b'\n_START_ARTICLE_\nMi\xc5\xa1ko Kranjec\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKilo i\xc5\xa1 pasiturin\xc4\x8dios valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1eimos, apsuptos neturtingos kaimi\xc5\xa1kos aplinkos. T\xc4\x97vas buvo Mihaelis Kranjecas vyresnysis. Motina\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Marija Pucko. Mi\xc5\xa1ko Kranjecas gim\xc4\x97 Velikos Polanos miestelyje, tuometin\xc4\x97se slov\xc4\x97n\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97se, dabartin\xc4\x97je Vengrijoje._NEWLINE_Po pagrindin\xc4\x97s mokyklos baigimo gimtin\xc4\x97je, prad\xc4\x97jo mokytis Liublianos gimnazijoje. Ra\xc5\xa1yti prad\xc4\x97jo b\xc5\xabdamas dar gimnazistas ir 17 met\xc5\xb3 i\xc5\xa1leido pirm\xc4\x85j\xc4\xaf trump\xc5\xb3 apsakym\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf._NEWLINE_Po gimnazijos baigimo pasiry\xc5\xbeo slavistikos studijoms, ta\xc4\x8diau jas met\xc4\x97, nes pasi\xc5\xa1vent\xc4\x97 ra\xc5\xa1ymui ir \xc5\xbeurnalistikai, v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 politikai. Okupacijos laikotarpiu Prekmurjoje buvo vienas pasiprie\xc5\xa1inimo okupacijai organizatori\xc5\xb3; kai daugiau nebegal\xc4\x97jo dalyvauti legaliai, tapo partizanu. Jo jaunesnysis brolis, partizanas, Naci Kranjecas mir\xc4\x97 Dachavoje._NEWLINE_Po karo Mi\xc5\xa1ko Kranjecas tapo Parlamento nariu, ta\xc4\x8diau daugiausia, neskaitant ra\xc5\xa1ymo, u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 \xc5\xbeurnalistika ir leidimu, be to buvo Cankaro leidyklos ir Slov\xc4\x97n\xc5\xb3 bendrin\xc4\x97s kalbos instituto direktoriumi. Taip pat daugel\xc4\xaf met\xc5\xb3 leidyklos \xe2\x80\x9ePre\xc5\xa1ereno draugijos\xe2\x80\x9c redaktoriumi.\n_START_SECTION_\nDarbai\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc5\xa1\xc4\x97 trumpas apysakas, apsakymus ir romanus, kurie tarpusavyje sudaro visum\xc4\x85. Darbuose pateikiama daug apm\xc4\x85stym\xc5\xb3 ir meil\xc4\x97 savajam pasaulio supratimui. Kranjeco k\xc5\xabrybinis darbas apima tokias temas: \xc5\xbemogus ir \xc5\xbeem\xc4\x97, sezoninis darbininkas ir proletaras, prie\xc5\xa1karinis kapitalizmas ir pokarin\xc4\x97s socialistin\xc4\x97s aplinkyb\xc4\x97s ir dalyvavimas NOB, kurio organizatoriumi buvo Prekmurjoje. Labiausiai \xc5\xbeinomi autobiografiniai darbai yra romanai \xe2\x80\x9eJaunyst\xc4\x97 pelk\xc4\x97je\xe2\x80\x9c (\xe2\x80\x9eMladost v mo\xc4\x8dvirju\xe2\x80\x9c) (1962), \xe2\x80\x9eRyto mirg\xc4\x97jimas\xe2\x80\x9c (1968) (\xe2\x80\x9eSvetlikanje jutra\xe2\x80\x9c) ir dar vienas i\xc5\xa1skirtinai geriausi\xc5\xb3 jo darb\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eD\xc4\x97d\xc4\x97s man sakydavo\xe2\x80\x9c (\xe2\x80\x9eStrici so mi povedali\xe2\x80\x9c) (1974)._NEWLINE_Taip pat k\xc5\xabr\xc4\x97 trumpas apybrai\xc5\xbeas, socialinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio apsakymus, noveles ir romanus (Prekmurskos regiono) tematika. I\xc5\xa1liko \xc5\xbeinomi darbai \xe2\x80\x9eKapianovi\xe2\x80\x9c (1938), \xe2\x80\x9ePovest o dobrih ljudeh\xe2\x80\x9c (1940), \xe2\x80\x9ePod zvezdo\xe2\x80\x9c (1951). Remiantis kai kuriais jo darbais yra sukurti filmai. Nuo 1953 met\xc5\xb3 buvo [Slov\xc4\x97nijos mokslo ir meno akademijos nariu.'