b'\n_START_ARTICLE_\nKompiuterin\xc4\x97 muzika\n_START_PARAGRAPH_\nKompiuterin\xc4\x97 muzika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mokslini\xc5\xb3 studij\xc5\xb3 sritis, susijusi su skaitmenini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 panaudojimu, kuriant toki\xc4\x85 muzik\xc4\x85, kurios i\xc5\xa1takos-Vakar\xc5\xb3 tradicinis muzikos menas. Jai priskiriamos esamos ir naujos muzikos k\xc5\xabrimo technologijos ir j\xc5\xb3 panaudojimas, tokios kaip garso sintez\xc4\x97, skaitmeninis signalo apdorojimas, garso dizainas, garso sklaida, akustika ir psichoakustika. Kompiuterin\xc4\x97s muzikos i\xc5\xa1takos aptinkamos XX am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeios elektronin\xc4\x97je muzikoje, kai buvo atliekami pirmi eksperimentai ir pradedami novatori\xc5\xa1kai naudoti elektroniniai muzikos instrumentai. Palyginus neseniai, prad\xc4\x97jus pla\xc4\x8diai naudoti asmeninius kompiuterius ir i\xc5\xa1augus garso \xc4\xafra\xc5\xa1ymo galimyb\xc4\x97ms nam\xc5\xb3 s\xc4\x85lygomis, kompiuterin\xc4\x97s muzikos s\xc4\x85voka buvo prad\xc4\x97ta naudoti da\xc5\xbenai nusakant visoki\xc4\x85 muzik\xc4\x85, sukurt\xc4\x85 naudojant skaitmenin\xc4\x99 technologij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTechnin\xc4\x97 pa\xc5\xbeanga\n_START_PARAGRAPH_\nKompiuteri\xc5\xb3 paj\xc4\x97gumo ir programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos, naudojam\xc5\xb3 kaip skaitmenin\xc4\x97s perdavimo priemon\xc4\x97s, technin\xc4\x97 pa\xc5\xbeanga \xc5\xbeymiai pakeit\xc4\x97 kompiuterin\xc4\x97s muzikos k\xc5\xabrimo ir atlikimo b\xc5\xabdus. Naujausios kartos mikrokompiuteriai yra pakankamai galingi, kad jais b\xc5\xabtu atkuriama itin rafinuota audio sintez\xc4\x97, grind\xc5\xbeiama pla\xc4\x8diausia \xc4\xafvairiai traktuojam\xc5\xb3 algoritm\xc5\xb3 skale. Dabartin\xc4\x97s kompiuterin\xc4\x97s muzikos sistemos ir j\xc5\xb3 naudojimo b\xc5\xabdai yra taip labai persmelkusios visas su jomis susijusias sritis ir taip tampriai suaugusios su muzikos k\xc5\xabrybos procesu, kad mes \xc5\xa1ito kitaip n\xc4\x97 ne\xc4\xafsivaizduojame: kompiuteri\xc5\xb3 pagrindu veikiantys sintezatoriai, skaitmeniniai garso mai\xc5\xa1ikliai ir garso efekt\xc5\xb3 epizodai yra tokie \xc4\xafprastiniai, kad, kuriant ir \xc4\xafra\xc5\xa1ant muzik\xc4\x85, naudojimasis skaitmenine, o ne analog\xc5\xb3 technologija tapo taisykle, ne i\xc5\xa1imtimi.\n_START_SECTION_\nMoksliniai tyrimai\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbei\xc5\xabrint to, kad \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97 kult\xc5\xabra persmelkta kompiuterin\xc4\x97s muzikos, \xc5\xa1ioje srityje vis dar vyksta daug naujo, nes mokslininkai toliau tyrin\xc4\x97ja naujus ir \xc4\xafdomius kompiuteriais i\xc5\xa1gaunamos sintez\xc4\x97s, kompozicijos ir muzikos atlikimo b\xc5\xabdus. Visame pasaulyje yra daug organizacij\xc5\xb3 ir \xc4\xafstaig\xc5\xb3, pasi\xc5\xa1ventusi\xc5\xb3 kompiuterin\xc4\x97s ir elektronin\xc4\x97s muzikos moksliniams tyrimams, tarp kuri\xc5\xb3 min\xc4\x97tinos ICMA (Tarptautin\xc4\x97 kompiuterin\xc4\x97s muzikos draugija), IRCAM, GRAME, SEAMUS (Jungtini\xc5\xb3 Valstij\xc5\xb3 elektro-akustin\xc4\x97s muzikos bendrija) ir eib\xc4\x97 kit\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tojo mokslo pasaulini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKompiuteriais kuriama muzika\n_START_PARAGRAPH_\nKompiuteri\xc5\xb3 generuojama muzika yra tokia muzika, kuri kuriama kompiuteriais arba jie yra kaip pagrindin\xc4\x97 muzikos k\xc5\xabrimo priemon\xc4\x97. Nors kiekvien\xc4\x85 muzikos r\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf, kurioje kuriant ir atliekant naudojami kompiuteriai, dalinai galima vadinti kompiuterine, kompiuteri\xc5\xb3 itin platus pritaikymas (pvz., redaguojant pop dainas) \xc5\xa1i\xc4\x85 s\xc4\x85vok\xc4\x85 i\xc5\xa1ple\xc4\x8dia ir dabar ja nusakoma tokia muzikos r\xc5\xab\xc5\xa1is, kurios be kompiuteri\xc5\xb3 visai ne\xc4\xafmanoma sukurti._NEWLINE_Galima i\xc5\xa1skirti dvi kompiuteriais kuriamos muzikos r\xc5\xab\xc5\xa1is: muzika, kurios partit\xc5\xabra sukurta kompiuteri\xc5\xb3 pagalba ir skirta \xc5\xbemoni\xc5\xb3 atlikimui, ir tokia muzika, kuri kompiuteriais kuriama ir jais atliekama. Daugelyje muzikos \xc5\xbeanr\xc5\xb3 med\xc5\xbeiaga yra tvarkoma, sintezuojama ir kuriama, naudojant kompiuterius._NEWLINE_Kompiuteriais kuriamos partit\xc5\xabros \xc5\xbemoni\xc5\xb3 atlikimui_NEWLINE_Dar prie\xc5\xa1 kompiuteri\xc5\xb3 atsiradim\xc4\x85 yra buv\xc4\x99 daug partit\xc5\xabr\xc5\xb3 k\xc5\xabrimo sistem\xc5\xb3. Viena j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Musikalisches W\xc3\xbcrfelspiel sistema, kurioje, metant kauliuk\xc4\x85, i\xc5\xa1 didelio trump\xc5\xb3 muzikini\xc5\xb3 frazi\xc5\xb3 rinkinio buvo atsitiktinai i\xc5\xa1renkami atskiri taktai. Juos sujungus \xc4\xaf frazes, buvo sukuriamas muzikantams atlikti skirtas k\xc5\xabrinys. Ne\xc5\xbei\xc5\xabrint to, kad tokie k\xc5\xabriniai nebuvo kuriami kompiuteri\xc5\xb3 \xc5\xa1iuolaikine prasme, juose buvo naudojama esmin\xc4\x97 nesistemingo derinimo technika, kartais naudojama kompiuterin\xc4\x97je kompozicijoje._NEWLINE_Skaitmenin\xc4\x99 kompiuterin\xc4\x99 muzik\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pasaulyje suk\xc5\xabr\xc4\x97 Australijoje programuotojas Geoff Hill, naudodamas CSIRAC kompiuter\xc4\xaf, kuris buvo i\xc5\xa1rastas ir pagamintas Trevor Pearcey ir Maston Beard, bet juo buvo galima groti tik \xc4\xafprastines tuometines dainas. Toliau, vienas i\xc5\xa1 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 kompiuteriu k\xc5\xabrusi\xc5\xb3 muzik\xc4\x85 kompozitori\xc5\xb3 buvo Iannis Xenakis. Jis ra\xc5\xa1\xc4\x97 programas FORTRAN kalba, kurian\xc4\x8dia skai\xc4\x8di\xc5\xb3 duomenis, po to juos paver\xc4\x8diant