b'\n_START_ARTICLE_\nTermoreguliacija\n_START_PARAGRAPH_\nTermoreguliacija \xe2\x80\x93 (gr. thermos - \xc5\xa1iltas, kar\xc5\xa1tas + lot. regulo - tvarkau) organizmo savyb\xc4\x97 palaikyti jam optimali\xc4\x85 temperat\xc5\xabr\xc4\x85. Termoreguliacija yra svarbi homeostaz\xc4\x97s dalis. Termoreguliacija b\xc5\xabdinga tiek \xc5\xa1altakraujams (ektotermams), tiek \xc5\xa1iltakraujams gyv\xc5\xabnams (endotermams)._NEWLINE_Galimi 4 \xc5\xa1ilumos netekimo b\xc5\xabdai: konvekcija, laidumas, radiacija ir garavimas. Jeigu k\xc5\xabno pavir\xc5\xa1iaus temperat\xc5\xabra yra didesn\xc4\x97 nei aplinkos, k\xc5\xabnas gali netekti \xc5\xa1ilumos spinduliavimo ir laidumo b\xc5\xabdu. Bet jei aplinkos temperat\xc5\xabra yra didesn\xc4\x97 negu odos, k\xc5\xabnas i\xc5\xa1 aplinkos gauna \xc5\xa1ilumos spinduliavimo ir laidumo b\xc5\xabdu. Esant tokioms s\xc4\x85lygoms, vienintelis b\xc5\xabdas, kuriuo k\xc5\xabnas gali atsikratyti \xc5\xa1ilumos, yra garavimas. Taigi, kai aplinkos temperat\xc5\xabra yra auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 nei odos temperat\xc5\xabros, viskas, kas neleid\xc5\xbeia garuoti, pakels vidin\xc4\x99 k\xc5\xabno temperat\xc5\xabr\xc4\x85. Pavyzd\xc5\xbeiui, didelis oro dr\xc4\x97gnumas stabdo prakaito garavim\xc4\x85, tod\xc4\x97l apsunkina organizmo v\xc4\x97sinim\xc4\x85si.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iltakrauj\xc5\xb3 gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 termoreguliacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iltakraujai gyv\xc5\xabnai (\xc5\xbeinduoliai ir pauk\xc5\xa1\xc4\x8diai) stabili\xc4\x85 k\xc5\xabno temperat\xc5\xabr\xc4\x85 palaiko fiziologi\xc5\xa1kai, tai vadinama izotermija. Tai kainuoja daug energetini\xc5\xb3 resurs\xc5\xb3, bet leid\xc5\xbeia s\xc4\x97kmingai funkcionuoti \xc5\xbeymiai platesniame temperat\xc5\xabr\xc5\xb3 intervale._NEWLINE_Esant auk\xc5\xa1tai temperat\xc5\xabrai odos kapiliarai i\xc5\xa1siple\xc4\x8dia, pripl\xc5\xabsta kraujo ir aplinkai atiduodamas \xc5\xa1ilumos perteklius. Dar labiau kylant aplinkos temperat\xc5\xabrai oda pradeda prakaituoti \xe2\x80\x93 garuojantis vanduo sunaudoja \xc5\xa1ilumos pertekli\xc5\xb3 ir apsaugo organizm\xc4\x85 nuo perkaitimo. Gyv\xc5\xabnai, negalintys prakaituoti, pvz., pl\xc4\x97\xc5\xa1rieji \xc5\xbeinduoliai, vanden\xc4\xaf garina lekuodami (intensyviai kv\xc4\x97puodami pro atvert\xc4\x85 burn\xc4\x85)._NEWLINE_Temperat\xc5\xabrai krintant, odos kapiliarai siaur\xc4\x97ja, kraujas suteka \xc4\xaf gilesnius audini\xc5\xb3 sluoksnius, ma\xc5\xbeindamas \xc5\xa1ilumos netekim\xc4\x85. Dar labiau \xc5\xbeem\xc4\x97jant aplinkos temperat\xc5\xabrai, ima kr\xc4\x97sti drebulys. Tai raumen\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 darbas, kurio metu i\xc5\xa1skiriamas papildomas energijos kiekis organizmaui su\xc5\xa1ildyti._NEWLINE_Be fiziologin\xc4\x97s termoreguliacijos, \xc5\xa1iltakraujai papildomai naudoja tas pa\xc4\x8dias \xc5\xa1ildymosi ir v\xc4\x97sinimosi strategijas, kaip ir \xc5\xa1altakraujai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdmogaus termoreguliacija\n_START_PARAGRAPH_\nDaugiausiai k\xc5\xabno \xc5\xa1ilumos gaminama giliuose organuose, ypa\xc4\x8d