b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Richard Lepsius\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKarlas Richardas gim\xc4\x97 Naumburge prie Zal\xc4\x97s Saksonijoje. Jis buvo tre\xc4\x8dias s\xc5\xabnus Frederikos Glaser ir P\xc4\x97terio Karlo Lepsijaus (1775\xe2\x80\x931853), Naumburgo grafyst\xc4\x97s komisaro, \xc5\xa1eimoje. Jo senelis Johanas Augutas Lepsijus (1741\xe2\x80\x931801) buvo Naumburgo prie Zal\xc4\x97s meras. 1829\xe2\x80\x931830\xc2\xa0m. Leipcigo, 1830\xe2\x80\x931832\xc2\xa0m. Getingeno ir 1832\xe2\x80\x931833\xc2\xa0m. Berlyno universitetuose studijavo graik\xc5\xb3 ir lotyn\xc5\xb3 kalbas ir netgi para\xc5\xa1\xc4\x97 baigiam\xc4\x85j\xc4\xaf darb\xc4\x85 apie ankstyv\xc4\x85j\xc4\x85 lotyn\xc5\xb3 kalb\xc4\x85 bei nei\xc5\xa1\xc5\xa1ifruotus jos tekstus, kuriuos savo j\xc4\x97gomis i\xc5\xa1vert\xc4\x97. D\xc4\x97stytojai, matydami jo atsidavim\xc4\x85 senosioms kalboms, pasi\xc5\xabl\xc4\x97 jam studijuoti Egipto hieroglifus, ta\xc4\x8diau jis atsisak\xc4\x97, nes Egiptas, pasak jo, visi\xc5\xa1kai nenaudinga vieta, tod\xc4\x97l jam ten n\xc4\x97ra ko gai\xc5\xa1ti. 1833\xc2\xa0m. Pary\xc5\xbeiuje jis lank\xc4\x97 \xc5\xbd. Letrono ir \xc5\xbdano Fransua \xc5\xa0ampoljono paskaitas, jam pasitaik\xc4\x97 puiki galimyb\xc4\x97 pasimokyti hieroglif\xc5\xb3 i\xc5\xa1 ekspedicijoje surinkt\xc5\xb3 u\xc5\xbera\xc5\xa1\xc5\xb3. Mirus \xc5\xa0ampoljonui dirbo su kitais jo ekspedicijos nariais, 1836\xc2\xa0m. Toskanoje susitiko su Ipolitu Roseliniu, su kuriuo i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo kai kuri\xc5\xb3 Egipto hieroglif\xc5\xb3 ab\xc4\x97c\xc4\x97lines reik\xc5\xa1mes, atkreipdamas d\xc4\x97mes\xc4\xaf, kad balsiai nebuvo ra\xc5\xa1omi._NEWLINE_1842\xc2\xa0m. sub\xc5\xabr\xc4\x99s kompetentingus pr\xc5\xabs\xc5\xb3 mokslininkus ir dailininkus (brolius Aizenbachus) jis i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Egipt\xc4\x85, \xc5\xa1i\xc4\x85 kelion\xc4\x99 r\xc4\x97m\xc4\x97 ir pats Pr\xc5\xabsijos karalius Frydrichas Vilhelmas IV, kuriam buvo svarbu u\xc5\xbesitikrinti \xe2\x80\x9ekaraliaus erudito" vard\xc4\x85. Lepsijus aplank\xc4\x97 Gizos piramides. Ant Cheopso piramid\xc4\x97s vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97s vokie\xc4\x8diai sutiko karaliaus gimtadien\xc4\xaf, \xc5\xa1iai progai atminti, Lepsijus \xc4\xafsak\xc4\x97 vir\xc5\xa1 \xc4\xaf\xc4\x97jimo \xc4\xaf piramid\xc4\x99 i\xc5\xa1kalti heroglif\xc5\xb3 maniera u\xc5\xbera\xc5\xa1\xc4\x85, skelbiant\xc4\xaf apie Pr\xc5\xabsijos karaliaus \xc5\xa1lov\xc4\x99 ir kaip koks ra\xc5\xa1tininkas pasira\xc5\xa1\xc4\x97. Ekspedicija nukeliavo iki pat Merojos, kur sutrukd\xc4\x97 vietiniams karaliukams suniokoti ten esan\xc4\x8dias piramides. Egipte ir Sudane ekspedicija rado 67 piramides ir apie 130 antkapini\xc5\xb3 plok\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau Lepsijus nesi\xc5\xbeav\xc4\x97jo Egiptu, jam nepatiko nei Egipto muzika, nei \xc5\xbemon\xc4\x97s, nei valgiai. Jis buvo nejautrus \xc5\xa1io kra\xc5\xa1to gro\xc5\xbeiui. Gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s i\xc5\xa1 kelion\xc4\x97s Lepsijus paskirtas Berlyno universiteto profesoriumi paskelb\xc4\x97 dvylikos tom\xc5\xb3 veikal\xc4\x85 \xe2\x80\x9eEgipto ir Nubijos paminklai\xe2\x80\x9c, iliustruot\xc4\x85 894 didelio formato (55x70) rai\xc5\xbeiniais, kuriais egiptologai naudojasi ir \xc5\xa1iandien. Berlyne \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Egipto muziej\xc5\xb3, 1855\xe2\x80\x931873\xc2\xa0m. direktorius.