b'\n_START_ARTICLE_\nSplitas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nSplito \xc4\xafk\xc5\xabrimas da\xc5\xbeniausiai siejamas su Romos imperatoriaus Diokletiano r\xc5\xabm\xc5\xb3 pastatymu \xc5\xa1ioje vietoje, ta\xc4\x8diau yra \xc4\xafrodym\xc5\xb3, jog dar seniau \xc4\x8dia buvo \xc4\xafsik\xc5\xabrusi graik\xc5\xb3 kolonija. Tuomet miestas vadintas Aspalatu ir Spalatu. Nuo 535 m. miest\xc4\x85 vald\xc4\x97 Bizantija. 639 m. j\xc4\xaf sugriov\xc4\x97 avarai, ta\xc4\x8diau 650 m. Split\xc4\x85 susigr\xc4\x85\xc5\xbeino Bizantija. 1105 m. miest\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Vengrijos karalius Kalmanas._NEWLINE_1420\xc2\xa0m. Venecijos respublika pagaliau tapo ilgalaike Splito valdytoja, ta\xc4\x8diau Osman\xc5\xb3 imperijos keliama gr\xc4\x97sm\xc4\x97  niekur nedingo \xe2\x80\x93 mieste buvo statomi did\xc5\xbeiuliai gynybiniai \xc4\xaftvirtinimai. XIX am\xc5\xbeiuje Splito \xc5\xa1eimininku buvo ir Napoleonas, ta\xc4\x8diau nuo 1814 m. miest\xc4\x85 vald\xc4\x97 Austrijos-Vengrijos imperija. Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 Split\xc4\x85 aneksavo Italijos karalyst\xc4\x97 (1861\xe2\x80\x931946), v\xc4\x97liau, po Italijos kapituliacijos 1943 m., miest\xc4\x85 i\xc5\xa1vadavo Jugoslavijos partizanai. I\xc5\xa1 karto po to Split\xc4\x85 reokupavo Tre\xc4\x8diasis Reichas, o 1944 m. kontrol\xc4\x99 v\xc4\x97l susigr\xc4\x85\xc5\xbeino partizanai._NEWLINE_Antrojo pasaulinio karo Splite buvo pastatyta daug laiv\xc5\xb3 statykl\xc5\xb3. Kroatijos nepriklausomyb\xc4\x97s karo metu 1991 m. miestas nukent\xc4\x97jo nuo bombardavim\xc5\xb3. I\xc5\xa1 Splito galima pasiekti bet kuri\xc4\x85 sal\xc4\x85. Daug \xc5\xbemoni\xc5\xb3 naudojasi laivais, kad pasiekt\xc5\xb3 darb\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nSportas\n_START_PARAGRAPH_\n1979 m. mieste vyko Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros \xc5\xbeaidyn\xc4\x97s, 1990 m. \xe2\x80\x93 Europos lengvosios atletikos \xc4\x8dempionatas.\n_START_SECTION_\nKrep\xc5\xa1inis\n_START_PARAGRAPH_\nSplito krep\xc5\xa1inio klubas XX a. devintajame ir de\xc5\xa1imtajame de\xc5\xa1imtmetyje buvo viena stipriausi\xc5\xb3 Europos vyr\xc5\xb3 krep\xc5\xa1inio komand\xc5\xb3, kuri tris kartus i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s \xe2\x80\x93 1989 m., 1990 m. ir 1991 m. \xe2\x80\x93 laim\xc4\x97jo Eurolygos turnyr\xc4\x85.'