b'\n_START_ARTICLE_\nGaston Maspero\n_START_SECTION_\nKarjera Pranc\xc5\xabzijoje\n_START_PARAGRAPH_\nGastonas Maspero gim\xc4\x97 Pary\xc5\xbeiuje lombardie\xc4\x8di\xc5\xb3 kilm\xc4\x97s t\xc4\x97v\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Mokykloje jis rod\xc4\x97 ypating\xc4\x85 potrauk\xc4\xaf istorijai, o b\xc5\xabdamas keturiolikos jau dom\xc4\x97josi hieroglif\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tu. Studijuodamas \xc3\x89cole Normale G. Maspero tur\xc4\x97jo sl\xc4\x97pti nuo d\xc4\x97stytoj\xc5\xb3 savo aistr\xc4\x85 egiptologijai. B\xc5\xabdamas dvide\xc5\xa1imt septyneri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 jis tapo filologijos ir archeologijos profesoriumi Pranc\xc5\xabzijos koled\xc5\xbee, tai pats jauniausias profesorius per \xc5\xa1ios \xc4\xafstaigos vis\xc4\x85 gyvavim\xc4\x85._NEWLINE_Antraisiais jo metais \xc3\x89cole Normale 1867 m., Maspero sutiko bi\xc4\x8diul\xc4\xaf egiptolog\xc4\x85 Auguste Mariette, kuris buvo Pary\xc5\xbeiaus universalin\xc4\x97s parodos Egipto skyriaus ekspozicijos komisijos narys. Mariette dav\xc4\x97 jam du naujai atrastus, gan\xc4\x97tinai sunkius hieroglif\xc5\xb3 tekstus mokytis, o jaunas mokslininkas padar\xc4\x97 j\xc5\xb3 vertimus po ma\xc5\xbeiau kaip dviej\xc5\xb3 savai\xc4\x8di\xc5\xb3. Tai buvo didelis \xc5\xbeygdarbis tuo metu, kai egiptologija vis dar buvo beveik k\xc5\xabdikyst\xc4\x97je. \xc5\xa0it\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 publikacija tais pa\xc4\x8diais metais nul\xc4\x97m\xc4\x97 jo akademin\xc4\x99 reputacij\xc4\x85._NEWLINE_1869 m. jis tapo egiptie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalbos bei archeologijos \xc3\x89cole Pratique des Hautes \xc3\x89tudes mokytoju (r\xc3\xa9p\xc3\xa9titeur) ir 1874 m. paskirtas \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzijos kolegijos \xc5\xa0ampoljono k\xc4\x97d\xc4\x99. _NEWLINE_1881 m.  saus\xc4\xaf G. Maspero atvyko \xc4\xaf Egipt\xc4\x85. Kaire jis vadovavo Egipto ir arab\xc5\xb3 kult\xc5\xabros grupelei, taip pat pad\xc4\x97jo pagrindus mokyklai, kuri 1913 m. pasivadino Pranc\xc5\xabzijos Ryt\xc5\xb3 \xc5\xa0ali\xc5\xb3 Archeologijos Institutu.\n_START_SECTION_\nDarbas Egipte\n_START_PARAGRAPH_\nPirmuosius atradimus Maspero atliko Sakaroje. Jis man\xc4\x97, kad daugelio piramid\xc5\xbei\xc5\xb3 viduje yra sienini\xc5\xb3 \xc4\xafra\xc5\xa1\xc5\xb3, tod\xc4\x97l atidar\xc4\x97 penkias Senosios Karalyst\xc4\x97s piramides, kurios priklaus\xc4\x97 faraonams Unui, Pepiui I, Pepiui II, Te\xc4\x8diui ir Merenrei. Jo nuojauta neapgavo, sienas tikrai puo\xc5\xa1\xc4\x97 ilgi tekstai. G. Maspero buvo pirmasis, kuris i\xc5\xa1vert\xc4\x97 \xe2\x80\x9ePiramid\xc5\xbei\xc5\xb3 