b'\n_START_ARTICLE_\nMuziejininkyst\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nMuziejininkyst\xc4\x97, muzeologija \xe2\x80\x93 pagalbin\xc4\x97 istorijos disciplina, mokslas, kurio objektas yra pa\xc5\xbeintinis ir vertinamasis \xc5\xbemoni\xc5\xb3 santykis su tikrove (muzealumas). Tiria \xc5\xbemoni\xc5\xb3 veiklos ir gamtos objekt\xc5\xb3, atliekan\xc4\x8di\xc5\xb3 visuomenin\xc4\x97s atminties (gamtos paveldas, kult\xc5\xabros paveldas ir t. t.) funkcij\xc4\x85, atrank\xc4\x85, tyrimus, saugojim\xc4\x85, eksponavim\xc4\x85. Skirstoma \xc4\xaf taikom\xc4\x85j\xc4\x85 (tiria muziej\xc5\xb3 organizavim\xc4\x85, funkcijas, veikl\xc4\x85), istorin\xc4\x99 ir teorin\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMuziejininkyst\xc4\x97s pradininku laikomas Samuelis Kvikchebergas (Samuel Quiccheberg, 1529-1567 m.), knygoje \xe2\x80\x9eI\xc5\xa1minties \xc5\xa1altinis \xe2\x80\x93 \xc4\xafra\xc5\xa1ai arba titulai \xc4\xaf\xc5\xbeymiausio muziejaus\xe2\x80\x9c {lot. Theatrum sapientiae \xe2\x80\x93 Traktat inscriptiones vel tituli theatri amplissimi, 1565 m.) i\xc5\xa1d\xc4\x97st\xc4\x99s muzeografijos principus (muziejaus organizavimo, rinkini\xc5\xb3 tvarkymo metodika). Muzeografiniai tyrin\xc4\x97jimai vyravo iki XIX a. pabaigos. \xc5\xbdymiausi darbai: Kasparas Frydrichas Neikelijus \xe2\x80\x9eMuzeografija, arba nurodymai, kaip teisingai suprasti ir naudingai \xc4\xafrengti muziejus\xe2\x80\x9c (vok. Museographia oder Anleitung der Museomm oder Raritatenkammern, 1727 m.), Karlas Lin\xc4\x97jus \xe2\x80\x9eBotanikos filosofija\xe2\x80\x9c (Philosophia botanica, 1751 m.), \xe2\x80\x9eKeliautojo vadovas\xe2\x80\x9c (Instructio peregrinatoris, 1759 m.). Muzeologijos terminas pirm\xc4\x85syk pamin\xc4\x97tas 1878 m._NEWLINE_Muziejininkyst\xc4\x97 kaip mokslas formuojasi nuo XX a. penkto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio. Muziejininkyst\xc4\x97 teorij\xc4\x85 tiria ir pl\xc4\x97toja atskiri tyrim\xc5\xb3 centrai (Japonijos muziej\xc5\xb3 vadybos akademija \xe2\x80\x93 Tokijas, Reinvardo akademija, Amsterdamas, Muziejininkyst\xc4\x97s institutas, Berlynas) ir universitet\xc5\xb3 padaliniai (pav. Masaryko universiteto Muzeologijos katedra, Brno, \xc4\x8cekija). XX a. septintame de\xc5\xa1imtmetyje susiformavo Z. Z. Stransky Brno muziejininkyst\xc4\x97s mokykla, muziejininkyst\xc4\x99 apibr\xc4\x97\xc5\xbeianti kaip muzealumo moksl\xc4\x85. Nuo XX a. devinto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio pl\xc4\x97tojasi vadinamoji Naujosios muziejininkyst\xc4\x97s mokykla (S. Curuta, P. van Men\xc5\xa1as ir kiti), skelbia naujas teorines ir metodologines muziejininkyst\xc4\x97s prielaidas (bendruomenin\xc4\x97 muziejininkyst\xc4\x97, visapusi\xc5\xa1kas muziejus) ir metodines nuostatas \xe2\x80\x93 visuomen\xc4\x97s interesai lemia, kas taps kult\xc5\xabros paveldu; visuomen\xc4\x97s l\xc5\xabkes\xc4\x8diai subrandina muziejus.