b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Popper\n_START_PARAGRAPH_\nKarlas Raimundas Poperis (angl. Karl Raimund Popper; 1902 m. liepos 28 d. Vienoje \xe2\x80\x93 1994 m. rugs\xc4\x97jo 17 d.) \xe2\x80\x93 austr\xc5\xb3 ir angl\xc5\xb3 filosofas, logikas, sociologas. Neopozityvistas. Artimas Vienos b\xc5\xabreliui.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nK. Poperis gim\xc4\x97 tuometin\xc4\x97je Austrijoje-Vengrijoje vidurin\xc4\x97s klas\xc4\x97s \xc5\xbeyd\xc5\xb3, pri\xc4\x97musi\xc5\xb3 krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x99, \xc5\xa1eimoje. T\xc4\x97vas (teis\xc4\x97s daktaras) buvo bibliofilas, tur\xc4\x97j\xc4\x99s 12\xe2\x80\x9314 t\xc5\xabkst. knyg\xc5\xb3 asmenin\xc4\x99 bibliotek\xc4\x85. K. Poperis augo liuteroni\xc5\xa1koje aplinkoje. Baig\xc4\x97 Vienos universitet\xc4\x85._NEWLINE_1919 m. K. Poperis susidom\xc4\x97jo marksizmu, \xc4\xafstojo \xc4\xaf Austrijos socialdemokrat\xc5\xb3 partij\xc4\x85. Vis d\xc4\x97lto j\xc4\xaf netrukus at\xc5\xa1ald\xc4\x97 K. Markso istorinio materializmo apribojimai ir likus\xc4\xaf gyvenim\xc4\x85 buvo tik pasyvus socialinio liberalizmo \xc5\xa1alininkas._NEWLINE_Vadovaujant Karl B\xc3\xbchler, 1928 m. apsigyn\xc4\x97 psichologijos daktaro vard\xc4\x85. Jo disertacija vadinosi \xe2\x80\x9eDie Methodenfrage der Denkpsychologie\xe2\x80\x9c (Metodo klausimas kognityvin\xc4\x97je psichologijoje)._NEWLINE_1930\xe2\x80\x931936 m. dirbo mokytoju vidurin\xc4\x97je mokykloje. 1934 m. buvo i\xc5\xa1leista pirmoji K. Poperio knyga \xe2\x80\x9eMokslinio atradimo logika\xe2\x80\x9c, kurioje kritikuojamas psichologizmas, nat\xc5\xabralizmas, indukcionizmas ir loginis pozityvizmas, \xc4\xaftrauktas galimos falsifikacijos kriterijus atskiriant moksl\xc4\x85 nuo ne mokslo._NEWLINE_1937 m., i\xc5\xa1kilus nacizmui, buvo priverstas emigruoti \xc4\xaf Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Zelandij\xc4\x85, kur Krais\xc4\x8der\xc4\x8de tapo filosofijos d\xc4\x97stytoju. 1946 m. persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Anglij\xc4\x85, kur Londono ekonomikos mokykloje d\xc4\x97st\xc4\x97 logik\xc4\x85 ir mokslo metod\xc4\x85. 1949 m. tapo profesoriumi. 1958-1959 m. pirmininkavo Aristotelio draugijai. 1965 m. karalien\xc4\x97s El\xc5\xbebietos II buvo \xc4\xaf\xc5\xa1ventintas riteriu. 1969 m. pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 akademin\xc4\x97s veiklos, bet intelektualiai aktyvus liko iki pat mirties. Buvo Humanizmo akademijos narys, save apib\xc5\xabdindavo kaip agnostik\xc4\x85, tokiu b\xc5\xabdu i\xc5\xa1reik\xc5\xa1damas pagarb\xc4\x85 moraliniams judaizmo ir krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s mokymams. 1976 m. K. Poperis i\xc5\xa1rinktas Karali\xc5\xa1kosios draugijos nariu._NEWLINE_Mir\xc4\x97 1994 m. rugs\xc4\x97jo 17 d. Pelenai palaidoti Vienos Lainz\xe2\x80\x99o kapin\xc4\x97se \xc5\xa1alia \xc5\xbemonos.