b'\n_START_ARTICLE_\nVirusas\n_START_SECTION_\nVirusai sukelia \xc5\xbemogaus, gyv\xc5\xabn\xc5\xb3 ir augal\xc5\xb3 ligas\n_START_PARAGRAPH_\nPatek\xc4\x99 \xc4\xaf \xc5\xbemogaus, gyv\xc5\xabno ar augalo organizm\xc4\x85 virusai sukelia ligas. Daugelis \xc5\xbemogaus virus\xc5\xb3 prisitaik\xc4\x97 daugintis tik tam tikrame audinyje. Pavyzd\xc5\xbeiui, \xc5\xbdIV virusai (AIDS suk\xc4\x97l\xc4\x97jai) \xc4\xafsiskverbia \xc4\xaf \xc5\xbemogaus balt\xc4\x85sias kraujo l\xc4\x85steles, dauginasi ir jas naikina. Tod\xc4\x97l silpn\xc4\x97ja organizmo atsparumas kitiems lig\xc5\xb3 suk\xc4\x97l\xc4\x97jams. Pasiutlig\xc4\x97s virusai puola \xc5\xbeinduoli\xc5\xb3 ir \xc5\xbemogaus nervines l\xc4\x85steles, tod\xc4\x97l pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeia centrin\xc4\x99 nerv\xc5\xb3 sistem\xc4\x85._NEWLINE_Jei virusais u\xc5\xbesikre\xc4\x8dia augalai, nuken\xc4\x8dia j\xc5\xb3 i\xc5\xa1vaizda, suma\xc5\xbe\xc4\x97ja derlius. Ta\xc4\x8diau kartais sunku atskirti, ar augalas serga virusine liga, ar jam tr\xc5\xabksta neorganini\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nVirusai, naikinantys bakterijas\n_START_PARAGRAPH_\nVirusai, kurie dauginasi bakterijose, vadinami bakteriofagais (bakterij\xc5\xb3 \xc4\x97dikais). Jie da\xc5\xbeniausiai turi galvut\xc4\x99 ir uodeg\xc4\x97l\xc4\x99 su ataugomis. \xc5\xa0ie virusai prisitaik\xc4\x99 naikinti bakterijas. Tod\xc4\x97l jie naudojami prie\xc5\xa1 ligas sukelian\xc4\x8dias bakterijas._NEWLINE_Manoma, kad tre\xc4\x8diajame t\xc5\xabkstantmetyje bakteriofagai bus svarbiausi kovotojai su bakterij\xc5\xb3 sukeliamomis ligomis. Jie yra nekenksmingi organizmo l\xc4\x85stel\xc4\x97ms ir puola tik tam tikros r\xc5\xab\xc5\xa1ies bakterijas, deja, ne visas. Tod\xc4\x97l \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97mis genetin\xc4\x97mis technologijomis bandoma \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1mokyti\xe2\x80\x9c bakteriofagus naikinti \xc5\xbemogui kenksmingas bakterijas.'