b"\n_START_ARTICLE_\nRamusis vandenynas\n_START_PARAGRAPH_\nRamusis vandenynas (dar vadinamas Did\xc5\xbeiuoju)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 did\xc5\xbeiausias pasaulio vandenynas. Jo plotas 165 mln. km\xc2\xb2. Vandenynas yra tarp Australijos, Azijos, Amerikos ir Antarktidos. Su Indijos vandenynu turi dvi s\xc4\x85sajas: pla\xc4\x8di\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\xaf pietus nuo Australijos ir siauresn\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Indonezijos salyne. Dreiko s\xc4\x85siauris ir Panamos kanalas jungia Ram\xc5\xb3j\xc4\xaf vandenyn\xc4\x85 su Atlantu, o \xc5\xa1iaur\xc4\x97je labai siauras Beringo s\xc4\x85siauris\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su Arkties vandenynu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nVandenyne yra apie 25 000 sal\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 dauguma yra Pietiniame pusrutulyje. Centrin\xc4\x97s ir pietvakarin\xc4\x97s dalies salos vadinamos Okeanija. Dauguma Ramiojo vandenyno tropini\xc5\xb3 sal\xc5\xb3 (pavyzd\xc5\xbeiui, Tuamotu salynas) yra koral\xc5\xb3 atolai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeiedin\xc4\x97s salos, juosian\xc4\x8dios seklias lag\xc5\xabnas. Atolai i\xc5\xa1kil\xc4\x99 giliose vandenyn\xc5\xb3 vietose, nors juos sudar\xc4\x99 koralai negali augti giliau kaip 45\xc2\xa0m. Kai kuri\xc5\xb3 gamtinink\xc5\xb3 nuomone, koral\xc5\xb3 atolai i\xc5\xa1augo ant sekli\xc5\xb3 vulkan\xc5\xb3 krateri\xc5\xb3._NEWLINE_Did\xc5\xbeiul\xc4\xaf Ram\xc5\xb3j\xc4\xaf vandenyn\xc4\x85 galima vadinti ir okeaniniu pusrutuliu. Nors jame daug sal\xc5\xb3 (Naujoji Zelandija, Papua Naujoji Gvin\xc4\x97ja, Kalimantanas, Sachalinas, Japonija), vis tik sausumos plotas, palyginti su vandenynu, yra nepaprastai ma\xc5\xbeas._NEWLINE_Ramusis vandenynas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai iki \xc5\xa1iol ma\xc5\xbe\xc4\x97jan\xc4\x8dio Pantalaso pasaulinio vandenyno liekanos. Tas vandenynas supo sausum\xc4\x85 prie\xc5\xa1 tai, kai ji i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 \xc4\xaf dabartinius \xc5\xbeemynus._NEWLINE_Vandenyno hidrografija gana paprasta. \xc5\xa0iaur\xc4\x97s pusrutulyje pasat\xc5\xb3 sukelta srov\xc4\x97 teka Filipin\xc5\xb3 link, po to pro Japonij\xc4\x85 suka prie Aliaskos, toliau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\xaf pietus ir pro Kalifornij\xc4\x85 gr\xc4\xaf\xc5\xbeta \xc4\xaf pradin\xc4\x99 pad\xc4\x97t\xc4\xaf\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Pasat\xc5\xb3 srov\xc4\x99 ir sudaro did\xc5\xbeiul\xc4\x99, pagal laikrod\xc5\xbeio rodykl\xc4\x99 tekan\xc4\x8dios srov\xc4\x97s kilp\xc4\x85. Besiske\xc4\x8diant\xc4\xaf j\xc5\xabros dugn\xc4\x85 kompensuoja jo grimzdimas povandeniniuose loviuose, kurie i\xc5\xa1t\xc4\xafs\xc4\x99 puslankiu nuo Naujosios Zelandijos iki Aliaskos ir nuo Centrin\xc4\x97s Amerikos iki \xc4\x8cil\xc4\x97s. Su \xc5\xa1iais loviais susij\xc4\x99 veikiantys vulkanai juosia vandenyn\xc4\x85._NEWLINE_Palei nelygius vandenyno pakra\xc5\xa1\xc4\x8dius yra daugyb\xc4\x97 j\xc5\xabr\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 