tradiciniais muzikos instrumentais atliekamomis partit\xc5\xabromis. \xc5\xa0iuo b\xc5\xabdu 1962 metais sukurtas k\xc5\xabrinys \xe2\x80\x9eST/48\xe2\x80\x9d. Nors Xenakis gal\xc4\x97jo toki\xc4\x85 muzik\xc4\x85 kurti ir pats, sud\xc4\x97ting\xc5\xb3 tikimyb\xc4\x97mis gr\xc4\xafst\xc5\xb3 matematini\xc5\xb3 skai\xc4\x8diavim\xc5\xb3 pavertim\xc4\x85 muzikos garsais jis geriau perleido galingiems skai\xc4\x8dius dorojantiems kompiuteriams._NEWLINE_Kompiuteriai taip pat buvo naudojami, siekiant pam\xc4\x97gd\xc5\xbeioti senov\xc4\x97s did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 kompozitori\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip Mocartas, muzik\xc4\x85. \xc5\xa0ios technikos atstovas- David Cope. Jis k\xc5\xabr\xc4\x97 kompiuterines programas, analizuojan\xc4\x8dias kit\xc5\xb3 kompozitori\xc5\xb3 darbus, ir j\xc5\xb3 stiliumi ra\xc5\xa1\xc4\x97 naujus k\xc5\xabrinius. Jis pritaik\xc4\x97 \xc5\xa1i\xc4\x85 program\xc4\x85 Bacho ir Mocarto k\xc5\xabriniams (programos \xe2\x80\x9eMuzikinio proto eksperimentai\xe2\x80\x9d pagrindu buvo sukurta \xc4\xaf\xc5\xbeymioji \xe2\x80\x9eMocarto 42-oji simfonija\xe2\x80\x9d) bei savo k\xc5\xabryboje, sujungdamas savo paties ir kompiuteri\xc5\xb3 sukurtus k\xc5\xabrinius._NEWLINE_Kompiuteriais kuriama ir jais atliekama muzika_NEWLINE_V\xc4\x97liau tokie kompozitoriai kaip Gottfried Michael Koenig ne tik kompiuteriais ra\xc5\xa1\xc4\x97 partit\xc5\xabras, bet taip pat jais i\xc5\xa1gaudavo muzikinius garsus. Koenig suk\xc5\xabr\xc4\x97 algoritmines kompozicijos programas, kurios apibendrino jo paties naudojam\xc4\x85 serijin\xc4\x97s muzikos stili\xc5\xb3. Tai nebuvo visi\xc5\xa1kai tas pats, kuo u\xc5\xbesi\xc4\x97me Xenakis, nes jis gilinosi \xc4\xaf matematines abstrakcijas, siekdamas nustatyti ribas, kiek jos gali b\xc5\xabti pritaikomos muzikoje. Koenig sukurta programa matematinius veiksmus vert\xc4\x97 gaidas rei\xc5\xa1kian\xc4\x8diais kodais. Juos buvo galima perra\xc5\xa1yti ranka muzikini\xc5\xb3 \xc5\xbeenkl\xc5\xb3 pavidalu ir tada atlikti muzikantams. Programos \xe2\x80\x9eProject 1\xe2\x80\x9d ir \xe2\x80\x9eProject 2\xe2\x80\x9d yra sukurtos, naudojant \xc5\xa1i\xc4\x85 programin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85. V\xc4\x97liau jis i\xc5\xa1pl\xc4\x97t\xc4\x97 \xc5\xa1i\xc5\xb3 princip\xc5\xb3 panaudojim\xc4\x85 sukurdamas i\xc5\xa1tis\xc4\x85 j\xc5\xb3 sintez\xc4\x97s sistem\xc4\x85, tuo \xc4\xafgalindamas kompiuterius kurti garsus tiesiogiai. \xc5\xa0i programos funkcija pritaikyta k\xc5\xabrinyje \xe2\x80\x9eSSP\xe2\x80\x9d. Visas \xc5\xa1ias programas Keonig suk\xc5\xabr\xc4\x97 septintame de\xc5\xa1imtmetyje, dirbdamas Olandijos Utrechto miesto Sonologijos institute._NEWLINE_Koenig ir Xenakis kompozicijos technika naudojama ir dabar. Pvz., kai a\xc5\xa1tunto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio prad\xc5\xbeioje buvo i\xc5\xa1rasta MIDI