tekstus\xe2\x80\x9c. Taip pat egiptologas i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kino vis\xc4\x85 pogrind\xc5\xbeio prekybos antikvariniais daiktais veikl\xc4\x85. _NEWLINE_1870 m. Luksoro apylink\xc4\x97se klest\xc4\x97jo nelegali prekyba senienomis. Senien\xc5\xb3 apsaugos inspekcijos \xc4\xaftarimas krito ant Kurnos miestelyje gyvenan\xc4\x8dios trij\xc5\xb3 broli\xc5\xb3 Abd al Rasul\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos. Vienas i\xc5\xa1 \xc5\xa1eimos nari\xc5\xb3 1881 m. nuved\xc4\x97 egiptologus prie sl\xc4\x97ptuv\xc4\x97s, esan\xc4\x8dios netoli Deir al Bachri. Kadangi G. Maspero buvo Europoje, \xc4\xaf T\xc4\x97b\xc5\xb3 uolyn\xc4\x85 i\xc5\xa1vyko vokietis H. Brug\xc5\xa1as, egiptietis, Bulako muziejaus ved\xc4\x97jas ir vienas inspektorius. Uoloje rasta atsiv\xc4\x97rusi, \xc4\xaf kapo \xc5\xa1ulin\xc4\xaf pana\xc5\xa1i duob\xc4\x97, kuria nusileid\xc4\x99 visi pateko \xc4\xaf did\xc5\xbeiul\xc4\xaf kambar\xc4\xaf. \xc5\xa0iame kape rasti perlaidoti did\xc5\xbeiausi ir garsiausi XVIII ir XIX dinastij\xc5\xb3 faraonai: Ramzis I, II, III, Setis I, Amosis, Tutmozis I, II, III, Amenhotepas I, karalien\xc4\x97 Amos\xc4\x97 Nefertar\xc4\x97, Hat\xc4\x8depsuta, Ahotepas, taip pat princai ir princes\xc4\x97s, j\xc5\xb3 vaikai bei labai auk\xc5\xa1ti dvaro pareig\xc5\xabnai. Nuspr\xc4\x99sta visas mumijas nugabenti \xc4\xaf Kair\xc4\x85. Per \xc5\xa1e\xc5\xa1ias dienas jos i\xc5\xa1gabentos \xc4\xaf Luksor\xc4\x85, v\xc4\x97liau \xc4\xaf Kair\xc4\x85. 1886 m. pagaliau atidaryti mumij\xc5\xb3 sarkofagai ir garsiosios mumijos i\xc5\xa1vyniotos. _NEWLINE_Pirmoji G. Maspero kelion\xc4\x97 po Egipt\xc4\x85 u\xc5\xbesit\xc4\x99s\xc4\x97 septynerius metus. Daugiausia laiko skirta kapavie\xc4\x8di\xc5\xb3 teritorijoms i\xc5\xa1valyti. Kadangi XIX a. pab. \xc5\xa1ventykl\xc5\xb3 teritorijose dar gyventa \xc5\xbemoni\xc5\xb3, tod\xc4\x97l Maspero ry\xc5\xbeosi visus juos i\xc5\xa1keldinti. Luksoro \xc5\xa1ventyklos viduje liko tik vienintelis statinys, esantis i\xc5\xa1 v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 laik\xc5\xb3. Tai Abu Elagago me\xc4\x8det\xc4\x97, kuri trukdo pri\xc4\x97jim\xc4\x85 prie \xc5\xa1ventyklos. Maspero labiausiai r\xc5\xabpinosi Luksoro \xc5\xa1ventykla. Jis i\xc5\xa1tyrin\xc4\x97jo \xc5\xa1i\xc4\x85 \xc5\xa1ventykl\xc4\x85 iki pagrind\xc5\xb3.    _NEWLINE_Kitas jo svarbus pasiekimas \xe2\x80\x93 tai darbas prie Gizos sfinkso. Per kelis m\xc4\x97nesius nuvalytas sm\xc4\x97lis nuo paminklo pe\xc4\x8di\xc5\xb3, kr\xc5\xabtin\xc4\x97s bei priekin\xc4\x97s letenos. Nukastas 50 metr\xc5\xb3 sm\xc4\x97lio sluoksnis. G. Maspero \xc4\xafdomu, ar nukastas sm\xc4\x97lis neslepia kap\xc5\xb3 bei lobi\xc5\xb3. Taip pat jo d\xc4\x97ka apmokestinti turistai, besilankantys pa\xc4\x8diose populiariausiose Egipto vietose. Taip padaryta norint apsaugoti paminklus nuo niokojimo. _NEWLINE_1886 m. G. Maspero gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85 ir Europoje i\xc5\xa1buvo trylika met\xc5\xb3. Jis tapo ra\xc5\xa1ytoju bei profesoriumi ir d\xc4\x97st\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos koled\xc5\xbee. V\xc4\x97l atvyk\xc4\x99s \xc4\xaf Egipt\xc4\x85 sureng\xc4\x97 inspekcines keliones Nilu iki pat Nubijos. D\xc4\x97l 1899 m. spalio 3 d. \xc4\xafvykusio \xc5\xbeem\xc4\x97s dreb\xc4\x97jimo Karnake nuvirto trylika Hipostilin\xc4\x97s sal\xc4\x97s kolon\xc5\xb3. G. Maspero \xc4\xafpareigojo \xc5\xbd. Legran\xc4\x85 atstatyti \xc5\xa1ventykl\xc4\x85. Restauratorius darbuose naudojo senovinius statybos metodus. 1903 m. pabaigoje septintajame Karnako kiemo pilone atrasta mil\xc5\xbeini\xc5\xa1ka alebastrin\xc4\x97 plok\xc5\xa1t\xc4\x97, o po ja sl\xc4\x97ptuv\xc4\x97 su artefaktais, kurie i\xc5\xa1kelti per trejus metus. Daugiausiai sl\xc4\x97ptuv\xc4\x97je rastos pasl\xc4\x97ptos statulos._NEWLINE_G. Maspero paskutinis darbas susietas su Egiptu \xe2\x80\x93 tai r\xc5\xabpestis i\xc5\xa1saugoti Nubijos \xc5\xa1ventyklas, kurios buvo niokojamos vis labiau u\xc5\xbeliejamo Nilo potvynio. Taip pat egiptologas \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 muziejus visose provincijose: Aleksandrijoje, Izmaile, Asijute, Tantoje ir Elefantinoje. Jo d\xc4\x97ka Kairo muziejus perkeltas \xc4\xaf Kairo miesto centr\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau did\xc5\xbeiausias G. Maspero pasiekimas \xe2\x80\x93 1912 m. lapkrit\xc4\xaf sudarytas \xc4\xafstatymas d\xc4\x97l senien\xc5\xb3 apsaugos, siekiant apsaugoti jas nuo grobstymo. \xc4\xaestatymais skelbta: draud\xc5\xbeiama \xc5\xbealoti ar kitaip gadinti pastatus bei radinius, draud\xc5\xbeiama kasin\xc4\x97ti net priva\xc4\x8diose valdose, o kasin\xc4\x97jimo leidim\xc4\x85 gali i\xc5\xa1duoti tik senien\xc5\xb3 apsaugos inspekcija. Tokiu b\xc5\xabdu prad\xc4\x97tas Senov\xc4\x97s Egipto kult\xc5\xabros \xe2\x80\x9erestauravimas\xe2\x80\x9c, Senov\xc4\x97s Egipto palikimas buvo apsaugotas nuo grobstym\xc5\xb3, dalis seniau pavogt\xc5\xb3 daikt\xc5\xb3 bei mumij\xc5\xb3 buvo gr\xc4\x85\xc5\xbeinta atgal \xc4\xaf Egipt\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nMirtis\n_START_PARAGRAPH_\n1914 m. Gastonas Maspero i\xc5\xa1\xc4\x97jo \xc4\xaf pensij\xc4\x85. Mir\xc4\x97 1916 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf ir buvo palaidotas Monparnaso kapin\xc4\x97se Pary\xc5\xbeiuje. Su juo baig\xc4\x97si pirmasis egiptologijos mokslo etapas.'