kepenyse, smegenyse, bei susitraukin\xc4\x97jant \xc5\xa1irdies ir skeleto raumenims. \xc5\xa0iluma gaminama nuolat, net kai aplinkos temperat\xc5\xabra pasiekia tinkamiausi\xc4\x85 (komforto: 24-25\xc2\xb0C). Fizinio darbo metu \xc5\xa1ilumos gamyba raumenyse labai did\xc4\x97ja. Aplinkos temperat\xc5\xabrai ma\xc5\xbe\xc4\x97jant, \xc5\xa1ilumos gamyba did\xc4\x97ja, nes energijos vyksmai aktyv\xc4\x97ja. Jei aplinkos temperat\xc5\xabra didesn\xc4\x97 u\xc5\xbe tinkamiausi\xc4\x85 temperat\xc5\xabr\xc4\x85, apykaitos procesai taip pat aktyv\xc4\x97ja, bet ne taip intensyviai, kaip ma\xc5\xbe\xc4\x97jant aplinkos temperat\xc5\xabrai. Kai organizmas at\xc5\xa1\xc4\x85la, atsiranda drebulys - ritmi\xc5\xa1kas raumen\xc5\xb3 susitraukin\xc4\x97jimas, kurio metu atsipalaiduoja daugiau \xc5\xa1ilumos ir tokiu b\xc5\xabdu organizmas ginasi nuo per didelio jam \xc5\xbealingo at\xc5\xa1alimo. \xc5\xbdmon\xc4\x97s prisitaik\xc4\x97 prie labai \xc4\xafvairaus klimato. \xc5\xa0is prisitaikymas apima tiek evoliucinius fiziologinius, tiek ir s\xc4\x85moningus kult\xc5\xabrinio vystymosi prisitaikymo b\xc5\xabdus (r\xc5\xabbai, patalp\xc5\xb3 ap\xc5\xa1iltinimas, \xc5\xa1ildymas ar kondicionavimas).\n_START_SECTION_\nK\xc5\xabno temperat\xc5\xabros palaikymas ir reguliacija\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindiniai nervin\xc4\x97s reguliacijos centrai yra pagumburyje. Aplinkos temperat\xc5\xabros poky\xc4\x8diai veikia branduolio ir apvalkalo sri\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1ilumos ar \xc5\xa1al\xc4\x8dio receptorius. Nerviniai impulsai veikia centrin\xc4\x99 nerv\xc5\xb3 sistem\xc4\x85 (CNS), kur svarbiausias yra pagumburis. Be to, pagumbur\xc4\xaf veikia ir pakitusios temperat\xc5\xabros kraujas (humoralinis kelias). \xc5\xa0ie poveikiai - tiek nervinis, tiek humoralinis - skatina veikti vegetacin\xc4\x97s sistemos organus, kurie didina ar ma\xc5\xbeina \xc5\xa1ilumos gamyb\xc4\x85 ar jos i\xc5\xa1siskyrim\xc4\x85 \xc4\xaf aplink\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nOda\n_START_PARAGRAPH_\nOda yra svarbi palaikant pastovi\xc4\x85 k\xc5\xabno temperat\xc5\xabr\xc4\x85 (1 pav., 1 lentel\xc4\x97). J\xc4\x85 sudaro du sluoksniai\xc2\xa0:_NEWLINE_Antodis - epidermis;_NEWLINE_Tikroji oda - derma._NEWLINE_Po tikr\xc4\x85ja oda yra poodis, kuris jungia od\xc4\x85 su gilesniais organais. Antodis atlieka apsaugin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85._NEWLINE_Tikrojoje odoje yra odos dalys, dalyvaujan\xc4\x8dios vykstant termoreguliacijai: kapiliarai, prakaito liaukos, plaukeliai. Jo i\xc5\xa1raizgyta kapiliar\xc5\xb3. Kai organizme temperat\xc5\xabra kyla, arterioli\xc5\xb3 raumenys atsipalaiduoja, jos i\xc5\xa1siple\xc4\x8dia, tod\xc4\x97l \xc4\xaf kapiliarus priteka daugiau kraujo. \xc5\xbdmogaus oda parausta, daugiau \xc5\xa1ilumos i\xc5\xa1skiriama i\xc5\xa1 organizmo \xc4\xaf aplink\xc4\x85. Esant \xc5\xbeemai aplinkos temperat\xc5\xabrai, arterioli\xc5\xb3 sieneli\xc5\xb3 raumenys susitraukia, jos susiaur\xc4\x97ja, kraujo t\xc5\xabris kapiliaruose suma\xc5\xbe\xc4\x97ja, oda pab\xc4\x85la, \xc5\xa1iluma nei\xc5\xa1skiriama i\xc5\xa1 organizmo. K\xc5\xabno temperat\xc5\xabra i\xc5\xa1lieka pastovi.'