b'\n_START_ARTICLE_\nPehr Evind Svinhufvud\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 j\xc5\xabr\xc5\xb3 laivyno karininko Gustavo Svinhufvudo ir Olgos fon Beker \xc5\xa1eimoje. T\xc4\x97vas \xc5\xbeuvo prie Graikijos krant\xc5\xb3, kai s\xc5\xabnui tebuvo dveji metai. Vaikyst\xc4\x99 leido senelio \xc5\xa1eimoje, o 1866 m. su motina ir seserimi persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Helsink\xc4\xaf. 1882 m. vietos universitete gavo men\xc5\xb3 magistro laipsn\xc4\xaf, 1886 m. \xe2\x80\x93 teis\xc4\x97s magistro laipsn\xc4\xaf. 1889 m. ved\xc4\x97 Ellen Timgren, su kuria susilauk\xc4\x97 6 vaik\xc5\xb3._NEWLINE_U\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 advokato praktika teismuose, v\xc4\x97liau tapo Turku apeliacinio teismo teis\xc4\x97jo pad\xc4\x97j\xc4\x97ju. Nuo 1892 m. senato komitete u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 klausimais. 1902 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf apeliacin\xc4\xaf teism\xc4\x85 teis\xc4\x97jo pad\xc4\x97j\xc4\x97ju. \xc4\x8cia sprend\xc4\x97 bylas, susijusias su vietos gyventoj\xc5\xb3 protestais prie\xc5\xa1 suomi\xc5\xb3 rusifikacij\xc4\x85. D\xc4\x97l savo nesutaikomos pozicijos generalgubernatoriaus Nikolajaus Bobrikovo buvo atleistas i\xc5\xa1 pareig\xc5\xb3 ir i\xc5\xa1vyko dirbti advokatu \xc4\xaf Helsink\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 karjera\n_START_PARAGRAPH_\n1907\xe2\x80\x931914 m. i\xc5\xa1rinktas Suomijos parlamento deputatu ir jo pirmuoju pirmininku iki 1912 m. B\xc5\xabdamas vals\xc4\x8diaus teismo pirmininku, 1914 m. nesutiko pripa\xc5\xbeinti i\xc5\xa1 Rusijos atsi\xc5\xb3sto prokurat\xc5\xabros valdininko \xc4\xafgaliojim\xc5\xb3, u\xc5\xbe k\xc4\x85 buvo i\xc5\xa1tremtas \xc4\xaf Sibir\xc4\x85, Tomsko ir Novosibirsko gubernijas. 1917 m. paleistas i\xc5\xa1 tremties, t\xc4\x97vyn\xc4\x97je buvo sutiktas kaip didvyris._NEWLINE_Rusijos imperijos sud\xc4\x97tyje buvusioje Suomijos Did\xc5\xbeiojoje Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97je, P. Svinhufvudas suvaidino svarb\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf Suomijos nepriklausomyb\xc4\x97s jud\xc4\x97jime. 1917 m. lapkri\xc4\x8dio 27 d. buvo paskirtas pirmuoju Suomijos Senato pirmininku (v\xc4\x97liau \xc5\xa1i pozicija pavadinta ministro pirmininko pareigomis). Jis tapo pagrindiniu asmeniu paskelbiant Suomijos nepriklausomyb\xc4\x97s deklaracij\xc4\x85, vyko \xc4\xaf Petrograd\xc4\x85 asmeni\xc5\xa1kai der\xc4\x97tis su Vladimiru Leninu, i\xc5\xa1 kurio 1917 m. gruod\xc5\xbeio 31 d. gavo Suomijos nepriklausomyb\xc4\x97s pripa\xc5\xbeinimo akt\xc4\x85. 1917-1918 m. buvo pirmasis nepriklausomos Suomijos vadovas, valstyb\xc4\x97s regentas, monarchijos \xc4\xafvedimo \xc5\xa1alininkas._NEWLINE_Suomijos pilietinio karo metais kreip\xc4\x97si karin\xc4\x97s pagalbos \xc4\xaf Vokietijos ir \xc5\xa0vedijos vyriausybes. Pasibaigus karui, amnestavo 36 t\xc5\xabkst. jo dalyvi\xc5\xb3, kariavusi\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eraudon\xc5\xb3j\xc5\xb3\xe2\x80\x9c pus\xc4\x97je._NEWLINE_P. Svinhufvudas buvo Suomijos ministras pirmininkas nuo 1930 iki 1931 m., tre\xc4\x8diasis prezidentas nuo 1931 iki 1937 m. \xc5\xa0alies vadovo poste vykd\xc4\x97 kaip antikomunistin\xc4\x99, taip ir antifa\xc5\xa1istin\xc4\x99 politik\xc4\x85. I\xc5\xa1 vienos pus\xc4\x97s inicijavo vis\xc5\xb3 komunist\xc5\xb3, parlamento nari\xc5\xb3, are\xc5\xa1t\xc4\x85, i\xc5\xa1 kitos \xe2\x80\x93 u\xc5\xbegniau\xc5\xbe\xc4\x97 suomi\xc5\xb3 ultrade\xc5\xa1ini\xc5\xb3j\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3 1932 m. sukelt\xc4\x85 karin\xc4\xaf mai\xc5\xa1t\xc4\x85 Mantsaloje._NEWLINE_\xc5\xbdiemos karo metu nes\xc4\x97kmingai band\xc4\x97 susitikti su Hitleriu ir Musoliniu, ta\xc4\x8diau buvo priimtas tik pas popie\xc5\xbei\xc5\xb3 Pij\xc5\xb3 XII.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaedomus faktas\n_START_PARAGRAPH_\nP. Svinhufvudas tur\xc4\x97jo didel\xc4\xaf \xc5\xa1alies gyventoj\xc5\xb3 pasitik\xc4\x97jim\xc4\x85, buvo j\xc5\xb3 pramintas \xe2\x80\x9eSeniu Peka\xe2\x80\x9c (Ukko-Pekka). Vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 keleivini\xc5\xb3 garve\xc5\xbei\xc5\xb3, 1937\xe2\x80\x931957 m. gamint\xc5\xb3 Suomijoje (P1/Hr1, tipas 2-3-1 / Pasific, svoris 155 t.), buvo pavadintas tuo pa\xc4\x8diu Ukko-Pekka vardu. Buvo pagaminti 22 \xc5\xa1ios serijos lokomotyvai. Du i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 pastatyti kaip paminklai Karjos ir Otamiak\xc4\x97s gyvenviet\xc4\x97se.'