b"\n_START_ARTICLE_\nMax Ernst\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nMaksas Ernstas gim\xc4\x97 1891 m. baland\xc5\xbeio 2 d. Vokietijos mieste Bri\xc5\xablyje. Buvo antruoju i\xc5\xa1 \xc5\xa1e\xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos vaik\xc5\xb3. Jo t\xc4\x97vas buvo grie\xc5\xbetas katalikas, kur\xc4\x8dnebyli\xc5\xb3 mokyklos mokytojas ir tapytojas laisvalaikiu. Maksas Ernstas, pasak jo \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3, buvo giliai paveiktas m\xc4\x97gstamo \xc5\xa1eimos pauk\xc5\xa1telio mirties vaikyst\xc4\x97je ir sesers gimimo vienu metu. V\xc4\x97lesniuose M. Ernsto paveiksluose da\xc5\xbenas pauk\xc5\xa1\xc4\x8dio pavidalo b\xc5\xabtyb\xc4\x97s vaizdinys. 1909 m. M. Ernstas \xc4\xafstojo mokytis filosofijos Bonos universitete, bet v\xc4\x97liau studijas met\xc4\x97 ir atsid\xc4\x97jo dailei. Dom\xc4\x97josi psichologija ir menu, kur\xc4\xaf k\xc5\xabr\xc4\x97 mentalini\xc5\xb3 sutrikim\xc5\xb3 turintys \xc5\xbemon\xc4\x97s. 1911 m. M. Ernstas susidraugavo su Augustu Make ir prisijung\xc4\x97 prie Bonos ekspresionistini\xc5\xb3 tapytoj\xc5\xb3 grup\xc4\x97s. 1912 m. pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 buvo eksponuoti Makso Ernsto k\xc5\xabriniai Feldman galerijoje Kelne. \xc5\xa0iais metas M. Ernstas susipa\xc5\xbeino su P. Sezano, E. Munko, P. Pikaso ir V. van Gogo k\xc5\xabriniais parodoje Kelne. 1913 m. keliavo \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3, susitiko G. Apoliner\xc4\x85 ir R. Delon\xc4\x97. 1914 m. Kelne susitiko \xc5\xbd. Arp\xc4\x85, kuris tapo ilgame\xc4\x8diu M. Ernsto draugu._NEWLINE_Pirmojo pasaulinio karo metu M. Ernstas tarnavo kariuomen\xc4\x97je artilerijos in\xc5\xbeinieriumi, buvo su\xc5\xbeeistas du kartus. 1915 m. vasar\xc4\x85 pakeltas \xc4\xaf karininkus ir u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 lengvesnes pareigas \xc5\xa1tabe. Tuo metu nenutrauk\xc4\x97 tapytojo veiklos ir 1916 m. eksponavo Der Sturm (\xe2\x80\x9eAudra\xe2\x80\x9c) galerijoje Berlyne. Karo pabaigoje Briuselyje M. Ernstas ved\xc4\x97 Louise Strauss (i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 1921 m.). Buvo paveiktas D\xc5\xbe. de Kiriko tapybos, 1919 m. Miunchene susitiko su P. Kl\xc4\x97, susipa\xc5\xbeino su Ciuricho dadaist\xc5\xb3 grup\xc4\x97s leidiniais. M. Ernstas gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Keln\xc4\x85, suk\xc5\xabr\xc4\x97 pirmuosius savo kolia\xc5\xbeus ir \xc4\xafsteig\xc4\x97 trumpai gyvavusi\xc4\x85 Kelno dadaist\xc5\xb3 grup\xc4\x99. 1921 m. \xc4\xafvyko pirmoji M. Ernsto paroda Pary\xc5\xbeiuje Sans Pareil galerijoje. 1922 m. dailininkas persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3, dalyvavo siurrealist\xc5\xb3 renginiuose su P. Eliuaru ir A. Bretonu. 1925 m. menininkas suk\xc5\xabr\xc4\x97 savo pirmuosius frota\xc5\xbeus. J\xc5\xb3 serij\xc4\x85 publikavo 1926 m. knygoje \xe2\x80\x9eGamtos istorija\xe2\x80\x9c (Histoire naturelle), bendradarbiavo su Ch. Miro kuriant scenos dekoracijas S. Diagilevo baletams. 