b'\n_START_ARTICLE_\nVLBA\n_START_PARAGRAPH_\nVLBA (angl. Very Long Baseline Array) yra de\xc5\xa1imties radioteleskop\xc5\xb3 sistema, kuri\xc4\x85 pri\xc5\xbei\xc5\xabri JAV Nacionalin\xc4\x97 Radioastronomijos Observatorija. \xc5\xa0\xc4\xaf radioteleskop\xc5\xb3 masyv\xc4\x85 galima vadinti did\xc5\xbeiausiu pasaulyje astronominiu instrumentu, kuris naudoja didel\xc4\x97s baz\xc4\x97s interferometrij\xc4\x85 - interferometrijos metod\xc4\x85, kuomet daugelio radioteleskop\xc5\xb3 gauti tiriamo objekto vaizdai interferuoja tarpusavyje. Tokio interferometro skiriamaj\xc4\x85 geb\xc4\x85 galima lyginti su radioteleskopo, kurio skersmuo lygus atstumui tarp labiausiai nutolusi\xc5\xb3 radioteleskop\xc5\xb3, skiriam\xc4\x85ja geba. Sistemos konstrukcijos darbai prasid\xc4\x97jo 1986 m. vasar\xc4\xaf, o baigti buvo 1993 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x99, tuomet buvo atlikti pirmieji steb\xc4\x97jimai, naudojant visus de\xc5\xa1imt radioteleskop\xc5\xb3. Kiekvienas VLBA radioteleskopas turi 25 metr\xc5\xb3 skersmens anten\xc4\x85, kuri sveria 240 ton\xc5\xb3 ir, j\xc4\x85 nukreipus tiesiai \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3, yra tokio auk\xc5\xa1\xc4\x8dio, kaip de\xc5\xa1imties auk\xc5\xa1t\xc5\xb3 namui. \xc5\xa0alia esan\xc4\x8diame kontrol\xc4\x97s pastate yra stoties kompiuteris, laikmenos su surinktais duomenimis, atominis laikrodis bei meteorologijos stotis._NEWLINE_Radioteleskopai i\xc5\xa1d\xc4\x97styti visoje JAV teritorijoje nuo Atlanto vandenyno iki Havaj\xc5\xb3 sal\xc5\xb3, jos ilgiausia baz\xc4\x97 \xe2\x80\x93 8611 km.\n_START_SECTION_\nVeikimo principas\n_START_PARAGRAPH_\nSteb\xc4\x97jim\xc5\xb3 duomenys i\xc5\xa1 kiekvienos antenos, kartu su tiksliu laiku i\xc5\xa1 vietinio atominio laikrod\xc5\xbeio, \xc4\xafra\xc5\xa1omi ir saugojami v\xc4\x97lesnei analizei. Duomenys koreliuojami su analogi\xc5\xa1kai \xc4\xafra\xc5\xa1ytais duomenimis i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 anten\xc5\xb3, taip gaunamas galutinis objekto vaizdas. Maksimali skiriamoji geba interferometrijoje priklauso nuo signalo da\xc5\xbenio ir atstumo tarp tolimiausi\xc5\xb3 sistemos teleskop\xc5\xb3. Tokiu b\xc5\xabdu galima gauti informacijos (pvz, nustatyti \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s diametr\xc4\x85, dvinari\xc5\xb3/daugianari\xc5\xb3 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 pozicij\xc4\x85) ne i\xc5\xa1 objekt\xc5\xb3 atvaizd\xc5\xb3, o i\xc5\xa1 fiksuojamo elektromagnetinio signalo savybi\xc5\xb3.'