b'\n_START_ARTICLE_\n90482 Orkas\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPagal tarptautin\xc4\x97s astronom\xc5\xb3 s\xc4\x85jungos pavadinim\xc5\xb3 suteikimo gaires objektai, kuri\xc5\xb3 dydis ir orbita pana\xc5\xa1\xc5\xabs \xc4\xaf Pluton\xc4\x85, yra vadinami po\xc5\xbeeminio pasaulio dievybi\xc5\xb3 vardais. Laikydamiesi \xc5\xa1i\xc5\xb3 gari\xc5\xb3 atrad\xc4\x97jai pasi\xc5\xabl\xc4\x97 mirties dievo etrusk\xc5\xb3 ir rom\xc4\x97n\xc5\xb3 mitologijoje Orko vard\xc4\x85. Orko vardas buvo patvirtintas ir paskelbtas 2004 met\xc5\xb3 lapkri\xc4\x8dio 22 dien\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nOrbita ir sukimasis\n_START_PARAGRAPH_\nOrkas yra rezonansin\xc4\x97je 2:3 orbitoje su Nept\xc5\xabnu. Orbitinis periodas lygus 247 metams. Orbita savo forma pana\xc5\xa1i \xc4\xaf Plutono (eliptin\xc4\x97), bet atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai orientuota. Nors vienu momentu orbita pasiekia Nept\xc5\xabno orbit\xc4\x85, rezonansas tarp dviej\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 u\xc5\xbetikrina, kad Orkas visada yra dideliu atstumu nuo Nept\xc5\xabno. Per 14000 met\xc5\xb3 period\xc4\x85 Orkas i\xc5\xa1lieka daugiau nei 18 astronomini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3 nuo Nept\xc5\xabno. Kadangi abipusis rezonansas su Nept\xc5\xabnu priver\xc4\x8dia Ork\xc4\x85 ir Pluton\xc4\x85 i\xc5\xa1likti skirtingose j\xc5\xb3 pana\xc5\xa1aus jud\xc4\x97jimo faz\xc4\x97se, Orkas kartais vadinamas anti Plutonu._NEWLINE_Orkas pasieks savo afel\xc4\xaf 2019 metais. Deep Ecliptic Survey projekto simuliacijos rodo, kad per 10 milijon\xc5\xb3 met\xc5\xb3 Orko perihelis gali suma\xc5\xbe\xc4\x97ti iki 27,8 astronomini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3, t. y. per\xc5\xbeengti Nept\xc5\xabno orbit\xc4\x85._NEWLINE_Sukimosi aplink a\xc5\xa1\xc4\xaf periodas \xc5\xa1iuo metu ne\xc5\xbeinomas. \xc4\xaevair\xc5\xabs fotometriniai tyrimai pateik\xc4\x97 skirtingus rezultatus. Periodas varijuoja nuo 7 iki 21 valandos su nedidel\xc4\x97mis amplitud\xc4\x97s variacijomis arba be j\xc5\xb3. Ortizo et al. nustatytas apie 10,5 h rezultatas \xc5\xa1iuo metu atrodo labiausiai tik\xc4\x97tinas. Orko sukimosi poliai tikriausiai sutampa su jo palydovo, Vantos, orbitos poliais. Tai rei\xc5\xa1kia, kad Orkas \xc5\xa1iuo metu matomas poliaus vir\xc5\xa1uje, kas paai\xc5\xa1kint\xc5\xb3 beveik nematom\xc4\x85 sukimosi ry\xc5\xa1kumo moduliacij\xc4\x85. Jei Orkas visada atsisuk\xc4\x99s ta pa\xc4\x8dia puse su palydovu, tada jo sukimosi periodas sutampa su Vantos 9,7 dienos apskriejimo periodu.\n_START_SECTION_\nDydis ir ry\xc5\xa1kumas\n_START_PARAGRAPH_\nOrko absoliutinis ry\xc5\xa1kis yra apie 2,3. Spitzer kosminio teleskopo tolimosios srities infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 ir Herschel kosminio teleskopo su dar ilgesn\xc4\x97mis bangomis atpa\xc5\xbeinimas apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 Orko skersmen\xc4\xaf ties 850 \xc2\xb1 90 km riba. Orko albedas grei\xc4\x8diausiai yra nuo 22% iki 34%, kuris gali b\xc5\xabti tipinis