b'\n_START_ARTICLE_\nMiegas\n_START_PARAGRAPH_\nMiegas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 periodi\xc5\xa1ka \xc5\xbemogaus ir auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s organizacijos gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 s\xc4\x85lygin\xc4\x97s ramyb\xc4\x97s b\xc5\xabsena, kurios metu organizmas, i\xc5\xa1 dalies prarad\xc4\x99s kontakt\xc4\x85 su aplinka, aktyviai atkuria savo j\xc4\x97gas._NEWLINE_Miegas yra nei\xc5\xa1vengiama organizmo b\xc5\xabsena. Jos metu atsijungiama nuo i\xc5\xa1orinio pasaulio signal\xc5\xb3, kadangi smegenys turi apdoroti ir \xc4\xafvertinti nemiego metu gaut\xc4\x85 informacij\xc4\x85, j\xc4\x85 sunaikinti arba i\xc5\xa1mesti nereikaling\xc4\x85 ir pasenusi\xc4\x85. Trumpoji atmintis u\xc5\xbepildoma dien\xc4\x85, o nakt\xc4\xaf joje esanti informacija palaipsniui pereina \xc4\xaf ilg\xc4\x85j\xc4\x85 atmint\xc4\xaf._NEWLINE_Kai \xc5\xbemogus miega, susilpn\xc4\x97ja jo fiziologin\xc4\x97s funkcijos, pakinta j\xc5\xb3 darbo re\xc5\xbeimas, i\xc5\xa1nyksta s\xc4\x85moningas psichikos aktyvumas. Miego metu kaitaliojasi alfa, teta ir delta smegen\xc5\xb3 bangos.\n_START_SECTION_\nMiego faz\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nXX a. viduryje nustatyta, kad yra kelios miego faz\xc4\x97s._NEWLINE_L\xc4\x97tasis miegas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pirmoji faz\xc4\x97, kurios metu elektroencelafogramos ritmas l\xc4\x97t\xc4\x97ja nuo alfa iki delta ritmo. Yra 3 \xc5\xa1ios faz\xc4\x97s stadijos. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 apima snaudulys, v\xc4\x97liau \xc5\xbemogus vis kie\xc4\x8diau \xc4\xafminga. Suma\xc5\xbe\xc4\x97ja reakcijos \xc4\xaf dirgiklius, s\xc4\x85moningumas, raumen\xc5\xb3 \xc4\xaftampa. Sapnuojama retai. Kartais i\xc5\xa1lieka nes\xc4\x85moningos psichin\xc4\x97s veiklos: vaik\xc5\xa1\xc4\x8diojama (Somnambulizmas) arba kalbama per mieg\xc4\x85. Pa\xc5\xbeadinti \xc5\xa1ioje faz\xc4\x97je \xc5\xbemon\xc4\x97s neigia miegoj\xc4\x99._NEWLINE_Greitasis arba paradoksinis miegas \xe2\x80\x93 antroji faz\xc4\x97, kuriai tenka apie 25\xc2\xa0% viso suaugusio \xc5\xbemogaus miego trukm\xc4\x97s (vaik\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daugiau). B\xc5\xabdinga tik \xc5\xbemogui ir auk\xc5\xa1tesniesiems \xc5\xbeinduoliams. \xc5\xa0is miegas yra kietas, nors nes\xc4\x85moningos motorin\xc4\x97s veiklos rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 taip pat b\xc5\xabna. Elektroencefalogramos ritmas greitas, beveik toks pat, kaip budros b\xc5\xabsenoje. \xc5\xa0iai fazei b\xc5\xabdinga greiti aki\xc5\xb3 judesiai, pagreit\xc4\x97jusi smegen\xc5\xb3 kraujotaka, nereguliarus \xc5\xa1irdies ritmas, nepastovus kraujosp\xc5\xabdis, padid\xc4\x97jusi k\xc5\xabno temperat\xc5\xabra. Sapnams yra b\xc5\xabdinga ry\xc5\xa1k\xc5\xabs vaizdai ir turinys._NEWLINE_Per nakt\xc4\xaf abi faz\xc4\x97s kartojasi 3-5 kartus. Individualus miego ciklas, jo ritmas ir trukm\xc4\x97 susiformuoja 11-13 gyvenimo metais ir pana\xc5\xa1us i\xc5\xa1lieka iki 65-70\xc2\xa0m., v\xc4\x97liau greitojo miego faz\xc4\x97 ne\xc5\xbeymiai trump\xc4\x97ja.\n_START_SECTION_\nMiego mechanizmas\n_START_PARAGRAPH_\nMiego mechanizmas, ypa\xc4\x8d l\xc4\x97tojo ir greitojo miego fazi\xc5\xb3 kait\xc4\x85, reguliuoja smegen\xc5\xb3 kamieno branduoliai. Per juos mieg\xc4\x85 veikia signalai i\xc5\xa1 \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 smegen\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1 viso organizmo. Miegas susij\xc4\x99s su daugeliu fiziologini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3, pvz., baltym\xc5\xb3 biosinteze (ji suaktyv\xc4\x97ja greitojo miego metu), augimu (prie\xc5\xa1 