b'\n_START_ARTICLE_\nMuziejus\n_START_PARAGRAPH_\nMuziejus (gr. \xce\xbc\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd\xc2\xa0\xe2\x80\x93 m\xc5\xabz\xc5\xb3 \xc5\xa1ventov\xc4\x97)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 institucija, visuomen\xc4\x97s, mokslo, edukacijos ir laisvalaikio organizavimo tikslais \xc4\xafgyjanti, konservuojanti, tyrin\xc4\x97janti, populiarinanti ir eksponuojanti \xc5\xbemonijos ir jos aplinkos material\xc5\xb3j\xc4\xaf ir nematerial\xc5\xb3j\xc4\xaf paveld\xc4\x85._NEWLINE_Tai da\xc5\xbeniausiai nesiekianti pelno vie\xc5\xa1oji \xc4\xafstaiga, tarnaujanti visuomen\xc4\x97s tobul\xc4\x97jimui. Muziejams prilygintos \xc4\xafstaigos (gamtos rezervatai, paveldo centrai ir kitos) kartais vadinamos paramuziejais. Vienas pagrindini\xc5\xb3 muziejaus tiksl\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa1viesti visuomen\xc4\x99, muziej\xc5\xb3 sieja su kitomis edukacin\xc4\x97mis \xc4\xafstaigomis._NEWLINE_Labiausiai lankomais pasaulio muziejais yra Luvras, Londono nacionalin\xc4\x97 galerija, Vatikano muziiejai, Nacionalinis Kinijos muziejus, Pompidu centras, Brit\xc5\xb3 muziejus, Teit galerija, Metropoliteno muziejus, Ermita\xc5\xbeas ir kt\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji muziejai atsirado XVII a. universitetuose ir dvaruose. Iki tol j\xc5\xb3 raida siejama su kolekcionavimu (Nabuchodonosaro II kolekcija, kuri gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti prieinama; Ptolemajo I Sotero \xc4\xafkurtas muziejus Aleksandrijoje ir kiti). Nuo XVIII a. steigiami valstybiniai muziejai; pirmasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Brit\xc5\xb3 muziejus Londone, \xc4\xafkurtas 1753\xc2\xa0m. Manoma, svarbi\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 muziej\xc5\xb3 raidai dar\xc4\x97 Luvro muziejus, \xc4\xafkurtas 1793\xc2\xa0m. kaip Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 muziejus._NEWLINE_Nuo XIX a. daug\xc4\x97jo vie\xc5\xa1\xc5\xb3j\xc5\xb3 muziej\xc5\xb3, j\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 (atsirado nacionalini\xc5\xb3, kra\xc5\xa1to, vietini\xc5\xb3, istorijos, etnografijos, skansen\xc5\xb3, amat\xc5\xb3, technikos muziej\xc5\xb3), atsisakyta ankstesn\xc4\x97s pasaulio veido, universalaus, enciklopedinio ar retenybi\xc5\xb3 muziejaus sampratos._NEWLINE_XX a. prad\xc5\xbeioje susiklost\xc4\x97 du muziej\xc5\xb3 modeliai: Vakar\xc5\xb3 Europoje muziejus buvo suvokiamas kaip mokslo, \xc5\xa1vietimo \xc4\xafstaiga, JAV\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kaip bendravimo vieta su sureik\xc5\xa1mintomis rekreacin\xc4\x97mis funkcijomis. Nuo XX a. Europoje derinami muziej\xc5\xb3 tikslai ir j\xc5\xb3 lankytoj\xc5\xb3 poreikiai, muziejai tampa mokymo ir mokymosi vietomis._NEWLINE_XXI a. prad\xc5\xbeioje 165 pasaulio valstyb\xc4\x97se veikia daugiau kaip 22 000 muziej\xc5\xb3. Pasaulio muziejais r\xc5\xabpinasi Tarptautin\xc4\x97 muziej\xc5\xb3 taryba (ICOM).