b'\n_START_ARTICLE_\nChunino departamentas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji dabartinio Chunino departamento gyventojai buvo ind\xc4\x97nai pumpusai, atkeliav\xc4\x99 i\xc5\xa1 selvos. V\xc4\x97liau Mantaro sl\xc4\x97nyje \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 huankai (vert\xc4\x97si med\xc5\xbeiokle ir gyvuli\xc5\xb3 auginimu) bei \xc4\x8dankai i\xc5\xa1 Apurimako. \xc5\xa0ios gentys aktyviai prie\xc5\xa1inosi inkams, bet vis vien buvo j\xc5\xb3 nugal\xc4\x97tos (1460\xc2\xa0m. Pa\xc4\x8dakuteko). Tuo tarpu selvoje atskirai vyst\xc4\x97si kampa ir jane\xc5\xa1a gentys, kuri\xc5\xb3 inkai neu\xc5\xbekariavo ir kurios buvo atrastos tik kolonizacijos metu._NEWLINE_1534\xc2\xa0m. ispan\xc5\xb3 kolonistai Chunine \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\x85 Peru sostin\xc4\x99 Chauch\xc4\x85. XVIII a. vyko Juan Santos Atahualpa vadovaujamas sukilimas. XIX a. vyko nepriklausomyb\xc4\x97s kovos, kuri\xc5\xb3 vienas svarbiausi\xc5\xb3 epizod\xc5\xb3 buvo 1824\xc2\xa0m. Chunino m\xc5\xab\xc5\xa1is. Jame laisv\xc4\x97s kovotoj\xc5\xb3 kavalerija, remiama vietini\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 nugal\xc4\x97jo realistus. Chuninie\xc4\x8diai taip pat aktyviai kov\xc4\x97si vadovaujami Andr\xc3\xa9s Avelino C\xc3\xa1ceres ir Ramiojo vandenyno kare.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nChuninas i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s skitingose geografin\xc4\x97se srityse. Departamento vakarus kerta And\xc5\xb3 kalnai, \xc4\x8dia i\xc5\xa1kilusios auk\xc5\xa1tos snieguotos vir\xc5\xa1ukaln\xc4\x97s: Tun\xc5\xa1o (5730 m), Anta\xc4\x8dapis (5700 m), Suljkonas (5650 m), Uajtapaljana (5557 m). Toliau \xc4\xaf rytus driekiasi And\xc5\xb3 plok\xc5\xa1\xc4\x8diakalnis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Altiplanas, i\xc5\xa1rai\xc5\xbeytas gili\xc5\xb3 upi\xc5\xb3 sl\xc4\x97ni\xc5\xb3. Rytuose kalnai leid\xc5\xbeiasi \xc4\xaf selv\xc4\x85. \xc4\x8cia kaln\xc5\xb3 \xc5\xa1laitai apaug\xc4\x99 auk\xc5\xa1tosiomis d\xc5\xbeiungl\xc4\x97mis (Rupa-Rupa), da\xc5\xbenai tvyro r\xc5\xabkai. Svarbiausios up\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Mantaras, Apurimakas (Ene, Tambo), Peren\xc4\x97, \xc4\x8can\xc4\x8damajas. Telk\xc5\xa1o vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 \xc5\xa1alyje Chunino e\xc5\xbeeras._NEWLINE_Klimatas sieroje (Anduose) \xc5\xa1altas ir sausas, su dideliais dienos ir nakties temperat\xc5\xabr\xc5\xb3 svyravimais. Lietingasis sezonas trunka nuo lapkri\xc4\x8dio iki baland\xc5\xbeio. Selvoje klimatas kar\xc5\xa1tas ir dr\xc4\x97gnas, daugiausia krituli\xc5\xb3 i\xc5\xa1krenta gruod\xc5\xbeio-kovo m\xc4\x97nesiais.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nVystomas daugiausia \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis; Mantaro sl\xc4\x97nyje auginamos bulv\xc4\x97s, kukur\xc5\xabzai, pupos, \xc4\x8can\xc4\x8damajo sl\xc4\x97nyje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kava, vaisiai, kertama mediena. La Mersede auginamos unkarijos (vilkakora), citrusai, pers\xc4\x97jos, kiti vaisiai. Gyvulininkyst\xc4\x97 ir pieno pramon\xc4\x97. La Oroja kartu su Pasko departamento Sero de Pasko miestu yra svarbiausi \xc5\xa1alyje metal\xc5\xb3 gavybos ir metalurgijos pramon\xc4\x97s centrai. Elektr\xc4\x85 tiekia La Orojos ir Maplaso hidroelektrin\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nTurizmas\n_START_PARAGRAPH_\nChunino departamente gausu turistini\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3. Kaln\xc5\xb3 \xc5\xa1laitais driekiasi Ink\xc5\xb3 kelias. Mantaro sl\xc4\x97nyje telk\xc5\xa1o vaizdinga Pakos lag\xc5\xabna. Kolonijine architekt\xc5\xabra \xc5\xbeym\xc5\xabs miestai yra Chaucha, Tarma, Santa Rosa de Okopa. Selvoje turistus traukia ind\xc4\x97n\xc5\xb3 a\xc5\xa1anink\xc5\xb3 kult\xc5\xabros draustinis, esantis Gran Pachonalio srityje. Gamta saugma Pui-Pui nacionaliniam mi\xc5\xa1ke, Oti\xc5\xa1i nacionaliniame parke.'