b'\n_START_ARTICLE_\nAstrocitas\n_START_PARAGRAPH_\nAstrocitai \xe2\x80\x93 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s pavidalo centrin\xc4\x97s nerv\xc5\xb3 sistemos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, priskiriamos neuroglijai \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 sudarytam u\xc5\xbepildui, gaubian\xc4\x8diam neuronus. Astrocitai yra did\xc5\xbeiausios ir gausiausios neuroglijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Jie sudaro apie 90 procent\xc5\xb3 \xc5\xbemogaus smegen\xc5\xb3 mas\xc4\x97s. \xc5\xbdvaig\xc5\xbed\xc4\x97s pavidal\xc4\x85 astrocitams suteikia j\xc5\xb3 ataug\xc4\x97l\xc4\x97s, kurios baigiasi praplat\xc4\x97jimais, vadinamais galin\xc4\x97mis p\xc4\x97domis (angl. end\xe2\x80\x93feet). Jais astrocitai s\xc4\x85veikauja su kraujagysl\xc4\x97mis ir neuronais. I\xc5\xa1skirtin\xc4\x97 astrocit\xc5\xb3 savyb\xc4\x97, \xc5\xbeymuo, leid\xc5\xbeiantis atskirti juos nuo kitoki\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, yra glijos skaidulinis r\xc5\xabg\xc5\xa1tinis baltymas (GFAP, angl. glial fibrillary acidic protein). Astrocituose ypa\xc4\x8d daug tarpini\xc5\xb3 gij\xc5\xb3, sudaryt\xc5\xb3 i\xc5\xa1 \xc5\xa1io baltymo.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nAstrocitai tradici\xc5\xa1kai skirstomi \xc4\xaf du tipus \xe2\x80\x93 protoplazminius (angl. protoplasmic) ir skaidulinius (angl. fibrous) astrocitus. Protoplazminiai astrocitai paplit\xc4\x99 smegen\xc5\xb3 pilkojoje med\xc5\xbeiagoje. Jie turi \xc5\xa1akotas ataug\xc4\x97les, trumpesnes ir storesnes nei skaiduliniai. Skaiduliniams astrocitams b\xc5\xabdingos ilgos, plonos, ne\xc5\xa1akotos ataug\xc4\x97l\xc4\x97s ir ypa\xc4\x8d daug GFAP baltymo, tod\xc4\x97l jie ir vadinami skaiduliniais. Skaiduliniai astrocitai paplit\xc4\x99 smegen\xc5\xb3 baltojoje med\xc5\xbeiagoje. I\xc5\xa1 j\xc5\xb3 kyla apie 80 procent\xc5\xb3 suaugusi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 smegen\xc5\xb3 navik\xc5\xb3. Neseniai aptikta l\xc4\x85steli\xc5\xb3, kurios turi tiek protoplazmini\xc5\xb3, tiek ir skaidulini\xc5\xb3 astrocit\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3, tod\xc4\x97l minimoji klasifikacija tik s\xc4\x85lygin\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nFunkcijos\n_START_PARAGRAPH_\nAstrocitai labai svarb\xc5\xabs normaliai centrin\xc4\x97s nerv\xc5\xb3 sistemos veiklai. J\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3 \xc5\xbeinoma daug ir \xc4\xafvairi\xc5\xb3, daugelis j\xc5\xb3 nustatytos neseniai. Astrocitai sudaro atram\xc4\x85 neuronams, tinkamai orientuoja j\xc5\xb3 ir kit\xc5\xb3 centrin\xc4\x97s nerv\xc5\xb3 sistemos l\xc4\x85steli\xc5\xb3 migracij\xc4\x85 vystymosi metu. Jie ima i\xc5\xa1 kraujo gliukoz\xc4\x99 ir perdirba j\xc4\x85 \xc4\xaf laktat\xc4\x85, kur\xc4\xaf neuronai vartoja kaip pagrindin\xc4\x99 maisto med\xc5\xbeiag\xc4\x85. Kad energijos neuronams nepritr\xc5\xabkt\xc5\xb3 ir kai jie ypa\xc4\x8d aktyv\xc5\xabs, astrocitai turi sukaup\xc4\x99 \xc5\xa1iek tiek glikogeno, kuris prireikus skaidomas \xc4\xaf gliukoz\xc4\x99. Astrocitai padeda endotelio l\xc4\x85stel\xc4\x97ms, gaubian\xc4\x8dioms smegen\xc5\xb3 kraujagysles, suformuoti kraujo-smegen\xc5\xb3 barjer\xc4\x85 ir reguliuoja jo laidum\xc4\x85. Jie dalyvauja imuniniame atsake: geba fagocituoti, pateikti antigenus, sintetina \xc4\xafvairius citokinus. Galiausiai, astrocitai ypa\xc4\x8d svarb\xc5\xabs nervinio impulso perdavimo neuronais reguliacijai. Astrocitai gamina ir i\xc5\xa1skiria kelet\xc4\x85 augimo veiksni\xc5\xb3, taip reguliuodami neuron\xc5\xb3 augim\xc4\x85 ir sinapsi\xc5\xb3 formavim\xc4\x85si. Aktyvios ir pasyvios perna\xc5\xa1os sistemomis jie \xc5\xa1alina K\xe2\x81\xba jon\xc5\xb3 pertekli\xc5\xb3 i\xc5\xa1 neuron\xc5\xb3 tarpl\xc4\x85stelin\xc4\x97s ertm\xc4\x97s, taip pad\xc4\x97dami neuronams atgauti pradin\xc4\x99 b\xc5\xabsen\xc4\x85 po veikimo potencialo perdavimo. Savo ataug\xc4\x97l\xc4\x97mis astrocitai \xc5\xa1liejasi prie daugelio sinapsi\xc5\xb3 ir geba i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 \xc5\xa1alinti neuromediatorius / neurosiuntiklius, taip pat ir kai kuriuos, ypa\xc4\x8d glutamat\xc4\x85, sintezuoti. Tod\xc4\x97l jie gali pasirinktinai aktyvinti arba slopinti nervinio impulso perdavim\xc4\x85 per sinapses.'