u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno esantiems objektams, kuri\xc5\xb3 skersmuo art\xc4\x97ja prie 1000\xc2\xa0km._NEWLINE_Auk\xc5\xa1\xc4\x8diau nurodytas ry\xc5\xa1kio ir dyd\xc5\xbeio \xc4\xafvertinimas buvo padarytas, manant, kad Orkas yra vienintelis objektas. V\xc4\x97liau atrastas s\xc4\x85lyginai didelis palydovas Vanta gali labai paveikti \xc5\xa1iuos dyd\xc5\xbeius. Vantos absoliutinis ry\xc5\xa1kis yra 4,88, kas rei\xc5\xa1kia, jog palydovas 11 kart\xc5\xb3 ma\xc5\xbeiau ry\xc5\xa1kus nei Orkas. Jei abiej\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 albedas yra 0,27, tai Orko dydis yra apie 810\xc2\xa0km, tuo tarpu Vantos dydis apie 270\xc2\xa0km. Jei Vantos albedas yra 0,12\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tipinis nedideliems rausviems Koiperio \xc5\xbeiedo objektams, tai dyd\xc5\xbeiai yra apytiksliai 760 ir 380\xc2\xa0km atitinkamai.\n_START_SECTION_\nMas\xc4\x97 ir tankis\n_START_PARAGRAPH_\nNuo to laiko, kai tapo \xc5\xbeinoma, jog Orkas yra binarin\xc4\x97 sistema, bendra sistemos mas\xc4\x97 buvo apskai\xc4\x8diuota apytikriai lygi 6.32\xc2\xa0\xc2\xb1\xc2\xa00.05\xc3\x9710\xc2\xb2\xe2\x81\xb0 kg. Tai yra 3,8% masyviausios \xc5\xbeinomos nyk\xc5\xa1tukin\xc4\x97s planetos Erid\xc4\x97s mas\xc4\x97s. Mas\xc4\x97s pasiskirstymas tarp Orko ir Vantos priklauso nuo j\xc5\xb3 santykinio dyd\xc5\xbeio. Jei palydovo dydis yra apie tre\xc4\x8ddalis Orko dyd\xc5\xbeio, tai palydovo mas\xc4\x97 sudarys tik 3% visos mas\xc4\x97s. Jei Vantos dydis yra apie 380\xc2\xa0km, tai jos mas\xc4\x97 gali sudaryti 8% Orko mas\xc4\x97s._NEWLINE_Orko (ir manoma, kad ir jo palydovo) tankis yra apie 2,3 g/cm \xc2\xb3.\n_START_SECTION_\nSpektras ir pavir\xc5\xa1ius\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji spektroskopiniai steb\xc4\x97jimai 2004 metais parod\xc4\x97, kad matomas Orko spektras yra neutralios spalvos ir neturintis ry\xc5\xa1ki\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3. Tuo tarpu artimosios srities 1,5 ir 2,0 \xce\xbcm ilgio infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimai parod\xc4\x97 vidutini\xc5\xa1kai ry\xc5\xa1kias vandens absorbcijos juostas. Tolimesni infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 tyrimai 2004 metais, naudojant piet\xc5\xb3 Europos ir Gemini observatorijas patvirtino rezultatus apie vandens ledo ir organini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip tolinai, mi\xc5\xa1in\xc4\xaf. Vandens ir metano ledai gali dengti ne daugiau kaip 50% ir 30% pavir\xc5\xa1iaus atitinkamai. Tai rei\xc5\xa1kia, kad ledo proporcija pavir\xc5\xa1iuje yra ma\xc5\xbeesn\xc4\x97 nei Charono, bet pana\xc5\xa1i \xc4\xaf Tritono._NEWLINE_V\xc4\x97lesni 2008\xe2\x80\x932010 met\xc5\xb3 infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 spektroskopiniai steb\xc4\x97jimai su didesniu signalo/triuk\xc5\xa1mo santykiu atskleid\xc4\x97 papildomas spektro savybes. Tarp j\xc5\xb3 stipri\xc4\x85 signalo absorbcij\xc4\x85 vandens ledu 1,65\xc2\xa0\xce\xbcm ilgio spindulyje, kas yra kristalinio vandens ledo Orko pavir\xc5\xa1iuje \xc4\xafrodymas, ir