b'\n_START_ARTICLE_\nMitas\n_START_SECTION_\nMito s\xc4\x85voka\n_START_PARAGRAPH_\nMit\xc5\xb3 esm\xc4\x97 suprantama kaip religin\xc4\x97, o j\xc5\xb3 tyrimas yra glaud\xc5\xbeiai susij\xc4\x99s su religijos istorija. Mituose esanti informacija svarbi religini\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 rekonstravimui._NEWLINE_Mituose pasakojama apie dievus, pusdievius, j\xc5\xb3 kilm\xc4\x99, \xc5\xbeygdarbius, ir tarpusavio santykius, ger\xc4\x85sias ir blog\xc4\x85sias dvasias. Mitai d\xc4\x97sto pirmaprad\xc4\x99 istorij\xc4\x85, ai\xc5\xa1kina pasaulio ir \xc5\xbemogaus atsiradim\xc4\x85, gimim\xc4\x85 ir mirties paslaptis, moralines vertybes._NEWLINE_Tai kolektyvin\xc4\x97 \xc5\xbeodin\xc4\x97 k\xc5\xabryba, turinti daug variant\xc5\xb3. Kadangi mitin\xc4\x97 s\xc4\x85mon\xc4\x97 formavosi t\xc5\xabkstantme\xc4\x8diais, tie patys dievai \xc4\xafvairiose vietose ir \xc4\xafvairiu laiku tur\xc4\x97jo skirtingas reik\xc5\xa1mes._NEWLINE_Mit\xc5\xb3 susidarym\xc4\x85 bei j\xc5\xb3 santykius su kitais pasakojimais (legendomis, pasakomis, sagomis, epais) tiria mitologija. Pasak vienos i\xc5\xa1 toki\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 interpretacijos mitai yra pasakojimai apie dievus arba didvyrius, susieti \xc4\xaf nuosekli\xc4\x85 sistem\xc4\x85, perduodama i\xc5\xa1 kartos \xc4\xaf kart\xc4\x85 kaip tradicija. Mitai susiejami su dvasiniu arba religiniu bendruomen\xc4\x97s gyvenimu, palaikomi valdov\xc5\xb3 arba dvasinink\xc5\xb3. Kai \xc5\xa1is ry\xc5\xa1ys prarandamas, pasakojimai praranda savo mitologines savybes ir tampa pasakomis. Folkloro tyrin\xc4\x97tojai pabr\xc4\x97\xc5\xbeia, kad mito reik\xc5\xa1m\xc4\x97 tame, jog tai n\xc4\x97ra tik paprastas pasakojimas, nes jame u\xc5\xbekoduojami svarb\xc5\xabs bendruomen\xc4\x97s kult\xc5\xabros archetipai.\n_START_SECTION_\nNaujasis mitas\n_START_PARAGRAPH_\nTai naujai susidar\xc4\x99s (sukurtas) mitas. Da\xc5\xbeniausiai savo kilme jis n\xc4\x97ra susij\xc4\x99s su senoviniais mitais, ta\xc4\x8diau tenkina mito kriterijus: absoliutus tik\xc4\x97jimas ir tapatumas._NEWLINE_\xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97je meno kritikoje naujaisiais mitais da\xc5\xbenai laikoma populiari\xc5\xb3j\xc5\xb3 ra\xc5\xa1ytoj\xc5\xb3 k\xc5\xabryba. Tai nesutampa su Nejolovo kelta gyvojo mito id\xc4\x97ja ir yra menamos tikrov\xc4\x97s ir gyvojo mito painiojimas._NEWLINE_M. Steblin-Kaminskij (1976) ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad \xc5\xbeodis \xe2\x80\x9emitas\xe2\x80\x9c tapo tiesiog madingas ir \xe2\x80\x9evartojamas kaip priemon\xc4\x97, suteikianti eleganti\xc5\xa1kumo k\xc5\xabr\xc4\x97jo stiliui\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9evisk\xc4\x85 pasaulyje galima pavadinti mitu\xe2\x80\x9c._NEWLINE_T. \xc4\x8cerny\xc5\xa1ova (1972) ra\xc5\xa1\xc4\x97: \xe2\x80\x9eMokslo atsiradimas nepanaikino m\xc4\x85stymo pagal analogij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 mitodaros pagrindo\xe2\x80\xa6 O ten, kur yra vieta analogijai, visada lieka landa mitodarai, melagingo pasaulio pa\xc5\xbeintinio modelio atsiradimui\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Remiantis \xc5\xa1ia prielaida, daroma i\xc5\xa1vada: kadangi mokslin\xc4\x97s \xc5\xbeinios, kuriomis operuoja mokslin\xc4\x97 fantastika, yra netikslios, i\xc5\xa1lieka m\xc4\x85stymas pagal analogij\xc4\x85 ir kuriami \xc4\xafvair\xc5\xabs pramanyti, \xe2\x80\x9eklaidingi\xe2\x80\x9c tikrov\xc4\x97s modeliai, vadinasi, galima kalb\xc4\x97ti apie mokslin\xc4\x97s fantastikos kuriamus mitus._NEWLINE_M\xc4\x85stymas pagal analogij\xc4\x85 yra bendras \xc5\xbemogaus m\xc4\x85stymo ypatumas. Pirmiausia bandomo pa\xc5\xbeinti objekto (rei\xc5\xa1kinio) modeliu tampa bet kuris tiriamajam objektui artimas (turintis bendr\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3) objektas (rei\xc5\xa1kinys). V\xc4\x97liau, tikrinant modelio ir originalo atitikim\xc4\x85, sukuriamas patobulintas modelio variantas, kuris ima tolti nuo pirmojo modelio. Visi taip tobulinami modeliai yra klaidingi ta prasme, kad jie ne visi\xc5\xa1kai paai\xc5\xa1kina original\xc4\x85, bet yra adekvat\xc5\xabs (tiksl\xc5\xabs), nes leid\xc5\xbeia vis geriau pa\xc5\xbeinti original\xc4\x85. Galima teigti, kad modeliams b\xc5\xabdingas monotoni\xc5\xa1kas art\xc4\x97jimas prie originalo, o pabaigoje galb\xc5\xabt ir asimptoti\xc5\xa1kumas. Taigi, \xc4\x8cerny\xc5\xa1ovos pateikiama mito samprata yra pagr\xc4\xafsta klaidinga prielaida. Mito esm\xc4\x97 yra neverifikuojamumas, absoliutus tik\xc4\x97jimas.\n_START_SECTION_\nMitas kaip prasimanymas\n_START_PARAGRAPH_\nMitas kaip prasimanymas yra tiesiog naiviojo realizmo pasirei\xc5\xa1kimas. \xc5\xa0iuo atveju n\xc4\x97ra atsi\xc5\xbevelgiama \xc4\xaf sud\xc4\x97tingesnes s\xc4\x85veikas. Mito ribos tiek praple\xc4\x8diamos, kad pats mitas, kaip toksai, visai i\xc5\xa1nyksta. Ta\xc4\x8diau tai yra po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf mirus\xc4\xaf, suardyt\xc4\x85 mit\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nMitas kaip s\xc4\x85mon\xc4\x97s fenomenas\n_START_PARAGRAPH_\nMitas siejamas su m\xc4\x85stymo archetipais. Tai riba tarp dviej\xc5\xb3 s\xc4\x85mon\xc4\x97s b\xc5\xabsen\xc5\xb3.'