b'\n_START_ARTICLE_\nPlanuotos elgsenos teorija\n_START_PARAGRAPH_\nPlanuotos elgsenos teorija (angl. Theory of Planned Behavior) yra psichologijos mokslo teorija, postuluojanti s\xc4\x85sajas tarp \xc4\xafsitikinim\xc5\xb3 ir elgsenos. \xc5\xa0i teorija buvo pasi\xc5\xablyta Icek Ajzen, siekiant papildyti ir pagerinti progsnostines racionalios elgsenos teorijos savybes, \xc4\xaf teorin\xc4\xaf model\xc4\xaf \xc4\xafterpiant suvokt\xc4\x85 elgsenos kontrol\xc4\x99. Tai viena pla\xc4\x8diausiai naudojam\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3, ai\xc5\xa1kinan\xc4\x8di\xc5\xb3 ir prognozuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgsen\xc4\x85. Remiantis planuotos elgsenos teorija, pirminis veiksnys, lemiantis elgsen\xc4\x85, yra ketinimas elgtis. Ketinim\xc4\x85 elgtis lemia po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf elgsen\xc4\x85, subjektyvios normos ir suvokta galia elgtis. Suvokta galia elgtis taip pat tiesiogiai veikia elgsen\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1takos i\xc5\xa1 racionalios elgsenos teorijos\n_START_PARAGRAPH_\nPlanuotos elgsenos teorija pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pasi\xc5\xablyta Icek Ajzen 1985 metais, jo straipsnyje \xe2\x80\x9eFrom intentions to actions: A theory of planned behavior\xe2\x80\x9c. Naujai pasi\xc5\xablyta teorija i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s buvo 1975 metais Martin Fishbein ir Icek Ajzen sukurtos racionalios elgsenos teorijos papildymas. Racionalios elgsenos teorija, savo ruo\xc5\xbetu, buvo gr\xc4\xafsta kitomis elgsenos teorijomis. Remiantis racionalios elgsenos teorija, \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgsen\xc4\x85 lemia teigiamos nuostatos \xc4\xaf elgsen\xc4\x85 bei tai, kaip \xc5\xbemon\xc4\x97s mano, jog j\xc5\xb3 elgsen\xc4\x85 \xc4\xafvertins kiti (subjektyvios normos); \xc5\xa1ie veiksniai nulemia ketinim\xc4\x85 (motyvacij\xc4\x85) elgtis, kuris ir nulemia elgsen\xc4\x85. \xc5\xa0is prie\xc5\xbeastinis ry\xc5\xa1ys yra patvirtintas daugelio tyrim\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPapildymas saviveiksmingumu\n_START_PARAGRAPH_\nYra \xc5\xbeinoma, jog \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgsen\xc4\x85 stipriai lemia j\xc5\xb3 tik\xc4\x97jimas, jog jie gali u\xc5\xbesiimti \xc5\xa1ia elgsena. Toks tik\xc4\x97jimas savimi vadinamas saviveiksmingumu. Planuotos elgsenos teorijoje suvokta galia elgtis atspindi asmens saviveiksmingum\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTeorijos konstrukt\xc5\xb3 samprata\n_START_PARAGRAPH_\nPlanuotos elgsenos teorij\xc4\x85 sudaro \xc5\xa1ie konstruktai:\n_START_SECTION_\nTeorinis modelis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdmogaus elgsena kyla i\xc5\xa1 elgsenos, normatyvini\xc5\xb3 ir galios \xc4\xafsitikinim\xc5\xb3. \xc5\xa0ie \xc4\xafsitikinimai atitinkamai nulemia po\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\xaf \xc4\xaf elgsen\xc4\x85, asmenines normas ir suvokt\xc4\x85 gali\xc4\x85 elgtis. Po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf elgsen\xc4\x85, asmenin\xc4\x97s normos bei suvokta galia elgtis tiesiogiai veikia ketinim\xc4\x85 elgtis, kuris tiesiogiai veikia reali\xc4\x85 elgsen\xc4\x85. Suvokta galia elgtis taip pat turi tiesiogini\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 realiai eglsenai.Kuo palankesnis po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf elgsen\xc4\x85 ir asmenin\xc4\x97 norma, bei kuo didesn\xc4\x97 yra suvokta galia elgtis, tuo didesn\xc4\x97 tikimyb\xc4\x97, kad asmuo vykdys konkre\xc4\x8di\xc4\x85 elgsen\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTeorijos taikymas\n_START_PARAGRAPH_\nPlanuotos elgsenos teorija yra bendras modelis, kuriuo galima prognozuoti ir paai\xc5\xa1kinti bet koki\xc4\x85 elgsen\xc4\x85. Tai viena labiausiai cituojam\xc5\xb3 ir taikom\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3, ai\xc5\xa1kinan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgsen\xc4\x85.'