\n_START_SECTION_\nFilosofija\n_START_PARAGRAPH_\nK. Poperis savo filosofij\xc4\x85 vadino kritiniu racionalizmu, pabr\xc4\x97\xc5\xbedamas, kad atsisako empirizmo ir i\xc5\xa1 jo kilusio observistinio-indukcinio mokslo supratimo. Jo teigimu, mokslin\xc4\x97s teorijos savo prigimtimi yra abstrak\xc4\x8dios, gali b\xc5\xabti patikrintos tik netiesiogiai per j\xc5\xb3 panaudojim\xc4\x85. Joks patvirtinan\xc4\x8di\xc5\xb3 eksperiment\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius nes\xc4\x85s pakankamas, nes u\xc5\xbetenka vieno atvejo paneigti visai teorijai. Mokslo \xc5\xbeinios gaus\xc4\x97jan\xc4\x8dios, kai i\xc5\xa1keliamos hipotez\xc4\x97s, ie\xc5\xa1koma joms prie\xc5\xa1taraujan\xc4\x8di\xc5\xb3 fakt\xc5\xb3. Pasak K. Poperio, teorij\xc5\xb3 moksli\xc5\xa1kumo kriterijus es\xc4\x85s principin\xc4\x97 galimyb\xc4\x97, remiantis faktais, jas paneigti. \xc5\xa0io kriterijaus filosofin\xc4\x97s teorijos nepatenkinan\xc4\x8dios, ta\xc4\x8diau jos esan\xc4\x8dios prasmingos ir turin\xc4\x8dios \xc4\xaftakos mokslo raidai, kuri\xc4\x85 K. Poperis traktuoja tik kaip login\xc4\xaf proces\xc4\x85. Pa\xc5\xbeinimas es\xc4\x85s objektyvus, tiek tuo, kad jis objektyviai teisingas (ar pana\xc5\xa1us \xc4\xaf ties\xc4\x85), tiek jo ontologiniu statusu, kai jis nepriklauso nuo tirian\xc4\x8diojo._NEWLINE_K. Poperis pasi\xc5\xabl\xc4\x97 trij\xc5\xb3 pasauli\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85. Pirmasis es\xc4\x85s fizikinis; antrasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 psichikos, proto, m\xc4\x85stymo, suvokim\xc5\xb3; tre\xc4\x8diasis es\xc4\x85s \xc5\xbemogaus pa\xc5\xbeinimas daugeliu pasirei\xc5\xa1kim\xc5\xb3 arba antrojo pasaulio produkt\xc5\xb3 per pirmojo pasaulio priemones, tokias kaip knygos, straipsniai, paveikslai, muzika ir t. t. K. Poperio manymu, konkretaus \xc5\xbemogaus s\xc4\x85monei (antrasis pasaulis) tre\xc4\x8diojo pasaulio poveikis es\xc4\x85s toks pat stiprus, kaip ir pirmojo pasaulio. Pa\xc5\xbeinimo pl\xc4\x97tra esanti tre\xc4\x8diojo pasaulio nepriklausomos evoliucijos funkcija._NEWLINE_K. Poperis pasisak\xc4\x97 prie\xc5\xa1 Kopenhagos kvantin\xc4\x97s mechanikos interpretacij\xc4\x85. Jis grie\xc5\xbetai nesutiko su N. Boro instrumentalizmu, palaik\xc4\x97 A. Ein\xc5\xa1teino realistin\xc4\x99 visatos samprat\xc4\x85._NEWLINE_Kaip sociologas K. Poperis kritikavo determinizm\xc4\x85 bei istorizm\xc4\x85, ypa\xc4\x8d marksistin\xc4\xaf, ir gyn\xc4\x97 \xe2\x80\x9eAtviros visuomen\xc4\x97s\xe2\x80\x9c koncepcij\xc4\x85. Pagal istorizm\xc4\x85, visuomen\xc4\x97 vystosi pagal \xc5\xbeinomus bendruosius d\xc4\x97snius determinuotos pabaigos link. K. Poperis teig\xc4\x97, kad tai esanti teorin\xc4\x97 prielaida daugumai autoritarizmo ir totalitarizmo form\xc5\xb3. Kadangi \xc5\xbeini\xc5\xb3 kiekio did\xc4\x97jimas es\xc4\x85s prie\xc5\xbeastinis veiksnys istorijai, o jokia visuomen\xc4\x97, moksli\xc5\xa1kai, savo b\xc5\xabsimo \xc5\xbeini\xc5\xb3 kiekio nusp\xc4\x97ti negali, tod\xc4\x97l negali b\xc5\xabti prognozuojamo istorijos mokslo. K. Poperiui metafizinis ir istorinis indeterminizmas buvo greta. Jis buvo socialin\xc4\x97s in\xc5\xbeinerijos \xc5\xa1alininkas,'