b'\n_START_ARTICLE_\nKalmarsiundas\n_START_PARAGRAPH_\nKalmarsiundas (\xc5\xa1ved. Kalmarsund)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Baltijos j\xc5\xabros s\xc4\x85siauris, esantis \xc5\xa0vedijos vandenyse, skiriantis Elando sal\xc4\x85 nuo Skandinavijos pusiasalio. S\xc4\x85siaurio ilgis apie 130\xc2\xa0km, o plotis nuo 5 iki 25 kilometr\xc5\xb3._NEWLINE_1972\xc2\xa0m. pastatytas Elando tiltas, jungiantis sal\xc4\x85 su \xc5\xbeemynu.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\n2007\xc2\xa0m. Kristinebergo mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 j\xc5\xabrin\xc4\x97s stoties mokslininkai pasi\xc5\xabl\xc4\x97 projekt\xc4\x85, kuris tur\xc4\x97t\xc5\xb3 pagerinti s\xc4\x85siaurio vandens ekologijos b\xc5\xabkl\xc4\x99. Dideles azoto ir fosforo koncentracijas, kurias \xc4\xaftakoja \xc5\xa0vedijos \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis, si\xc5\xabloma suma\xc5\xbeinti dirbtinai u\xc5\xbeveisus midijas. Pana\xc5\xa1aus pob\xc5\xabd\xc5\xbeio projektas buvo s\xc4\x97kmingai \xc4\xafgyvendintas vakarin\xc4\x97je Skandinavijos pakrant\xc4\x97je, kurioje midijos (kartu su kitais organizmais) \xc4\xaf biomas\xc4\x99 pavert\xc4\x97 apie 39 tonas azoto per metus. Kristinebergo stoties specialistai ir Kalmaro biotechnikai pasi\xc5\xabl\xc4\x97 vald\xc5\xbeiai finansuoti analogi\xc5\xa1k\xc4\x85 projekt\xc4\x85 rytin\xc4\x97je Skandinavijos pusiasalio pakrant\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nArcheologija\n_START_PARAGRAPH_\nKalmarsiundo apylink\xc4\x97se randama \xc4\xafrodym\xc5\xb3 apie senovines neolito stovyklavietes ir bronzos am\xc5\xbeiaus gyvenvietes, be to \xc5\xbeinoma, kad su mezolitu siejamos tautos ledu persik\xc4\x97l\xc4\x97 per s\xc4\x85siaur\xc4\xaf ankstyvuoju holoceno periodu, kai ledynas prad\xc4\x97jo trauktis i\xc5\xa1 Elando salos. \xc5\xbdmon\xc4\x97s migrav\xc4\x99 per Kalmarsiund\xc4\x85, 6-ajame t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e., \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 mezolito kaim\xc5\xb3 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Europoje.'