b'\n_START_ARTICLE_\nAsmenyb\xc4\x97s psichologija\n_START_SECTION_\nFilosofin\xc4\x97s prielaidos\n_START_PARAGRAPH_\nDaug id\xc4\x97j\xc5\xb3, kurias i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 praeities ir \xc5\xa1iuolaikiniai asmenyb\xc4\x97s teoretikai, kilo i\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 filosofini\xc5\xb3 prielaid\xc5\xb3. Asmenyb\xc4\x97s tyrin\xc4\x97jimas - tai ne vien empirin\xc4\x97 disciplina, kadangi nor\xc4\x97dama pateikti bendr\xc4\x85sias i\xc5\xa1vadas ji da\xc5\xbenai remiasi meno, mokslo ir filosofijos elementais. \xc5\xbdemiau \xc4\xaf\xc5\xa1vardytos penkios pagrindin\xc4\x97s filosofin\xc4\x97s prielaidos, d\xc4\x97l kuri\xc5\xb3 iki \xc5\xa1iol gin\xc4\x8dijasi mokslininkai:_NEWLINE_1. Laisv\xc4\x97 ar determinizmas_NEWLINE_Diskutuojama, ar mes kontroliuojame savo elges\xc4\xaf ir suprantame jo motyvus (Laisv\xc4\x97), ar m\xc5\xabs\xc5\xb3 elgesys yra kontroliuojamas nepriklausomai nuo m\xc5\xabs\xc5\xb3 valios (Determinizmas)._NEWLINE_2. Paveldimumas ar aplinka_NEWLINE_Yra trys atsakymai \xc4\xaf \xc5\xa1\xc4\xaf klausim\xc4\x85, kiekvien\xc4\x85 i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 patvirtina \xc4\xafvairi\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 rezultatai. Asmenybei daro \xc4\xaftak\xc4\x85 genetika ir biologija, aplinka ir patyrimai, arba t. t. j\xc5\xb3 kombinacija. \xc5\xa0iuolaikiniai tyrimai parodo, kad daugumai asmenyb\xc4\x97s bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 daro \xc4\xaftak\xc4\x85 ir genetika, ir aplinka. Vienas i\xc5\xa1 \xc5\xa1ios teorijos pirmtak\xc5\xb3 yra C. Robert Cloninger, suk\xc5\xabr\xc4\x99s Temperamento ir charakterio model\xc4\xaf._NEWLINE_3. Unikalumas ar universalumas_NEWLINE_Klausiama, ar mes visi esame unikal\xc5\xabs (Unikalumas), ar visi yra i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s pana\xc5\xa1\xc5\xabs (Universalumas). Gordon Allport, Abraham Maslow ir Carl Rogers teigia, kad mes visi esame unikal\xc5\xabs. Tuo tarpu bihevioristin\xc4\x97s ir kognityvin\xc4\x97s teorijos \xc5\xa1alininkai pabr\xc4\x97\xc5\xbeia universali\xc5\xb3 princip\xc5\xb3 svarb\xc4\x85._NEWLINE_4. Aktyvus ar atsakomasis_NEWLINE_Ar mes veikiame m\xc5\xabs\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 iniciatyva (Aktyvus), ar atsakome \xc4\xaf i\xc5\xa1or\xc4\x97s dirgiklius (Atsakomasis). Bihevioristai mano, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s yra savo aplinkos pasyviai formuojami, tuo tarpu humanistai ir kognityvistai teigia, kad \xc5\xbemon\xc4\x97s yra aktyv\xc5\xabs._NEWLINE_5. Optimizmas ar pesimizmas_NEWLINE_Vieni asmenyb\xc4\x97s teoretikai teigia, kad \xc5\xbemogus gali pakeisti savo asmenyb\xc4\x99 (Optimizmas), kiti mano, kad \xc5\xbemogus yra pasmerktas likti tokiu pa\xc4\x8diu vis\xc4\x85 savo gyvenim\xc4\x85 (Pesimizmas). Teorijos, pabr\xc4\x97\xc5\xbeian\xc4\x8dios mokymosi svarb\xc4\x85 da\xc5\xbenai, ta\xc4\x8diau ne visada, yra labiau optimistin\xc4\x97s negu tos, kurios jo neakcentuoja.