\n_START_SECTION_\nVeikla\n_START_PARAGRAPH_\nDid\xc5\xbeiojoje Britanijoje 2000\xc2\xa0m. \xc4\xafsteigta bendra muziej\xc5\xb3, archyv\xc5\xb3 ir bibliotek\xc5\xb3 taryba; JAV 1996\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 muziej\xc5\xb3 ir vie\xc5\xa1\xc5\xb3j\xc5\xb3 bibliotek\xc5\xb3 institutas. Lietuvoje bibliotek\xc5\xb3 ir muziej\xc5\xb3 veikl\xc4\x85 kuruoja Kult\xc5\xabros ministerijos Informacin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s pl\xc4\x97tros skyrius. \xc5\xa0iuolaikinis muziejus vertinamas kaip mokymo ir mokymosi centras moderniomis technologijomis (ypa\xc4\x8d vie\xc5\xa1osiose vietose) teikiantis daugelio sri\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeini\xc5\xb3._NEWLINE_Siekiama, kad muziejaus veikla pad\xc4\x97t\xc5\xb3 tobul\xc4\x97ti \xc5\xbeini\xc5\xb3 visuomenei, o muziejin\xc4\x97s vertyb\xc4\x97s b\xc5\xabt\xc5\xb3 prieinamos visuomenei ir pasauliui. Paskutiniais de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais pl\xc4\x97tojami virtual\xc5\xabs muziejai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 susiet\xc5\xb3 skaitmenini\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 rinkinys internete (pvz., Gugenheimo muziejus, \xc4\xafkurtas 2000\xc2\xa0m.). Virtual\xc5\xabs muziejai i\xc5\xa1ple\xc4\x8dia muziejini\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3 ir informacijos apie jas teikimo galimybes; juos galima paversti asmeniniais, sukurtais pagal asmeninius poreikius, naudojant kompiuterines programas, muziejais. Lietuvoje tokia veikla vykdoma nuo 2007\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nMuziej\xc5\xb3 pastatai da\xc5\xbeniausiai reprezentaciniai, specialiai suprojektuoti arba j\xc5\xb3 reikm\xc4\x97ms pritaikyti architekt\xc5\xabros paminklai, kiti i\xc5\xa1skirtin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros statiniai. Muziejai projektuojami atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf ekspozicijos reikalavimus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 botanikos ir zoologijos muziejai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai ne tik akvariumai, terariumai, oran\xc5\xbeerijos, bet ir specifinis ap\xc5\xa1vietimas, v\xc4\x97dinimo sistemos. Meno muziejai da\xc5\xbeniausiai i\xc5\xa1siskiria savita architekt\xc5\xabra._NEWLINE_Iki XVIII a. antrosios pus\xc4\x97s muziejai veik\xc4\x97 nespecializuotuose pastatuose, viduram\xc5\xbeiais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ba\xc5\xbeny\xc4\x8diose ir vienuolynuose, XVI a.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVIII a. Europos valdov\xc5\xb3 dvaruose buvo paplitusios kunstkameros. XVIII a. antroje pus\xc4\x97je muziejinio pastato tipui susiklostyti \xc4\xaftakos tur\xc4\x97jo \xe2\x80\x9eVilla Albani\xe2\x80\x9c Romoje (baigta 1762\xc2\xa0m., architektas G. Markionis), \xe2\x80\x9eFridericianumas\xe2\x80\x9c Kaselyje (1769\xe2\x80\x931779\xc2\xa0m., architektas S. L. Du Ry). Pirmuoju, tik meno muziejui skirtu, statiniu laikomi popie\xc5\xbeiaus Klemenso XIV r\xc5\xabmai Romoje (prad\xc4\x97ti 1770\xc2\xa0m., architektai A. Dori, M. Simonetis, G. Kamporez\xc4\x97). I\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97jo pagrindiniai muziejaus pastato kompozicijos elementai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 plat\xc5\xabs laiptai, galerijos, rotonda su kupolu, atviras