b'\n_START_ARTICLE_\nVilniaus universiteto astronomijos observatorija\n_START_PARAGRAPH_\nVilniaus universiteto astronomijos observatorija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 seniausia Ryt\xc5\xb3 Europoje ir ketvirtoji pasaulyje astronomijos observatorija. 1753 metais \xc4\xafkurta astronomo ir matematiko Tomo \xc5\xbdebrausko iniciatyva su jos r\xc4\x97m\xc4\x97jos El\xc5\xbebietos Oginskait\xc4\x97s-Puzinien\xc4\x97s parama.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirm\xc4\x85 teleskop\xc4\x85 observatorijai padovanojo Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s vyriausias kariuomen\xc4\x97s vadas Mykolas Radvila. Tai buvo 13,5\xc2\xa0cm reflektorius. Kit\xc4\x85, 10\xc2\xa0cm skersmens reflektori\xc5\xb3, padovanojo Vilniaus vyskupas Juozapas Sapiega. Apie \xc5\xbdebrausko astronominius steb\xc4\x97jimus nedaug kas \xc5\xbeinoma. Observatorijai jis vadovavo 1753 - 1758 metais._NEWLINE_Vilniaus universiteto observatorija suklest\xc4\x97jo, kai jai prad\xc4\x97jo vadovauti Martynas Po\xc4\x8dobutas (nuo 1764 iki 1807)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 matematikas ir astronomas, Pary\xc5\xbeiaus moksl\xc5\xb3 akademijos narys korespondentas, Londono karali\xc5\xa1kosios mokslo draugijos narys, Vilniaus universiteto rektorius (1780\xe2\x80\x931799). Jis d\xc4\x97jo visas pastangas, kad oservatorija b\xc5\xabt\xc5\xb3 apr\xc5\xabpinta moderniais prietaisais. 1777\xc2\xa0m. buvo \xc4\xafsigytas Ramsdeno pasa\xc5\xbeinis instrumentas bei sieninis dienovidinis kvadrantas. \xc4\xaesigytiems instrumentams \xc4\xafrengti reik\xc4\x97jo nauj\xc5\xb3 patalp\xc5\xb3. Tod\xc4\x97l 1782\xe2\x80\x931788\xc2\xa0m. pagal architekto Martyno Knakfuso projekt\xc4\x85 buvo pastatytas pietinis observatorijos priestatas. Klasikin\xc4\x97 jo konstrukcija tur\xc4\x97jo du steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 bok\xc5\xa1telius ir tvirt\xc4\x85 smiltainio sien\xc4\x85 dienovidinio plok\xc5\xa1tumoje. \xc5\xa0i siena dalijo patalpas \xc4\xaf dvi dalis. Su \xc5\xa1iuo prietaisu Po\xc4\x8dobutas steb\xc4\x97jo planetas, kometas, asteroidus, Saul\xc4\x97s ir M\xc4\x97nulio u\xc5\xbetemimus. Jo atlikt\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 duomenys buvo labai vertingi. V\xc4\x97liau juos naudojo kit\xc5\xb3 Europos observatorij\xc5\xb3 astronomai._NEWLINE_XIX am\xc5\xbeiuje observatorijoje labiausiai nusipeln\xc4\x97 Janas Sniadeckis (1756\xe2\x80\x931830), vadovav\xc4\x99s 1807\xe2\x80\x931825\xc2\xa0metais ir Petras Slavinskis (1795\xe2\x80\x931881), vadovav\xc4\x99s 1825\xe2\x80\x931843\xc2\xa0m. Tuo metu ir toliau buvo vykdomi pana\xc5\xa1\xc5\xabs tyrimai, v\xc4\x97liau prad\xc4\x97ti fotometriniai tyrimai. Vadovaujant Georgui Sableriui 1864\xc2\xa0m. joje buvo \xc4\xafrengtas antrasis pasaulyje (po Did\xc5\xbeiosios Britanijos) fotoheliografas ir suorganizuota pirmoji pasaulyje nuolatin\xc4\x97 fotografin\xc4\x97 Saul\xc4\x97s tarnyba. 