b'\n_START_ARTICLE_\nMelilja\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPrad\xc5\xbeioje Meliljos vietoje buvo finikie\xc4\x8di\xc5\xb3, v\xc4\x97liau \xe2\x80\x93 p\xc5\xabn\xc5\xb3 miestas Rusadiras. V\xc4\x97liau jis tapo Romos provincijos Tingitano Mauretanijos dalimi. V\xc4\x97liau ji priklaus\xc4\x97 vandalams, Bizantijai, Ispanijos vizigotams. Istorija pana\xc5\xa1i \xc4\xaf kit\xc5\xb3 Maroko Rifo ir piet\xc5\xb3 Ispanijos miest\xc5\xb3 istorij\xc4\x85. Miest\xc4\x85 vald\xc4\x97 Umajadai, Idrisidai, Hamudidai, Almoravidai, Almochadai, Marinidai ir Vatasidai. Melilja buvo Feso karalyst\xc4\x97s dalis, kai kataliki\xc5\xa1kieji karaliai (isp. los Reyes Cat\xc3\xb3licos) karalien\xc4\x97 Izabel\xc4\x97 I Kastiliet\xc4\x97 ir karalius Ferdinandas II Aragonietis pareikalavo, kad 3-iasis Medinos Sidonijos hercogas Juan Alonso P\xc3\xa9rez de Guzm\xc3\xa1n, \xc5\xbeinomas kaip Guzm\xc3\xa1n el Bueno, u\xc5\xbeimt\xc5\xb3 \xc5\xa1\xc4\xaf miest\xc4\x85._NEWLINE_Hercogas pasiunt\xc4\x97 \xc4\xaf \xc5\xbeyg\xc4\xaf Pedro Estopi\xc3\xb1\xc3\xa1n, kuris 1497 m. u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 miest\xc4\x85 prakti\xc5\xa1kai be kautyni\xc5\xb3. Buvo pra\xc4\x97j\xc4\x99 keletas met\xc5\xb3 po to, kai 1492 m. Kastilijos karalyst\xc4\x97 u\xc5\xbevald\xc4\x97 Nasrid\xc5\xb3 valdyt\xc4\x85 Granados emyrat\xc4\x85, paskutin\xc4\xaf Al-Andalusijos likut\xc4\xaf. Meliljai grasino atkariavimu, ji buvo apgulta 1694\xe2\x80\x931696 m. ir 1774\xe2\x80\x931775 m. Vienas ispan\xc5\xb3 karininkas parei\xc5\xa1k\xc4\x97: \xe2\x80\x9eValanda ginant Melilj\xc4\x85 nuopeln\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabriu verta daugiau kaip trisde\xc5\xa1imties met\xc5\xb3 tarnybai Ispanijoje.\xe2\x80\x9c Ispanai patyr\xc4\x97 daug problem\xc5\xb3 ir nuo kaimynini\xc5\xb3 berber\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3, kurios fakti\xc5\xa1kai buvo nepavald\xc5\xbeios Maroko sultonui._NEWLINE_Dabartines Ispanijos sienas apie Meliljos tvirtov\xc4\x99 \xc4\xaftvirtino 1859, 1860, 1861 ir 1894 m. sutartys su Maroku. XIX a. pabaigoje ple\xc4\x8diantis ispan\xc5\xb3 \xc4\xaftakai, Melilja tapo vieninteliu pripa\xc5\xbeintu prekybos centru Rifo pakrant\xc4\x97je. Prekybos srautai did\xc4\x97jo. Pagrindin\xc4\x97s eksporto prek\xc4\x97s buvo o\xc5\xbekenos, kiau\xc5\xa1iniai ir bi\xc4\x8di\xc5\xb3 va\xc5\xa1kas, o importo prek\xc4\x97s \xe2\x80\x93 medviln\xc4\x97s gaminiai, arbat\xc5\xbeol\xc4\x97s, cukrus ir \xc5\xbevak\xc4\x97s._NEWLINE_1893 m. Rifo berberai apgul\xc4\x97 Melilj\xc4\x85, \xc4\xaf miest\xc4\x85 gynybai buvo \xc4\xafvesti 25 t\xc5\xabkst. kareivi\xc5\xb3._NEWLINE_1908 m. dvi kompanijos, kurias globojo El Roghi, tuometinio Rifo regiono vadas, prad\xc4\x97jo \xc5\xa1vino ir gele\xc5\xbeies r\xc5\xabd\xc5\xb3 gavyb\xc4\x85 20 km nuo Meliljos. Nuo kasykl\xc5\xb3 buvo nutiestas gele\xc5\xbeinkelis. T\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 spalio m\xc4\x97nes\xc4\xaf Roghi