did\xc5\xbeiausios\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Beringo, Ochotsko, Ryt\xc5\xb3 Kinijos, Japonijos, Piet\xc5\xb3 Kinijos, Sulu, Tasmano, Geltonoji, Ryt\xc5\xb3 Kinijos, Koral\xc5\xb3 j\xc5\xabros._NEWLINE_Ledkalniai, atskil\xc4\x99 nuo mil\xc5\xbeini\xc5\xa1ko Antarktidos ledo skydo, dreifuoja \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytus. Kol i\xc5\xa1tirpsta, Ramiajame vandenyne jie pasiekia net 41\xc2\xb0 piet\xc5\xb3 platumos. Kai kurie ledkalniai storesni nei 600\xc2\xa0m._NEWLINE_Ramiojo vandenyno dugno nuos\xc4\x97d\xc5\xb3 storis ma\xc5\xbeiausias guolyje ir jo loviuose, did\xc4\x97ja link \xc5\xbeemyn\xc5\xb3 ir pusiaujo (iki 3 km). Giliau kaip 4,5\xc2\xa0km sl\xc5\xabgso raudonasis okeaninis molis; 4\xe2\x80\x934,5\xc2\xa0km gylyje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 biogenin\xc4\x97s nuos\xc4\x97dos, daugiausia kokolitiniai foraminiferiniai dumblai. Ma\xc5\xbeesniame gylyje yra kriaukleli\xc5\xb3, koral\xc5\xb3, dumbli\xc5\xb3 nuos\xc4\x97dos.\n_START_SECTION_\nTyrimo istorija\n_START_PARAGRAPH_\nTyrimo istorija skirstoma \xc4\xaf tris laikotarpius. Pirmasis prasid\xc4\x97jo keletas am\xc5\xbei\xc5\xb3 prie\xc5\xa1 m\xc5\xabs\xc5\xb3 er\xc4\x85 ir truko iki 1804\xc2\xa0m. Jis ap\xc4\x97m\xc4\x97 did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 geografini\xc5\xb3 atradim\xc5\xb3 laikotarp\xc4\xaf._NEWLINE_1513\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 16 d. Vaskas Nunjesas de Balboa (Ispanija), per\xc4\x97j\xc4\x99s Panamos s\xc4\x85smauk\xc4\x85, pirmasis i\xc5\xa1 europie\xc4\x8di\xc5\xb3 pamat\xc4\x97 Ram\xc5\xb3j\xc4\xaf vandenyn\xc4\x85 ir pavadino j\xc4\xaf Piet\xc5\xb3 j\xc5\xabra._NEWLINE_1520\xe2\x80\x931521\xc2\xa0m. Ram\xc5\xb3j\xc4\xaf vandenyn\xc4\x85 nuo Ugnies \xc5\xbdem\xc4\x97s iki Filipin\xc5\xb3 perplauk\xc4\x97 Fernandas Magelanas._NEWLINE_Paskui \xc5\xbeinias apie Ram\xc5\xb3j\xc4\xaf vandenyn\xc4\x85 pagausino F. Dreiko (1578\xe2\x80\x931579\xc2\xa0m.), A. Tasmano (1642\xe2\x80\x931643\xc2\xa0m.), S. De\xc5\xbeniovo (1648\xc2\xa0m.), V. Beringo ir A. \xc4\x8cirikovo (1728, 1741\xc2\xa0m.) kelion\xc4\x97s ir atradimai. Ramiojo vandenyno centrines ir piet\xc5\xb3 dalis i\xc5\xa1tyr\xc4\x97 D\xc5\xbeeimsas Kukas (1768\xe2\x80\x931771, 1772\xe2\x80\x931775, 1776\xe2\x80\x931779\xc2\xa0m.)._NEWLINE_Antruoju laikotarpiu (1804\xe2\x80\x931873\xc2\xa0m.) prad\xc4\x97ti vandenyno gelmi\xc5\xb3 tyrimai. Svarbesniosios kelion\xc4\x97s: F. Belingshauzeno ir M. Lazarevo (1819\xe2\x80\x931821), E. Lenco (1824\xe2\x80\x931825\xc2\xa0m.), \xc5\xbd. S. Diumon d\xe2\x80\x99Urvilio (1828\xc2\xa0m.), \xc4\x8c. Vilkso (1839\xe2\x80\x931840\xc2\xa0m.)._NEWLINE_Tre\xc4\x8diuoju laikotarpiu (nuo 1873\xc2\xa0m.) i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 kompleksiniai okeanografiniai tyrimai, specialios ekspedicijos, vandenynui tirti \xc4\xafsteigta mokslini\xc5\xb3 \xc4\xafstaig\xc5\xb3, tarptautini\xc5\xb3 susivienijim\xc5\xb3. Pirmoji okeanologin\xc4\x97 ekspedicija vyko 1873\xe2\x80\x931876\xc2\xa0m. laivu \xe2\x80\x9e'Challenger'\xe2\x80\x9c (Did\xc5\xbeioji Britanija)."