b'\n_START_ARTICLE_\nGoco citadel\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nGoco citadel\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 istorinis gynybinis miestas-pilis Viktorijoje, Goco saloje, Maltoje. Pilis yra tarp kandidat\xc5\xb3 \xc4\xaf UNESCO Pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKaip gynybin\xc4\x97 vietov\xc4\x97 yra \xc5\xbeinoma nuo bronzos am\xc5\xbeiaus. Citadel\xc4\x99 i\xc5\xa1pl\xc4\x97t\xc4\x97 finikie\xc4\x8diai. Romos imperijos laikais tapo sud\xc4\x97tingos strukt\xc5\xabros akropoliu. Viduram\xc5\xbeiais buvo \xc5\xbeinomas kaip Gran Castello._NEWLINE_\xc5\xa0iaurin\xc4\x97 citadel\xc4\x97s dalis datuojama Aragonijos kar\xc5\xabnos laik\xc5\xb3. Masyv\xc5\xabs akmeniniai gynybin\xc4\x97s sienos \xc4\xaftvirtinimai pastatyti siekiant apsaugoti gyventojus nuo Berber\xc5\xb3 pirat\xc5\xb3. 1551\xc2\xa0m. liep\xc4\x85 Osman\xc5\xb3 imperijos kariuomen\xc4\x97, vadovaujama Turguto Reiso, u\xc5\xbepuol\xc4\x97 citadel\xc4\x99. Visi Goco salos gyventojai (nuo 5000 iki 6000 \xc5\xbemoni\xc5\xb3) buvo paimti vergais. Apie 300 \xc5\xbemoni\xc5\xb3, perlip\xc4\x99 pilies sienas, sugeb\xc4\x97jo pab\xc4\x97gti. Didel\xc4\x97 citadel\xc4\x97s dalis buvo paversta griuv\xc4\x97siais. Maltos Ordino \xc4\xafsakymu, pietin\xc4\x97s sienos buvo atstatytos tarp 1599 ir 1603\xc2\xa0m._NEWLINE_Citadel\xc4\x97s viduje yra XVII a. barokin\xc4\x97 katedra, suprojektuota Maltos architekto Lorenzo Gaf\xc3\xa0. Manoma, kad katedra yra pastatyta Romos \xc5\xa1ventyklos, kuri buvo skirta deivei Junonai, vietoje. Taip pat yra \xc5\xa1v. Juozapo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia ir \xc5\xa1v. Barboros koply\xc4\x8dia.'