\n_START_SECTION_\nMuziejininkyst\xc4\x97 Lietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje muziejininkyst\xc4\x97 kartais apibr\xc4\x97\xc5\xbeiama kaip mokslas apie muziejus, j\xc5\xb3 veikl\xc4\x85 ir istorij\xc4\x85, dar vadinama muzeologija arba kaip muziej\xc5\xb3 kolekcij\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ymas (dar muzeografija). Muziejininkyst\xc4\x97s prad\xc5\xbeia sietina su 1815\xc2\xa0m. J. Lobenveino leidiniu apie Vilniaus universiteto Anatomijos teatro (muziejaus) ypatybes ir paskirt\xc4\xaf (\xe2\x80\x9eVie\xc5\xa1ojo Imperatori\xc5\xa1kojo Vilniaus universiteto pos\xc4\x97dis, skirtas i\xc5\xa1kilmingam naujojo \xc5\xbemoni\xc5\xb3 ir gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 anatomijos teatro atidarymui Vilniuje 1815\xc2\xa0m. spalio 15 d. dien\xc4\x85\xe2\x80\x9c, lenk. Zag\xc4\x85jenie publicznego posiedzenia Uniwersytetu Imperatorskiego Wilenskiego przy uroczystem atwariu nowego teatru anatomii ludzkiey i zwierz\xc4\x99cey dnia 15 pa\xc5\xbedziernika 1815 w Wilnie. 1815\xc2\xa0m.), taip pat ir E. Ti\xc5\xa1kevi\xc4\x8diaus skelbta muziejaus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1alies veidrod\xc5\xbeio koncepcija. Iki XXI a. vyravo istorin\xc4\x97s ir taikomosios muzeologijos tyrin\xc4\x97jimai. Tyrin\xc4\x97tojai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daugiausia muziejininkai ir mokslininkai, susij\xc4\x99 su muziej\xc5\xb3 veikla ir muziejininkyst\xc4\x97s, kaip taikomosios muzeologijos, d\xc4\x97stymu (Paulius Galaun\xc4\x97, Peliksas Bugaili\xc5\xa1kis). Nuo XX a. devinto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio Lietuvos muziej\xc5\xb3 kult\xc5\xabros paveldo globos organizacij\xc5\xb3 problemas tyr\xc4\x97 Nastazija Ker\xc5\xa1yt\xc4\x97._NEWLINE_I\xc5\xa1leista mokslini\xc5\xb3 monografij\xc5\xb3, leisti periodiniai leidiniai, skirti muziejininkystei ir kra\xc5\xa1totyrai, paveldo apsaugai: \xe2\x80\x9eGimtasai kra\xc5\xa1tas\xe2\x80\x9c (1934\xe2\x80\x931943\xc2\xa0m.), \xe2\x80\x9eMuziejai ir paminklai\xe2\x80\x9c (1966\xe2\x80\x931989\xc2\xa0m.). Lietuvos istorijos ir etnografijos muziejus 1987\xe2\x80\x931989\xc2\xa0m. leido \xe2\x80\x9eMetodik\xc4\x85\xe2\x80\x9c, kur skelb\xc4\x97 muzeografinius ra\xc5\xa1inius, 1989\xe2\x80\x931990\xc2\xa0m. leistas \xe2\x80\x9eMuziejininkyst\xc4\x97s centro biuletenis\xe2\x80\x9c, nuo 1992\xc2\xa0m. leid\xc5\xbeiamas \xe2\x80\x9eMuziejininkyst\xc4\x97s biuletenis\xe2\x80\x9c (nuo 2003\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eLietuvos muziejai\xe2\x80\x9c), istorijos ir taikomosios muziejininkyst\xc4\x97s straipsnius skelbia t\xc4\x99stiniai leidiniai \xe2\x80\x9eEtnografija\xe2\x80\x9c (nuo 1991\xc2\xa0m., Lietuvos nacionalinis muziejus), \xe2\x80\x9eMetra\xc5\xa1tis\xe2\x80\x9c (nuo 1996\xc2\xa0m., Lietuvos dail\xc4\x97s muziejus), \xe2\x80\x9eLietuvos muziej\xc5\xb3 rinkiniai\xe2\x80\x9c (nuo 1998\xc2\xa0m., Lietuvos muziej\xc5\xb3 asociacija). 2001\xc2\xa0m. Vilniaus universitete prad\xc4\x97ti teorin\xc4\x97s muziejininkyst\xc4\x97s tyrimai. 2012\xc2\xa0m. Vilniaus universiteto Komunikacijos fakultete, kuriame vykdomos II pakopos muziejininkyst\xc4\x97s studijos, \xc4\xafsteigta Muzeologijos katedra.'