b'\n_START_ARTICLE_\nStibis\n_START_SECTION_\nPavadinimo kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nGraikai vien\xc4\x85 stibio jungin\xc4\xaf (Sb\xe2\x82\x82S\xe2\x82\x83) vadino stimmi, rom\xc4\x97nai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 stibium. Manoma, kad \xc5\xa1is \xc5\xbeodis tur\xc4\xafs somali\xc5\xa1k\xc4\x85 kilm\xc4\x99._NEWLINE_Daugelyje kalb\xc5\xb3 \xc5\xa1io elemento pavadinimas kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 graik\xc5\xb3 kalbos: anti\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prie\xc5\xa1d\xc4\x97lis, nurodantis prie\xc5\xa1yb\xc4\x99 + monos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas; tok\xc4\xaf pavadinim\xc4\x85 l\xc4\x97m\xc4\x97 ta aplinkyb\xc4\x97, kad stibis buvo labai retai randamas gryna forma, t. y. jis buvo i\xc5\xa1gaunamas ne vienas, o junginiuose.\n_START_SECTION_\nSavyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nStibis, simbolis Sb\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai pusmetalis, randamas keturiose alotropin\xc4\x97se formose, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 da\xc5\xbeniausiai pasitaiko sidabriniai melsvai balta, kieta, trapi, blizganti kristalin\xc4\x97 forma. Atominis skai\xc4\x8dius 51, atomin\xc4\x97 mas\xc4\x97 121. Stibis priklauso periodin\xc4\x97s chemini\xc5\xb3 element\xc5\xb3 lentel\xc4\x97s Va grupei. Stibis gali b\xc5\xabti trivalentis arba penkiavalentis. Oksidacijos laipsnis junginiuose -3, +3, +. Gamtinis stibis susideda i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 stabili\xc5\xb3 izotop\xc5\xb3 121Sb(57,25%) ir 123Sb(42,75%)(taip pat dar yra 10 dirbtini\xc5\xb3 stibio izotop\xc5\xb3). Stibis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grynuoli\xc5\xb3 klas\xc4\x97s mineralas. Kristalai trigonin\xc4\x97s singonijos, pseudokubiniai, romboedriniai, plok\xc5\xa1teli\xc5\xb3 formos. Da\xc5\xbeniausiai sudaro masyvius gr\xc5\xabd\xc4\x97tus agregatus. Blizgesys metalinis. Kietumas 3-3. Stibio lydymosi temperat\xc5\xabra 630\xc2\xa0\xc2\xb0C, u\xc5\xbevirimo temperat\xc5\xabra apie 1634\xc2\xa0\xc2\xb0C. Chemi\xc5\xa1kai nelabai aktyvus. Blogai praleid\xc5\xbeia \xc5\xa1ilum\xc4\x85 ir elektr\xc4\x85. Stibis turi ir metal\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 ir nemetal\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPanaudojimas ir randamumas\n_START_PARAGRAPH_\nPr. m. e. Stib\xc4\xaf naudojo senov\xc4\x97s babilonie\xc4\x8diai._NEWLINE_1789\xc2\xa0m. Stibis, kaitinamas auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97je negu lydymosi temperat\xc5\xabroje, jungiasi su deguonimi ir sudaro stibio trioksid\xc4\x85. Aktyviai reaguoja su halogenais. Lydomas su siera (S), selenu (Se), tel\xc5\xabru (Te), sudaro chalkogenidus. Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 praktin\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 turi stibio sulfidai. Stibis, jungdamasis su metalais, sudaro antimonidus (pavyzd\xc5\xbeiui, magnio stibid\xc4\x85). Stibis l\xc4\x97tai tirpsta koncentruotuose druskos tirpaluose ir sieros r\xc5\xabg\xc5\xa1tyse (susidaro chloridai ir sulfatai). Reaguoja su koncentruota azoto r\xc5\xabg\xc5\xa1timi. Skystas stibis turi ypating\xc4\x85 savyb\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1aldamas ple\xc4\x8diasi (vanduo irgi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas i\xc5\xa1 nedaugelio skys\xc4\x8di\xc5\xb3, turin\xc4\x8di\xc5\xb3 toki\xc4\x85 savyb\xc4\x99). Stibio yra gyvuosiuose organizmuose. Daugiausia jo randama j\xc5\xabr\xc5\xb3 gyv\xc5\xabnuose (100 gram\xc5\xb3 sausosios mas\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 0,02 miligramo), ma\xc5\xbeiau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sausumos gyv\xc5\xabnuose (0,0006 miligramo) ir augaluose (0,006 miligramo). \xc4\xae \xc5\xbemogaus ir gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 organizm\xc4\x85 stibis patenka pro kv\xc4\x97pavimo organus ir vir\xc5\xa1kinam\xc4\x85j\xc4\xaf trakt\xc4\x85. Kaupiasi skydliauk\xc4\x97je, kepenyse, blu\xc5\xbenyje, kasoje. Stibis ir jo junginiai reaguoja su sulfhidrilin\xc4\x97mis organini\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 grup\xc4\x97mis, inaktyvuoja kai kuriuos fermentus, slopina kai kurias angliavandeni\xc5\xb3, baltym\xc5\xb3 ir riebal\xc5\xb3 apykaitos reakcijas, kv\xc4\x97pavim\xc4\x85. Stibis pa\xc5\xa1alinamas i\xc5\xa1 organizmo daugiausia su i\xc5\xa1matomis ir \xc5\xa1lapimu.'