b'\n_START_ARTICLE_\nElektrumas\n_START_PARAGRAPH_\nElektrumas, elektronas (angl. electrum; rus. \xd1\x8d\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd1\x80\xd1\x83\xd0\xbc; lenk. elektron)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nat\xc5\xabraliai pasitaikantis aukso ir sidabro lydinys, turintis vario ir kit\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 priemai\xc5\xa1\xc5\xb3, arba analogi\xc5\xa1kas dirbtinis lydinys. Elektrumo spalva priklauso nuo sidabro kiekio ir b\xc5\xabna nuo bly\xc5\xa1kiai iki skais\xc4\x8diai geltonos. Kietis 2\xe2\x88\x923; tankis 12\xe2\x80\x9315 g/cm\xc2\xb3._NEWLINE_Nat\xc5\xabraliame Vakar\xc5\xb3 Anatolijos elektrume aukso yra nuo 70% iki 90%, o senov\xc4\x97s Lydijos monet\xc5\xb3 elektrume aukso yra 45\xe2\x80\x9355%. Tuo remiantis sp\xc4\x97jama, kad monetas imta kaldinti tam, kad gauti pelno i\xc5\xa1 kaldinimo aukso monet\xc5\xb3, kurios aukso tur\xc4\x97jo ma\xc5\xbeiau negu nat\xc5\xabralus regiono auksas._NEWLINE_Elektrum\xc4\x85 naudojo dar III t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. Senojoje Egipto karalyst\xc4\x97je. Pvz., juo kartais padengdavo Egipto piramid\xc5\xbei\xc5\xb3 ar obelisk\xc5\xb3 piramidionus._NEWLINE_I\xc5\xa1 elektrumo gamindavo geriamuosius indus ir monetas.\n_START_SECTION_\nSud\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindiniai elektrumo metalai yra auksas ir sidabras, priemai\xc5\xa1os\xc2\xa0\xe2\x80\x93 varis, platina, kai kurie kiti metalai._NEWLINE_Fok\xc4\x97joje kaldintose elektrumo monetose (600\xc2\xa0m. pr. m. e.) aukso buvo apie 55,5%. Ankstyvojoje klasikin\xc4\x97je Graikijoje aukso kiekis elektrumo monetose svyravo nuo 46% (Fok\xc4\x97jos monetose) iki 43% (Mitil\xc4\x97n\xc4\x97s monetose). Dar v\xc4\x97lesni\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 (~326\xc2\xa0m. pr. m. e.) elektrumo monetose aukso b\xc5\xabdavo vidutini\xc5\xa1kai 40-41%. Helenizmo laikais elektrumo monetas su vis ma\xc5\xbeesniu kiekiu aukso kaldino kartaginie\xc4\x8diai._NEWLINE_Ryt\xc5\xb3 Romos imperijoje aukso kiekis aukso monetose buvo tiek suma\xc5\xbe\xc4\x97j\xc4\x99s, kad joms naudotas lydinys gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti vadinamas elektrumu.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nManoma, kad pirmosios elektrumo monetos buv kaldintos apie 600\xc2\xa0m. pr. m. e. Lydijoje valdant Aliatui III._NEWLINE_Elektrumas labiau tiko monetoms negu grynas auksas, kadangi jis kietesnis ir patvaresnis. Be to, tuo metu aukso gryninimo technologijos nebuvo paplitusios. Pagal aukso kiekio nesutapim\xc4\x85 Vakar\xc5\xb3 Anatolijos ir Lydijos monetose (atitinkamai 70\xe2\x80\x9390% ir 45\xe2\x80\x9355%) sp\xc4\x97jama, kad lydai tur\xc4\x97jo sidabro gryninimo technologij\xc4\x85 ir gryno sidabro d\xc4\x97davo \xc4\xaf nat\xc5\xabral\xc5\xb3 vietin\xc4\xaf elektrum\xc4\x85. Tik v\xc4\x97liau imta kaldinti sidabro monetas._NEWLINE_Lydijoje i\xc5\xa1 elektrumo kaldino 4,7 g monetas, kuri\xc5\xb3 vert\xc4\x97 buvo 1/3 statero. Trij\xc5\xb3 toki\xc5\xb3 monet\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 mas\xc4\x97 14,1 g (apie pus\xc4\x99 uncijos) vert\xc4\x97 buvo stateras, t. y., pus\xc4\x97 to meto kareivio m\xc4\x97nesin\xc4\x97s algos. Buvo kaldinamos ne tik statero ir tre\xc4\x8ddalio statero vert\xc4\x97s monetos, bet ir 1/6 ir smulkesn\xc4\x97s (iki 1/24, 1/48 ir 1/96). 1/96 statero vert\xc4\x97s monetos sv\xc4\x97r\xc4\x97 0,14-0,15 g._NEWLINE_D\xc4\x97l elektrumo sud\xc4\x97ties nepastovumo buvo sunku tiksliai \xc4\xafvertinti kiekvienos monetos vert\xc4\x99. Tai kliud\xc4\x97 prekybai, nes atsarg\xc5\xabs u\xc5\xbesienio pirkliai nusistatydavo nepalank\xc5\xb3 keitimo kurs\xc4\x85 vietin\xc4\x97ms monetoms. Ties sunkumai buvo pa\xc5\xa1alinti 570\xc2\xa0m., kai \xc4\x97m\xc4\x97 kaldinti gryno sidabro monetas. Ta\xc4\x8diau elektrumo monetas tebenaudojo iki ma\xc5\xbedaug 350\xc2\xa0m. pr. m. e. Viena i\xc5\xa1 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 buvo pinig\xc5\xb3 patogumas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas stateras elektrumo monetomis (viso 14,1 g) atitiko 10 analogi\xc5\xa1k\xc5\xb3 sidabro monet\xc5\xb3 (viso 141 g).'