b'\n_START_ARTICLE_\nVytauto Did\xc5\xbeiojo universiteto Rasos gimnazija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1979 m. Kalnie\xc4\x8di\xc5\xb3 mikrorajone \xc4\xafkurta 41-oji vidurin\xc4\x97 mokykla, kurioje mok\xc4\x97si 649 1-9 klasi\xc5\xb3 mokiniai. 1987 m. prie mokyklos pastatyta skulpt\xc5\xabra \xe2\x80\x9ePel\xc4\x97dos\xe2\x80\x9c (projekto autor\xc4\x97 I. Danyt\xc4\x97), kuri tapo gimnazijos simboliu. 1988 m. mokykla pasirinko humanitarin\xc4\xaf etnokult\xc5\xabros profil\xc4\xaf, \xc4\xaf mokymo planus \xc4\xaftraukta etnokult\xc5\xabra, etika, estetika, filosofija, choreografija, psichologija. 1989 m. mokyklos veikla grind\xc5\xbeiama \xe2\x80\x9eTautin\xc4\x97s mokyklos koncepcija\xe2\x80\x9c. Veikla grind\xc5\xbeiama Koncepcijoje numatytais humanizavimo ir demokratizavimo, ugdymo turinio integravimo ir diferencijavimo principais. Pradedama vadovautis naujaisiais \xe2\x80\x9eBendrojo lavinimo vidurin\xc4\x97s mokyklos nuostatais\xe2\x80\x9c. Mokykla pavadinta \xe2\x80\x9eRasos\xe2\x80\x9c vardu. Mokyklos konferencijoje i\xc5\xa1rinkta mokyklos taryba, kuri\xc4\x85 lygiomis dalimis sudaro mokiniai, j\xc5\xb3 t\xc4\x97v\xc5\xb3 ir mokytojai._NEWLINE_1990 m. pradedamas profiliuotas mokymas, dar tvir\xc4\x8diau remiamasi Koncepcija, veikla kreipiama nepriklausomos Lietuvos pilie\xc4\x8dio, vientisos asmenyb\xc4\x97s, kurioje harmoningai derint\xc5\xb3si valia, intelektas ir jausmai, ugdymo linkme._NEWLINE_Bendruomen\xc4\x97s konferencijoje patvirtinti mokyklos herbas (A. Rutkauskas) ir himnas (P. Andrulis). Mokykla \xc4\xafsigijo pirmuosius kompiuterius. 1991 m. bendruomen\xc4\x97 planuoja siekti gimnazijos statuso. Ugdymo proces\xc4\x85 grind\xc5\xbeia mokinio dvasin\xc4\x97s, psichin\xc4\x97s ir fizin\xc4\x97s prigimties vystymu ir individualyb\xc4\x97s pl\xc4\x97tote, Asmenyb\xc4\x97s nuolatiniu tobulinimu. 1992 m. \xc4\xafkurtos trys pirmosios gimnazijos klas\xc4\x97s (2 humanitarin\xc4\x97s, 1 realin\xc4\x97). Mokiniai priimami konkurso tvarka. 1993 m. u\xc5\xbesimezga draugyst\xc4\x97 su Tonsbergo (Norvegija) gimnazija. 1995 m. \xe2\x80\x9eRasos\xe2\x80\x9c vidurinei mokyklai suteikiamas gimnazijos statusas, pradedamas leisti gimnazijos laikra\xc5\xa1tis \xe2\x80\x9eTrys pel\xc4\x97dos\xe2\x80\x9c. 1996 m. mokykl\xc4\x85 baigia pirmoji gimnazist\xc5\xb3 laida \xe2\x80\x93 74 abiturientai, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 11 \xe2\x80\x93 su pagyrimu._NEWLINE_1998 m. pradedamas reorganizavimas \xc4\xaf keturmet\xc4\x99 gimnazij\xc4\x85. Gimnazijos taryba ir steig\xc4\x97jas patvirtina \xe2\x80\x9eRasos gimnazijos nuostatus, kuriuose \xc4\xaftvirtintas bendruomen\xc4\x97s siekimas kurti moderni\xc4\x85 gimnazij\xc4\x85. Gimnazijos humanitarin\xc4\x97se ir realin\xc4\x97se klas\xc4\x97se mokosi Kauno ir jo apylinki\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 vaikai. Pagal individualias mokyklos programas, sustiprintu (tiksliniu) lygiu mokiniai gali mokytis gimtosios kalbos, u\xc5\xbesienio kalb\xc5\xb3, istorijos, matematikos, informatikos, fizikos, biologijos, chemijos._NEWLINE_2001 m. baigiamas mokyklos reorganizavimas \xc4\xaf keturmet\xc4\x99 gimnazij\xc4\x85. I\xc5\xa1leista 20 abiturient\xc5\xb3 laid\xc5\xb3, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 6 gimnazist\xc5\xb3 laidos. \xe2\x80\x9eRasos\xe2\x80\x9c gimnazistai vis labiau \xe2\x80\x9e\xc4\xafsib\xc4\x97g\xc4\x97ja\xe2\x80\x9c miesto ir respublikos olimpiadose, konkursuose, sportin\xc4\x97se var\xc5\xbeybose. 2001 m. bir\xc5\xbeelio 1 d. pasira\xc5\xa1yta Vytauto Did\xc5\xbeiojo universiteto ir \xe2\x80\x9eRasos\xe2\x80\x9c gimnazijos bendros veiklos sutartis. Sustipr\xc4\x97jo gimnazist\xc5\xb3 mokymosi motyvacija. Ple\xc4\x8diasi ry\xc5\xa1iai su kitomis gimnazijomis. 2002 m. sausio 1 d. gimnazija tampa Vytauto Did\xc5\xbeiojo Universiteto Kauno \xe2\x80\x9eRasos\xe2\x80\x9c gimnazija.'