b"\n_START_ARTICLE_\nFederico Fellini\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 1920 m. sausio 20 d. Riminyje komivoja\xc5\xbeieriaus \xc5\xa1eimoje. Buvo vyriausiasis s\xc5\xabnus, \xc5\xa1eimoje dar augo brolis ir sesuo. Vaikyst\xc4\x97je buvo silpnos sveikatos, laisvalaikiu labai m\xc4\x97go organizuoti spektaklius. 1937 m. persikraust\xc4\x97 \xc4\xaf Florencij\xc4\x85, \xc4\x8dia mok\xc4\x97si reporterio amato. 1938 m. i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Rom\xc4\x85, kur u\xc5\xbedarbiavo pie\xc5\xa1damas paveiksl\xc4\x97lius laikra\xc5\xa1\xc4\x8diams ir \xc5\xbeurnalams, ra\xc5\xa1\xc4\x97 reklaminius tekstus. 1939 m. \xc4\xafstojo \xc4\xaf Romos universiteto Teis\xc4\x97s mokykl\xc4\x85, ta\xc4\x8diau beveik nelank\xc4\x97 paskait\xc5\xb3. Tais pa\xc4\x8diais metais prad\xc4\x97jo bendradarbiauti su satyriniu \xc5\xbeurnalu Marc'Aurelio. Antrojo pasaulinio karo metu veng\xc4\x97 tarnybos Italijos kariuomen\xc4\x97je. Kai Rom\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 S\xc4\x85junginink\xc5\xb3 paj\xc4\x97gos, prekiavo \xc5\xa1ar\xc5\xbeais. Tuo metu susitik\xc4\x99s su kino re\xc5\xbeisieriumi Roberto Rossellini bei prodiuseriu Sergio Amidei kartu para\xc5\xa1\xc4\x97 scenarij\xc5\xb3 filmui \xe2\x80\x9eRoma \xe2\x80\x93 atviras miestas\xe2\x80\x9c. Filmas susilauk\xc4\x97 did\xc5\xbeiulio pasisekimo ir tapo neorealistinio \xc5\xbeanro pradininku. 1950 m. kartu su re\xc5\xbeisieriumi ir scenaristu Alberto Lattuada re\xc5\xbeisavo film\xc4\x85 \xe2\x80\x9eVarjet\xc4\x97 \xc5\xa1viesos\xe2\x80\x9c. 1953 m. filmas \xe2\x80\x9eMamyt\xc4\x97s s\xc5\xabneliai\xe2\x80\x9c buvo apdovanotas Venecijos kino festivalio Sidabrinio li\xc5\xabto premija. V\xc4\x97liau F. Felinio filmai \xc4\xafgavo daugiau simbolikos ir fantazijos. 1957 m. filmas \xe2\x80\x9eKabirijos naktys\xe2\x80\x9c apdovanotas \xe2\x80\x9eOskaro\xe2\x80\x9c premija Geriausio u\xc5\xbesienio kalbos filmo kategorijoje. 1960 m. filmas \xe2\x80\x9eSaldus gyvenimas\xe2\x80\x9c laikomas did\xc5\xbeiausiu F. Felinio \xc5\xa1edevru. \xc5\xa0i juosta buvo apdovanota Kan\xc5\xb3 kino festivalio pagrindiniu prizu ir \xe2\x80\x9eOskaro\xe2\x80\x9c premija u\xc5\xbe kostium\xc5\xb3 dizain\xc4\x85. 1962 m., kartu su kitais trimis ital\xc5\xb3 re\xc5\xbeisieriais Mario Monicelli, Luchino Visconti bei Vittorio De Sica, suk\xc5\xabr\xc4\x97 film\xc4\x85 Boccaccio '70. 1963 m. re\xc5\xbeisavo i\xc5\xa1 dalies autobiografin\xc4\xaf film\xc4\x85 \xe2\x80\x9e8\xc2\xbd\xe2\x80\x9c. 1969 m. filme \xe2\x80\x9eSatyrikonas\xe2\x80\x9c, kuris yra laisva Senov\xc4\x97s Romos ra\xc5\xa1ytojo Petronijaus interpretacija, F. Felinis siek\xc4\x97 i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti susir\xc5\xabpinim\xc4\x85 plintan\xc4\x8dioms negatyvioms \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s civilizacijos ydoms. 1973 m. autobiografinis filmas \xe2\x80\x9eAmarcord\xe2\x80\x9c buvo apdovanotas \xe2\x80\x9eOskaro\xe2\x80\x9c premija Geriausio filmo u\xc5\xbesienio kalba kategorijoje. 1983 m. filme \xe2\x80\x9eIr laivas plaukia\xe2\x80\x9c derinami komedijos ir dramos elementai, farsas ir groteskas. Filmas buvo apdovanotas keturiomis David di Donatello premijomis. 1993 m. F. Felinis apdovanotas \xe2\x80\x9eOskaro\xe2\x80\x9c premija u\xc5\xbe viso gyvenimo k\xc5\xabryb\xc4\x85."