b'\n_START_ARTICLE_\nHercegovina\n_START_SECTION_\nGeografija ir klimatas\n_START_PARAGRAPH_\nHercegovinos istorinis regionas apima dabartin\xc4\x97s Bosnijos ir Hercegovinos pietin\xc4\xaf kamp\xc4\x85, taip pat dal\xc4\xaf prisiglaudusi\xc5\xb3 teritorij\xc5\xb3 dabartin\xc4\x97je Juodkalnijoje (taip vadinama Senoji Hercegovina). Senoji riba tarp Hercegovinos ir istorin\xc4\x97s Juodkalnijos (Duklios regiono) \xc4\x97jo ties Kotoro \xc4\xaflanka. Tiksli\xc4\x85 \xc5\xa1iaurin\xc4\x99 rib\xc4\x85 su Bosnija nustatyti sunku, kadangi \xc5\xa1ios sritys dabar nesudaro atskir\xc5\xb3 politini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3. Teritorija aplink Livn\xc4\x85 (Livno) osman\xc5\xb3 laikais priklaus\xc4\x97 ne tuometiniam Hercegovinos sand\xc5\xbeakui, bet Bosnijai, kas iki \xc5\xa1iol atsispindi katalik\xc5\xb3 vyskupys\xc4\x8di\xc5\xb3 ribose. Geografiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu, sien\xc4\x85 b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima br\xc4\x97\xc5\xbeti per vandenskyros linij\xc4\x85 tarp Dunojaus intak\xc5\xb3 ir Adrijos j\xc5\xabros intak\xc5\xb3 (\xc5\xa1iuo atveju Livnas patenka \xc4\xaf Hercegovin\xc4\x85)._NEWLINE_Seniausiais laikais regionui priklaus\xc4\x97 ir Adrijos paj\xc5\xabris, ta\xc4\x8diau nuo XIII a. paj\xc5\xabryje vie\xc5\xa1patavo J\xc5\xabrin\xc4\x97 Venecija ir Rag\xc5\xabzos respublika, v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Kroatija. Nuo 1699\xc2\xa0m. siauras pri\xc4\x97jimas prie j\xc5\xabros ties Neumo miestu buvo atiduotas Osman\xc5\xb3 imperijai, o v\xc4\x97liau paveld\xc4\x97tas Bosnijos ir Hercegovinos._NEWLINE_Hercegovina yra kalnuotas kra\xc5\xa1tas. Fakti\xc5\xa1kai ji yra i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusi Dinar\xc5\xb3 kalnuose, i\xc5\xa1skyrus Neretvos up\xc4\x97s sl\xc4\x97n\xc4\xaf. B\xc5\xabdingi karstiniai kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbeiai su pana\xc5\xa1iomis \xc4\xaf oazes derlingomis \xc5\xbeemumomis. \xc5\xbdiemos Hercegovinoje \xc5\xa1velnios, skirtingai nuo Bosnijos, Mostare sninga retai.\n_START_SECTION_\nSerbijos ir Bosnijos priklausomyb\xc4\x97je\n_START_PARAGRAPH_\nXII a., gretim\xc4\x85 Ra\xc5\xa1k\xc4\x85 valdant Nemani\xc4\x8di\xc5\xb3 dinastijai, Travunija ir Zahuml\xc4\x97 galutinai aneksuotos \xc5\xa1ios valstyb\xc4\x97s, kuri ilgainiui peraugo \xc4\xaf Serbijos imperij\xc4\x85._NEWLINE_Nuo XIII a. pr. Hercegovinos paj\xc5\xabryje \xc4\xafsitvirtino Venecijos Respublika (1205\xe2\x80\x931358 m.), o v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Rag\xc5\xabzos respublika (1358\xe2\x80\x931808 m.). Tokiu b\xc5\xabdu regionas atskirtas nuo paj\xc5\xabrio, \xc4\x8dia \xc4\xafsitvirtino etniniai venecie\xc4\x8diai, v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kroatai._NEWLINE_Nuo 1320\xc2\xa0m., Serbijos imperijai silpstant, jos \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s dalys atsiskyr\xc4\x97 kaip Bosnijos karalyst\xc4\x97. Nuo tada Hercegovinos regionas buvo jos sud\xc4\x97tine dalimi. 1355\xe2\x80\x931373\xc2\xa0m. \xc4\x8dia egzistavo Humo kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97, v\xc4\x97liau atitekusi Serbijos despotatui, o 1448\xe2\x80\x931483\xc2\xa0m. ji buvo valdoma kaip Hercegovinos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97. 1448\xc2\xa0m. sausio 20 d. Frydrichui III si\xc5\xb3stame dokumente Stjepanas Vuk\xc4\x8di\xc4\x8dius Kosa\xc4\x8da save vadino \xc5\xa0ventojo Savos hercogu, Humo ir Primorj\xc4\x97s valdovu, Bosnijos karalyst\xc4\x97s did\xc5\xbeiuoju kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diu (Herzog voki\xc5\xa1kai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kunigaik\xc5\xa1tis), d\xc4\x97l to \xc5\xa1ios \xc5\xbeem\xc4\x97s prad\xc4\x97tos vadinti \xe2\x80\x9ehercogo\xe2\x80\x9c \xc5\xbeem\xc4\x97mis arba Hercegovina.'