\n_START_SECTION_\nAsmenyb\xc4\x97s teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nAsmenyb\xc4\x97s teorijos kritikai teigia, kad asmenyb\xc4\x97 yra \xe2\x80\x9eplasti\xc5\xa1ka\xe2\x80\x9c ir gali keistis priklausomai nuo laiko, vietos, jausm\xc5\xb3 ar situacij\xc5\xb3. I\xc5\xa1 ties\xc5\xb3, asmenyb\xc4\x97s pasikeitimas gali b\xc5\xabti dietos (arba jos nebuvimas), medicinini\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3, svarbi\xc5\xb3 \xc4\xafvyki\xc5\xb3 ar mokymosi padariniu. Ta\xc4\x8diau daugelis asmenyb\xc4\x97s teorij\xc5\xb3 pabr\xc4\x97\xc5\xbeia asmenyb\xc4\x97s stabilum\xc4\x85. \xc5\xa0iuo metu bene labiausiai palaikomu asmenyb\xc4\x97s apibr\xc4\x97\xc5\xbeimu yra tap\xc4\x99 JAV neurologo Paul Roe \xc5\xbeod\xc5\xbeiai: \xe2\x80\x9easmenyb\xc4\x97 tai individo polinkis m\xc4\x85styti pagal tam tikr\xc4\x85 model\xc4\xaf, tod\xc4\x97l jis taiko tam tikr\xc4\x85 elgesio model\xc4\xaf\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nTip\xc5\xb3 teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nAsmenyb\xc4\x97s tipai i\xc5\xa1skiria tam tikrus \xc5\xbemogaus tipus. \xc5\xa0i asmenyb\xc4\x97s teorij\xc5\xb3 kryptis skiriasi nuo bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 teorijos tuo, kad bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 teorija i\xc5\xa1skiria skirtingus lygmenis. Pav., pagal tip\xc5\xb3 teorij\xc4\x85, i\xc5\xa1skiriame du \xc5\xbemoni\xc5\xb3 tipus \xe2\x80\x93 ekstravertus ir intravertus, tuo tarpu bruo\xc5\xbe\xc5\xb3 teorija teigia, kad ekstraversija ir intraversija tai tam tikros dimensijos kra\xc5\xa1tin\xc4\x97s, tod\xc4\x97l daug \xc5\xbemoni\xc5\xb3 atsiduria per vidur\xc4\xaf._NEWLINE_Asmenyb\xc4\x97s tip\xc5\xb3 id\xc4\x97j\xc4\x85 suformulavo Karlas Jungas ir William Marston. II pasaulinio karo metu, remiantis Jungo teorija, Isabel Brigs Myers ir jos mama Katharine C. Briggs, apra\xc5\xa1\xc4\x97 asmenyb\xc4\x97s tipus sukurdamos Myers-Briggs tipologij\xc4\x85._NEWLINE_A ir B tipo asmenyb\xc4\x97s teorija: Meyer Friedman ir jo bendradarbiai i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 A ir B elgesio modelius. Jie teig\xc4\x97, kad ambicingos ir agresyvios A tipo asmenyb\xc4\x97s turi didesn\xc4\x99 rizik\xc4\x85 susirgti \xc5\xa1irdies ir kraujagysli\xc5\xb3 ligomis, kadangi jie yra \xe2\x80\x9estreso narkomanai\xe2\x80\x9c. Tuo tarpu B tipo \xc5\xbemon\xc4\x97s yra ma\xc5\xbeiau konkurencingi ir labiau atsipalaidav\xc4\x99, tod\xc4\x97l rizika susirgti \xc5\xa1irdies ligomis yra ma\xc5\xbeesn\xc4\x97. Mokslininkas taip pat i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 AB \xc5\xbemogaus tip\xc4\x85. A ir B tipo teorija buvo labai kritikuojama psicholog\xc5\xb3, kadangi ji supaprastina daugyb\xc4\x99 asmenyb\xc4\x97s