u\xc5\xbemiegant ir l\xc4\x97tojo miego IV stadijoje i\xc5\xa1siskiria daugiau somatotropinio hormono), \xc4\xafsiminimu (manoma, kad l\xc4\x97to miego IV stadijoje, o ypa\xc4\x8d greitojo miego metu, \xc4\xaftvirtinama atmintis)._NEWLINE_Nustatyta, kad yra glaudus ry\xc5\xa1ys tarp sapn\xc5\xb3 turinio (ko\xc5\xa1mar\xc5\xb3) ir pra\xc4\x97jusi\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 (emocin\xc4\x97s) \xc4\xaftampos; tai lyg psichologin\xc4\x97 reakcija \xc4\xaf (emocin\xc4\xaf ir kt.) stres\xc4\x85. Raumen\xc5\xb3 \xc4\xaftempimas, \xc4\xaftampos b\xc5\xabsena s\xc4\x85lygoja negil\xc5\xb3 (alfa bang\xc5\xb3) mieg\xc4\x85, kuris neleid\xc5\xbeia tinkamai pails\xc4\x97ti nervin\xc4\x97ms l\xc4\x85stel\xc4\x97ms. Visapusi\xc5\xa1kam poilsiui b\xc5\xabtinas gilus miegas (teta, delta smegen\xc5\xb3 bangos).\n_START_SECTION_\nMiego funkcijos\n_START_PARAGRAPH_\nRemiantis regeneracijos teorija, miego metu ilsisi visi organai. Po miego visos organizmo funkcijos atliekamos veiksmingiau nei po palyginti ilgos budrumo b\xc5\xabsenos._NEWLINE_Adaptacijos teorija teigia, kad miegas geneti\xc5\xa1kai d\xc4\x97l savo trukm\xc4\x97s yra skirtas ekologinei ir biologinei pusiausvyrai palaikyti. Kai kurios ka\xc4\x8di\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1ys miega iki 18 valand\xc5\xb3 per dien\xc4\x85, ir tai siejama ne su poilsiu nuo med\xc5\xbeiojimo, b\xc5\xabdravimo metu._NEWLINE_Kalibracijos teorija tvirtina, kad miegas reikalingas \xc4\xafvairioms k\xc5\xabno sistemoms ir j\xc5\xb3 veiklai harmonizuoti, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 laikomasi tam tikro biologinio ritmo._NEWLINE_Neurofiziologija teigia, kad miego metu vyksta intensyvus informacijos, gautos b\xc5\xabdravimo metu, perdirbimas, atranka ir i\xc5\xa1saugojimas. Jo metu smegenys kartu yra tarsi i\xc5\xa1valomos nuo perteklin\xc4\x97s, nenaudojamos informacijos, kuri miego metu yra vertinama pagal vidinius atrankos mechanizmus, ir yra sprend\xc5\xbeiama, kokia ir kiek ji yra svarbi (tolesnei organizmo veiklai).\n_START_SECTION_\nMiego tipai\n_START_PARAGRAPH_\nBe fiziologinio miego (apra\xc5\xa1ytasis), dar b\xc5\xabna patologinis (letargija), narkotinis (narkoz\xc4\x97), priepuolinis (narkolepsija), hipnotinis miegas. Hipnotinis miegas pagal savo pob\xc5\xabd\xc4\xaf skiriasi nuo nat\xc5\xabralaus fiziologinio miego. Atlikus tyrimus, tiriam\xc5\xb3j\xc5\xb3 elektroencefalogramose u\xc5\xbefiksuota, kad po hipnopedijos seanso yra tam tikras nuovargis, tod\xc4\x97l skiriasi smegen\xc5\xb3 veiklos funkcionavimo ypatumai atitinkamai nuo miego tipo. Hipnopedinis miegas pripa\xc5\xbe\xc4\xafstamas specifine psichofiziologine b\xc5\xabsena, besiskirian\xc4\x8dia nuo hipnotinio bei normalaus fiziologinio miego; A. T Gubko laiko j\xc4\xaf atskira miego r\xc5\xab\xc5\xa1imi.\n_START_SECTION_\nSutrikimai\n_START_PARAGRAPH_\nDa\xc5\xbeniausias miego sutrikimas yra nemiga. Miegas sutrinka d\xc4\x97l aktyvios protin\xc4\x97s veiklos, emocijan\xc4\x97s ir kitokios \xc4\xaftampos, pervargimo, d\xc4\x97l per dideli\xc5\xb3 informacijos kr\xc5\xabvi\xc5\xb3, kurie sukelia neurotinius sutrikimus._NEWLINE_Lengviausias ir prieinamiausias b\xc5\xabdas kovoti su nemiga\xc2\xa0\xe2\x80\x93 migdomieji vaistai. Ta\xc4\x8diau pernelyg da\xc5\xbenai juos vartojant, prie j\xc5\xb3 greitai priprantama, tod\xc4\x97l vaistai ilgainiui tampa neveiksmingi._NEWLINE_Kitas veiksmingas kovos su nemiga b\xc5\xabdas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai atsipalaidavimo technika (autotreningas, autohipnoz\xc4\x97, meditacija, eutonija). Jos \xc4\xafvaldymas bei reguliarus praktikavimas pagerina viso organizmo veikl\xc4\x85, harmonizuoja biologinius ir psichosomatinius procesus.'