1876 metais observatorijoje kilo gaisras, kuris j\xc4\x85 smarkiai suniokojo ir po penkeri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 observatorija buvo u\xc5\xbedaryta. Vertingi duomenys, leidiniai ir aparat\xc5\xabra buvo perkelta \xc4\xafvairioms Rusijos \xc4\xafstaigoms._NEWLINE_Astronomija Lietuvoje atsigavo tik tarpukario metais, kuomet lenk\xc5\xb3 okupuotame Vilniuje, \xc4\x8ciurlionio gatv\xc4\x97je buvo i\xc5\xa1skirtas sklypas ir pastatyti keli bok\xc5\xa1teliai. Observatorijai 1922-1941 metais vadovavo lenk\xc5\xb3 astronomas ir matematikas Vladislavas Dzievulskis. Po Vilniaus kra\xc5\xa1to gr\xc4\x85\xc5\xbeinimo Lietuvai buvo nuspr\xc4\x99sta Vilniaus ir Kauno universitet\xc5\xb3 observatorijas sujungti \xc4\xaf vien\xc4\x85, bet prasid\xc4\x97j\xc4\x99s Antrasis pasaulinis karas sutrukd\xc4\x97. V\xc4\x97liau, 48\xc2\xa0cm teleskopas buvo perkeltas \xc4\xaf Simeizo observatorij\xc4\x85 Kryme (Ukraina), o po to\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\xaf geresni\xc5\xb3 astroklimatini\xc5\xb3 s\xc4\x85lyg\xc5\xb3 viet\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Maidanako observatorij\xc4\x85. Pasta\xc4\x8dius Mol\xc4\x97t\xc5\xb3 astronomijos observatorij\xc4\x85, \xc4\xaf j\xc4\x85 buvo perkeltas 63\xc2\xa0cm skersmens teleskopas.\n_START_SECTION_\nPrietaisai\n_START_PARAGRAPH_\nObservatorijai priklauso keturi teleskopai:_NEWLINE__NEWLINE_63\xc2\xa0cm skersmens Kasegreno tipo teleskopas (Mol\xc4\x97t\xc5\xb3 observatorija);_NEWLINE__NEWLINE_48\xc2\xa0cm skersmens Kasegreno tipo teleskopas (Samarkando universiteto observatorija, Uzbekistanas);_NEWLINE__NEWLINE_28\xd1\x81m skersmens pusiaujin\xc4\x97s montuot\xc4\x97s tipo teleskopas, turintis kompiuterizuot\xc4\x85 valdym\xc4\x85 (VU astronomijos observatorijos rytiniame bok\xc5\xa1telyje);_NEWLINE__NEWLINE_16\xc2\xa0cm astrografas, turintis pusiaujin\xc4\x99 voki\xc5\xa1k\xc4\x85 montuot\xc4\x99 (VU astronomijos observatorijos vakariniame bok\xc5\xa1telyje)\n_START_SECTION_\nMokslas ir vykdomi tyrimai\n_START_PARAGRAPH_\nObservatorija bendradarbiauja su kitomis Europos observatorijomis. Atliekami plataus masto \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 populiacij\xc5\xb3, spie\xc4\x8di\xc5\xb3 fotometriniai tyrimai, chemin\xc4\x97s sud\xc4\x97ties ir evoliucijos tyrimai, \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 atmosfer\xc5\xb3 ir jose vykstan\xc4\x8di\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 modeliavimas. Itin daug nuveikta tiriant artim\xc5\xb3 galaktik\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Andromedos galaktikos (M31), bei Trikampio galaktikos (M33)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbevaig\xc5\xbedes ir j\xc5\xb3 grupes._NEWLINE_Kartu su Vilniaus Universitetu vykdomos vis\xc5\xb3 pakop\xc5\xb3 astronomijos studijos, d\xc4\x97stomi dalykai, apimantys vis\xc4\x85 astronomij\xc4\x85 nuo Saul\xc4\x97s sistemos parametr\xc5\xb3 iki Visatos sandaros modeli\xc5\xb3._NEWLINE_Observatorijai vadovavo Bernardas Kodatis (1941\xe2\x80\x931944), Paulius Slav\xc4\x97nas (1944\xe2\x80\x931952 \xd0\xb8 1956\xe2\x80\x931969), Borisas Voronkovas (1952\xe2\x80\x931956), Alfonsas Misiukas-Misi\xc5\xabnas (1969\xe2\x80\x931978), Romualdas Kalytis (1978\xe2\x80\x931992), Jok\xc5\xabbas S\xc5\xabd\xc5\xbeius (1992\xe2\x80\x932008), Vladas Vansevi\xc4\x8dius (2008-2017).'