b'\n_START_ARTICLE_\nAstroliabija\n_START_PARAGRAPH_\nAstroliabija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 senovinis astronominis prietaisas, skirtas matuoti dangaus k\xc5\xabno auk\xc5\xa1\xc4\x8diui vir\xc5\xa1 horizonto ir kitiems sferin\xc4\x97s astronomijos tikslams._NEWLINE_Iki XVIII a. j\xc5\xabrininkai naudojo astroliabij\xc4\x85 laivo geografinei platumai nustatyti.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija ir veikimo principai\n_START_PARAGRAPH_\nPrietaiso paskirtis lemia astroliabijos konstrukcijos ypatumus. Astroliabija tampa teleskopas, jeigu jo vamzdis yra pritvirtintas prie vertikalios a\xc5\xa1ies ir gali suktis apie j\xc4\x85, o kampas tarp \xc5\xa1ios a\xc5\xa1ies ir teleskopo optin\xc4\x97s a\xc5\xa1ies yra lygus z\xe2\x82\x80. Ta\xc4\x8diau da\xc5\xbeniau daroma kitaip. Prie\xc5\xa1ais horizontaliai ant sukamo stalo paguldyto teleskopo pastatoma optin\xc4\x97 sistema, kuri sukuria du tos pa\xc4\x8dios \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s atvaizdus. Padaroma taip, jog \xc5\xa1ie atvaizdai, judant \xc5\xbevaig\xc5\xbedei (parinis dangaus sferos sukimasis), teleskopo \xc5\xbeidinio plok\xc5\xa1tumoje slenka prie\xc5\xa1ingomis kryptimis. Atvaizdai susitinka ir sutampa, kai \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 kerta pasirinkt\xc4\x85 ir prietaiso \xc4\xafrangoje atspind\xc4\x97t\xc4\x85 vienodo auk\xc5\xa1\xc4\x8dio apskritim\xc4\x85 ties z\xe2\x82\x80. \xc5\xa0tai tas atvaizd\xc5\xb3 susiliejimo laikas ir u\xc5\xbefiksuojamas specialiomis automatin\xc4\x97mis priemon\xc4\x97mis._NEWLINE_Realizuoti min\xc4\x97t\xc4\x85 optin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 galima \xc4\xafvairiai. 2 pav. parodyta \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s spinduli\xc5\xb3 eiga prizmin\xc4\x97je astroliabijoje. Prie\xc5\xa1ais teleskopo objektyv\xc4\x85 stovi stiklin\xc4\x97 lygia\xc5\xa1on\xc4\x97 prizm\xc4\x97, kurios vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97s kampas lygus 2z\xe2\x82\x80. Vien\xc4\x85 atvaizd\xc4\x85 formuoja spinduliai atsispind\xc4\x97j\xc4\x99 nuo apatinio prizm\xc4\x97s \xc5\xa1ono, kit\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuo vir\xc5\xa1utinio, bet pri\xc5\xa1 tai atsispind\xc4\x97j\xc4\x99 nuo horizontalaus (gyvsidabrio) veidrod\xc5\xbeio. Kai \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 yra zenitiniame nuotolyje z\xe2\x82\x80, atvaizdai sutampa. Punktyrin\xc4\x97mis atkarpomis pavaizduota situacija, kai \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s zenitinis nuotolis padid\xc4\x97ja. Matyti, kad vaizdai i\xc5\xa1siskiria ir juda \xc4\xaf prie\xc5\xa1ingas puses. Kito tipo astroliabijoje (3 pav), vietoje prizm\xc4\x97s stovi reikiamu kampu pasvir\xc4\x99 veidrodis ir pusiau skaidri plok\xc5\xa1tel\xc4\x97. \xc5\xa0iame prietaise ir tiesioginiai, ir atsispind\xc4\x97j\xc4\x99 nuo gyvsidabrio spinduliai apr\xc4\x97pia vis\xc4\x85 teleskopo objektyv\xc4\x85, o ne pus\xc4\x99 kaip prizmin\xc4\x97je astroliabijoje._NEWLINE_Astroliabijos teleskopo skersmuo b\xc5\xabna 10-20\xc2\xa0cm. Jo optin\xc4\x97 sistema parenkama tokia, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 kuo trumpesnis vamzdis. Visas prietaisas tampa kompakti\xc5\xa1ku ir stabiliu. Tai didelis jo privalumas. Tr\xc5\xabkumu reikia laikyti tai, jog, kaip nesunku \xc4\xafsitikinti, prietaisu galima steb\xc4\x97ti \xc5\xbevaig\xc5\xbedes tik ribotame dangaus plote, b\xc5\xabtent tas, kuri\xc5\xb3 deklinacija yra tarp \xcf\x86\xc2\xa0\xe2\x80\x93 z\xe2\x82\x80 ir \xcf\x86 + z\xe2\x82\x80._NEWLINE_Taigi steb\xc4\x97jimai su astroliabija parodo laik\xc4\x85, kada \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 b\xc5\xabna zenitiniame nuotolyje z\xe2\x82\x80 (tai atsitinka du kartus per par\xc4\x85). Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1io duomens dar per ma\xc5\xbea koordinat\xc4\x97ms nustatyti. Jos apskai\xc4\x8diuojamos tik po to, kai apibendrinama daugelio \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 ilgalaiki\xc5\xb3 steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 med\xc5\xbeiaga. Pagal rezultat\xc5\xb3 tikslum\xc4\x85 astroliabijos ma\xc5\xbeai atsilieka nuo meridianini\xc5\xb3 skrituli\xc5\xb3.'