b'\n_START_ARTICLE_\nIspanijos socialistin\xc4\x97 darbo partija\n_START_PARAGRAPH_\nIspanijos socialistin\xc4\x97 darbo partija, PSOE, (isp. El Partido Socialista Obrero Espa\xc3\xb1ol) \xe2\x80\x93 Ispanijos politin\xc4\x97 socialin\xc4\x97s demokratijos partija._NEWLINE_\xc4\xaekurta 1879 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 1 d. Madride darbinink\xc5\xb3 lyderio Pablo Iglesiaso iniciatyva.\n_START_SECTION_\nKov\xc5\xb3 frontuose\n_START_PARAGRAPH_\n1888 m. I suva\xc5\xbeiavime priimta \xe2\x80\x9ePrincip\xc5\xb3 programa\xe2\x80\x9c skelb\xc4\x97 klasi\xc5\xb3 panaikinim\xc4\x85, nuosavyb\xc4\x97s nacionalizavim\xc4\x85, visuotin\xc4\x99 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x99, socialines teises. 1899\xe2\x80\x931902 partija aktyviai dalyvavo streik\xc5\xb3 kovose. 1910 m. jos lyderis P. Iglesias tapo pirmuoju socialistu Ispanijos Kortesuose (parlamente)._NEWLINE_1921 m. dalis PSOE nari\xc5\xb3 per\xc4\x97jo \xc4\xaf 1920 m. \xc4\xafkurt\xc4\x85 IKP. 1923\xe2\x80\x931930 m. PSOE taikst\xc4\x97si su M. Primo de Rivieros diktat\xc5\xabra, liko viena i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 neu\xc5\xbedraust\xc5\xb3 partij\xc5\xb3, dalyvavo keliose vyriausyb\xc4\x97se. 1931 m. PSOE prisid\xc4\x97jo prie monarchijos nuvertimo, 1936 m. prie\xc5\xa1 parlamento rinkimus \xc4\xafstojo \xc4\xaf Liaudies front\xc4\x85._NEWLINE_Per 1936\xe2\x80\x931938 m. pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85 F. Largas Kabaljeras ir Ch. Negrinas vadovavo respublikon\xc5\xb3 vyriausyb\xc4\x97ms. Nugal\xc4\x97jus frankistams, 1939 m. PSOE buvo u\xc5\xbedrausta, daugeliui partijos nari\xc5\xb3 teko emigruoti, ta\xc4\x8diau partija veik\xc4\x97 pogrindyje ir u\xc5\xbesienyje._NEWLINE_1964 m. nuo PSOE atskilo E. Tiero Galvano grup\xc4\x97, 1974 m. pasivadinusi Liaudies socialistine partija, bet 1978 m. v\xc4\x97l prisijungusi prie PSOE. 1967 m. Tul\xc5\xabzos suva\xc5\xbeiavime PSOE atsiribojo nuo komunist\xc5\xb3. I\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97jo politiniai skirtumai tarp emigracin\xc4\x97s ir Ispanijoje veikusios PSOE dalies, kurios lyderiu tapo Felip\xc4\x97 Gonsalesas.\n_START_SECTION_\nAtgimimas\n_START_PARAGRAPH_\n1974 Siuresno (Pranc\xc5\xabzija) suva\xc5\xbeiavime partija buvo reorganizuota, partijos pirmininku i\xc5\xa1rinktas Felip\xc4\x97 Gonsalesas._NEWLINE_1975 m. mirus diktatoriui Frankui PSOE i\xc5\xa1pl\xc4\x97t\xc4\x97 veikl\xc4\x85 profs\xc4\x85jungose, 1976 m. sureng\xc4\x97 pirm\xc4\x85 po 1939 m. suva\xc5\xbeiavim\xc4\x85 \xc5\xa1alyje, O 1977 m. oficialiai i\xc5\xa1\xc4\x97jo i\xc5\xa1 pogrind\xc5\xbeio._NEWLINE_1977 m. bir\xc5\xbeelio rinkimuose \xc4\xaf parlament\xc4\x85 gavo 28,7\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir tapo did\xc5\xbeiausia opozicine partija, ginan\xc4\x8dia profs\xc4\x85jung\xc5\xb3 interesus._NEWLINE_1979 m. XXIX suva\xc5\xbeiavime buvo priimtas id\xc4\x97jinio pliuralizmo principas. Tai leido PSOE 1982 m. neeiliniuose rinkimuose gauti 202 vietas 300 viet\xc5\xb3 parlamente ir suformuoti F. Gonsaleso vyriausyb\xc4\x99._NEWLINE_1986 m. parlamento rinkimuose gauta 44\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 184 vietos, 1989 m.