b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus medicinos\xe2\x80\x93chirurgijos imperatori\xc5\xa1koji akademija\n_START_PARAGRAPH_\nVilniaus medicinos\xe2\x80\x93chirurgijos imperatori\xc5\xa1koji akademija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1832\xe2\x80\x931842\xc2\xa0m. Vilniuje veikusi auk\xc5\xa1toji mokslo \xc4\xafstaiga, \xc4\xafkurta vietoj caro vald\xc5\xbeios u\xc5\xbedaryto 1832\xc2\xa0m. Vilniaus universiteto Medicinos fakulteto._NEWLINE_Vilniaus universitet\xc4\x85 caro vald\xc5\xbeia u\xc5\xbedar\xc4\x97 po 1831\xc2\xa0m. sukilimo.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra ir istorija\n_START_PARAGRAPH_\nVilniaus medicinos\xe2\x80\x93chirurgijos akademijoje buvo rengiami bendrosios praktikos gydytojai, veterinarai bei farmacininkai, t. y. veik\xc4\x97 Medicinos, Farmacijos ir Veterinarijos fakultetai. Studijos trukdavo nuo trej\xc5\xb3 iki penkeri\xc5\xb3 met\xc5\xb3._NEWLINE_\xc5\xa0ioje akademijoje dirbo 15 profesori\xc5\xb3 ir 10 adjunkt\xc5\xb3. Tarp profesori\xc5\xb3 buvo tokie \xc5\xbeym\xc5\xabs mokslininkai, kaip Andrius Sniadeckis, Adolfas Abichtas, Ignacijus Fonbergas, Eduardas Eichvaldas, Konstantinas Porcijanka ir kiti. \xc5\xa0ioje akademijoje d\xc4\x97st\xc4\x97 Stanislovas Batys Gorskis, Pavelas Kukolnikas (rus\xc5\xb3 kalb\xc4\x85), Juozapas Jundzilas \xe2\x80\x93 botanikos ir zoologijos kurs\xc4\x85._NEWLINE_\xc5\xa0ios akademijos rektoriais buvo Mykolas Mianovskis (1832\xe2\x80\x931833), Tomas Ku\xc4\x8dkovskis (1833\xe2\x80\x931840) ir Juzefas Mianovskis (1840\xe2\x80\x931842)._NEWLINE_1830\xe2\x80\x931837\xc2\xa0m. Bendrosios terapijos katedrai vadovavo Aleksandras Velkas (1801\xe2\x80\x931863), kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 Juzefas Mianovskis, 1837\xe2\x80\x931841 m. \xe2\x80\x93 Adolfas Abichtas. Speciali\xc4\x85j\xc4\x85 patologij\xc4\x85 ir terapij\xc4\x85 d\xc4\x97st\xc4\x97 Feliksas Rimkevi\xc4\x8dius._NEWLINE_Pirmaisiais akademijos veiklos metais joje studijavo 580 student\xc5\xb3, 1833 metais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 642 studentai. Akademij\xc4\x85 baig\xc4\x97 apie 700 student\xc5\xb3. Jos veiklos metu joje buvo apsiginta 20 daktaro disertacij\xc5\xb3 medicinos srityje._NEWLINE_Vilniaus medicinos\xe2\x80\x93chirurgijos akademijai priklaus\xc4\x97 aku\xc5\xa1erijos, chirurgijos ir terapijos klinikos, student\xc5\xb3 ir akademijos darbuotoj\xc5\xb3 ligonin\xc4\x97, veterinarijos klinika, anatomijos, chemijos, fizikos, zoologijos ir kt. kabinetai, botanikos sodas, vaistin\xc4\x97, biblioteka, kuriai vadovavo Adomas Benediktas Jocheris. 1842\xc2\xa0m. bibliotekoje buvo apie 20 t\xc5\xabkstan\xc4\x8di\xc5\xb3 knyg\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbedarymas\n_START_PARAGRAPH_\nSavo veiklos metais akademija buvo pripa\xc5\xbeinta kaip geriausia \xc5\xa1ios r\xc5\xab\xc5\xa1ies mokslo \xc4\xafstaiga visoje Rusijos imperijoje, ta\xc4\x8diau 1842\xc2\xa0m. ji caro vald\xc5\xbeios buvo u\xc5\xbedaryta. D\xc4\x97stytojai ir mokslininkai buvo i\xc5\xa1skirstyti po kitas Rusijos imperijos mokslo \xc4\xafstaigas. Vilniaus medicinos\xe2\x80\x93chirurgijos akademijos turim\xc4\x85 duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x99 per\xc4\x97m\xc4\x97 Kijevo \xc5\xa0v. Vladimiro universitetas._NEWLINE_1842\xc2\xa0m. u\xc5\xbedarius akademij\xc4\x85 medicinos mokslo centru tapo 1805\xc2\xa0m. Jozefo Franko iniciatyva \xc4\xafkurta Vilniaus medicinos draugija.'