sistema, buvo programuotoj\xc5\xb3, dirbusi\xc5\xb3 su tokiomis programomis, kurios MIDI algoritmais u\xc5\xbera\xc5\xa1ytas gaidas v\xc4\x97liau vert\xc4\x97 garsais ir, naudojant kompiuteri\xc5\xb3 garsines plok\xc5\xa1tes,-muzika arba kitomis programomis atkuriam\xc4\x85 audio \xc4\xafra\xc5\xa1\xc4\x85._NEWLINE_Kai kuri\xc5\xb3 min\xc4\x97t\xc5\xb3 program\xc5\xb3 pagrindas-fraktalin\xc4\x97 geometrija, kai MIDI gaidos u\xc5\xbera\xc5\xa1omos fraktalais arba fraktal\xc5\xb3 dariniais. Nors tokios programos labai paplitusios ir nemuzikiniuose sluoksniuose kartais vadinamos \xc4\xafmantriomis priemon\xc4\x97mis, \xc4\xaf jas yra gilin\xc4\x99si taip pat kai kurie muzikantai. Sukurta \xe2\x80\x9emuzika\xe2\x80\x9d gal\xc4\x97jo priminti triuk\xc5\xa1m\xc4\x85 arba b\xc5\xabti ausiai pa\xc5\xbe\xc4\xafstama ir maloni. Kuriant algoritmin\xc4\x99 muzik\xc4\x85 ir kalbant apie algoritm\xc5\xb3 men\xc4\x85 apskritai, daugiausia \xc4\xaftakos turi ne sukuriami dariniai, o j\xc5\xb3 parametrai. Taip, pvz., naudojant t\xc4\x85 pat\xc4\xaf darin\xc4\xaf, galima sukurti ir lyrin\xc4\xaf, meloding\xc4\x85 XIX am\xc5\xbeiaus stiliaus muzikos k\xc5\xabrin\xc4\xaf, ir fantasti\xc5\xa1kai disonansin\xc4\x99 kakofonij\xc4\x85, labiau primenan\xc4\x8di\xc4\x85 penkto ar \xc5\xa1e\xc5\xa1to de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio avangardin\xc4\x99 muzik\xc4\x85._NEWLINE_Naudojant kitas programas, matematin\xc4\x97mis formul\xc4\x97mis ir nekintamaisiais yra i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiamos i\xc5\xa1tisos gaid\xc5\xb3 sekos. \xc5\xa0iuo b\xc5\xabdu iracionaliaisiais skai\xc4\x8diais sukuriama begalin\xc4\x97 gaid\xc5\xb3 seka, kur kiekviena j\xc5\xb3-esamo skai\xc4\x8diaus de\xc5\xa1imtain\xc4\x97 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka. Tokia seka gali b\xc5\xabti paversta atskiru k\xc5\xabriniu arba tiesiog naudojama kaip med\xc5\xbeiaga tolimesniam darbui._NEWLINE_Min\xc4\x97tos ir dar sud\xc4\x97tingesn\xc4\x97s operacijos taip pat gali b\xc5\xabti vykdomos, naudojant kompiuterin\xc4\x97s muzikos programavimo kalbas, tokias kaip Max/MSP, SuperCollider, Csound, PureData (Pd), Keykit ir ChucK. Daugeliu asmenini\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 dabar galima s\xc4\x97kmingai naudotis \xc5\xa1iomis programomis ir kartais net dar sud\xc4\x97tingesn\xc4\x97mis j\xc5\xb3 funkcijomis, tuo tarpu prie\xc5\xa1 kelet\xc4\x85 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8di\xc5\xb3 j\xc5\xb3 veikimui b\xc5\xabt\xc5\xb3 prireik\xc4\x99 paties galingiausio universaliojo kompiuterio._NEWLINE_Yra program\xc5\xb3, kuriomis atkuriamos \xc5\xbemogaus bals\xc4\x85 primenan\xc4\x8dios melodijos, naudojant berib\xc4\x99 frazi\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x99. Vienas tokios programos pavyzdys yra Band-in-a-Box, kuria, beveik visi\xc5\xa1kai nedalyvaujant \xc5\xbemogui, kuriami d\xc5\xbeiazo, bliuzo