b'\n_START_ARTICLE_\nGvanachuatas (miestas)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji dabartinio miesto vietoje \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 otomiai, v\xc4\x97liau jie buvo i\xc5\xa1stumti \xc4\x8di\xc4\x8dimek\xc5\xb3. Vietov\xc4\x97 buvo vadinama Mo-o-ti (\xe2\x80\x9emetal\xc5\xb3 vieta\xe2\x80\x9c). Actekai miest\xc4\x85 vadino Paxtitl\xc3\xa1n (\xe2\x80\x9e\xc5\xa1iaud\xc5\xb3 vieta\xe2\x80\x9c). Dabartinis pavadinimas kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 purepe\xc4\x8d\xc5\xb3 kalbos \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 Quanax huato ir rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9ekalnuota varli\xc5\xb3 vieta\xe2\x80\x9c. Ikikolonijiniu laikotarpiu miestas buvo svarbus metal\xc5\xb3 gavybos centras. Apie XVI a. vid. ispanai \xc4\x8dia aptiko tauri\xc5\xb3j\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 telkini\xc5\xb3, d\xc4\x97l to kilo aukso kar\xc5\xa1tin\xc4\x97. 1555\xc2\xa0m. pa\xc5\xa1ventinta pirma ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, 1574\xc2\xa0m. \xc4\xafkurta merija. 1679\xc2\xa0m. miestas pavadintas Ciudad de Santa Fe y Real de Minas de Guanajuato. XVIII a. Gvanachuatas buvo svarbiausias sidabro gavybos centras pasaulyje bei turtingiausias miestas visoje Meksikoje. Vietiniai didikai negail\xc4\x97jo turt\xc5\xb3 pra\xc5\xa1matniems pastatams, i\xc5\xa1taigingai architekt\xc5\xabrai. 1810\xc2\xa0m. b\xc5\xabtent sukilimu Guanachuate prasid\xc4\x97jo Meksikos nepriklausomyb\xc4\x97s karas. Po \xc5\xa1io karo, miestas atsid\xc5\xabr\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos-Meksikos karo s\xc5\xabkuryje. Kalnakasyba atnaujinta XIX a., bet kolonijini\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 mast\xc5\xb3 nebe pasiek\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nPaveldas\n_START_PARAGRAPH_\nGvanachuatui b\xc5\xabdinga i\xc5\xa1taiginga barokin\xc4\x97 ir \xc4\x8durigeresko architekt\xc5\xabra. Turtingiausia architekt\xc5\xabra pasi\xc5\xbeymi miesto centras, kur didikai stat\xc4\x97 savo vilas. Prie centrin\xc4\x97s aik\xc5\xa1t\xc4\x97s yra 1671\xe2\x80\x931696\xc2\xa0m. pastatyta Gvanachuato Mergel\xc4\x97s bazilika. Greta yra XIX a. pab. valstijos vyriausyb\xc4\x97s r\xc5\xabmai. Kitas \xc5\xbeymus statinys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Gr\xc5\xabd\xc5\xb3 namai. Tai masyvus statinys, prad\xc5\xbeioje naudotas derliaus saugojimui, revoliucijos metu jame sl\xc4\x97p\xc4\x97si rojalistai. Gvanachuato universitetas pastatytas XVIII a. ir prad\xc5\xbeioje gyvavo kaip j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 mokykla. Jame \xc4\xafrengtas gamtininko Alfredo Dug\xc3\xa8s muziejus su vertingais eksponatais. Mieste taip pat gausu ma\xc5\xbeesni\xc5\xb3 XVII\xe2\x80\x93XIX a. ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3, aik\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3, yra Chuareso teatras, dengtas Hidalgo turgus su laikrod\xc5\xbeio bok\xc5\xa1tu. Veikia Diego Riveros meno, Gvanachuato Liaudies etnografinis muziejai. Gvanachuate yra ne\xc4\xafprastas mumij\xc5\xb3 muziejus, kuriame eksponuojamos nat\xc5\xabraliai susidariusios i\xc5\xa1 vietini\xc5\xb3 kapini\xc5\xb3 i\xc5\xa1kast\xc5\xb3 palaik\xc5\xb3 mumijos. Kita populiari atrakcija mieste\xc2\xa0\xe2\x80\x93 lankymasis buvusiose kasyklose._NEWLINE_1988\xc2\xa0m. Gvanachuato senamiestis ir kasyklos \xc4\xaftraukti \xc4\xaf UNESCO pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85.'