b'\n_START_ARTICLE_\nFotoelementas\n_START_PARAGRAPH_\nFotoelementas yra elektroninis prietaisas paver\xc4\x8diantis elektromagnetini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 energij\xc4\x85 \xc4\xaf elektrin\xc4\xaf signal\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nVakuumin\xc4\xaf deguonies-cezio fotoelement\xc4\x85 sudaro stiklin\xc4\x97 kolba, kurioje yra vakuumas. Jos vidinis pavir\xc5\xa1ius, i\xc5\xa1skyrus "langel\xc4\xaf" \xc5\xa1viesai patekti, padengtas sidabro sluoksniu, o \xc5\xa1is- cezio oksido sluoksniu. Sidabro sluoksnis ir j\xc4\xaf dengiantis puslaidininkio sluoksnis yra fotoelemento katodas. Anodas- tai metalinis \xc5\xbeiedelis kolbos centre._NEWLINE__NEWLINE_Dar buvo gaminami stibio-cezio vakuuminiai fotoelementai, kuriuose pirmasis sluoksnis yra stibio, o ant jo- puslaidininkinis sluoksnis. Dujiniai fotoelementai buvo gaminami tik deguonies- cezio ir nuo vakuumini\xc5\xb3 skyr\xc4\x97si vien tuo, kad kolba buvo pripildyta \xc5\xbeemo sl\xc4\x97gio argono duj\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nVeikimo principas\n_START_PARAGRAPH_\nPrijungus maitinimo \xc5\xa1altin\xc4\xaf, tarp fotoelemento anodo ir katodo atsiranda elektrinis laukas. Jei pro fotoelemento "langel\xc4\xaf" \xc4\xaf katod\xc4\x85 kris \xc5\xa1viesos srautas, tai fotonai i\xc5\xa1mu\xc5\xa1 elektronus i\xc5\xa1 fotokatodo. Laisvus elektronus pritrauks anodas ir grandin\xc4\x97je atsiras elektros srov\xc4\x97, kuri tek\xc4\x97s tol, kol katodas bus ap\xc5\xa1viestas. Srov\xc4\x97s ir \xc5\xa1viesos srauto santykis vadinamas fotoelemento jautrumu. \xc5\xa0is dydis matuojamas mikroamperais, padalytais i\xc5\xa1 liumen\xc5\xb3. Tipinis fotoelemento jautrumas yra 20-100\xce\xbcA/lm. Dujini\xc5\xb3 fotoelement\xc5\xb3 jautrumas yra 4-5 kartus didesnis, nes juose vyksta duj\xc5\xb3 jonizacija tarp elektrod\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau dujiniai fotoelementai turi nema\xc5\xbe\xc4\x85 inercij\xc4\x85.'