ir roko instrumentiniai solo. Kita programa, Impro-Visor, kuriamos fraz\xc4\x97s ir i\xc5\xa1tisi solo numeriai, naudojant stochastin\xc4\xaf kontekst\xc4\x85 be gramatikos._NEWLINE_Kitas \xe2\x80\x9ekibernetin\xc4\x97s\xe2\x80\x9c kompiuterin\xc4\x97s kompozicijos b\xc5\xabdas yra, kai specialia aparat\xc5\xabra fiksuojami i\xc5\xa1oriniai dirgikliai, kurie po to u\xc5\xbera\xc5\xa1omi kompiuteriu, taip sukuriant med\xc5\xbeiag\xc4\x85 atlikimui. \xc5\xa0ios kompiuterin\xc4\x97s muzikos pavyzdys yra David Rokeby a\xc5\xa1tunto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio darbas (\xe2\x80\x9eLabai nervinga sistema\xe2\x80\x9d), kuriame klausytoj\xc5\xb3-atlik\xc4\x97j\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimas yra \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1verstas\xe2\x80\x9d MIDI vienetais. Kompiuteriais valdoma muzika aptinkama ir kanadie\xc4\x8di\xc5\xb3 kompozitoriaus Udo Kasemets (1919-) sceniniuose k\xc5\xabriniuose, tokiuose kaip \xe2\x80\x9eMarce(ntennia) Circus C(ag)elebrating Duchamp (1987), Marcel Duchamp pjes\xc4\x97s-proceso \xe2\x80\x9eMusic Errata\xe2\x80\x9d realizavimas, kur elektriniu konvejerio modeliu \xc4\xaf savivart\xc4\xaf buvo renkami akmenys ir pilami \xc4\xaf su analogu laidais sujungt\xc4\x85 b\xc5\xabgn\xc4\x85-skaitmeniniu aparatu u\xc5\xbera\xc5\xa1ytas akmen\xc5\xb3 poveikis buvo paverstas partit\xc5\xabros gaidomis (atlikta 1987 metais Toronto, \xe2\x80\x9eDuchamp Centennial\xe2\x80\x9d metu, pianistas- Gordon Monahan), arba instaliacijose bei sceniniuose k\xc5\xabriniuose (pvz., \xe2\x80\x9eSpectrascapes\xe2\x80\x9d), kuriuose naudojamas jo paties sukurtas \xe2\x80\x9eGeo(sono)skopas\xe2\x80\x9d (1986)-15\xc3\x974 kanal\xc5\xb3 kompiuteriu valdomas audio mai\xc5\xa1iklis. Pastaruosiuose k\xc5\xabriniuose kompozitorius suk\xc5\xabr\xc4\x97 garsin\xc4\x99 plotm\xc4\x99, naudodamas garsinius juostini\xc5\xb3 kilp\xc5\xb3 m\xc4\x97ginius, tiesiogines radio trump\xc4\x85sias bangas ir sinusinius bang\xc5\xb3 generatorius._NEWLINE_Kompiuteriais kuriama algoritmin\xc4\x97 kompozicija_NEWLINE_Kompiuterin\xc4\x97 algoritmin\xc4\x97 kompozicija (CAAC) vadinamas algoritmin\xc4\x97s kompozicijos technikos panaudojimas ir \xc4\xafgyvendinimas kompiuterin\xc4\x97s \xc4\xafrangos pagalba. Pats pavadinimas padarytas i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 dviej\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 kiekvienas nebebuvo vartojamas d\xc4\x97l nepakankamo ai\xc5\xa1kumo. I\xc5\xa1sirei\xc5\xa1kimas \xe2\x80\x9ekompiuterin\xc4\x97 kompozicija\xe2\x80\x9d stokoja tikslumo, nes \xc4\x8dia neminimas algoritm\xc5\xb3 k\xc5\xabrimas. Muzik\xc4\x85, para\xc5\xa1yt\xc4\x85, naudojant gaid\xc5\xb3 ir sekvencij\xc5\xb3 programin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85, b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima laikyti kompiuterin\xc4\x97s kompozicijos