\n_START_SECTION_\nKova d\xc4\x97l eksponat\xc5\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSu Lepsijaus ekspedicija susijusi ne viena istorija. Sakoma, kad jis buvo nusi\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97j\xc4\x99s Karnako \xc5\xa1ventyklos karaliaus kambar\xc4\xaf ir ketino j\xc4\xaf parsigabenti \xc4\xaf Vokietij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau kitas apsukrus tyrin\xc4\x97tojas Prisas d\xe2\x80\x99Avenas (g. 1807\xc2\xa0m.), gabus dailininkas, 20 met\xc5\xb3 gyven\xc4\x99s Egipte (Nubijoje ir Deltoje) bei pasivadin\xc4\x99s Edrisu Effendi, ir, kad susitapatint\xc5\xb3 su arabais netgi vilk\xc4\x97jo kaip jie) taip pat susidom\xc4\x97jo \xc5\xa1iuo kambariu, tod\xc4\x97l nakt\xc4\xaf pavog\xc4\x97 j\xc4\xaf ir, sukrov\xc4\x99s \xc4\xaf d\xc4\x97\xc5\xbees plukd\xc4\x97 Kairo link. Pakeliui jis sutiko Lepsij\xc5\xb3, kuris vyko to paties kambario \xc4\xaf Karnak\xc4\x85. Lepsijus u\xc5\xbekop\xc4\x97 \xc4\xaf Priso laivo den\xc4\xaf. Vienas liudininkas taip atpasakoja \xc5\xa1i\xc4\x85 scen\xc4\x85: \xe2\x80\x9eVokietis daktaras prisipa\xc5\xbeino Prisui specialiai atvyk\xc4\x99s \xc4\xaf Egipt\xc4\x85 i\xc5\xa1sive\xc5\xbeti Tutmozio III prot\xc4\x97vi\xc5\xb3 sal\xc4\x99, skirt\xc4\x85 Berlyno muziejui.\xe2\x80\x9c Tad kambarys buvo i\xc5\xa1ve\xc5\xbetas \xc4\xaf Luvr\xc4\x85, kur jis yra ir dabar. Prisas padovanojo Pranc\xc5\xabzijai sal\xc4\x99 ir labai ilg\xc4\x85 papirus\xc4\x85, kur\xc4\xaf nupirko i\xc5\xa1 Gurnaho valstie\xc4\x8dio. Tas Priso papirusas, saugomas Pranc\xc5\xabzijos nacionalin\xc4\x97je bibliotekoje, gali b\xc5\xabti laikomas seniausia pasaulio knyga: jis siekia 2000 met\xc5\xb3 pr. m. e. ir yra kopija dar senesnio teksto, priskiriamo Ptahotepui, faraono, gyvenusio apie 2450\xc2\xa0m. pr. m. e., pareig\xc5\xabnui.\n_START_SECTION_\nInd\xc4\x97lis\n_START_PARAGRAPH_\nLepsijus atve\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf Berlyn\xc4\x85 taip pat nenusakom\xc4\x85 lob\xc4\xaf: kelis \xc5\xa1imtus statul\xc5\xb3, papirus\xc5\xb3, keliolika mumij\xc5\xb3. Kai jo buvo paklausta ar tai nesu\xc5\xbealojo Egipto jis atsak\xc4\x97 \xe2\x80\x9egeriau vog\xc4\x97me mes, nei t\xc4\x85 pat\xc4\xaf daro vietiniai. Mes parod\xc4\x97me kas liko i\xc5\xa1 did\xc5\xbeios praeitis, nes jei neb\xc5\xabt\xc5\xb3 m\xc5\xabs\xc5\xb3 Egipt\xc4\x85 u\xc5\xbemir\xc5\xa1t\xc5\xb3 visi.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0eima\n_START_PARAGRAPH_\n1846\xc2\xa0m. liepos 5 d. Lepsijus ved\xc4\x97 Elisabet Klein (1828\xe2\x80\x931899), kompozitoriaus Bernhard Klein dukr\xc4\x85 ir Friedrich Nicolai an\xc5\xabk\xc4\x99. Jie susilauk\xc4\x97 \xc5\xa1e\xc5\xa1i\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3. Tarp j\xc5\xb3 geologo ir Darm\xc5\xa1tato technologijos universiteto rektoriaus G. Richardo Lepsijaus (1851\xe2\x80\x931915), chemiko ir Grysheimo chemijos fabriko direktoriaus Bernardo Lepsijaus (1854\xe2\x80\x931934), portretisto ir Pr\xc5\xabsijos meno akademijos nario (nuo 1916\xc2\xa0m.) Reinoldo Lepsijaus (1857\xe2\x80\x931929) bei jauniausio s\xc5\xabnaus Johaneso Lepsijaus, protestant\xc5\xb3 teologo, humanisto ir orientalisto.'