b'\n_START_ARTICLE_\nVatikanas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97je ant Vatikano kalvos (mons Vaticanus) stov\xc4\x97jo didelis imperatoriaus Nerono cirkas. Valdant \xc5\xa1iam imperatoriui, cirko teritorijoje buvo nukry\xc5\xbeiuotas \xc5\xa0v. Petras ir netoliese palaidotas. Po kurio laiko ten buvo pastatyta ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, o pra\xc4\x97jus ma\xc5\xbedaug 250 met\xc5\xb3, imperatorius Konstantinas ant apa\xc5\xa1talo kapo pastat\xc4\x97 nuostabi\xc4\x85 bazilik\xc4\x85. Vatikanas tapo piligrim\xc5\xb3, traukian\xc4\x8di\xc5\xb3 prie \xc5\xa1v. Petro kapo, traukos centru._NEWLINE_Iki XIV a. popie\xc5\xbei\xc5\xb3 rezidencija buvo ne Vatikanas, o Laterano r\xc5\xabmai. Po Romos imperijos \xc5\xbelugimo popie\xc5\xbeiai, apeliuodami \xc4\xaf vadinam\xc4\x85j\xc4\x85 \xe2\x80\x9ePipino dovan\xc4\x85\xe2\x80\x9c, pasiskelb\xc4\x97 savo \xe2\x80\x9eba\xc5\xbenytin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s\xe2\x80\x9c valdovais. Popie\xc5\xbeiai palaipsniui pl\xc4\x97t\xc4\x97 savo valdomas teritorijas ir po kurio laiko vald\xc4\x97 didesni\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf Apenin\xc5\xb3 pusiasalio. Popie\xc5\xbeiai Vatikane \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 tik po Did\xc5\xbeiosios schizmos, gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99 i\xc5\xa1 Avinjono (1377\xc2\xa0m.). Nuo 1377\xc2\xa0m. kiekvienas popie\xc5\xbeius pl\xc4\x97t\xc4\x97 ir gra\xc5\xbeino Vatikano kalvos statinius, steng\xc4\x97si \xc5\xa1vent\xc4\x85j\xc4\x85 kalv\xc4\x85 paversti garbinga Vyriausiojo Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios T\xc4\x97vo b\xc5\xabstine._NEWLINE_XIX a. didesni\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf popie\xc5\xbeiaus valdom\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3 at\xc4\x97m\xc4\x97 naujai susik\xc5\xabrusi Italijos karalyst\xc4\x97. 1870 metais, kai Roma buvo u\xc5\xbeimta ir prijungta prie Italijos karalyst\xc4\x97s, popie\xc5\xbeiaus valdos buvo dar labiau suma\xc5\xbeintos. Popie\xc5\xbeius Pijus IX atsisak\xc4\x97 pripa\xc5\xbeinti Italijos karalyst\xc4\x99 ir ragino katalikus j\xc4\x85 boikotuoti. Fakti\xc5\xa1kai valdydami Vatikano teritorij\xc4\x85, popie\xc5\xbeiai ilgai kovojo su Italijos valstybe, tik\xc4\x97damiesi su Europos did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 parama atkurti sen\xc4\x85j\xc4\x85 popie\xc5\xbeiaus valstyb\xc4\x99. Nesutarimai baig\xc4\x97si, kai popie\xc5\xbeius Pijus XI 1929\xc2\xa0m. vasario 11 dien\xc4\x85 pasira\xc5\xa1\xc4\x97 su Italijos vyriausybe Laterano susitarim\xc4\x85, kuriuo remiantis oficialiai buvo sukurta nepriklausoma Vatikano valstyb\xc4\x97, ir Romos katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia \xc4\xafgavo i\xc5\xa1skirtin\xc4\xaf status\xc4\x85 Italijoje. 1947\xc2\xa0m. Vatikano suverenitetas \xc4\xafteisintas Italijos konstitucijoje. 1984 metais naujas konkordatas tarp \xc5\xa0ventojo sosto ir Italijos pakeit\xc4\x97 ankstesnio susitarimo nuostatas, pagal kurias Romos katalik\xc5\xb3 religija buvo paskelbta valstybine Italijos religija.\n_START_SECTION_\nPolitin\xc4\x97 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nVatikano valstybinis statusas aptartas 1929 met\xc5\xb3 Laterano susitarimu. Santvarka\xc2\xa0\xe2\x80\x93 absoliutin\xc4\x97 renkamoji monarchija (teokratija). Monarchas turi auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc4\x85 \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiam\xc4\x85j\xc4\x85, vykdom\xc4\x85j\xc4\x85 ir teismin\xc4\x99 gali\xc4\x85, kartu yra Romos katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vadovas. Popie\xc5\xbei\xc5\xb3 renka iki gyvos galvos kardinol\xc5\xb3 taryba (popie\xc5\xbeiaus rinkimai vadinami konklava)._NEWLINE_Popie\xc5\xbeius skiria administracin\xc4\xaf valdytoj\xc4\x85, kurio pareigos pana\xc5\xa1ios \xc4\xaf premjero ministro. Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios vykdom\xc4\x85j\xc4\x85 vald\xc5\xbei\xc4\x85 \xc4\xafgyvendina Valstyb\xc4\x97s sekretorius, ypatingai atsakingas u\xc5\xbe tarptautinius Vatikano santykius. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausieji Vatikano konsultaciniai organai: Visuotinis Romos katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios susirinkimas (\xc5\xa1aukiamas kas kelet\xc4\x85 de\xc5\xa1im\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3), Kardinol\xc5\xb3 kolegija (jos nari\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius nepastovus; apie 1/3 kardinol\xc5\xb3 \xc4\xafeina \xc4\xaf Romos kurij\xc4\x85, kiti u\xc5\xbeima vadovaujan\xc4\x8dias pareigas kit\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 Romos katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8diose) ir Vyskup\xc5\xb3 sinodas. Teisin\xc4\x97 sistema remiasi kanon\xc5\xb3 teise, jei jos normos n\xc4\x97ra nustatytos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 taikomi Romos miesto \xc4\xafstatymai._NEWLINE_Vatikano religinei, politinei ir ekonominei veiklai prakti\xc5\xa1kai vadovauja Romos kurija, susidedanti i\xc5\xa1 sekretoriato, valstyb\xc4\x97s reikal\xc5\xb3 tarybos, kongregacij\xc5\xb3 (dvasini\xc5\xb3 \xc5\xbeinyb\xc5\xb3) ir kit\xc5\xb3 tarnyb\xc5\xb3. Narius \xc4\xaf Kurij\xc4\x85 skiria popie\xc5\xbeius i\xc5\xa1 kardinol\xc5\xb3 tarpo._NEWLINE_Nuo Vatikano, kaip valstyb\xc4\x97s, skiriasi \xc5\xa0ventasis Sostas, kuris vadovauja Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai visame pasaulyje. \xc5\xa0ventasis Sostas yra Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios \xe2\x80\x9ecentrin\xc4\x97 vyriausyb\xc4\x97\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nBeveik visi 921 pilie\xc4\x8diai gyvena Vatikane. Tai daugiausiai kunigai, patarnautojai, \xc5\xa1veicar\xc5\xb3 sargyba. Pagalbiniai darbininkai (j\xc5\xb3 yra apie 3000) gyvena ne Vatikane.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nVisas Vatikanas yra kult\xc5\xabros paminklas. Tokie pastatai kaip \xc5\xa0v. Petro bazilika ar Siksto koply\xc4\x8dia talpina savyje pasaulinio garso meninink\xc5\xb3 k\xc5\xabryb\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc4\x8dia k\xc5\xabr\xc4\x97 Boti\xc4\x8delis, Berninis, Mikeland\xc5\xbeelas._NEWLINE_Vatikano biblioteka bei Vatikano muziejai taip pat yra ypatingos istorin\xc4\x97s, mokslin\xc4\x97s ir kult\xc5\xabrin\xc4\x97s svarbos objektai.\n_START_SECTION_\nDiplomatiniai santykiai\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbe \xc5\xa0ventojo sosto diplomatinius santykius atsako Valstyb\xc4\x97s sekretoriato santyki\xc5\xb3 su valstyb\xc4\x97mis sekcija. Sekcijai vadovauja sekretorius arkivyskupas (pastaruoju metu Dominique Mamberti)._NEWLINE_\xc5\xa0ventasis sostas palaiko diplomatinius santykius su 174 pasaulio valstyb\xc4\x97mis, tarp j\xc5\xb3 su ES bei Palestinos i\xc5\xa1sivadavimo organizacijos ir yra 15-kos tarptautini\xc5\xb3 organizacij\xc5\xb3 nar\xc4\x97 (tarp j\xc5\xb3 UNESCO, Tarptautin\xc4\x97s sveikatos organizacijos, Pasaulio prekybos organizacijos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos bei Jungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 maisto ir \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio organizacijos)._NEWLINE_\xc5\xa0ventasis sostas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 seniausias (nuo 1942\xc2\xa0m.) Kinijos Respublikos diplomatinis s\xc4\x85jungininkas ir \xc5\xa1iuo metu yra vienintelis suverenus tarptautin\xc4\x97s teis\xc4\x97s subjektas Europoje, formaliai pripa\xc5\xbe\xc4\xafstantis Taivan\xc4\x85._NEWLINE_2007\xc2\xa0m. \xc5\xa0ventasis sostas u\xc5\xbemezg\xc4\x97 diplomatinius santykius su Saudo Arabija.'