produktu. I\xc5\xa1sirei\xc5\xa1kimas \xe2\x80\x9ealgoritmin\xc4\x97 kompozicija\xe2\x80\x9d tuo pa\xc4\x8diu yra per plati s\xc4\x85voka ypa\xc4\x8d tod\xc4\x97l, kad \xc4\x8dia neminimas kompiuteri\xc5\xb3 naudojimas. Terminas \xe2\x80\x9ekompiuterio pagalba\xe2\x80\x9d labiau priimtinas negu \xe2\x80\x9epasitelkiant kompiuter\xc4\xaf\xe2\x80\x9d, pana\xc5\xa1iai kaip \xe2\x80\x9ekompiuterio pagalba sukurtas dizainas\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vaizd\xc5\xb3 pagrindu kuriamos muzikos \xc4\xafra\xc5\xa1ai_NEWLINE_Tai- tam tikru mastu naujas sumanymas, nes muzika kuriama susijusi\xc5\xb3 vaizd\xc5\xb3 pagrindu. \xc5\xa0\xc4\xaf proces\xc4\x85 i\xc5\xa1rado \xe2\x80\x9eTunepresto\xe2\x80\x9d ir j\xc5\xb3 pramoninis produktas Abaltat Muse vartotoj\xc5\xb3 naudojamas, kuriant savo pa\xc4\x8di\xc5\xb3 muzik\xc4\x85 vaizdajuost\xc4\x97ms ir skaidri\xc5\xb3 per\xc5\xbei\xc5\xabrai. \xc5\xa0io proceso metu analizuojamas vaizd\xc5\xb3 spalvos sodrumas, kartu apskai\xc4\x8diuojant filmuotos med\xc5\xbeiagos trukm\xc4\x99. Vartotojai pasirenka muzikos stili\xc5\xb3 \xc4\xafra\xc5\xa1as kuriamas, naudojant video analiz\xc4\x97s duomenis ir vadovaujantis pasirinkto muzikos stiliaus taisykl\xc4\x97mis. Sukurta muzika yra neapmokestinama, nes patys vartotojai yra jos k\xc5\xabr\xc4\x97jai._NEWLINE_Sistemin\xc4\x97 improvizacija_NEWLINE_Sistemin\xc4\x97 improvizacija kuriama, naudojant kompiuterinius algoritmus ir turim\xc4\x85 muzikin\xc4\x99 med\xc5\xbeiag\xc4\x85. Tai da\xc5\xbeniausiai atliekama \xc4\xafmantriai perdirbant muzikines frazes, gautas i\xc5\xa1 esamo muzikos k\xc5\xabrinio tiesiogiai arba i\xc5\xa1 anksto \xc4\xafra\xc5\xa1ant. Siekiant sukurti \xc4\xaftikinam\xc4\x85 tam tikro stiliaus improvizacij\xc4\x85, sistemin\xc4\x97s improvizacijos metu naudojami sistemin\xc4\x97s paie\xc5\xa1kos ir \xc5\xa1ablon\xc5\xb3 sulyginimo algoritmai, kuriais analizuojami sukurtos muzikos pavyzd\xc5\xbeiai. To pas\xc4\x97koje gaunami \xc5\xa1ablonai po to naudojami, kuriant naujas ankstesnio k\xc5\xabrinio variacijas \xe2\x80\x9etuo pa\xc4\x8diu\xe2\x80\x9d stiliumi, i\xc5\xa1kyla nauja stilistikos atnaujinimo s\xc4\x85voka. \xc5\xa0is kompiuterin\xc4\x97s improvizacijos b\xc5\xabdas skiriasi nuo kit\xc5\xb3 algoritmin\xc4\x97s kompozicijos b\xc5\xabd\xc5\xb3, kuriais muzika kuriama neanalizuojant turimos muzikos pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_Statistiniai stiliaus modeliai_NEWLINE_Stiliaus modeliavime muzikin\xc4\x99 plotm\xc4\x99 b\xc5\xabtina i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti kompiuterin\xc4\x97mis priemon\xc4\x97mis, atrenkant svarbiausius stilistinius duomenis. Statistikos principas yra naudojamas, siekiant i\xc5\xa1vengti bereikalingo \xc5\xa1ablonini\xc5\xb3 \xc5\xbeodyno termin\xc5\xb3 naudojimo ir j\xc5\xb3 pasikartojimo, kurie v\xc4\x97liau yra pergrupuojami, taip sukuriant naujus muzikinius duomenis. Stili\xc5\xb3 