b'\n_START_ARTICLE_\nTermoklina\n_START_PARAGRAPH_\nTermoklina\xc2\xa0\xe2\x80\x93 siauras sluoksnis dideliame vandens t\xc5\xabryje, pasi\xc5\xbeymintis staigesne vandens temperat\xc5\xabros kaita su gyliu nei kiti vandens sluoksniai. Vandenyne termoklina atskiria vir\xc5\xa1utin\xc4\xaf vandens sluoksn\xc4\xaf, kuriame vyksta intensyvi s\xc4\x85mai\xc5\xa1a nuo apatinio homotermi\xc5\xa1ko sluoksnio, kurio neveikia konvekcin\xc4\x97 ir v\xc4\x97jo sukelta s\xc4\x85mai\xc5\xa1a. \xc5\xbdemiau termoklinos esantis vandens sluoksnis pasi\xc5\xbeymi ma\xc5\xbea vandens temperat\xc5\xabros kaita su gyliu. Jame vandens temperat\xc5\xabra iki vandenyno dugno krenta labai ne\xc5\xbeymiai._NEWLINE_Pagrindiniai veiksniai, lemiantys termoklinos susidarymo gyl\xc4\xaf ir jos stor\xc4\xaf, yra sezoniniai or\xc5\xb3 svyravimai, geografin\xc4\x97 platuma bei vandens dinamikos ypatumai (bangavimas, vandenyn\xc5\xb3 srov\xc4\x97s). Silpna, trumpalaik\xc4\x97 termoklina gali susidaryti d\xc4\x97l spindulinio vandens pavir\xc5\xa1iaus \xc5\xa1ilimo dienos arba v\xc4\x97simo nakties metu.\n_START_SECTION_\nTermoklina vandenyne\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbeioji dalis Saul\xc4\x97s spinduliuot\xc4\x97s energijos yra absorbuojama sluoksnyje nuo vandens pavir\xc5\xa1iaus iki keli\xc5\xb3 centimetr\xc5\xb3 gylio, kuris \xc4\xaf\xc5\xa1yla dienos metu ir at\xc5\xa1\xc4\x85la nakt\xc4\xaf savo \xc5\xa1ilum\xc4\x85 atiduodamas atmosferos orui. \xc5\xa0ilumos skverbim\xc4\x85si \xc4\xaf gilesnius vandens horizontus lemia bangavimas, d\xc4\x97l kurio poveikio vandens mai\xc5\xa1ymasis tampa intensyvesnis. D\xc4\x97l bangavimo ir srovi\xc5\xb3 sukeltos turbulencijos vandens temperat\xc5\xabra gali pasiskirstyti tolygiai iki 100\xc2\xa0m gylio vandens horizonto. Vandens storym\xc4\x97s dalyje, esan\xc4\x8dioje \xc5\xbeemiau termoklinos, vandens temperat\xc5\xabra su gyliu kinta l\xc4\x97tai, nes ten n\xc4\x97ra juntamas konvekcin\xc4\x97s s\xc4\x85mai\xc5\xa1os poveikis. Vandenyne termoklinos sluoksnis \xc4\xafprastai t\xc4\x99siasi nuo 200\xc2\xa0m iki 1000\xc2\xa0m gylio vandens horizont\xc5\xb3._NEWLINE_Tropin\xc4\x97se akvatorijose, kur temperat\xc5\xabros kontrastai tarp atmosferos oro ir vandenyno pavir\xc5\xa1iaus n\xc4\x97ra dideli, \xc5\xa1is sluoksnis susidaro giliai, did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 susidarymo gyl\xc4\xaf pasiekdamas vasaros sezono metu. Poliarin\xc4\x97se platumose vasar\xc4\x85 temoklina susidaro arti vandens pavir\xc5\xa1iaus, nes Saul\xc4\x97s spinduliuot\xc4\x97 \xc4\xaf\xc5\xa1ildo