dimensij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPsichoanalitin\xc4\x97s teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nPsichoanalitin\xc4\x97s krypties asmenyb\xc4\x97s teorijos ai\xc5\xa1kina individo elges\xc4\xaf \xc4\xafvairi\xc5\xb3 asmenyb\xc4\x97s dali\xc5\xb3 interakcija. \xc5\xa0ios krypties pradininkas \xe2\x80\x93 Zigmundas Froidas. Froido teorijoje svarbiausi\xc4\x85 viet\xc4\x85 u\xc5\xbeima dinami\xc5\xa1ki psichologiniai konfliktai, vykstantys pas\xc4\x85mon\xc4\x97je._NEWLINE_Froidas padalijo \xc5\xbemogaus asmenyb\xc4\x99 \xc4\xaf tris komponentus: Id, ego ir superego. Id veikimas grind\xc5\xbeiamas malonumo principu \xe2\x80\x93 jei nevar\xc5\xbeyt\xc5\xb3 tikrov\xc4\x97, nedelsiant b\xc5\xabt\xc5\xb3 siekiama pasitenkinimo. Ego veikia pagal realyb\xc4\x97s princip\xc4\x85: Id impulsus siekia patenkinti tikrovi\xc5\xa1kais b\xc5\xabdais. Tuo tarpu superego tai s\xc4\x85\xc5\xbein\xc4\x97s balsas, kuris ver\xc4\x8dia ego atsi\xc5\xbevelgti ne tik \xc4\xaf tikrov\xc4\x99, bet ir \xc4\xaf idealus. Jis kreipia d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf tai, kaip privalu elgtis. Superego i\xc5\xa1sivysto v\xc4\x97liausiai, internalizuodamas t\xc4\x97v\xc5\xb3 ir kult\xc5\xabros moralines nuostatas ir vertyb\xc4\x97s vaikyst\xc4\x97je. Froido manymu, asmenyb\xc4\x97  yra grind\xc5\xbeiama \xc5\xa1i\xc5\xb3 trij\xc5\xb3 komponent\xc5\xb3 interakcijomis. Be to, jis i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 dvi energijas (seksualin\xc4\x99 ir agresyvi\xc4\x85), kurios kyla atitinkamai i\xc5\xa1 \xe2\x80\x9eEros\xe2\x80\x9c (seksas, savisaugos instinktai) ir \xe2\x80\x9eThanatos\xe2\x80\x9c (mirtis, susinaikinimo instinktai)._NEWLINE_Froidas pasi\xc5\xabl\xc4\x97 penkias psichoseksualines raidos stadijas. Jis man\xc4\x97, kad suaugusiojo asmenyb\xc4\x97 susiformuoja dar vaikyst\xc4\x97je. Fiksacijos, besivystan\xc4\x8dios pirmosiose stadijose, gali atsispind\xc4\x97ti v\xc4\x97lesniame gyvenime bei elgesyje._NEWLINE_Alfredas Adleris sutiko su Froidu, kad vaikyst\xc4\x97 asmenyb\xc4\x97s raidai i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 yra labai svarbi ir man\xc4\x97, kad jai daro \xc4\xaftak\xc4\x85 vaiko gimimo eili\xc5\xa1kumas. Pagal Adler\xc4\xaf, vyriausias vaikas yra tas, kuris u\xc5\xbesibr\xc4\x97\xc5\xbeia auk\xc5\xa1tus tikslus, taip nor\xc4\x97damas atgauti d\xc4\x97mes\xc4\xaf, kur\xc4\xaf prarado gimus antram vaikui. Nor\xc4\x97dami pranokti vyresn\xc4\xaf vaik\xc4\x85, viduriniai vaikai yra ambicingi ir konkurencingi, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1lov\xc4\x97 jiems ner\xc5\xabpi. Jauniausias vaikas yra socialus, ta\xc4\x8diau labiau priklausomas, lyg naujagimis. Vienintelis vaikas \xc5\xa1eimoje m\xc4\x97gsta b\xc5\xabti d\xc4\x97mesio centre ir greitai i\xc5\xa1auga, ta\xc4\x8diau jam nepavyksta tapti savaranki\xc5\xa1kam._NEWLINE_Tuo tarpu Karen Horney i\xc5\xa1skyr\xc4\x97 \xe2\x80\x9etikrojo a\xc5\xa1\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eidealiojo a\xc5\xa1\xe2\x80\x9c raid\xc4\x85. Ji man\xc4\x97, kad visi \xc5\xbemon\xc4\x97s turi \xc5\xa1ias dvi nuomones apie save. \xe2\x80\x9eTikrasis a\xc5\xa1\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 tas, kuris tu i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 esi, tavo asmenyb\xc4\x97, vertyb\xc4\x97s ir moral\xc4\x97; ta\xc4\x8diau \xe2\x80\x9eidealusis a\xc5\xa1\xe2\x80\x9c tai t. t. konstruktas, taikomas sau, kad gal\xc4\x97tum atitikti socialiniams ir asmeniniams tikslams bei normoms.\n_START_SECTION_\nBihevioristin\xc4\x97s teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nBihevioristin\xc4\x97s (elgesio) krypties atstovai asmenyb\xc4\x99 supranta kaip elgesio reakcij\xc5\xb3 visum\xc4\x85. \xc5\xa0i\xc4\x85 mokyklos pradininkas \xe2\x80\x93 Burhussas Frederikas Skineris, kuris pabr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 abipus\xc4\x99 asmens arba \xe2\x80\x9eorganizmo\xe2\x80\x9c ir jos aplinkos \xc4\xaftak\xc4\x85. Pavyzd\xc5\xbeiui, Skineris teig\xc4\x97, kad vaikai daro \xc4\x85 nors blogai nor\xc4\x97dami gauti d\xc4\x97mes\xc4\xaf, kuris tuo metu veikia kaip tam tikras pastiprinimas. T. y. vaikas verkia, kadangi praeityje jo verksmas atkreip\xc4\x97 ka\xc5\xbekieno d\xc4\x97mes\xc4\xaf. Savo teorij\xc4\x85 jis pavadino operantiniu s\xc4\x85lygojimu._NEWLINE_Tuo tarpu Ivanas Pavlovas yra \xc5\xbeinomas d\xc4\x97l klasikinio s\xc4\x85lygojimo (eksperimentai su \xc5\xa1unimis).\n_START_SECTION_\nSocialin\xc4\x97s kognityvin\xc4\x97s teorijos\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i teorija ypating\xc4\x85 d\xc4\x97mes\xc4\xaf skiria elgesio socialin\xc4\x97ms prie\xc5\xbeastims ir kognityvini\xc5\xb3 m\xc4\x85stym\xc5\xb3 svarbai visuose \xc5\xbemogaus funkcionavimo aspektuose \xe2\x80\x93 motyvacijoje, emocijose ir veikloje._NEWLINE_\xc5\xbdinomiausias teorijos atstovas \xe2\x80\x93 Albertas Band\xc5\xabra, teig\xc4\x97, kad \xc5\xbemogaus elges\xc4\xaf lemia nuolatin\xc4\x97 pa\xc5\xbeinimo, aplinkos ir elgesio tarpusavio s\xc4\x85veika. Tok\xc4\xaf elgesio prie\xc5\xbeastingumo ai\xc5\xa1kinimo princip\xc4\x85 Band\xc5\xabra pavadino savitarpio determinizmu._NEWLINE_Jis yra geriausiai \xc5\xbeinomas d\xc4\x97l \xe2\x80\x9el\xc4\x97l\xc4\x97s Bobo\xe2\x80\x9c eksperimento. Per \xc5\xa1iuos eksperimentus Band\xc5\xabra parod\xc4\x97 vaik\xc5\xb3 dar\xc5\xbeelio aukl\xc4\x97tiniams filmukus, kur suaugusieji spyr\xc4\x97 \xc5\xa1iai l\xc4\x97lei bei naudojo verbalin\xc4\x99 agresij\xc4\x85. V\xc4\x97liau vaikai, \xc4\xaf\xc4\x97j\xc4\x99 \xc4\xaf \xc5\xbeaidim\xc5\xb3 kambar\xc4\xaf, pamat\xc4\x99 l\xc4\x97l\xc4\x99 bei plaktukus. Tyr\xc4\x97jai pasteb\xc4\x97jo, kad grup\xc4\x97 vaik\xc5\xb3 \xc5\xbeaidim\xc5\xb3 metu prad\xc4\x97jo l\xc4\x97l\xc4\x99 mu\xc5\xa1ti. Band\xc5\xabra tai pavadino modeliavimu.'