b'\n_START_ARTICLE_\nKampuotoji pupen\xc4\x97\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nKampuotoji pupen\xc4\x97 yra augalas sta\xc4\x8diu stiebu, u\xc5\xbeaugantis iki 2\xe2\x80\x933\xc2\xa0m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio. Turi vien\xc4\x85 stieb\xc4\x85, kuris \xc5\xa1akojasi arba ties \xc5\xbeeme, arba visu stiebo ilgiu._NEWLINE_Pupen\xc4\x97s \xc5\xa1aknys liemenin\xc4\x97s, tad gali pasiekti ir giliau esant\xc4\xaf dirvo\xc5\xbeemio vanden\xc4\xaf. Ant pavir\xc5\xa1ini\xc5\xb3 \xc5\xa1akneli\xc5\xb3 susidaro gumbeliai, kuriuose gyvena azot\xc4\x85 ri\xc5\xa1an\xc4\x8dios bakterijos Rhizobia._NEWLINE_Pupeni\xc5\xb3 lapai ir stiebai da\xc5\xbeniausiai plaukuoti, plaukuotumas priklauso nuo veisl\xc4\x97s. Lapai pailgai oval\xc5\xabs, 5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0cm ilgio, i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 pra\xc5\xbeangiai. \xc5\xbdiedynai i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 lap\xc5\xb3 pa\xc5\xbeastyse, \xc5\xbeiedai b\xc5\xabna baltos ar melsvos spalvos. Besiformuojan\xc4\x8dios ank\xc5\xa1tys b\xc5\xabna gana plok\xc5\xa1\xc4\x8dios ir plonos, jose b\xc5\xabna 5\xe2\x80\x9312 ma\xc5\xbe\xc5\xb3 (~5\xc2\xa0mm ilgio, 100 s\xc4\x97kl\xc5\xb3 sveria 25\xe2\x80\x9340 g) ovali\xc5\xb3 s\xc4\x97kl\xc5\xb3. Paprastai subrendusios s\xc4\x97klos b\xc5\xabna baltos ar pilkos. Pernelyg sudr\xc4\x97kusios jos gali pajuoduoti ir prarasti daigum\xc4\x85._NEWLINE_Kampuotosios pupen\xc4\x97s chromosom\xc5\xb3 rinkinys yra 2n=14._NEWLINE_Pupen\xc4\x97s s\xc4\x97kloje gemalas (sudaro 43\xe2\x80\x9346% s\xc4\x97klos) turi daug baltym\xc5\xb3, o santykinai dideliame endosperme (sudaro 34\xe2\x80\x9340% s\xc4\x97klos) yra daug galaktomanano. Tai polisacharidas, kur\xc4\xaf sudaro manoz\xc4\x97s ir galaktoz\xc4\x97s (santykis 2:1) daugia\xc5\xa1ak\xc4\x97 grandin\xc4\x97. D\xc4\x97l tokios sandaros \xc5\xa1is polisacharidas labai efektyviai suri\xc5\xa1a vandens molekules ir tokiu b\xc5\xabdu didina vandens klampum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKultivavimas\n_START_PARAGRAPH_\nPupen\xc4\x97s auginamos pakrant\xc4\x97s regionuose, pvz., Ka\xc4\x8do (Kutch) regione (Gud\xc5\xbearatas, Indija).\n_START_SECTION_\nKlimatiniai reikalavimai\n_START_PARAGRAPH_\nKampuotoji pupen\xc4\x97 yra labai pakanti sausroms ir \xc5\xa1viesam\xc4\x97g\xc4\x97, bet labai jautri \xc5\xa1alnoms. Ji gerai auga negausaus, bet reguliaraus lietaus s\xc4\x85lygomis, ta\xc4\x8diau jai reikia pakankamai dr\xc4\x97gnos dirvos s\xc4\x97jant ir s\xc4\x97kloms br\xc4\x99stant. Da\xc5\xbeni sausringi tarpsniai gali pristabdyti brendim\xc4\x85. Pernelyg didel\xc4\x97 dr\xc4\x97gm\xc4\x97 ankstyvojo augimo metu ir po subrendimo blogina s\xc4\x97kl\xc5\xb3 kokyb\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nDirvo\xc5\xbeemiai\n_START_PARAGRAPH_\nPupenes galima auginti \xc4\xafvairi\xc5\xb3 tip\xc5\xb3 dirvo\xc5\xbeemiuose. Labiausiai tinka derlingi, vidutin\xc4\x97s tekst\xc5\xabros priesm\xc4\x97liai. Jie turi b\xc5\xabti gerai drenuojami, nes dirvo\xc5\xbeemio \xc4\xafmirkimas blogina kult\xc5\xabros na\xc5\xa1um\xc4\x85. Pupen\xc4\x97 geriausiai auga santykinai bazin\xc4\x97se (pH 7-8) dirvose, yra pakanti \xc4\xafdrusk\xc4\x97jimui. D\xc4\x97l simbiontini\xc5\xb3 Rhizobia bakterij\xc5\xb3 pupen\xc4\x97s biomas\xc4\x97 turi daug azoto jungini\xc5\xb3 ir gerina dirvo\xc5\xbeemio derlingum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nAuginimo regionai\n_START_PARAGRAPH_\nAuginamas daugiausia \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 Indijoje ir Pakistane. Ma\xc5\xbeesni kiekiai auginami pusdykumin\xc4\x97se Teksaso lygumose JAV, Australijoje ir Afrikoje. Svarbiausias pupeni\xc5\xb3 auginimo centras yra Jodhpur Rad\xc5\xbeastane (Indija), kur pupen\xc4\x97s lip\xc5\xb3 paklausa vietos \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkyje 2012\xc2\xa0m. suk\xc4\x97l\xc4\x97 bum\xc4\x85._NEWLINE_Dabar Indija ir Pakistanas yra pagrindiniai pupeni\xc5\xb3 augintojai (80% pasaulio produkcijos). Taip pat auginama ir kai kuriose kitose \xc5\xa1alyse. Kai kurie komerciniai augintojai iki tol augintas kult\xc5\xabras pakeit\xc4\x97 pupene, kad i\xc5\xa1naudot\xc5\xb3 did\xc4\x97jant\xc4\xaf poreik\xc4\xaf pupeni\xc5\xb3 produktams Jungtin\xc4\x97se Valstijose.\n_START_SECTION_\nVeisl\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPusa Naubahar ir Pusa Sadabahar s\xc4\x97jos normos yra 30 kg/ha, s\xc4\x97jama i\xc5\xa1d\xc4\x97stant 45\xe2\x80\x9360 \xc3\x97 20\xe2\x80\x9330\xc2\xa0cm tarpais vasar\xc4\xaf\xe2\x80\x93kov\xc4\x85 ir bir\xc5\xbeeli\xe2\x80\x93liep\xc4\x85. Lietingojo sezono metu s\xc4\x97ja 2\xe2\x80\x933\xc2\xa0cm gylyje vageli\xc5\xb3 keterose, o vasar\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vageli\xc5\xb3 gilumoje. M\xc4\x97\xc5\xa1lu tr\xc4\x99\xc5\xa1iama 25 t/ha. N, P\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85 ir K\xe2\x82\x82O rekomenduojama 20:60:80\xc2\xa0kg/ha._NEWLINE_Vidutinis derlius yra 5\xe2\x80\x936 t/ha'