b'\n_START_ARTICLE_\nBelousovo ir \xc5\xbdabotinskio reakcija\n_START_PARAGRAPH_\nBelousovo ir \xc5\xbdabotinskio reakcija yra osciliuojan\xc4\x8dios chemin\xc4\x97s reakcijos tipas. Tai yra netiesinis osciliatorius, pasirei\xc5\xa1kiantis sistemose be termodinamin\xc4\x97s pusiausvyros. \xc5\xa0i reakcija buvo pirmasis keistasis atraktorius, stebimas chemin\xc4\x97se sistemose.\n_START_SECTION_\nAtradimas\n_START_PARAGRAPH_\n1951 metais Borisas Belousovas atrado osciliuojan\xc4\x8di\xc4\x85 chemin\xc4\x99 reakcij\xc4\x85 tarp kalio bromato \xd0\x9aBrO\xe2\x82\x83 ir citrinos r\xc5\xabg\xc5\xa1ties (r\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8dioje terp\xc4\x97je, tarkim atskiestoje sieros r\xc5\xabg\xc5\xa1tyje, H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84) panaudojant katalizatori\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 cerio jonus Ce\xe2\x81\xba\xc2\xb3 (cerio sulfatas Ce\xe2\x82\x82(SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x83). Reakcija vyksta netolygiai, osciliuojan\xc4\x8diai, o tirpalo spalva beveik periodi\xc5\xa1kai kei\xc4\x8diasi tarp bespalv\xc4\x97s (Ce\xe2\x81\xba\xc2\xb3) ir geltonos (Ce\xe2\x81\xba\xe2\x81\xb4). \xc5\xa0is efektas dar labiau pastebimas naudojant pH indikatori\xc5\xb3 feroin\xc4\x85 (tuomet osciliacijos b\xc5\xabna tarp raudonos ir m\xc4\x97lynos spalvos). Atradimas buvo sutiktas su nepasitik\xc4\x97jimu, nes tuo metu buvo manoma, kad virpesiai chemin\xc4\x97se sistemose yra ne\xc4\xafmanomi. \xc4\xaeteikto spaudai straipsnio recenzentai ilgai nenor\xc4\x97jo leisti publikuoti.\n_START_SECTION_\nReakcijos mechanizmas\n_START_PARAGRAPH_\n1961 metais, tuomet dar doktorantas, Anatolijus \xc5\xbdabotinskis i\xc5\xa1 naujo atrado, taip pat paai\xc5\xa1kino \xc5\xa1ios reakcijos vyksmo dinamik\xc4\x85. 1969 \xc5\xbdabotinskis pasteb\xc4\x97jo, kad jei reagentus supilti \xc4\xaf negili\xc4\x85 l\xc4\x97k\xc5\xa1tel\xc4\x99, tirpalo sluoksnyje atsiranda med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 koncentracijos kitimo bangos, matomos plika akimi, jei panaudojami indikatoriai._NEWLINE_Palikus sistem\xc4\x85 ramyb\xc4\x97je, po kiek laiko (nuo keli\xc5\xb3 minu\xc4\x8di\xc5\xb3 iki valandos) osciliacijos nurimsta d\xc4\x97l \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 disipacini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 (reagent\xc5\xb3 nus\xc4\x97dimas, i\xc5\xa1garavimas - sistema pasiekia pusiausvyr\xc4\x85). Tod\xc4\x97l norint palaikyti pastoviai vykstan\xc4\x8di\xc4\x85 reakcij\xc4\x85, b\xc5\xabtina nuolat papildyti reagent\xc5\xb3 kiek\xc4\xaf. Belousovo ir \xc5\xbdabotinskio reakcijos tipo rei\xc5\xa1kiniai labai svarb\xc5\xabs suprasti periodiniams procesams, vykstantiems gyvuosiuose organizmuose (pvz., \xc5\xa1irdies plakimas, paros ritmas).'