pavir\xc5\xa1in\xc4\xaf vandens sluoksn\xc4\xaf. Termoklina pradeda formuotis i\xc5\xa1kart, kai suma\xc5\xbe\xc4\x97ja apatinio atmosferos sluoksnio poveikis vandens temperat\xc5\xabrai. \xc5\xbdiem\xc4\x85 \xc5\xa1is sluoksnis i\xc5\xa1nyksta d\xc4\x97l suma\xc5\xbe\xc4\x97jusios Saul\xc4\x97s insoliacijos kiekio bei padid\xc4\x97jusios turbulencijos vir\xc5\xa1utiniame vandens storym\xc4\x97s sluoksnyje. Pagrindiniai veiksniai lemiantys vandens tank\xc4\xaf yra vandens temperat\xc5\xabra ir druskingumas. Da\xc5\xbeniausiai termoklina sutampa su pinoklina (pinoklina\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vandens sluoksnis, kuriame vandens tankis su gyliu did\xc4\x97ja grei\xc4\x8diau nei kituose vandens sluoksniuose).\n_START_SECTION_\nTermoklina kituose vandens telkiniuose\n_START_PARAGRAPH_\nTermoklina taip pat gali susidaryti ir e\xc5\xbeeruose. Stipriausia termoklina susidaro e\xc5\xbeeruose esan\xc4\x8diuose \xc5\xa1altesnio klimato zonose, kurioms yra b\xc5\xabdinga nema\xc5\xbea aplinkos oro temperat\xc5\xabros metin\xc4\x97 amplitud\xc4\x97. \xc5\xa0altuoju ir \xc5\xa1iltuoju met\xc5\xb3 laiku e\xc5\xbeero vandens storym\xc4\x97 yra termi\xc5\xa1kai stratifikuota. Vasaros metu termoklina atskiria \xc5\xa1ilt\xc4\x85 pavir\xc5\xa1in\xc4\xaf ir \xc5\xa1alt\xc4\x85 apatin\xc4\xaf vandens sluoksnius. Vir\xc5\xa1utinis vandens sluoksnis yra vadinamas epilimnionu, o apatinis hipolimnionu. \xc5\xa0iltas vanduo laikosi pavir\xc5\xa1iuje, nes jo tankis yra ma\xc5\xbeesnis u\xc5\xbe \xc5\xa1alto vandens tank\xc4\xaf. Esant ma\xc5\xbeam v\xc4\x97juotumui \xc5\xa1ie vandens sluoksniai tarpusavyje mai\xc5\xa1osi labai neintensyviai. \xc5\xbdiem\xc4\x85 at\xc5\xa1alus orams vanduo savo \xc5\xa1ilum\xc4\x85 atiduoda atmosferai, tod\xc4\x97l vir\xc5\xa1utinis vandens sluoksnis v\xc4\x97sta ir did\xc4\x97ja jo tankis. V\xc4\x97stant vandeniui pavir\xc5\xa1inio sluoksnio tankis tampa didesnis u\xc5\xbe apatinio vandens sluoksnio. D\xc4\x97l to pavir\xc5\xa1inis vanduo pradeda grimzti gilyn. \xc5\xa0\xc4\xaf proces\xc4\x85 dar labiau skatina v\xc4\x97jas ir vandens telkinyje tekan\xc4\x8dios srov\xc4\x97s. \xc5\xa0ie veiksniai i\xc5\xa1judina vandens storym\xc4\x99 ir joje paskatina s\xc4\x85mai\xc5\xa1os procesus. Priedugnio vanduo ima kilti auk\xc5\xa1tyn perne\xc5\xa1damas i\xc5\xa1tirpusias maisting\xc4\x85sias med\xc5\xbeiagas \xc4\xaf vandens pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3. Atne\xc5\xa1tos maistingosios med\xc5\xbeiagos padidina vir\xc5\xa1utinio vandens sluoksnio produktyvum\xc4\x85.'