b'\n_START_ARTICLE_\nLerida\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTai did\xc5\xbeiausias Katalonijos miestas, esantis ne prie Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros. Jis i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s turizmui patogioje vietoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 netoli tiek j\xc5\xabra, tiek ir Pir\xc4\x97nai. Pro miest\xc4\x85 teka Ebro intakas Segr\xc4\x97s up\xc4\x97. Klimatas \xc5\xbeemyninis, \xc5\xa1altos ir sausos \xc5\xbeeimos bei labai kar\xc5\xa1tos vasaros.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nAntikos laikais buvo iberi\xc5\xa1kos ilerget\xc5\xb3 genties centras Iltrida. Valdant Romai priklaus\xc4\x97 Ispanijos Tarakono provincijai. Romos pilietinio karo prad\xc5\xbeioje 49 m. pr. m. e. prie Leridos Julijus Cezaris sumu\xc5\xa1\xc4\x97 savo var\xc5\xbeovui Pomp\xc4\x97jui pavald\xc5\xbei\xc4\x85 kariuomen\xc4\x99. Romos imperijos laikotarpiu miestas (vadintas Ilerda) klest\xc4\x97jo, kaldino savo monetas. Nuo V a. vyskupijos centras. V a. atiteko vestgotams, 713\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 maurams, kurie j\xc4\x85 vadino Lareda ar Lerita; miestas buvo emyrato centras ir svarbi tvirtov\xc4\x97._NEWLINE_1148\xc2\xa0m. Lerid\xc4\x85 nukariavo Aragono karalystei pavald\xc5\xbeios Barselonos grafas Ramonas Berengaras IV. Buvo atkurta iki tol nunykusi vyskupija, 1228\xc2\xa0m. Lerida gavo karali\xc5\xa1kojo miesto status\xc4\x85. Tarp 1292\xc2\xa0m. ir 1301\xc2\xa0m. \xc4\xafkurtas seniausias Aragono karalyst\xc4\x97s Leridos universitetas, 1717\xc2\xa0m. perkeltas \xc4\xaf gretim\xc4\x85 Server\xc4\x85. Per XVII a.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XIX a. sukilimus ir karus (pvz., 1808\xe2\x80\x931814\xc2\xa0m. Pranc\xc5\xabzijos okupacij\xc4\x85) kelis kartus sugriauta. Per 1936\xe2\x80\x931939\xc2\xa0m. Ispanijos pilietin\xc4\xaf kar\xc4\x85 kovojo respublikon\xc5\xb3 pus\xc4\x97je, pasidav\xc4\x97 1938\xc2\xa0m. XXI a. prad\xc5\xbeioje d\xc4\x97l didel\xc4\x97s imigracijos tapo daugianacionaliniu miestu.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nPro Lerid\xc4\x85 eina automobili\xc5\xb3 magistral\xc4\x97 Barselona\xe2\x80\x93Saragosa. Yra Leridos oro uostas. Maisto (daugiausia m\xc4\x97sos), tekstil\xc4\x97s, chemijos, cemento pramon\xc4\x97, ma\xc5\xa1in\xc5\xb3 gamyba. Leridos apylink\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas svarbiausi\xc5\xb3 Ispanijoje kiaulininkyst\xc4\x97s, galvijininkyst\xc4\x97s, avininkyst\xc4\x97s region\xc5\xb3; auginami (dalinai dr\xc4\x97kinamose \xc5\xbeem\xc4\x97se) mie\xc5\xbeiai, kukur\xc5\xabzai._NEWLINE_Leridos universitetas \xc4\xafkurtas 1991\xc2\xa0m. Yra Archeologijos, armijos muziejai; Jaume Moreros muziejus (daugiausia katalon\xc5\xb3 tapyba).'