b'\n_START_ARTICLE_\nKopenhaga\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKopenhaga yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi did\xc5\xbeiausioje Danijos saloje Zelandijoje (Sj\xc3\xa6lland), netoli nuo \xc5\xa0vedijos miesto Malm\xc4\x97s Skon\xc4\x97je. Nedidel\xc4\x97 miesto dalis yra Amagerio saloje._NEWLINE_Pats Kopenhagos miestas susideda i\xc5\xa1 senojo Kopenhagos e\xc5\xbeer\xc5\xb3 ir uosto supamo miesto centro, \xe2\x80\x9etilt\xc5\xb3 kvartal\xc5\xb3\xe2\x80\x9c: \xc3\x98sterbro, N\xc3\xb8rrebro, Vesterbro, Amagerbro; miestui priklausan\xc4\x8di\xc5\xb3 Nordvest, Christianshavn, \xc3\x98restad, Islands Brygge, Valby, Vanl\xc3\xb8se, Br\xc3\xb8nsh\xc3\xb8j ir kit\xc5\xb3 kvartal\xc5\xb3. Kopenhagos miestui nepriklauso savaranki\xc5\xa1ka Frederiksbergo komuna._NEWLINE_Miestas yra supamas Kopenhagos aglomeracijos (Hovedstadsomr\xc3\xa5det).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKopenhaga pirm\xc4\x85kart minima 1043 metais, tuomet buvo nereik\xc5\xa1mingu kaimeliu. 1167\xc2\xa0m. vyskupas Absalonas pastat\xc4\x97 pil\xc4\xaf ir Kopenhag\xc4\x85 padar\xc4\x97 \xc4\xaftvirtintu miesteliu. 1254\xc2\xa0m. gavo miesto teises. 1416\xc2\xa0m. Erikas VII u\xc5\xbekariavo Kopenhag\xc4\x85 ir 1433\xc2\xa0m. padar\xc4\x97 savo rezidencija. Nuo to laiko Kopenhaga tapo karaliaus rezidencija ir \xc5\xa1alies sostine._NEWLINE_Graf\xc5\xb3 karo metu atlaik\xc4\x97 \xc5\xbeiauri\xc4\x85 apgult\xc4\xaf, o 1658\xe2\x80\x931659\xc2\xa0m. heroji\xc5\xa1kai gyn\xc4\x97si nuo \xc5\xa1ved\xc5\xb3._NEWLINE_1807\xc2\xa0m. stipriai nukent\xc4\x97jo nuo angl\xc5\xb3 ap\xc5\xa1audymo._NEWLINE_XX a. pra\xc5\xbeioje Kopenhaga tapo klestin\xc4\x8diu pramoniniu ir administraciniu miestu. Nauja rotu\xc5\xa1\xc4\x97 ir traukini\xc5\xb3 stotis past\xc5\xabm\xc4\x97jo miesto centr\xc4\x85 \xc4\xaf vakarus. D\xc4\x97l neutralumo per Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 danai prekiavo su britais ir vokie\xc4\x8diais, bet laik\xc4\x97 paruo\xc5\xa1t\xc4\x85 40 t\xc5\xabkst. kareivi\xc5\xb3 armij\xc4\x85._NEWLINE_Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 1940 m. - 1945 m. Kopenhag\xc4\x85 buvo u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99 vokie\xc4\x8diai. Adolfas Hitleris man\xc4\x97, kad Danija bus "protektorato modeliu" ir i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 vokie\xc4\x8diai dan\xc5\xb3 at\xc5\xbevilgiu steng\xc4\x97si laikytis korekti\xc5\xa1kai. 1943 m. rugpj\xc5\xabt\xc4\xaf \xc5\xbelugus bendradarbiavimui Danijos karali\xc5\xa1kasis laivynas Kopenhagos uoste paskandino laivus, kad jie neatitekt\xc5\xb3 naciams. Tuo metu vokie\xc4\x8diai prad\xc4\x97jo suimin\xc4\x97ti \xc5\xbeydus, bet daug j\xc5\xb3 pab\xc4\x97go \xc4\xaf \xc5\xa0vedij\xc4\x85._NEWLINE_1945 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 8 d. britai i\xc5\xa1vadavo Kopenhag\xc4\x85, o 30 t\xc5\xabkst. vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kari\xc5\xb3 pasidav\xc4\x97._NEWLINE_Nuo 2000 m. Kopenhag\xc4\x85 ir Malm\xc4\x99 jungia Eresundo tiltas.\n_START_SECTION_\n\xc4\xae\xc5\xbeymyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xabmai: buvusioji karali\xc5\xa1koji rezidencija Christiansborgas (sudegusi 1884\xc2\xa0m.; i\xc5\xa1likusi tik r\xc5\xabm\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia ir i\xc5\xa1gelb\xc4\x97ta paveiksl\xc5\xb3 galerija); Amalienborgas (\xc5\xbeiemos rezidencija), pastatytas Liudviko XV stiliumi; Rosenborgas (Nyderland\xc5\xb3 Renesanso stiliuje) su parku ir Anderseno statula. D\xc4\x97mesio vertas Kopenhagos universiteto pastatas (su istorin\xc4\x97mis freskomis), bir\xc5\xbe\xc5\xb3 pastatai (Nyderland\xc5\xb3 Renesanso stiliuje), rotu\xc5\xa1\xc4\x97._NEWLINE_Kopenhagos apylink\xc4\x97se yra karali\xc5\xa1kosios Bernstorfo ir Fredensbergo pilys, \xc4\xaf vakarus nuo miesto\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Frederiksbergas.\n_START_SECTION_\nSusisiekimas\n_START_PARAGRAPH_\nKopenhagos oro uostas (dani\xc5\xa1kai: K\xc3\xb8benhavns Lufthavn, Kastrup) yra pagrindinis tarptautinis oro uostas aptarnaujantis Kopenhagos kra\xc5\xa1t\xc4\x85. Tai yra did\xc5\xbeiausias oro uostas \xc5\xa0iaur\xc4\x97s \xc5\xa1ali\xc5\xb3 regione (Norvegija, \xc5\xa0vedija, Danija, Islandija ir Suomija) 2014-aisiais metais aptarnav\xc4\x99s 25,6 mln. keleivi\xc5\xb3. \xc4\xaekurtas 1925 metais ir yra vienas seniausi\xc5\xb3 tarptautini\xc5\xb3 oro uost\xc5\xb3 Europoje. \xc4\xaesik\xc5\xabr\xc4\x99s Amagerio saloje netoli Kastrup miestelio. I\xc5\xa1 Lietuvos Kopenhagos oro uost\xc4\x85 galima pasiekti tiesioginiais skryd\xc5\xbeiais i\xc5\xa1 Vilniaus, Kauno ir Palangos oro uost\xc5\xb3.'