vasalai sukilo prie\xc5\xa1 j\xc4\xaf ir u\xc5\xbepuol\xc4\x97 kasyklas, kurios liko neveikian\xc4\x8dios iki 1909 m. bir\xc5\xbeelio. Liepos m\xc4\x97nes\xc4\xaf kasykl\xc5\xb3 darbininkai v\xc4\x97l buvo u\xc5\xbepulti ir keletas nu\xc5\xbeudyti. \xc4\xaevyko keletas kautyni\xc5\xb3 tarp gen\xc4\x8di\xc5\xb3 kari\xc5\xb3 ir ispan\xc5\xb3._NEWLINE_1910 m. Rifo regionas buvo numal\xc5\xa1intas ir ispanai v\xc4\x97l prad\xc4\x97jo eksploatuoti kasyklas, prad\xc4\x97jo Mar Chica uosto statybos darbus. Ta\xc4\x8diau 1911 m. kilo nauji neramumai._NEWLINE__NEWLINE_1921 m. berberai, vadovaujami Abd el Krim, sumu\xc5\xa1\xc4\x97 ispanus. Berberai buvo numal\xc5\xa1inti tik 1926 m., kai Ispanijos Marokas \xc4\xafved\xc4\x97 savo vald\xc5\xbei\xc4\x85 regione._NEWLINE_Generolas Francisco Franco 1936 m. panaudojo Melilj\xc4\x85 kaip baz\xc4\x99 sukilimui. Meliljoje vis dar stovi paminklas F. Frankui._NEWLINE_2007 m. lapkri\xc4\x8dio 6 d. Ispanijos karalius Chuanas Karlosas I ir karalien\xc4\x97 Sofija apsilank\xc4\x97 Meliljoje, vietiniai gyventojai sureng\xc4\x97 palaikymo demonstracijas. Vizitas suk\xc4\x97l\xc4\x97 Maroko vyriausyb\xc4\x97s protest\xc4\x85. Tai buvo pirmas Ispanijos monarcho vizitas \xc4\xaf Melilj\xc4\x85 per 80 met\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPolitinis statusas\n_START_PARAGRAPH_\nMelilja ir Seuta yra dvi vienintel\xc4\x97s Europos S\xc4\x85jungos teritorijos Afrikos \xc5\xbeemyne._NEWLINE_Maroko vyriausyb\xc4\x97 kelis kartus reikalavo, kad Ispanija Marokui perduot\xc5\xb3 Seut\xc4\x85, Melilj\xc4\x85, Perechil\xc4\xaf ir kelias smulkias saleles Maroko pakrant\xc4\x97je, priklausan\xc4\x8dias Ispanijai._NEWLINE__NEWLINE_Ispanija teigia, kad Seuta ir Melilja yra neatskiriama Ispanijos dalis nuo XV a., ir \xc5\xa1iuo po\xc5\xbei\xc5\xabriu jos \xc5\xa1imtme\xc4\x8diais senesn\xc4\x97s u\xc5\xbe Marok\xc4\x85, kuris nepriklausomyb\xc4\x99 gavo 1956 m. Marokas \xc5\xa1i\xc4\x85 pozicij\xc4\x85 atmeta teigdamas, kad \xc5\xa1is Ispanijos buvimas Maroko pakrant\xc4\x97je yra kolonijin\xc4\x97s praeities likutis, kuris turi b\xc5\xabti likviduotas._NEWLINE_Seuta ir Melilja n\xc4\x97ra \xc4\xaftrauktos \xc4\xaf Jungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Nesavivald\xc5\xbei\xc5\xb3 teritorij\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85 kaip kolonijos.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindinis Meliljos verslas yra \xc5\xbevejyba. Kiti pajam\xc5\xb3 \xc5\xa1altiniai yra prekyba su Maroku (legali ir kontrabandin\xc4\x97), Ispanijos ir ES grantai._NEWLINE_Melilj\xc4\x85 su Ispanija sieja oro ir j\xc5\xabros mar\xc5\xa1rutai. I\xc5\xa1 Maroko \xc4\xaf Melilj\xc4\x85 importuojama daug vaisi\xc5\xb3 ir dar\xc5\xbeovi\xc5\xb3. I\xc5\xa1 gretim\xc5\xb3 Maroko teritorij\xc5\xb3 apie 36 t\xc5\xabkst. marokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kasdien\xc4\x85 atva\xc5\xbeiuoja \xc4\xaf Melilj\xc4\x85 dirbti, apsipirkti ar pardavin\xc4\x97ti savo prekes.'