nauj\xc4\x85 absorbcijos linij\xc4\x85 2,22\xc2\xa0\xce\xbcm ilgio spindulyje. Paskutin\xc4\x97s savyb\xc4\x97s kilm\xc4\x97 n\xc4\x97ra iki galo ai\xc5\xa1ki. Ji gali b\xc5\xabti s\xc4\x85lygota amoniako skaidymusi vandens lede arba d\xc4\x97l metano/etano ledo. Spinduliavimo perdavimo modeliavimas parod\xc4\x97, kad vandens ledo, tolin\xc5\xb3, etano ledo ir amoniako jono (NH\xe2\x82\x84\xe2\x81\xba) mi\xc5\xa1inys labiausiai atitinka spektr\xc4\x85, tuo tarpu vandens ledo, tolin\xc5\xb3, metano ledo ir amoniako hidrato kombinacija \xc5\xa1iek tiek pras\xc4\x8diau atitinka spektr\xc4\x85. Tuo tarpu tik amoniako hidrato, tolin\xc5\xb3 ir vandens ledo mi\xc5\xa1inys nepateik\xc4\x97 tenkinamo atitikmens. Taigi 2010 metais vienintel\xc4\x97s patikimai identifikuotos med\xc5\xbeiagos Orko pavir\xc5\xa1iuje yra kristalinis vandens ledas ir grei\xc4\x8diausiai tamsieji tolinai. Patikimesnis amoniako, metano ir kit\xc5\xb3 angliavandenili\xc5\xb3 atpa\xc5\xbeinimas reikalauja geresnio infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 spektro.\n_START_SECTION_\nPalyginimas su palydovais ir kitais u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno esan\xc4\x8diais k\xc5\xabnais\n_START_PARAGRAPH_\nOrkas per\xc5\xbeengia u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno esan\xc4\x8di\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 rib\xc4\x85 pagal mas\xc4\x99, kurie gali i\xc5\xa1laikyti greit i\xc5\xa1garuojan\xc4\x8dias med\xc5\xbeiagas, tokias kaip metanas, savo pavir\xc5\xa1iuje. Atspind\xc5\xbeio spektras rodo stipriausi\xc4\x85 signalo absorbcij\xc4\x85 vandens ledu, palyginti su bet kuriuo kitu Koiperio \xc5\xbeiedo objektu, kurie n\xc4\x97ra susij\xc4\x99 su Haum\xc4\x97jos kolizijos \xc5\xa1eima. Dideli lediniai Urano palydovai turi gana pana\xc5\xa1\xc5\xb3 infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 spektr\xc4\x85. Tarp vis\xc5\xb3 u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno orbitos esan\xc4\x8di\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 Plutono palydovas Charonas atrodo pana\xc5\xa1iausias \xc4\xaf Ork\xc4\x85. Jis turi didesn\xc4\xaf albed\xc4\x85, bet artimos srities infraraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 ir matomos \xc5\xa1viesos spektras labai pana\xc5\xa1us. Taip pat pana\xc5\xa1\xc5\xabs j\xc5\xb3 tankiai ir abu turi daug vandens ledo pavir\xc5\xa1iuje. 50000 Kvaharas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pana\xc5\xa1aus dyd\xc5\xbeio u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno esantis objektas turi stiprias absorbcijos savybes vandens ledu savo spektre, bet yra daug raudonesnis matomam spektre. Haum\xc4\x97ja ir kiti i\xc5\xa1 jo kolizijos \xc5\xa1eimos objektai turi daug didesn\xc4\xaf albed\xc4\x85 ir daug stipresn\xc4\x99 spektro absorbcij\xc4\x85 vandeniu negu Orkas. Galiausiai (208996) 2003 AZ\xe2\x82\x88\xe2\x82\x84\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kitas didelis objektas, esantis 2:3 rezonansin\xc4\x97je orbitoje su Nept\xc5\xabnu, turi pana\xc5\xa1ias \xc4\xaf Ork\xc4\x85 spektro savybes.'