \xc4\xaf DVD, naudodamas tok\xc4\xaf b\xc5\xabd\xc4\x85 kaip su diskeliais.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdurnalin\xc4\x97s fail\xc5\xb3 sistemos\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdurnal\xc5\xb3 fail\xc5\xb3 sistema, sistemos nelaim\xc4\x97s atveju numato saug\xc5\xb3 atk\xc5\xabrim\xc4\x85. Ra\xc5\xa1o tam tikr\xc4\x85 informacij\xc4\x85 du kartus: i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 \xc4\xaf \xc5\xbeurnal\xc4\x85, kuri yra rasta operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, tada \xc4\xaf jos reikiam\xc4\x85 viet\xc4\x85 \xc4\xafprastoje fail\xc5\xb3 sistemoje. \xc5\xbdurnalin\xc4\x97 valdoma greta tvarkykl\xc4\x97s ir laikosi atokiau, neprisileid\xc5\xbeianti kiekvienos operacin\xc4\x97s, kad pasikeist\xc5\xb3 turiniu diske. Susid\xc5\xabrimo atveju sistema gali susigr\xc4\x85\xc5\xbeinti pastovi\xc4\x85 b\xc5\xabsen\xc4\x85 atrandant \xc5\xbeurnalo dalis. Daugelis UNIX fail\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 \xc4\xafskaitant ir ReiserFS, JFS,ir Ext3 apr\xc5\xabpina \xc5\xbeurnalin\xc4\x99._NEWLINE_Prie\xc5\xa1ingai, ne\xc5\xbeurnalin\xc4\x97s fail\xc5\xb3 sistemos kaip paprastai visumoje turi b\xc5\xabti ap\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97tos prakti\xc5\xa1kai, toks kaip fsck ar chkdk bet kokiems nesuderinamumams po netvarkingo u\xc5\xbedarymo. Soft atnaujinimai yra alternatyva \xc5\xbeurnalui i\xc5\xa1vengti nereikaling\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3, kruop\xc5\xa1\xc4\x8diai vykdanti atnaujinim\xc5\xb3 operacijas. Prisijungti strukt\xc5\xabrizuotuose fail\xc5\xb3 sistemose ir ZFStaip pat skiriasi nuo tradicini\xc5\xb3 \xc5\xbeurnalini\xc5\xb3 fail\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, tuo kad jos i\xc5\xa1vengt\xc5\xb3 nesuderinamum\xc5\xb3, vengiant in place atnaujinim\xc5\xb3, visada ra\xc5\xa1omos naujos duomen\xc5\xb3 kopijos.'