b"\n_START_ARTICLE_\nJuozas Vidmantis Vaitkus\n_START_SECTION_\nVaikyst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\n1947 m. prad\xc4\x97jo lankyti Kalnaber\xc5\xbe\xc4\x97s pradin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85. 1948 m. persik\xc4\x97lus \xc4\xaf \xc5\xa0iaulius, prad\xc4\x97jo lankyti 6-\xc4\x85j\xc4\x85 pradin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85, kuri v\xc4\x97liau perorganizuota \xc4\xaf 5-aj\xc4\x85 vidurin\xc4\x99. Mokyklos metais lank\xc4\x97 \xc4\xafvairius b\xc5\xabrelius: botanikos, aviamodeliavimo, automobilist\xc5\xb3, radijo. Mokykl\xc4\x85 baig\xc4\x97 1958 m. ir tais pa\xc4\x8diais metais \xc4\xafstojo \xc4\xaf Vilniaus valstybinio universiteto Fizikos-matematikos fakulteto fizikos specialyb\xc4\x99. Nuo pirm\xc5\xb3 met\xc5\xb3 prad\xc4\x97jo dirbti mokslin\xc4\xaf darb\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nStudijos universitete\n_START_PARAGRAPH_\n1959 m. priimtas laborantu Eksperimentin\xc4\x97s fizikos katedroje, o po jos reorganizacijos 1960 m. priskirtas Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos katedrai. Tais pa\xc4\x8diais metais buvo pakeltas \xc4\xaf vyr. laboranto pareigas. 1962 m. prad\xc4\x97jo dirbti Eksperimentin\xc4\x97s fizikos problemin\xc4\x97je laboratorijoje (v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos problemin\xc4\x97 laboratorija) ir netrukus paauk\xc5\xa1tintas vyr. moksliniu bendradarbiu, v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 vyr. in\xc5\xbeinieriumi. Tais pa\xc4\x8diais metais i\xc5\xa1rinktas fakulteto Student\xc5\xb3 mokslin\xc4\x97s draugijos pirmininku. Universitet\xc4\x85 baig\xc4\x97 1963 m. su pagyrimu ir prad\xc4\x97jo studijas aspirant\xc5\xabroje.\n_START_SECTION_\nTolimesn\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\n1964\xe2\x80\x931966 m. buvo Mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 sektoriaus jaunesnysis darbuotojas, o 1966 m. \xe2\x80\x93 Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos problemin\xc4\x97s laboratorijos vyr. mokslinis darbuotojas._NEWLINE_1967 m. VVU apgyn\xc4\x97 fizikos ir matematikos moksl\xc5\xb3 kandidato (dabar \xe2\x80\x93 daktaro) disertacij\xc4\x85 tema \xe2\x80\x9eCd Se monokristal\xc5\xb3 ir sluoksni\xc5\xb3 fotolaidumo kinetikos tyrimas\xe2\x80\x9c (vadovas Jurgis Vi\xc5\xa1\xc4\x8dakas). 1978 m. SSSR Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios atestacin\xc4\x97s komisijos (VAK'as) Specializuotoje taryboje prie Ukrainos TSR moksl\xc5\xb3 akademijos Puslaidininki\xc5\xb3 instituto apgyn\xc4\x97 fizikos -matematikos moksl\xc5\xb3 daktaro disertacij\xc4\x85 tema \xe2\x80\x9eNetiesinis fotolaidumas ir su juo susij\xc4\x99 nepusiausvyrieji rei\xc5\xa1kiniai puslaidininkiuose, esant stipriam lazeriniam su\xc5\xbeadinimui\xe2\x80\x9c,ir 1979 m. VAK'as suteik\xc4\x97 fizikos -matematikos moksl\xc5\xb3 daktaro laipsn\xc4\xaf (1993 m. Lietuvos Mokslo taryba j\xc4\xaf nostrifikavo gamtos moksl\xc5\xb3 habilituoto daktaro laipsniu)._NEWLINE_VU prad\xc4\x97jo d\xc4\x97styti nuo 1967 m., 1968 m. \xe2\x80\x93 vyr. d\xc4\x97stytojas, nuo t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 docentas. Profesorius nuo 1980 m._NEWLINE_Sta\xc5\xbeavo ir mokslin\xc4\xaf darb\xc4\x85 dirbo Stokholmo Karali\xc5\xa1kajame technologijos institute (\xc5\xa0vedija, 1974\xe2\x80\x931975, 1992 m.), Berlyno technikos (Vokietija, 1991 m.), Li\xc4\x8dopingo (\xc5\xa0vedija, 1992 m.), Glazgo (1996)(nuo 1997 m. vizituojantis profesorius), Notre Dame (JAV, 1998 m.), Toku\xc5\xa1imos (Japonija, 2001 m.) ir kt. universitetuose, CERN'e (\xc5\xa0veicarija, nuo 2002 m.)._NEWLINE_1985 m. i\xc5\xa1rinktas LMA nariu korespondentu, nuo 2012 m. - LMA tikrasis narys.\n_START_SECTION_\nAdministracin\xc4\x97s pareigyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\n1977\xe2\x80\x932006 m. \xe2\x80\x93 VU Fizikos fakulteto Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos katedros ved\xc4\x97jas. Buvo Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos Fizikos ir Puslaidininki\xc5\xb3 fizikos institut\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 taryb\xc5\xb3 nariu. 1986\xe2\x80\x931991, 2002 -2007 m. \xe2\x80\x93 VU prorektorius mokslo reikalams. Nuo 1991 m. yra LMA Matematikos, fizikos ir chemijos moksl\xc5\xb3 skyriaus Fizikos sekcijos pirmininkas. 1992 m. i\xc5\xa1rinktas Taikom\xc5\xb3j\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 instituto direktoriumi. TMI pertvarkius \xc4\xaf Med\xc5\xbeiagotyros ir taikom\xc5\xb3j\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 institut\xc4\x85, direktoriumi i\xc5\xa1buvo iki 2002 m. 1997\xe2\x80\x932002 m. buvo \xc5\xa1io instituto Med\xc5\xbeiagotyros skyriaus, 2002 - 2012 m. \xe2\x80\x93 Nauj\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 tyrimo ir matavimo technologij\xc5\xb3 skyriaus ved\xc4\x97jas, nuo 2002 m. instituto tarybos narys. 1994-2007 m. buvo VU Senato narys._NEWLINE_Nuo 1976 m. yra \xc5\xbeurnalo \xe2\x80\x9eLithuanian Journal of Physics\xe2\x80\x9c, nuo 1998 m. \xe2\x80\x93 \xc5\xbeurnalo \xe2\x80\x9eMed\xc5\xbeiagotyra\xe2\x80\x9c redaktori\xc5\xb3 kolegij\xc5\xb3 narys. 1995\xe2\x80\x931999 m. buvo Lietuvos fizik\xc5\xb3 draugijos pirmininko pavaduotojas, 2003\xe2\x80\x932007 m. \xe2\x80\x93 viceprezidentas studijoms, mokslo komisijos narys, nuo 2007 \xe2\x80\x93 prezidentas.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nSvarbiausi darbai i\xc5\xa1 puslaidininki\xc5\xb3 fizikos, puslaidininki\xc5\xb3 fotolaidumo kinetikos, nepusiausvyr\xc5\xb3j\xc5\xb3 elektrini\xc5\xb3 ir netiesini\xc5\xb3 optini\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3. Daugiau kaip 300 mokslini\xc5\xb3 publikacij\xc5\xb3, 16 i\xc5\xa1radim\xc5\xb3 autorius ir bendraautoris."