b'\n_START_ARTICLE_\nPhagmod\xc5\xb3 dinastija\n_START_SECTION_\nPhagmo drupa sekta (1158-1358 m.)\n_START_PARAGRAPH_\nDinastija kilo i\xc5\xa1 vienos Tibeto budizmo sektos vienuoli\xc5\xb3. \xc5\xa0i sekta, vadinama Phagmo Drupa Kagju, \xc4\xafkurta 1158 m. ir buvo viena i\xc5\xa1 12 Kagjupa sektos at\xc5\xa1ak\xc5\xb3. Jos \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97jas buvo Dord\xc5\xbe\xc4\x97 Gjalpo, vienas i\xc5\xa1 vienuolio Gompopa mokini\xc5\xb3. Kadangi Dord\xc5\xbe\xc4\x97s Gjalpo trobel\xc4\x97, o v\xc4\x97liau ir vienuolynas, buvo Phagmo Drupa ("kiaul\xc4\x97s perk\xc4\x97los") vietov\xc4\x97je, netoli Nedongo miesto, taip buvo pavadinta ir jo sekta. Po jo mirties vienuolyno abatu tapo \xc4\x8cenga Drakpa D\xc5\xbeungne (1175 \xe2\x80\x93 1255)._NEWLINE_Tuo metu Tibet\xc4\x85 valdant Kinijos (mongol\xc5\xb3) Juan dinastijai, \xc5\xa1alyje \xc4\xafsivie\xc5\xa1patavo Sakjapa sekta. \xc5\xa0i sekta vis\xc4\x85 Tibet\xc4\x85 padalino \xc4\xaf 13 padalini\xc5\xb3, valdom\xc5\xb3 vietinink\xc5\xb3 tripon\xc5\xb3. Tre\xc4\x8diasis vienuolyno abatas Dord\xc5\xbe\xc4\x97 Pelis buvo paskirtas vietos Nedongo triponu, ir jo gimin\xc4\x97s tiek religin\xc4\x97, tiek politin\xc4\x97 vald\xc5\xbeia regione stipr\xc4\x97jo._NEWLINE_1322 m. \xc5\xa1ios gimin\xc4\x97s atstovas \xc4\x8cang\xc4\x8dubas Gjalcenas buvo paskirtas nauju triponu. Ta\xc4\x8diau kadangi jis prad\xc4\x97jo kar\xc4\x85 su kaimyniniu triponu, Sakjapos valdytojas Tibete (pon\xc4\x8denas) j\xc4\xaf pa\xc5\xa1alino i\xc5\xa1 pareig\xc5\xb3, o v\xc4\x97liau (1352) v\xc4\x97l gr\xc4\x85\xc5\xbeino. Neramumai tuometinio Tibeto vald\xc5\xbeios vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97se leido \xc4\x8cang\xc4\x8dubui Gjalcenui pasinaudoti situacija ir u\xc5\xbekariauti gretim\xc5\xb3 tripon\xc5\xb3 \xc5\xbeemes, u\xc5\xbevaldant istorin\xc4\x99 U provincij\xc4\x85 aplink Las\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nDinastija (1358-1635 m.)\n_START_PARAGRAPH_\n1358 m. \xc4\x8cang\xc4\x8dubas Gjalcenas i\xc5\xa1ved\xc4\x97 savo armij\xc4\x85 prie\xc5\xa1 Sakjapos valdytoj\xc4\x85, nuvert\xc4\x97 j\xc4\xaf, ir pa\xc4\x97m\xc4\x97 vald\xc5\xbei\xc4\x85 visame Centriniame Tibete. Taip Tibete \xc5\xa1imt\xc4\x85 met\xc5\xb3 trukus\xc4\xaf mongol\xc5\xb3 ir Sakjapos sektos vie\xc5\xa1patavim\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 Kagjupa sekta. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 santykiai su mongolais nepapblog\xc4\x97jo, kadangi \xc4\x8cang\xc4\x8dubas nevykd\xc4\x97 su jais atviros konfrontacijos. Kuomet Juan dinastija buvo i\xc5\xa1vyta i\xc5\xa1 Kinijos, Tibetas de facto liko nebekontroliuojamas._NEWLINE_Tuo metu Tibete sugr\xc4\x85\xc5\xbeintos senosios tradicijos, politin\xc4\x97 sistema, teis\xc4\x97, senoji tripon\xc5\xb3 administracija pakeista dzong\xc5\xb3 administracija, skatinta d\xc4\x97v\xc4\x97ti tibetieti\xc5\xa1kus r\xc5\xabbus. Buvo prad\xc4\x97ta kalb\xc4\x97ti apie Tibeto imperijos laik\xc5\xb3 atgaivinim\xc4\x85. Phagmod\xc5\xb3 dinastijos \xc4\xafsigal\xc4\x97jimas laikomas Tibeto savivaldos susigr\xc4\x85\xc5\xbeinimu. Phagmod\xc5\xb3 dinastijos atstovai veng\xc4\x97 karaliaus titulo, vietoj jo naudodami titul\xc4\x85 desi (sde srid), t. y. "regentas", XV a. \xc4\xafsigal\xc4\x97jo titulas gongma. Kadangi visi jie buvo vienuoliai ir negal\xc4\x97jo tur\xc4\x97ti vaik\xc5\xb3, \xc4\xafp\xc4\x97dinis buvo renkamas i\xc5\xa1 gausios gimin\xc4\x97s susitarimo b\xc5\xabdu._NEWLINE_1358-1435 m. buvo vienas brand\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 Tibeto istorijos laikotarpi\xc5\xb3, nes valstyb\xc4\x97 buvo centralizuota, klest\xc4\x97jo kult\xc5\xabra, religija. \xc5\xa0iuo laikotarpiu veik\xc4\x97 ir vienas \xc5\xbeymiausi\xc5\xb3 Tibete filosof\xc5\xb3 Congkhapa, \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x99s nauj\xc4\x85 Gelugpa sekt\xc4\x85._NEWLINE_1435 m. prasid\xc4\x97jus pilietiniam karui, Phagmod\xc5\xb3 kontroliuojamos teritorijos labai suma\xc5\xbe\xc4\x97jo, jiems beliko tik U regionas, tuo tarpu gretim\xc4\x85 Cang\xc4\x85 \xc4\x97m\xc4\x97 valdyti prie\xc5\xa1i\xc5\xa1ka Karmapa sekta ir Ringpungpa dinastija. Paskutinieji Phagmodai vald\xc5\xbei\xc4\x85 i\xc5\xa1laik\xc4\x97 tik Lasoje, i\xc5\xa1 kurios i\xc5\xa1vyti 1635 m., Tibete \xc4\xafsigalint dalai lamoms.'