b'\n_START_ARTICLE_\nMiletas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMilet\xc4\x85 apie XVI a. pr. m. e. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 achajai. II ir I t\xc5\xabkstantme\xc4\x8di\xc5\xb3 pr. m. e. sand\xc5\xabroje jame apsigyveno jon\xc4\x97nai._NEWLINE_VIII\xe2\x88\x92VI a. pr. m. e. Miletas buvo vienas labiausiai i\xc5\xa1sivys\xc4\x8diusi\xc5\xb3 graik\xc5\xb3 poli\xc5\xb3. Miletie\xc4\x8diai \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 apie 70 kolonij\xc5\xb3, daugiausia Marmuro ir Juodosios j\xc5\xabros pakrant\xc4\x97se. Jis labiau nei kiti graik\xc5\xb3 miestai gars\xc4\x97jo menu, politika ir prekyba. Buvo pagrindinis Jonijos lygos uostas bei klest\xc4\x97jo kaip meno ir pramon\xc4\x97s centras._NEWLINE_VI a. pr. m. e. Milete susiformavo Mileto nat\xc5\xabrfilosofijos mokykla. Tuo metu Miletas atiteko Persijai._NEWLINE_Apie 500\xc2\xa0m. pr. m. e. miletie\xc4\x8diai vadovavo Jonijos graik\xc5\xb3 miest\xc5\xb3 sukilimui prie\xc5\xa1 persus. 494\xc2\xa0m. pr. m. e. persai Milet\xc4\x85 sugriov\xc4\x97._NEWLINE_479\xc2\xa0m. pr. m. e. miestas prad\xc4\x97tas atstatyti ir apie 466\xc2\xa0m. pr. m. e. u\xc5\xbestatytas pagal taisykling\xc4\x85 (vadinam\xc4\x85 Hipodamo) plan\xc4\x85 su sta\xc4\x8diakampiu gatvi\xc5\xb3 tinklu._NEWLINE_Po Peloponeso karo (431\xe2\x88\x92404\xc2\xa0m. pr. m. e.) miestas v\xc4\x97l atiteko persams, 334\xc2\xa0m. pr. m. e. \xe2\x88\x92 Aleksandrui Makedonie\xc4\x8diui, 129\xc2\xa0m. pr. m. e. \xe2\x88\x92 Romai._NEWLINE_B\xc4\x97gant metams Miletas pama\xc5\xbeu sunyko._NEWLINE_Nuo XX a. prad\xc5\xbeios Milete vykdomi archeologiniai kasin\xc4\x97jimai. Atkasami architekt\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 griuv\xc4\x97siai: trij\xc5\xb3 agor\xc5\xb3 \xe2\x88\x92 \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s (su bul\xc4\x97s susirinkimams skirtu pastatu, vadinamu Buleuterionu, dviem Apolono \xc5\xa1ventyklomis ir kitais pastatais), pietin\xc4\x97s ir vakarin\xc4\x97s (su jon\xc4\x97nine At\xc4\x97n\xc4\x97s \xc5\xa1ventykla).'