b'\n_START_ARTICLE_\nStanley Milgram\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nMilgramas lank\xc4\x97 psichologijos kursus, kai studijavo Queens koled\xc5\xbee, kur 1954 m. \xc4\xafgijo politologijos bakalauro laipsn\xc4\xaf. Jis kreip\xc4\x97si \xc4\xaf Harvardo universitet\xc4\x85 d\xc4\x97l filosofijos daktaro laipsnio, bet buvo atmestas d\xc4\x97l i\xc5\xa1silavinimo psichologijos srityje tr\xc5\xabkumo. Jis buvo priimtas 1954 m. ir \xc4\xafgijo daktaro laipsn\xc4\xaf 1960 m. D\xc4\x97l kontroversi\xc5\xa1kojo Milgramo eksperimento Harvardo universitete jam nesuteik\xc4\x97 profesoriaus pareig\xc5\xb3 Harvardo universitete, kur jis buvo tap\xc4\x99s asistentu, ta\xc4\x8diau pri\xc4\x97m\xc4\x97 \xc4\xaf Niujorko universitet\xc4\x85. Milgramo autoritetai, dar\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 jo teorijoms, buvo psichologai Solomonas Aschas ir Gordonas Alportas. Paties milgramo id\xc4\x97jos dar\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 v\xc4\x97lesniems psichologams, tarp j\xc5\xb3 ir Alanui Elmsui, kuris buvo jo pirmasis asistentas, atliekant paklusnumo eksperiment\xc4\x85. Milgramas mir\xc4\x97 nuo infarkto 1984 m. gruod\xc5\xbeio 20 d., b\xc5\xabdamas 51 met\xc5\xb3 am\xc5\xbeiaus, savo gimtajame Niujorko mieste.\n_START_SECTION_\nMa\xc5\xbeo pasaulio fenomenas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e\xc5\xa1i\xc5\xb3 lygmen\xc5\xb3 ry\xc5\xa1io id\xc4\x97ja kilo i\xc5\xa1 Milgramo \xe2\x80\x9ema\xc5\xbeo pasaulio eksperimento\xe2\x80\x9c (angl. Small world experiment), kai 1967 m. buvo tirimos pa\xc5\xbein\xc4\x8di\xc5\xb3 grandin\xc4\x97s Amerikoje. Eksperimento metu Milgramas i\xc5\xa1siunt\xc4\x97 kelet\xc4\x85 siuntini\xc5\xb3 160-iai atsitiktinai parinkt\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gyvenan\xc4\x8di\xc5\xb3 Nebraskoje, pra\xc5\xa1ydamas perduoti siuntin\xc4\xaf draugui ar pa\xc5\xbe\xc4\xafstamam, kuris j\xc5\xb3 nuomon\xc4\x99 priartint\xc5\xb3 siuntin\xc4\xaf prie \xc5\xbemogaus, gyvenan\xc4\x8dio Bostone, kuriam jis adresuotas._NEWLINE_Lai\xc5\xa1ke buvo nurodyta s\xc4\x85lyga: \xe2\x80\x9eJeigu asmeni\xc5\xa1kai nepa\xc5\xbe\xc4\xafstate paskutinio \xc5\xbemogaus, kuriam adresuotas siuntinys, nesistenkite tiesiogiai susisiekti su juo. Persi\xc5\xb3skite \xc5\xa1\xc4\xaf siuntini \xc5\xbemogui, kur\xc4\xaf pa\xc5\xbe\xc4\xafstate, kuris tik\xc4\x97tina, jog pa\xc5\xbeinos adresat\xc4\x85.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Eksperimento rezultatas \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1vada, jog nuo bet kurio kito \xc5\xbemogaus mus skiria ne daugiau, nei \xc5\xa1e\xc5\xa1i kiti \xc5\xbemon\xc4\x97s. \xc5\xa0i teorija pavadinta \xc5\xa0e\xc5\xa1i\xc5\xb3 lygmen\xc5\xb3 ry\xc5\xa1io (angl. Six Degrees of Separation).'