b'\n_START_ARTICLE_\nSenosios \xc4\xaepilties I kapinynas\n_START_SECTION_\nKapinynas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaerengtas auk\xc5\xa1tumos \xc5\xa1laite, kuris nuolaid\xc4\x97ja \xc4\xaf vakarus, link \xc5\xa0ventosios up\xc4\x97s sl\xc4\x97nio. Saugoma teritorija sta\xc4\x8diakampio plano, pailga \xc5\xa1iaur\xc4\x97s ryt\xc5\xb3 - pietvakari\xc5\xb3 kryptimi, 79 m ilgio ir 51 m plo\xc4\x8dio. Pietrytin\xc4\x97je jos dalyje yra akmen\xc5\xb3 aptvaro apjuostos senosios kaimo kapin\xc4\x97s, vadinamos Maro kapeliais, Maro kapais, kuriose stovi koplytstulpis, o rytin\xc4\x97je kapinyno dalyje \xe2\x80\x93 stogastulpis. \xc4\xae \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo kapini\xc5\xb3 esan\xc4\x8dioje kapinyno dalyje matosi buvusio \xc5\xbevyro karjero \xc5\xbeym\xc4\x97s. Aplinkui kapinyn\xc4\x85 \xe2\x80\x93 dirbama \xc5\xbeem\xc4\x97. Anotacinio kult\xc5\xabros paveldo objekto \xc5\xbeenklo n\xc4\x97ra._NEWLINE_Teritorija \xe2\x80\x93 0,38 ha._NEWLINE_0,25 km \xc4\xaf pietry\xc4\x8dius yra Senosios \xc4\xaepilties piliakalnis-Pilies kalnas, 0,45 km \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytus \xe2\x80\x93 III piliakalnis-Marijos kalnelis, 1,5 km ta pa\xc4\x8dia kryptimi \xe2\x80\x93 Naujosios \xc4\xaepilties alkakalnis (Alkos kalnas).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKapinynas vadinamas Kari\xc5\xb3 kapeliais. Pasakojama, kad jame laidoti Impilties pilies gyn\xc4\x97jai. XX a. 3 de\xc5\xa1imtmetyje prad\xc4\x97jus jo teritorijoje kasti \xc5\xbevyr\xc4\x85, duob\xc4\x97se buvo randama \xc5\xbemoni\xc5\xb3 griau\xc4\x8di\xc5\xb3, \xc4\xafvairi\xc5\xb3 metalini\xc5\xb3 dirbini\xc5\xb3._NEWLINE_Preliminariai datuojamas I t\xc5\xabkstantme\xc4\x8diu._NEWLINE_1923 m. \xc5\xbevalg\xc4\x97 Vladas Nagevi\xc4\x8dius, 1948 m. \xe2\x80\x93 Lietuvos istorijos institutas (tyrim\xc5\xb3 vadovas Pranas Kulikauskas), 1959 m. \xe2\x80\x93 Juozas Mickevi\xc4\x8dius, 1982 m. \xe2\x80\x93 Mokslin\xc4\x97 metodin\xc4\x97 kult\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Oli\xc5\xa1auskas), 1992 m. \xe2\x80\x93 Kult\xc5\xabros paveldo centras (tyrim\xc5\xb3 vadovas Vilnius Mork\xc5\xabnas), 2008 m. \xe2\x80\x93 Julius Kanarskas. _NEWLINE_Nuo 1972 m. \xe2\x80\x93 respublikin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s archeologijos paminklas (AR529). 1992 m. perregistruotas \xc4\xaf Lietuvos Respublikos istorijos ir kult\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85, 1997 m. registruotas kult\xc5\xabros vertybi\xc5\xb3 registro archeologini\xc5\xb3 viet\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1e (A439), 1998 m. paskelbtas kult\xc5\xabros paminklu (A439P), 2005 m. pripa\xc5\xbeintas valstyb\xc4\x97s saugomu kult\xc5\xabros paminklu.'