-39,5\xc2\xa0% ir 176 vietos, 1993 m. \xe2\x80\x93 159 vietos parlamente. F. Gonsaleso vyriausyb\xc4\x97s programa nebuvo tokia radikali, kaip partijos nuostatos, ta\xc4\x8diau pavyko stabilizuoti \xc5\xabkin\xc4\xaf mechanizm\xc4\x85, prasid\xc4\x97jo ekonomikos augimas, darbo savait\xc4\x97 sutrumpinta nuo 42 iki 40 val., atostogos prailgintos iki 30 dien\xc5\xb3, iki 64 m. suma\xc5\xbeintas pensinis am\xc5\xbeius, padidintos pensijos ir pa\xc5\xa1alpos, minimalus atlyginimas._NEWLINE_1984 m. buvo sudaryta tri\xc5\xa1al\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s, profs\xc4\x85jung\xc5\xb3 ir darbdavi\xc5\xb3 sutartis, numa\xc4\x8diusi atlyginim\xc5\xb3 priklausomyb\xc4\x99 nuo infliacijos._NEWLINE_1986 m. Ispanijoje nugal\xc4\x97jo referendumas d\xc4\x97l stojimo \xc4\xaf NATO, buvo pasirengta stojimui \xc4\xaf ES. Ta\xc4\x8diau nepavyko suma\xc5\xbeinti nedarbo \xe2\x80\x93 jo lygis pasiek\xc4\x97 20\xc2\xa0%, i\xc5\xa1laikyti valstyb\xc4\x97s rankose daugel\xc4\xaf \xc4\xafmoni\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 jos bankrutavo ir jas teko reprivatizuoti. Nebuvo reformuota ir archai\xc5\xa1ka mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 sistema. 1983 ir 1988 m. \xc5\xa1alyje kilo streik\xc5\xb3 banga prie\xc5\xa1 PSOE darbo politik\xc4\x85. Bask\xc5\xb3 teroristai buvo nepatenkinti PSOE j\xc4\x97gos pozicija, sprend\xc5\xbeiant kra\xc5\xa1to problemas. Tai l\xc4\x97m\xc4\x97 partijos pralaim\xc4\x97jim\xc4\x85 1997 met\xc5\xb3 rinkimuose. \xc4\x96m\xc4\x97 silpn\xc4\x97ti ir PSOE pozicijos savivaldyb\xc4\x97se. 1991 m. PSOE buvo gavusi 38,4\xc2\xa0%, o 1995 m. tik 30,8\xc2\xa0%, kai de\xc5\xa1iniojo centro Liaudies partija sustiprino savo pozicijas nuo 25,2 iki 35,1\xc2\xa0%._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau ispan\xc5\xb3 socialistai i\xc5\xa1laik\xc4\x97 tarptautines pozicijas. 1989\xe2\x80\x931992 Europos parlamento pirmininku buvo Enrik\xc4\x97 Baronas Krespo, 1995\xe2\x80\x931999 NATO vadovu buvo Chavjeras Solana._NEWLINE_2000 m. Ispanijos socialistai tur\xc4\x97jo 125 parlamento narius, 69 senatorius, 24 Europarlamento narius, 21 917 savivaldybi\xc5\xb3 taryb\xc5\xb3 narius, 2490 alkald\xc5\xb3 (mer\xc5\xb3). Ta\xc4\x8diau tai j\xc5\xb3 netenkino, tod\xc4\x97l 2001 m. partijos Generaliniu sekretoriumi i\xc5\xa1rinktas Chose Luisas Zapatero pirmiausiai pasisteng\xc4\x97 atjauninti partij\xc4\x85. Jau 2003 m. buvo laim\xc4\x97ti savivaldybi\xc5\xb3 rinkimai, o ruden\xc4\xaf \xe2\x80\x93 ir regioniniai rinkimai Katalonijoje._NEWLINE_2004 m. kovo m\xc4\x97n. islamo teroristams, ker\xc5\xa1ijusiems Ispanijai u\xc5\xbe aktyv\xc5\xb3 dalyvavim\xc4\x85 Irako kare, Madride susprogdinus traukinius, PSOE netik\xc4\x97tai laim\xc4\x97jo parlamento rinkimus ir gavo 164 vietas i\xc5\xa1 350. Ministru pirmininku i\xc5\xa1rinktas Chose Luisas Zapatero._NEWLINE_Laim\xc4\x97ti ir 2004 m. Europos Parlamento rinkimai._NEWLINE_2005 m. Ispanija pri\xc4\x97m\xc4\x97 Europos Konstitucij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nPartijos strukt\xc5\xabra teritorin\xc4\x97, be to veikia jaunimo, moter\xc5\xb3, sporto organizacijos, Jaime Veros fondas. Partijoje 1974 m. buvo 4000, 1990 m.-250 000, 2004 m. \xe2\x80\x93 460 000 nari\xc5\xb3, pus\xc4\x97 \xe2\x80\x93 moter\xc5\xb3. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias organas \xe2\x80\x93 suva\xc5\xbeiavimas, \xc5\xa1aukiamas kas 4 metai, kuriame renkamas Generalinis sekretorius, Federalinis komitetas ir Vykdomoji komisija._NEWLINE_Nuo 1886 m. leid\xc5\xbeiamas laikra\xc5\xa1tis El Socialista, turintis ir skaitmenin\xc4\x99 laid\xc4\x85._NEWLINE_SI nar\xc4\x97 nuo 1951 m.'