kiemas, dideli kabinetai. Pana\xc5\xa1iai buvo suplanuoti muziejai Vokietijoje: gliptoteka Miunchene (1816\xe2\x80\x931830\xc2\xa0m., architektas F. K. L. fon Kinc\xc4\x97), Senojo muziejaus (1830\xc2\xa0m., architektas K. F. \xc5\xa0inkelis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 laipt\xc5\xb3 takas, vedantis portalo link\xc2\xa0\xe2\x80\x93 toks modelis muziej\xc5\xb3 architekt\xc5\xabroje naudotas daugiau kaip 100 met\xc5\xb3), Naujojo muziejaus (1859\xc2\xa0m., architektas F. A. \xc5\xa0tileris) r\xc5\xabmai Berlyne._NEWLINE_Iki XVIII a. pabaigos da\xc5\xbeniau taikytas vir\xc5\xa1utinis patalp\xc5\xb3 ap\xc5\xa1vietimas. Iki XIX a. vidurio architekt\xc5\xabroje vyravo neoklasicistinis stilius, XIX a. pabaigoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XX a. prad\xc5\xbeioje \xc4\xaftakos tur\xc4\x97jo tarptautini\xc5\xb3 parod\xc5\xb3 paviljon\xc5\xb3 architekt\xc5\xabra. Art nouveau stiliaus muziejuose prad\xc4\x97ta taikyti vir\xc5\xa1utin\xc4\xaf ir \xc5\xa1onin\xc4\xaf ap\xc5\xa1vietim\xc4\x85, erdvei formuoti naudotos judan\xc4\x8dios pertvaros._NEWLINE_XX a. daugiausia suprojektuota savit\xc5\xb3 architekt\xc5\xabros form\xc5\xb3, miesto urbanistin\xc4\x97je erdv\xc4\x97je i\xc5\xa1siskirian\xc4\x8di\xc5\xb3 muziej\xc5\xb3: Moderniojo meno muziejus Niujorke (1939\xc2\xa0m., architektai P. L. Gudvinas, E. D. Stonas), Abteibergo muziejus Menchengladbache (1972\xe2\x80\x931982\xc2\xa0m., architektas H. Holeinas)._NEWLINE_Po Antrojo pasaulinio karo, i\xc5\xa1 dalies pakitus muziej\xc5\xb3 funkcijoms, jie tapo edukacijos, komunikacijos, aktyvaus poilsio centrais. Muziejai prad\xc4\x97ti projektuoti kaip daugiafunkc\xc4\x97s kult\xc5\xabros erdv\xc4\x97s: Metropoliteno meno muziejus Niujorke (1967\xc2\xa0m., architektai K. Rochas, J. Dinkelu), Nacionalinis \xc5\xbdor\xc5\xbeo Pompidu meno ir kult\xc5\xabros centras Pary\xc5\xbeiuje (baigtas 1977\xc2\xa0m., architektai R. Rod\xc5\xbeersas, R. Piano), Sainsbury vizuali\xc5\xb3j\xc5\xb3 men\xc5\xb3 centras Norvi\xc4\x8de (1978\xc2\xa0m., architektas N. Fosteris), Naujoji nacionalin\xc4\x97 galerija Berlyne (1968\xc2\xa0m., architektas L. Miesas van der Rohe)._NEWLINE_XX a. pabaigoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XXI a. prad\xc5\xbeioje \xc5\xbeymesni muziejai; Luvro priestatas Pary\xc5\xbeiuje (1989\xc2\xa0m., architektas I. M. Pei), Nacionalinis rom\xc4\x97n\xc5\xb3 meno muziejus Meridoje (1985\xc2\xa0m., architektas R. Moneo). Kartais muziejaus pastatas virsta savaranki\xc5\xa1ku meno k\xc5\xabriniu (Gugenheimo muziejus Bilbao, 1997\xc2\xa0m., architektas F. Gery, Berlyno \xc5\xbeyd\xc5\xb3 muziejus (2001\xc2\xa0m., architektas D. Libeskindas).\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje nuo XVI a. muziejini\xc5\xb3 vertybi\xc5\xb3 rinkiniai kaupti Lietuvos did\xc5\xbeiojo kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio r\xc5\xabmuose, didik\xc5\xb3 dvaruose, XVIII\xe2\x80\x93XIX a.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Vilniaus universiteto numizmatikos, tapybos ir grafikos, botanikos, mineralogijos kabinetuose. Pirmasis specializuotas muziejaus pastatas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Baubliai Bijotuose (\xc5\xa0ilal\xc4\x97s raj.), j\xc4\xaf 1812\xc2\xa0m. