b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Philippe Rameau\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Philippe Rameau (\xc5\xbdanas Filipas Ramo; g. 1683 m. \xe2\x80\x93 m. 1764 m.) \xe2\x80\x93 ry\xc5\xa1kiausias v\xc4\x97lyvojo baroko muzikas. Tarnavo vargonininku ir muzikos mokytoju ir suk\xc5\xabr\xc4\x97 daug muzikos klavesinui, bet jis vis d\xc4\x97lto neu\xc5\xbetemd\xc4\x97 F. Kupereno spindesio. \xc4\xaedomiausi \xc5\xbd. F. Ramo k\xc5\xabriniai yra penki koncertini\xc5\xb3 pjesi\xc5\xb3 ciklai klavesinui, smuikui (arba fleitai) ir violai da gamba._NEWLINE_\xc5\xbd. F. Ramo u\xc5\xbeima reik\xc5\xa1ming\xc4\x85 viet\xc4\x85 muzikos istorijoje ir kaip teoretikas \xe2\x80\x93 1722 m. pasirod\xc4\x99s jo \xe2\x80\x9eHarmonijos traktatas\xe2\x80\x9c dav\xc4\x97 prad\xc5\xbei\xc4\x85 klasikinei harmonijos, akord\xc5\xb3 bei j\xc5\xb3 jungimo logikos teorijai. \xc5\xa0is veikalas tapo atsirandan\xc4\x8dio klasicistinio muzikos stiliaus teoriniu pagrindu. Antroje savo gyvenimo pus\xc4\x97je \xc5\xbd. F. Ramo buvo \xc5\xbeymus teatro kompozitorius, garsiausias po \xc5\xbd. B. Liuli. Did\xc5\xbeiausio pra\xc4\x97jusios kartos operos meistro Andr\xc4\x97 Kampros nuomone, pirmos did\xc5\xbeiosios Ramo operos \xe2\x80\x9eIpolitas ir Arisija\xe2\x80\x9c (1733) muzikos u\xc5\xbetekt\xc5\xb3 de\xc5\xa1im\xc4\x8diai oper\xc5\xb3._NEWLINE_I\xc5\xa1 pagrindini\xc5\xb3 Ramo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 dar min\xc4\x97tinos operos \xe2\x80\x9eKastoras ir Poluksas\xe2\x80\x9c (1737), \xe2\x80\x9eDardanas\xe2\x80\x9c (1739), opera baletas (arba herojinis baletas, yra \xc5\xa1venti\xc5\xa1kas i\xc5\xa1kilmingas \xc5\xbeanras, paralelinis pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 operai; j\xc4\xaf sudar\xc4\x97 \xc5\xa1oki\xc5\xb3 scenos, arijos ir chorai) \xe2\x80\x9eGalanti\xc5\xa1koji Indija\xe2\x80\x9c (1735) ir mini baletas \xe2\x80\x9ePigmalionas\xe2\x80\x9c (1748).'