b"\n_START_ARTICLE_\nPelagornis sandersi\n_START_SECTION_\nApib\xc5\xabdinimas ir elgsena\n_START_PARAGRAPH_\nPelargonis sandersi identifikuoti kaip did\xc5\xbeiausi \xc5\xbdem\xc4\x97je skraid\xc4\x99 ir dabar skraidantys pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai. Jie tur\xc4\x97jo labai siaurus ir labai ilgus sparnus, o juos i\xc5\xa1sk\xc4\x97tus, sparnugaliai siek\xc4\x97 6,4\xc2\xa0m, nors galimai ir daugiau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 iki 7,4\xc2\xa0m. Pagal kai kuri\xc5\xb3 fosilijoje i\xc5\xa1likusi\xc5\xb3 kaul\xc5\xb3 sud\xc4\x97t\xc4\xaf buvo nustatytas svoris, ma\xc5\xbedaug tarp 22\xe2\x80\x9340\xc2\xa0kg. J\xc5\xb3 ilgo snapo \xc5\xa1on\xc5\xb3 forma apgaulingai primena dantis, nors tai snapo pakra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 kaulin\xc4\x97s i\xc5\xa1augos ir patys pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai bedan\xc4\x8diai. Tokia snapo forma per evoliucij\xc4\x85 buvo prisitaikiusi vandenyje sugriebti slid\xc5\xbeiam grobiui._NEWLINE_Dar iki \xc5\xa1ios r\xc5\xab\xc5\xa1ies atradimo, did\xc5\xbeiausiais skraidan\xc4\x8diais pauk\xc5\xa1\xc4\x8diais pagal i\xc5\xa1sk\xc4\x97st\xc5\xb3 sparnugali\xc5\xb3 matmenis buvo laikomi didingieji argentaviai (Argentavis magnificens), priskiriami pl\xc4\x97\xc5\xa1riesiems pauk\xc5\xa1\xc4\x8diams, j\xc5\xb3 i\xc5\xa1sk\xc4\x97st\xc5\xb3 sparn\xc5\xb3 tarpugaliai siek\xc4\x97 7\xc2\xa0m, svoris 70\xe2\x80\x9378\xc2\xa0kg._NEWLINE_Anks\xc4\x8diau mokslininkai man\xc4\x97, kad pseudodantuo\xc4\x8di\xc5\xb3 (Pelagornithidae) \xc5\xa1eima artima pelikanams (Pelecanus) ir albatrosiniams (Diomedeidae) pauk\xc5\xa1\xc4\x8diams, bet naujausi\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jim\xc5\xb3 i\xc5\xa1vadomis linkstama manyti, kad artimiausi buvo antiniams (Anatidae) pauk\xc5\xa1\xc4\x8diams. Tur\xc4\x97dami ilgus, siaurus sparnus bei tu\xc5\xa1\xc4\x8diavidurius lengvus kaulus, anot D.Ksepkos, jie buvo puik\xc5\xabs skraj\xc5\xabnai, geresni net u\xc5\xbe fregatinius (Fregatidae) bei Amerikos grifus (Cathartidae). Anot D.Ksepkos, sklandydami ore, vidutini\xc5\xa1kai per 22 metr\xc5\xb3 atstum\xc4\x85 prarasdavo (nukrisdavo) tik vien\xc4\x85 metr\xc4\x85. Kiti mokslininkai teigia, kad \xc5\xa1ie pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai sklandymui vir\xc5\xa1 vandenyn\xc5\xb3 naudodavosi oro srov\xc4\x97mis. Labai pana\xc5\xa1u, kad sklandydavo vir\xc5\xa1 10\xc2\xa0m per sekund\xc4\x99 grei\xc4\x8diu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grei\xc4\x8diau nei \xc5\xbemoni\xc5\xb3 rekordas 100\xc2\xa0m distancijos b\xc4\x97gime. J\xc5\xb3 k\xc5\xabno strukt\xc5\xabra buvo prisitaikiusi tolimoms kelion\xc4\x97ms vir\xc5\xa1 vandenyn\xc5\xb3. Jie kaip ir albatrosai (Diomedeidae) praleisdavo didesni\xc4\x85j\xc4\x85 gyvenimo dal\xc4\xaf ore, ir vandenynuose maitindavosi \xc5\xbeuvimis. Nusileid\xc4\x99 ant \xc5\xbeem\xc4\x97s netur\xc4\x97jo tokio gracingumo kaip ore, buvo nerang\xc5\xabs. Mokslininkai mano, kad nor\xc4\x97dami pakilti nuo ol\xc5\xb3, jie savoti\xc5\xa1kai pasib\xc4\x97g\xc4\x97davo, krypuodavo bandydami pagauti reikiam\xc4\x85 oro srov\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nAtradimas ir istorija\n_START_PARAGRAPH_\nNe pilnai i\xc5\xa1silaikiusios Pelargonis sandersi fosilijos buvo rastos 1983 metais, kada prasid\xc4\x97jo kasin\xc4\x97jimai statyti nauj\xc4\x85 terminal\xc4\x85 \xc4\x8carlstono tarptautiniame oro uoste, esan\xc4\x8diame Piet\xc5\xb3 Karolinos valstijoje (JAV). Gana neblogai buvo i\xc5\xa1silaikiusi kaukol\xc4\x97s fosilija, kiek pras\xc4\x8diau vieno sparno ir vienos kojos dalis. Anot \xc5\xa1i\xc5\xb3 fosilij\xc5\xb3 identifikavimo autoriaus Daniel Ksepka, fosilijos buvo nus\xc4\x97d\xc4\x99 uolienose, vir\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 anuomet oligoceno epochoje prie\xc5\xa1 25\xe2\x80\x9328 mln. met\xc5\xb3 tyvuliavo vandenynas. \xc5\xa0i pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is ir jiems artimos kitos r\xc5\xab\xc5\xa1ys klest\xc4\x97jo \xc5\xbdem\xc4\x97je nuo Paleogeno periodo prad\xc5\xbeios (paleoceno epochos) iki Neogeno periodo prad\xc5\xbeios (mioceno epochoje), arba prie\xc5\xa1 56\xe2\x80\x932,5 milijono met\xc5\xb3. Buvo u\xc5\xbetrukta 30 met\xc5\xb3, kad pagal fosilijas b\xc5\xabt\xc5\xb3 nustatyta \xc5\xa1io gyv\xc5\xabno r\xc5\xab\xc5\xa1is, bet mokslininkams iki \xc5\xa1iol n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1ku, kod\xc4\x97l \xc5\xa1ie masyv\xc5\xabs j\xc5\xabr\xc5\xb3 pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai i\xc5\xa1nyko. Yra tik sp\xc4\x97liojimai, kad neva tai \xc4\xaftakojo klimato pasikeitimai ir su tuo susij\xc4\x99 vir\xc5\xa1 j\xc5\xabr\xc5\xb3 v\xc4\x97jo grei\xc4\x8diai, m\xc4\x97gstamiausio maisto i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 suma\xc5\xbe\xc4\x97jimas arba abu \xc5\xa1ie faktoriai.\n_START_SECTION_\nPavadinimas\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97s graik\xc5\xb3 kalba genties pavadinimas Pelargonis rei\xc5\xa1kia\xc2\xa0\xe2\x80\x93 'atvir\xc5\xb3 j\xc5\xabr\xc5\xb3 pauk\xc5\xa1tis'."