b'\n_START_ARTICLE_\nKafeklubenas\n_START_PARAGRAPH_\nKafeklubeno sala arba Kavos klubo sala (dan. Kaffeklubben \xc3\x98; gren. Inuit Qeqertaat)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nedidel\xc4\x97 sala, esanti \xc5\xa1alia \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s Grenlandijos pakrant\xc4\x97s. Ji laikoma labiausiai \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nutolusiu sausumos ta\xc5\xa1ku pasaulyje.\n_START_SECTION_\nGeografin\xc4\x97 pad\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nNuo \xc5\xa0iaur\xc4\x97s a\xc5\xa1igalio Kafeklubeno sala yra nutolusi 707\xc2\xa0km. Ji i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo Frederiko E. Hydo fjordo, 37\xc2\xa0km nutolusi \xc4\xaf rytus nuo Moriso D\xc5\xbeezupo ky\xc5\xa1ulio ir yra \xc4\xaf vakarus nuo Brid\xc5\xbemano ky\xc5\xa1ulio. Sala yra apytiksliai 1\xc2\xa0km ilgio.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKafeklubeno sal\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamat\xc4\x97 amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97tojas Robertas Piris 1900\xc2\xa0m. Visgi sala pirm\xc4\x85 syk\xc4\xaf aplankyta tik 1921\xc2\xa0m. Pirmasis \xc4\xaf j\xc4\x85 i\xc5\xa1lipo dan\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97tojas Lauge Kochas, kuris ir dav\xc4\x97 salai vard\xc4\x85 pagal kavos klub\xc4\x85, \xc4\xafsik\xc5\xabrus\xc4\xaf Danijos mineralogijos muziejuje._NEWLINE_1969\xc2\xa0m. kanadie\xc4\x8di\xc5\xb3 mokslininkai nustat\xc4\x97, kad sala yra 750\xc2\xa0m ar\xc4\x8diau \xc5\xa0iaur\xc4\x97s a\xc5\xa1igalio, nei Moriso D\xc5\xbeezupo ky\xc5\xa1ulys. Nuo tada ji laikoma \xc5\xa1iauriausiu sausumos ta\xc5\xa1ku pasaulyje._NEWLINE_V\xc4\x97liau buvo rastos kelios labiau \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nutolusios uolos, \xc5\xbeymiausia kuri\xc5\xb3 yra Odako uola. Nuo to laiko netyla diskusijos, kas turi b\xc5\xabti laikoma \xc5\xa1iauriausiu sausumos ta\xc5\xa1ku\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Kafeklubeno sala ar \xc5\xa1ios uolos. Visgi \xc5\xa1ios uolos n\xc4\x97ra ilgalaik\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 jas da\xc5\xbenai sugriauna judantys ledo luitai ar paskandina j\xc5\xabros vanduo.'