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 ra\xc5\xa1ytojas Dionizas Po\xc5\xa1ka._NEWLINE_XX\xe2\x80\x93XXI a. \xc5\xbeymesni muziej\xc5\xb3 statiniai: Vytauto Did\xc5\xbeiojo kult\xc5\xabros muziejus Kaune (1936\xc2\xa0m., arch. Vladimiras Dubeneckis, Karolis Reisonas, in\xc5\xbe. Kazys Krik\xc5\xa1\xc4\x8diukaitis, dabar Vytauto Did\xc5\xbeiojo karo muziejus ir Nacionalinis \xc4\x8ciurlionio dail\xc4\x97s muziejus), \xc5\xa0iuolaikinio meno centras Vilniuje (1967\xc2\xa0m., arch. Vytautas Edmundas \xc4\x8cekanauskas), Lietuvos j\xc5\xabr\xc5\xb3 muziejus Klaip\xc4\x97doje (1979\xc2\xa0m., arch. Petras Lap\xc4\x97, Laima \xc5\xa0liogerien\xc4\x97), Mykolo \xc5\xbdilinsko dail\xc4\x97s galerija Kaune (1989\xc2\xa0m., arch. Eugenijus Mili\xc5\xabnas, K\xc4\x99stutis Kisielius, Saulius Ju\xc5\xa1kys), Lietuvos etnokosmologijos muziejus \xc5\xa1alia Mol\xc4\x97t\xc5\xb3 (1990\xc2\xa0m., arch. Vytautas Lisauskas, rekonstruotas 2008\xc2\xa0m., arch. Ri\xc4\x8dardas Kri\xc5\xa1tapavi\xc4\x8dius, Andrius Gediminas Gudaitis, skulpt. Algirdas Kuzma).\n_START_SECTION_\nMuziej\xc5\xb3 statistika\n_START_PARAGRAPH_\n2009\xc2\xa0m. Lietuvoje buvo 106 registruoti muziejai, tarp kuri\xc5\xb3 4 nacionaliniai, 62 savivaldybi\xc5\xb3, 5 nevalstybiniai. Muziej\xc5\xb3 rinkiniuose saugota 6,2 mln. eksponat\xc5\xb3, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 eksponuota tik nedidel\xc4\x97 dalis (530 t\xc5\xabkst., arba 9 proc.) muziejuose saugom\xc5\xb3 meno vertybi\xc5\xb3. Be nuolatini\xc5\xb3 ekspozicij\xc5\xb3, muziejuose rengiamos Lietuvos ir u\xc5\xbesienio \xc5\xa1ali\xc5\xb3 muziej\xc5\xb3 parodos._NEWLINE_Daugumoje Lietuvos savivaldybi\xc5\xb3 yra regioniniai muziejai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 savivaldybi\xc5\xb3 \xc4\xafkurtos ir i\xc5\xa1laikomos biud\xc5\xbeetin\xc4\x97s kult\xc5\xabros \xc4\xafstaigos. Be to, \xc5\xbeymi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 gimtin\xc4\x97se veikia memorialiniai muziejai. Visuomeniniai kra\xc5\xa1totyros muziejai \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 muziej\xc5\xb3 statistik\xc4\x85 ne\xc4\xaftraukti._NEWLINE_2009\xc2\xa0m. \xc5\xa1alies muziejuose dirbo 3,1 t\xc5\xabkst. darbuotoj\xc5\xb3, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 tre\xc4\x8ddalis buvo kvalifikuoti specialistai-muziejininkai, ekskursij\xc5\xb3 vadovai ir restauratoriai.\n_START_SECTION_\nLankytojai\n_START_PARAGRAPH_\nMuziejai yra viena da\xc5\xbeniausiai lankom\xc5\xb3 kult\xc5\xabros \xc4\xafstaig\xc5\xb3 Lietuvoje. 2009\xc2\xa0m. muziejuose apsilank\xc4\x97 2,8 mln. lankytoj\xc5\xb3. 100-ui gyventoj\xc5\xb3 teko 83 apsilankymai muziejuose. Viename muziejuje vidutini\xc5\xa1kai per metus apsilank\xc4\x97 26 t\xc5\xabkst. lankytoj\xc5\xb3. Labiausiai lankomas Lietuvos j\xc5\xabr\xc5\xb3 muziejus. Kasmet \xc5\xa1iame muziejuje apsilanko daugiau nei 400 t\xc5\xabkst. lankytoj\xc5\xb3. Populiariausi nevalstybiniai muziejai: Gr\xc5\xabto parkas (71 t\xc5\xabkst. lankytoj\xc5\xb3), Europos parkas (36 t\xc5\xabkst. lankytoj\xc5\xb3).'