b'\n_START_ARTICLE_\nNova Sul\xc4\x97\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGyvenviet\xc4\x97, priklausiusi Bohemijos karalystei, minima nuo XIV a. 1585\xc2\xa0m. dokumente pamin\xc4\x97ta gyvenviet\xc4\x97, vadinta Neusalzburg, v\xc4\x97liau pavadinimas pakeistas \xc4\xaf Neusalz. 1592\xc2\xa0m. pastatytas prekybinis uostas. 1591\xe2\x80\x931597\xc2\xa0m. statyta protestant\xc5\xb3 \xc5\xa1v. Mykolo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, kuri 1654\xc2\xa0m. pertvarkyta \xc4\xaf Romos katalik\xc5\xb3. 1742\xc2\xa0m. okupuotas Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x97s. Karalius Frydrichas II 1743\xc2\xa0m. spalio 9 d. suteik\xc4\x97 miesto teis\xc4\x97s._NEWLINE_XIX a. pastatyti lino ir plieno fabrikai. 1871\xc2\xa0m. gele\xc5\xbeinkelio b\xc4\x97giais sujungtas su likusia Silezija. Tais pa\xc4\x8diais metais tapo Vokietijos imperijos dalimi. 1897\xc2\xa0m. spalio 11 d. prasid\xc4\x97jo uosto pl\xc4\x97tros ir modernizavimo darbai. 1919\xc2\xa0m. tapo Pr\xc5\xabsijos (\xc5\xbdemutin\xc4\x97s Silezijos provincijos) dalimi.'