1927 m. ved\xc4\x97 Marie-Berthe Aurenche. 1929 m. buvo publikuotas pirmasis M. Ernsto kolia\xc5\xbe\xc5\xb3 romanas La Femme 100 t\xc3\xaates (\xe2\x80\x9e\xc5\xa0imtas begalvi\xc5\xb3 moter\xc5\xb3\xe2\x80\x9c). Tais metais M. Ernstas susipa\xc5\xbeino su A. D\xc5\xbeakome\xc4\x8diu, kuris tapo ilgame\xc4\x8diu draugu. 1930 m. M. Ernstas bendradarbiavo su Salvadoru Dali ir Luji Bunjueliu ties kino filmu \xe2\x80\x9eAukso am\xc5\xbeius\xe2\x80\x9c (L'Age d'or)._NEWLINE_1932 m. \xc4\xafvyko pirmoji M. Ernsto personalin\xc4\x97 paroda JAV, Julien Levy galerijoje Niujorke. 1932 m. jo k\xc5\xabryba buvo reprezentuota dadaist\xc5\xb3 ir siurrealist\xc5\xb3 parodoje \xc5\xa0iuolaikinio meno muziejuje Niujorke. Po 1934 m. dailininkas prad\xc4\x97jo labiau dirbti skulpt\xc5\xabros srityje. 1938 m. A. Bretono reikalavimu jis pasi\xc5\xa1alino i\xc5\xa1 siurrealist\xc5\xb3 grup\xc4\x97s, apsigyveno su meilu\xc5\xbee Leonora Carrington Provanso provincijos kaimo vietov\xc4\x97je. 1939 m. Maksas Ernstas, prasid\xc4\x97jus Antrajam pasauliniui karui, buvo Pranc\xc5\xabzijoje internuotas. 1941 m. dailininkas i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf JAV per Ispanij\xc4\x85 ir Portugalij\xc4\x85 su Peggy Gugenheim, kuri\xc4\x85 ved\xc4\x97 sekan\xc4\x8diais metais. Su ja i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97 1943 m. ir 1946 m. ved\xc4\x97 amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 meninink\xc4\x99 Dorothea Tanning. Tai buvo M. Ernsto ketvirtoji ir paskutin\xc4\x97 santuoka. 1948 m. jis pri\xc4\x97m\xc4\x97 JAV pilietyb\xc4\x99, P. Eliuaro pastangomis \xc4\xafvyko jo personalin\xc4\x97 paroda Denise Ren\xc3\xa9 galerijoje Pary\xc5\xbeiuje. 1950 m. \xc4\xafvyko kita personalin\xc4\x97 paroda Ren\xc3\xa9 Drouin galerijoje. 1951 m. suorganizuota paroda jo gimtajame mieste Bri\xc5\xablyje, kuri patyr\xc4\x97 fiasko. _NEWLINE_M. Ernstas niekuomet nebuvo pasiturintis ir pad\xc4\x97tis pasikeit\xc4\x97 1954 m., kai jis netik\xc4\x97tai buvo pasi\xc5\xb3stas atstovauti JAV ir buvo apdovanotas Did\xc5\xbeiuoju prizu u\xc5\xbe tapyb\xc4\x85 Venecijos bienal\xc4\x97je. 1955 m. M. Ernstas \xc4\xafsigijo nuosavyb\xc4\x97s ir apsigyveno Pranc\xc5\xabzijoje. 1958 m. pri\xc4\x97m\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos pilietyb\xc4\x99. V\xc4\x97lyvaisiais gyvenimo metais dailininkas ma\xc5\xbeiau eksperimentavo, daugiau dirbo su tradicin\xc4\x97mis skulpt\xc5\xabros med\xc5\xbeiagomis. 1975 m. \xc4\xafvyko jo retrospektyvin\xc4\x97 paroda Solomon R. Guggenheim muziejuje, kuri v\xc4\x97liau perkelta \xc4\xaf Pary\xc5\xbeiaus Pompidu centr\xc4\x85. Maksas Ernstas mir\xc4\x97 1976 m. baland\xc5\xbeio 1 d. Pary\xc5\xbeiuje, palaidotas Per La\xc5\xa1ezo kapin\xc4\x97se. Bri\xc5\xablyje 2005 m. atidarytas jo vardo muziejus."