b'\n_START_ARTICLE_\nPirio \xc5\xbdem\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nPirio \xc5\xbdem\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Grenlandijos pusiasalis, skalaujamas Arkties vandenyno. \xc5\xa0iame pusiasalyje yra \xc5\xa1iauriausias Grenlandijos ta\xc5\xa1kas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Moriso D\xc5\xbeezupo ky\xc5\xa1ulys.\n_START_SECTION_\nGeografin\xc4\x97 pad\xc4\x97tis\n_START_PARAGRAPH_\nPirio \xc5\xbdem\xc4\x99 vakaruose nuo Grenlandijos atskiria Viktorijos fjordas, o pietuose ir pietry\xc4\x8diuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Nepriklausomyb\xc4\x97s fjordas. \xc5\xa0iaur\xc4\x97je pusiasal\xc4\xaf skalauja Arkties vandenynui priklausan\xc4\x8dios Linkolno ir Vandelio j\xc5\xabros. Frederiko E. Hydo fjordas, \xc4\xafsir\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf rytin\xc4\x99 pusiasalio dal\xc4\xaf 150\xc2\xa0km, dalina Pirio \xc5\xbdem\xc4\x99 \xc4\xaf dvi dalis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1iaurin\xc4\x99 ir pietin\xc4\x99. Pusiasalio pakrant\xc4\x97s gausiai i\xc5\xa1rai\xc5\xbeytos fjord\xc5\xb3._NEWLINE_Pirio \xc5\xbdem\xc4\x97 nepriklauso jokiai Grenlandijos savivaldybei, ji \xc4\xafeina \xc4\xaf \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Ryt\xc5\xb3 Grenlandijos nacionalinio parko sud\xc4\x97t\xc4\xaf. Pusiasalio plotas yra apie 57 000\xc2\xa0km\xc2\xb2, ilgis i\xc5\xa1 ryt\xc5\xb3 \xc4\xaf vakarus apie 375\xc2\xa0km, o i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s \xc4\xaf pietus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 200\xc2\xa0km. Jo \xc5\xa1iauriausias ta\xc5\xa1kas (Moriso D\xc5\xbeezupo ky\xc5\xa1ulys) nutol\xc4\x99s nuo \xc5\xa0iaur\xc4\x97s a\xc5\xa1igalio 711,8\xc2\xa0km. Vietov\xc4\x97 kalnuota, Ruzvelto kalnuose ir ma\xc5\xbeai i\xc5\xa1tirtuose H. H. Benedikto kalnuose vir\xc5\xa1\xc5\xabni\xc5\xb3 auk\xc5\xa1tis siekia 1 950\xc2\xa0m._NEWLINE_Pusiasalis n\xc4\x97ra padengtas ledu. Jis laikomas \xc5\xa1iauriausiu \xc5\xbeem\xc4\x97s ta\xc5\xa1ku, kurio nekausto am\xc5\xbeinasis \xc4\xaf\xc5\xa1alas, ypa\xc4\x8d pietin\xc4\x97 Pirio \xc5\xbdem\xc4\x97s dalis (pvz., Melvilio \xc5\xbdem\xc4\x97 kiek \xc5\xa1iauriau Nepriklausomyb\xc4\x97s ky\xc5\xa1ulio). Krituli\xc5\xb3 kiekis \xc4\x8dia toks ma\xc5\xbeas (tik 25\xc2\xa0\xe2\x80\x93 200\xc2\xa0mm sniego per metus), kad pusiasalis kartais vadinamas arktine dykuma. Ledu jis nebuvo padengtas nuo tada, kai baig\xc4\x97si paskutinis ledynmetis. Visgi vakarin\xc4\x97je pusiasalio dalyje yra Hanso Tauseno apled\xc4\x97jimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ten ledo storis yra apie 344\xc2\xa0m._NEWLINE_Anks\xc4\x8diau Pirio \xc5\xbdem\xc4\x97 buvo laikoma sala. Manyta, kad j\xc4\x85 nuo Grenlandijos skiria Pirio kanalas, jungiantis Viktorijos ir Nepriklausomyb\xc4\x97s fjordus. Visgi \xc5\xa1i teorija v\xc4\x97liau buvo paneigta.\n_START_SECTION_\nGyv\xc5\xabnija ir augmenija\n_START_PARAGRAPH_\nPusiasalyje gyvena avijau\xc4\x8diai, poliarin\xc4\x97s lap\xc4\x97s, baltieji lokiai ir arktiniai ki\xc5\xa1kiai. Augmenija labai skurdi, ji dengia vos 5\xc2\xa0% pusiasalio. I\xc5\xa1 viso Pirio \xc5\xbdem\xc4\x97je auga 33 r\xc5\xab\xc5\xa1ys augal\xc5\xb3._NEWLINE_Prie\xc5\xa1 por\xc4\x85 milijon\xc5\xb3 met\xc5\xb3 klimatas \xc5\xbdem\xc4\x97je buvo \xc5\xa1iltesnis, tod\xc4\x97l \xc4\x8dia net ir \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je dalyje augo maumed\xc5\xbeiai, juodosios egl\xc4\x97s, ber\xc5\xbeai, kukmed\xc5\xbeiai ir tujos.\n_START_SECTION_\nTyrim\xc5\xb3 stotys\n_START_PARAGRAPH_\nPietin\xc4\x97je pusiasalio dalyje esan\xc4\x8diame Jorgeno Bronlundo fjorde yra \xc4\xafsik\xc5\xabrusios dvi arktin\xc4\x97s tyrim\xc5\xb3 stotys\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Bronlundhuso (pastatyta 1948\xc2\xa0m.) ir Kapitono Haraldo Moltk\xc4\x97s (\xc4\xafkurta 1972\xc2\xa0m.) Abi stotys pastatytos dan\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97tojo Eigilio Knuto iniciatyva ir tapo daugyb\xc4\x97s pusiasalyje atliekam\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centrais._NEWLINE_Abi stotys yra nutolusios 10\xc2\xa0km viena nuo kitos. Bronlundhuso stotis yra fjordo vakaruose, o Kapitono Haraldo Moltk\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 rytuose. Susisiekimas tarp j\xc5\xb3 \xc4\xafmanomas tik vasar\xc4\x85, plaukiant valtimi.'