b'\n_START_ARTICLE_\nMysija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMysijos ribos n\xc4\x97ra ai\xc5\xa1kios ir apibr\xc4\x97\xc5\xbetos. \xc5\xa0iuo vardu vadinamas Ma\xc5\xbeosios Azijos \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 kampas, besiglaud\xc5\xbeiantis prie Marmuro j\xc5\xabros, taip pat prie Eg\xc4\x97jo j\xc5\xabros. Buvo laikoma, kad jos nat\xc5\xabraliomis geografin\xc4\x97mis ribomis yra Olimpo kalnas \xc5\xa1iaur\xc4\x97je ir Temno kalnas pietuose, skiriantis nuo Lydijos._NEWLINE_Vietinis kra\xc5\xa1tovaizdis pasi\xc5\xbeymi mi\xc5\xa1kingomis kalvomis ir dideliu gyventoj\xc5\xb3 tir\xc5\xa1tumu bei gausiais miesteliais._NEWLINE_Graikams kolonizuojant vakarines pakrantes, nuo Mysijos buvo \xe2\x80\x9eatr\xc4\x97\xc5\xbetos\xe2\x80\x9c vakarin\xc4\x97s dalys, kurios tapo Troada ir Aeolide. Ta\xc4\x8diau pla\xc4\x8di\xc4\x85ja prasme Mysija apima ir \xc5\xa1ias sritis.\n_START_SECTION_\nAsuva\n_START_PARAGRAPH_\nII t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. viduryje Mysija sutapo su teritorija, kuri hetit\xc5\xb3 ra\xc5\xa1tuose minima kaip Asuva. Tai buvo konfederacija smulki\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97li\xc5\xb3 (miest\xc5\xb3), kuri\xc5\xb3 minimi 22, tarp kuri\xc5\xb3: Warsiya, Taruisa, Wilusiya, Karkija. Kai kurios t\xc5\xb3 smulki\xc5\xb3j\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97li\xc5\xb3 buvo identifikuotos. Pvz., Wilusiya tapatinama su Troja (Ilionas), Taruisa - su Troada. Yra spekuliacij\xc5\xb3, kad Karkija gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti Karija, o Warsiya - Likija, bet tuo atveju dalis regiono tur\xc4\x97t\xc5\xb3 atsidurti Ma\xc5\xbeosios Azijos pietvakariuose, \xc4\xaf pietus nuo Arcavos valstyb\xc4\x97s. Tuo metu Mysija gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti tik viena konfederacijos nari\xc5\xb3, bet ji v\xc4\x97liau dav\xc4\x97 vard\xc4\x85 visam regionui._NEWLINE_Sp\xc4\x97jama, kad Asuva buvo u\xc5\xbekariauta Tuhdalijos I laikais (apie 1400 m. pr. m. e.) ir \xc4\xafjungta \xc4\xaf Hetit\xc5\xb3 imperij\xc4\x85._NEWLINE_Asuvos pavadinimas gal\xc4\x97jo duoti pavadinim\xc4\x85 visam Azijos \xc5\xbeemynui.\n_START_SECTION_\nTrojos karo ir v\xc4\x97lesnis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nTrojos karo metu Graikai kovojo su \xc5\xa1iuo regionu, siekdami \xc4\x8dia \xc4\xafsigal\xc4\x97ti. Jiems dalinai pavyko. Ilgainiui graikai (i\xc5\xa1 Mileto) kolonizavo Mysijos pakrantes, kurios tapo Aeolide.\n_START_SECTION_\nPersijos, graik\xc5\xb3 ir Romos imperij\xc5\xb3 laikotarpiai\n_START_PARAGRAPH_\nVI a. pr. m. e. Achemenid\xc5\xb3 imperija u\xc5\xbekariavo Mysij\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau ji ne kart\xc4\x85 sukildavo kartu su Jonija, Aeolide._NEWLINE_334 m. pr. m. e. Aleksandras Makedonietis u\xc5\xbekariavo Mysij\xc4\x85 savo did\xc5\xbeiojo \xc5\xbeygio metu, prijungdamas prie savo imperijos. Po jo mirties Mysija atiteko Antigonui Vienaakiui, o po Ipso m\xc5\xab\xc5\xa1io 301 m. pr. m. e. - Lisimachui. Ilgainiui ji buvo absorbuota \xc4\xaf Pergamo karalyst\xc4\x99._NEWLINE_133 m. pr. m. e. Romos imperijai \xc4\xafgijus Pergamo karalyst\xc4\x99, Mysija kartu su kitomis sritimis buvo paversta Azijos provincija.'