mai\xc5\xa1ymas \xc4\xafmanomas, analizuojant duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x99, kurioje yra daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 muzikos stili\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3. Sistemin\xc4\x97 improvizacija-sena statistinio modeliavimo muzikos tradicija, kuri prasid\xc4\x97jo penktame de\xc5\xa1imtmetyje, Hiller ir Isaacson suk\xc5\xabrus \xe2\x80\x9eIlliac suit\xc4\x85\xe2\x80\x9d ir Xenakis prad\xc4\x97jus naudoti Markov grandines bei stochastinius procesus. Taikant \xc5\xa1iuolaikinius metodus, komponent\xc5\xb3 analizei yra naudojamas toks duomen\xc5\xb3 glaudinimas, kada i\xc5\xa1vengiama informacijos praradimo, taip pat PST (Prediction Suffix Tree) bei \xc5\xbeenkl\xc5\xb3 grandin\xc4\x97s paie\xc5\xa1ka, naudojant \xe2\x80\x9eFactor Oracle\xe2\x80\x9d algoritmus._NEWLINE_Sistemin\xc4\x97s improvizacijos panaudojimas_NEWLINE_Sistemin\xc4\x97 improvizacija skatina muzikin\xc4\xaf k\xc5\xabrybingum\xc4\x85, suteikdama galimyb\xc4\x99 naudotis sisteminiu turimos muzikos modeliavimu ir strukt\xc5\xabros keitimu. \xc5\xa0iame procese atsiranda nat\xc5\xabralus ry\xc5\xa1ys su muzikantu, i\xc5\xa1nyksta muzikini\xc5\xb3 algoritm\xc5\xb3 kodavimo poreikis. Koncertinio atlikimo metu \xc5\xa1i sistema keletu \xc4\xafvairi\xc5\xb3 b\xc5\xabd\xc5\xb3 atnaujina muzikanto med\xc5\xbeiag\xc4\x85, atlikimui suteikia semantin\xc4\xaf lyg\xc4\xaf, realiame laike i\xc5\xa1radingai perdirba bei pakei\xc4\x8dia med\xc5\xbeiag\xc4\x85. Neoperatyvioji sistemin\xc4\x97s improvizacijos versija naudojama, bandant sumai\xc5\xa1yti kelis stilius, tai- b\xc5\xabdas, kur\xc4\xaf \xc4\xafkv\xc4\x97p\xc4\x97 Vannevar Bush memex \xc4\xafsivaizduojamoji ma\xc5\xa1ina._NEWLINE_Pritaikymas_NEWLINE_MATLAB naudojama \xe2\x80\x9eFactor Oracle\xe2\x80\x9d sistemin\xc4\x97 improvizacija yra viena i\xc5\xa1 kompiuterin\xc4\x97s perklausos priemoni\xc5\xb3._NEWLINE_OMax yra IRCAM sukurta programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos aplinka. OMax aplinkoje naudojami \xe2\x80\x9eOpenMusic\xe2\x80\x9d ir \xe2\x80\x9eMax\xe2\x80\x9d. Ji pagr\xc4\xafsta stilistinio modeliavimo Gerard Assayag ir Shlomo Dubnov bei improvizacijos kompiuteriu G.Assayag, M. Chemillier ir G. Bloch (\xe2\x80\x9eAka the OMax Brothers\xe2\x80\x9d), \xe2\x80\x9eIrcam Music Representations\xe2\x80\x9d grup\xc4\x97s vykdytais moksliniais tyrimais._NEWLINE_Sistemin\xc4\x99 improvizacij\xc4\x85 naudojantys muzikantai_NEWLINE_Gerard Assayag (IRCAM, Pranc\xc5\xabzija), Tim Blackwell (Goldsmiths kolegija, Did\xc5\xbeioji Britanija), George Bloch (kompozitorius, Pranc\xc5\xabzija), Marc Chemiller (IRCAM/CNRS, Pranc\xc5\xabzija), Nick Collins (Sussex universitetas, Did\xc5\xbeioji Britanija), Shlomo Dubnov (kompozitorius, Izraelis/ JAV), Mari Kimura (Juilliard mokykla, Niujorko miestas, JAV), George Lewis (Columbia universitetas, Niujorko miestas, JAV), Bernard