b'\n_START_ARTICLE_\nKietojo k\xc5\xabno lazeris\n_START_PARAGRAPH_\nKietojo k\xc5\xabno lazeris \xe2\x80\x93 lazeris, kurio aktyvioji terp\xc4\x97 yra kietasis k\xc5\xabnas. Spinduliuoja nuo 170 nm iki 7,2 \xce\xbcm bangos ilgio \xc5\xa1vies\xc4\x85. Puslaidininkiniai lazeriai kartais taip pat priskiriami kietojo k\xc5\xabno lazeriams, ta\xc4\x8diau d\xc4\x97l skirtingo u\xc5\xbepildos apgr\xc4\x85\xc5\xbeos sudarymo mechanizmo (leid\xc5\xbeiant elektros srov\xc4\x99, o kietojo k\xc5\xabno lazeriuose kaupinimas \xe2\x80\x93 optinis) laikomi atskira lazeri\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1imi. Pirmajame 1960 m. pademonstruotame lazeryje aktyvioji terp\xc4\x97 buvo rubinas. \xc5\xa0iuo metu vienas populiariausi\xc5\xb3 tokio tipo yra Nd:YAG lazeris , o kei\xc4\x8diamo bangos ilgio \xe2\x80\x93 titano safyro lazeris._NEWLINE_Kietojo k\xc5\xabno lazeriams taip pat priklauso plonojo disko ir \xc5\xa1viesolaidinis lazeriai.\n_START_SECTION_\nAktyvioji terp\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPaprastai kietojo k\xc5\xabno lazeri\xc5\xb3 aktyvioji terp\xc4\x97 yra dielektrin\xc4\x97s kristalin\xc4\x97s ar amorfin\xc4\x97s (stiklas) med\xc5\xbeiagos, kuriose \xc4\xafterpta priemai\xc5\xa1ini\xc5\xb3 jon\xc5\xb3: ret\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97s element\xc5\xb3 (pvz., neodimio, erbio) ar pereinam\xc5\xb3j\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 (pvz., chromo, titano). \xc5\xa0i\xc5\xb3 priemai\xc5\xa1ini\xc5\xb3 jon\xc5\xb3, vadinam\xc5\xb3 aktyvatoriais, energijos lygmen\xc5\xb3 sistema naudojama u\xc5\xbepildos apgr\xc4\x85\xc5\xbeai gauti, kadangi da\xc5\xbeniausiai j\xc5\xb3 vidin\xc4\x97s orbital\xc4\x97s n\xc4\x97ra iki galo u\xc5\xbepildytos, o su\xc5\xbeadintos b\xc5\xabsenos n\xc4\x97ra taip tampriai susietos su fononais (kristalin\xc4\x97s gardel\xc4\x97s virpesiais). Vienos svarbiausi\xc5\xb3 \xc5\xa1i\xc5\xb3 jon\xc5\xb3 spektrini\xc5\xb3 linij\xc5\xb3 atitinka elektron\xc5\xb3 \xc5\xa1uolius tarp 4f-4f, 4f-5d ir 3d-3d elektron\xc5\xb3 lygmen\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKristalin\xc4\x97 terp\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nAktyviosios terp\xc4\x97s kristalai da\xc5\xbeniausiai b\xc5\xabna monokristalai. Palyginti su stiklais, kristalai paprastai turi didesnius \xc5\xa1uoli\xc5\xb3 skerspj\xc5\xabvius, ma\xc5\xbeesn\xc4\x99 sugerties ir spinduliavimo juost\xc4\x85. Pgrindinis kristalini\xc5\xb3 terpi\xc5\xb3 minusas \xe2\x80\x93 brangi j\xc5\xb3 gamyba, kadangi kokybi\xc5\xa1ko monokristalo auginimas yra pakankamai sud\xc4\x97tingas technologinis u\xc5\xbedavinys._NEWLINE_Kai kurie kristalai, naudojami \xc5\xa1io tipo aktyviajai terpei sudaryti: itrio aliuminio granatas (Y\xe2\x82\x83Al\xe2\x82\x85O\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82, sutr. YAG), itrio ortovanadatas (YVO\xe2\x82\x84), itrio li\xc4\x8dio fluoridas (LiYF\xe2\x82\x84, sutr. YLF), kai kurie volframo junginiai su oksidais, safyras, rubinas, cinko chalkogenidai, forsteritas ir kt.\n_START_SECTION_\nStiklin\xc4\x97 terp\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nStiklin\xc4\x97 aktyvioji terp\xc4\x97 su priemai\xc5\xa1omis turi kelis kartus platesnes sugerties ir spinduliavimo juostas (d\xc4\x97l to stiprinimas yra ma\xc5\xbeesnis, o generavimo slenkstis \xe2\x80\x93 didesnis). \xc5\xa0\xc4\xaf i\xc5\xa1plitim\xc4\x85 lemia mikroskopin\xc4\x97s tvarkos nebuvimas. D\xc4\x97l tos pa\xc4\x8dios j\xc5\xb3 \xc5\xa1iluminis laidis yra ma\xc5\xbeas. Tai ypa\xc4\x8d aktualu didel\xc4\x97s galios lazeriams, kadangi tai gali lemti terp\xc4\x97s suardym\xc4\x85 ar termol\xc4\x99\xc5\xa1i\xc5\xb3 susidarym\xc4\x85, kuris ma\xc5\xbeina generuojamo pluo\xc5\xa1to kokyb\xc4\x99._NEWLINE_\xc5\xa0iuo metu da\xc5\xbeniausiai naudojami fosfatiniai stiklai. Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf lazer\xc4\xaf su stiklo terpe (legiruota neodimiu) 1961 m. pademonstravo E. Snitzer.'