b'\n_START_ARTICLE_\nGeneral Motors\n_START_SECTION_\nAnkstyvoji istorija\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral Motors buvo \xc4\xafkurta 1908 metais Flinte (Mi\xc4\x8diganas), kaip holdingas Buick markei. Tuo metu kompanij\xc4\x85 vald\xc4\x97 William C. Durant, kuris dar tais pa\xc4\x8diais metais nupirko Oldsmobile mark\xc4\x99. Kitais metais Durant nupirko Cadillac, Elmore, Oakland ir dar kelias markes. 1909\xc2\xa0m. General Motors nupirko Reliance Motor Truck Company ir Rapid Motor Vehicle Company kompanijas, kurios v\xc4\x97liau tapo GMC. 1910\xc2\xa0m. Durant buvo atstatydintas i\xc5\xa1 GM vadovo posto._NEWLINE_Durant paliko koncern\xc4\x85 ir 1911\xc2\xa0m. broliai Gaston ir Louis Chevrolet pad\xc4\x97jo \xc4\xafkurti Chevrolet Motor Company. Jis gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf General Motors vadovo viet\xc4\x85 1916 metais su Pierre S. du Pont finansavimu. Chevrolet 1917\xc2\xa0m. tapo General Motors koncerno dalis. Pirmasis GM Chevrolet\xe2\x80\x99as buvo Chevrolet 490 modelis. Du Pont pa\xc5\xa1alino Durant i\xc5\xa1 GM vadovo posto 1920\xc2\xa0m., \xc4\xafvair\xc5\xabs Du Pont interesai kontroliavo GM iki 6-de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio._NEWLINE_1918 metais GM nupirko McLaughlin Motor Car Company i\xc5\xa1 Ontarijo (Kanada), kuris gamino McLaughlin-Buick automobil\xc4\xaf ir buvo pervadintas \xc4\xaf General Motors of Canada Ltd._NEWLINE_General Motors pralenk\xc4\x97 Ford Motor Company 3-de\xc5\xa1imtmetyje.\n_START_SECTION_\n4-tas de\xc5\xa1imtmetis\n_START_PARAGRAPH_\nPer 2 ir 3-de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius General Motors nupirko Yellow Coach autobus\xc5\xb3 kompanij\xc4\x85 ir pad\xc4\x97jo \xc4\xafkurti Greyhound lines autobus\xc5\xb3 linijas. Jie pakeit\xc4\x97 tarpmiestin\xc4\xaf traukini\xc5\xb3 transport\xc4\x85 autobusais. GM \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 United Cities Motor Transit 1932 metais._NEWLINE_1930 metais GM prad\xc4\x97jo eiti link aviacijos, kai nupirko Fokker Aircraft Corp of America ir Berliner-Joyce Aircraft, kurios v\xc4\x97liau buvo sujungtos \xc4\xaf General Aviation Manufacturing Corporation. Per rinkos bir\xc5\xbe\xc4\x85 GM per\xc4\x97m\xc4\x97 North American Aviation ir 1933\xc2\xa0m. prijung\xc4\x97 j\xc4\x85 prie General Aviation, bet i\xc5\xa1laik\xc4\x97 North American Aviation vard\xc4\x85. 1948 metai GM nusikrat\xc4\x97 NAA kaip visuomenin\xc4\x97s kompanijos, daugiau niekados netur\xc4\x97dama rimt\xc5\xb3 interes\xc5\xb3 aviacijos gamyboje.\n_START_SECTION_\nII pasaulinis karas\n_START_PARAGRAPH_\nII pasaulinio karo metu, General Motoras gamino daug ginkluot\xc4\x97s, transporto ir net aviacijos technikos. Karo metu JAV automobili\xc5\xb3 gamintojai buvo susir\xc5\xabpin\xc4\x99, kad Naciai gali nacionalizuoti j\xc5\xb3 gamyklas Vokietijoje. 1939 met\xc5\xb3 pavasar\xc4\xaf Vokietijos vyriausyb\xc4\x97 per\xc4\x97m\xc4\x97 kasdienin\xc4\xaf amerikie\xc4\x8diams priklausiusi\xc5\xb3 automobili\xc5\xb3 gamykl\xc5\xb3 Vokietijoje valdym\xc4\x85, bet nusprend\xc4\x97 j\xc5\xb3 nenacionalizuoti._NEWLINE_GM prezidentas William P. Knudson vadovavo JAV gamybai karo metais prezidentui Franklinui Ruzevelto komandoje. F. Ruzveltas Detroit\xc4\x85 vadino Demokratijos arsenalu. \xc5\xa0iandien Detroitas yra JAV armijos Tank-Automotive and Armaments Command, kitaip \xc5\xbeinomai kaip TACOM, b\xc5\xabstin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nAugimas po karo\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral Motors tapo did\xc5\xbeiausia JAV korporacija, pagal savo pajamas ir dal\xc4\xaf BVP. 1953 metais Charles Erwin Wilson, tuo metu buvus\xc4\xaf GM prezident\xc4\x85, Dvaitas Eizenhaueris paskyr\xc4\x97 JAV gynybos sekretoriumi. Tuo metu GM buvo vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 darbdavi\xc5\xb3 pasaulyje, kur\xc4\xaf lenk\xc4\x97 tik TSRS pramon\xc4\x97s susivienijimai, kuriose dirbdavo daugiau \xc5\xbemoni\xc5\xb3. 1955 metais General Motors tapo pirma amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 korporacija u\xc5\xbedirbusi daugiau kaip vien\xc4\x85 milijard\xc4\x85 JAV doleri\xc5\xb3 per metus.'