Lubat (pianistas, Pranc\xc5\xabzija), Joel Ryan (Sonologijos institutas, Olandija), Michel Waisvisz (STEIM, Olandija), David Wessel (CNMAT, Kalifornija, JAV), Michael Young (Goldsmiths kolegija, Did\xc5\xbeioji Britanija), Pietro Grossi (CNUCE, Nacionalinis mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 tarybos institutas, Piza, Italija)._NEWLINE_Tiesioginis kodavimas_NEWLINE_Tiesioginiu kodavimu (kartais dar vadinamu \xe2\x80\x9einteraktyviu\xe2\x80\x9d programavimu, programavimu \xe2\x80\x9eekspromtu\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eJust-in-time\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eliesu\xe2\x80\x9d programavimu) vadinamas kompiuterin\xc4\x97s programos k\xc5\xabrimas realiame laike, tampantis neatsiejama atliekamo k\xc5\xabrinio dalimi. Gr\xc4\xaf\xc5\xbetant \xc4\xaf istorij\xc4\x85, pana\xc5\xa1i technika buvo naudojama kuriant pirmuosius kompiuterinius k\xc5\xabrinius, bet neseniai ji virto daug tiksliau apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama alternatyva tiems ne\xc5\xa1iojamais kompiuteriais besinaudojantiems muzikantams, kuriems atrodo, kad atlik\xc4\x97jams da\xc5\xbenai tr\xc5\xabksta patrauklumo ir \xc5\xbeavesio._NEWLINE_Bendrai, \xc5\xa1iuo metodu i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiamas daug platesnis po\xc5\xbei\xc5\xabris: vykstant interaktyviam programavimui, kuriamos programos (arba j\xc5\xb3 dalys), tuo pa\xc4\x8diu jas interpretuojant. Tradici\xc5\xa1kai daug kompiuterin\xc4\x97s muzikos program\xc5\xb3 krypo link modelio \xe2\x80\x9era\xc5\xa1yti-kaupti-atkurti\xe2\x80\x9d, kuris i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 tuo metu, kai kompiuteriai nebuvo tokie galingi. Tokiu po\xc5\xbei\xc5\xabriu \xc5\xbemon\xc4\x97s, kuri\xc5\xb3 programavimo sug\xc4\x97b\xc4\x97jimai buvo daug kuklesni, slopino kodavim\xc4\x85 kaip naujov\xc4\x99. Kai kuriose programose palaipsniui buvo sujungta realiame laike veikiantys valdymo \xc4\xafrenginiai ir gestikuliavimas (pvz., MIDI veikianti program\xc5\xb3 sintez\xc4\x97 ir parametr\xc5\xb3 reguliavimas). Iki \xc5\xa1iol muzikams-kompozitoriams retai pavykdavo vyksmo metu keisti programos kodus. \xc5\xa0i\xc4\x85 verting\xc4\x85 patirt\xc4\xaf dabar u\xc5\xbego\xc5\xbeia tokios kompiuterin\xc4\x97s kalbos kaip ChucK, SuperCollider ir Impromptu._NEWLINE_2004 metais susiformavo meninink\xc5\xb3, besidomin\xc4\x8di\xc5\xb3 tiesioginiu kodavimu, tik \xc5\xa1iam tikslui skirtas samb\xc5\xabris TOPLAP, kuris skatina naudotis, platinti ir tyrin\xc4\x97ti plataus pasirinkimo kompiuterin\xc4\x99 \xc4\xafrang\xc4\x85, kalbas ir technikas tam, kad tiesioginis kodavimas toliau \xc4\xafsitvirtint\xc5\xb3. Tai-veikla, kur dirbama lygiagre\xc4\x8diai, suvienytomis pastangomis, vykdant mokslinius tyrimus Princeton Sound laboratorijoje ir Queensland technologijos universiteto informatikos meno mokslini\xc5\xb3 tyrimo grup\xc4\x97je.'