b'\n_START_ARTICLE_\nRumunijos demokratin\xc4\x97 partija\n_START_PARAGRAPH_\nRumunijos demokratin\xc4\x97 partija,(PD, rum.: Partidului Democrat) \xe2\x80\x93 viena i\xc5\xa1 svarbiausi\xc5\xb3 Rumunijos centristini\xc5\xb3 partij\xc5\xb3._NEWLINE_\xc4\xaekurta 1992 m. kovo 27 \xe2\x80\x93 29 suva\xc5\xbeiavime Bukare\xc5\xa1te vietoje Nacionalinio gelb\xc4\x97jimo fronto (FSN, rum.: Frontul Salvarii Nationale), Demokrat\xc5\xb3 partijos, Muncijos demokrat\xc5\xb3 partijos, Socialdemokrat\xc5\xb3 vienyb\xc4\x97s partijos, Rumunijos demokratinio fronto ir kit\xc5\xb3 partij\xc5\xb3 bei jud\xc4\x97jim\xc5\xb3._NEWLINE_1990 m. rinkimuose FSN gavo 66,31 bals\xc5\xb3 ir tur\xc4\x97jo parlamente 263 vietas i\xc5\xa1 396 bei senate 91 viet\xc4\x85 i\xc5\xa1 119. FSN lyderis Jonas Iliesku 1990, 1992 m. ir 2000 m. i\xc5\xa1rinktas \xc5\xa1alies prezidentu. Petre Romanas 1989\xe2\x80\x931991 m. buvo ministru pirmininku._NEWLINE_1992 m. rinkimuose FSN i\xc5\xa1kovojo 43 vietas Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose ir 18 senate. Ta\xc4\x8diau po \xc5\xa1i\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 tarp dviej\xc5\xb3 FSN lyderi\xc5\xb3 kilo konfliktai ir P. Romano \xc5\xa1alininkai pasivadino Rumunijos demokrat\xc5\xb3 partija. J. Iliesku \xc5\xa1alininkai sudar\xc4\x97 PSD._NEWLINE_1996 m. rinkimuose PD dalyvavo kartu su PSDR ir gavo 53 vietas Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose bei 23 senate, P. Romanas i\xc5\xa1rinktas parlamento pirmininku. 1998 m. buvo sudaryta kairioji \xc4\x8ciorbos vyriausyb\xc4\x97._NEWLINE_2000 m. rinkimuose gavo 31 viet\xc4\x85 Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose ir 13 viet\xc5\xb3 senate. Geresni buvo savivaldybi\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 rezultatai, Trajanas Basesku i\xc5\xa1rinktas Bukare\xc5\xa1to meru. 2001 m. priimta nauja programa ir statutas, partija atsisak\xc4\x97 demokratinio socializmo doktrinos ir pasuko konservatizmo link. P. Romanas nesutiko su tokia pozicija ir 2003 m. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Demokratini\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3 partij\xc4\x85._NEWLINE_2004 m. rinkimuose PD dalyvavo kartu su Nacionaline liberal\xc5\xb3 partija ir gavo 113 viet\xc5\xb3 Atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose bei 49 vietas Senate. Trajanas Basesku i\xc5\xa1rinktas Rumunijos prezidentu, vietoje jo Bukare\xc5\xa1to meru i\xc5\xa1rinktas Adreanas Videanu.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nPartija sudaryta teritoriniu principu, skyriai veikia daugelyje savivaldybi\xc5\xb3. Nacionalinis konventas renka Nacionalin\xc4\x99 koordinacin\xc4\x99 taryb\xc4\x85, Direkcin\xc4\x99 kolegij\xc4\x85, Nacionalin\xc4\xaf biur\xc4\x85 ir partijos pirminink\xc4\x85._NEWLINE_Buvo SI konsultacin\xc4\x97 nar\xc4\x97 nuo 1996 m., tikroji nar\xc4\x97 nuo 1999 iki 2004 m. Europos liaudies partijos asocijuota nar\xc4\x97.'