b'\n_START_ARTICLE_\nArcheologinis tyrimas\n_START_PARAGRAPH_\nArcheologinis tyrimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiesioginis archeologinio paveldo tyrimas archeologin\xc4\x97je vietoje, panaudojant specialias metodikas, kasin\xc4\x97jant vietov\xc4\x97s kult\xc5\xabrin\xc4\xaf sluoksn\xc4\xaf ir ie\xc5\xa1kant archeologini\xc5\xb3 radini\xc5\xb3, taip pat archeologiniu paveldu laikytin\xc5\xb3 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 statini\xc5\xb3, konstrukcij\xc5\xb3, pastat\xc5\xb3 kompleks\xc5\xb3, \xc5\xbemogaus veiklos paveikt\xc5\xb3 viet\xc5\xb3, kilnojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3, kit\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 kartu su j\xc5\xb3 aplinka \xc5\xbeem\xc4\x97je ir po vandeniu tyrimas bei \xc5\xa1i\xc5\xb3 darb\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ymas, radini\xc5\xb3 inventorizavimas, konservavimas ir tvarkymas, mokslini\xc5\xb3 apibendrinim\xc5\xb3 bei i\xc5\xa1vad\xc5\xb3 pateikimas ir tyrimo duomen\xc5\xb3 paskelbimas. Archeologinius tyrimus reglamentuoja 1992\xc2\xa0m. sausio 16 d. Europos Tarybos priimta Europos archeologinio paveldo apsaugos konvencija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki XX a. vidurio Europoje vyravo archeologijos objekt\xc5\xb3 paie\xc5\xa1ka, nuo XX a. devinto de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio prad\xc4\x97tas i\xc5\xa1tisinis teritorij\xc5\xb3 \xc5\xbevalgymas. Per tyrim\xc5\xb3 archeologines ekspedicijas (j\xc5\xb3 prototipai XVII a. pabaigos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVIII a. prad\xc5\xbeios buvo m\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3 kasin\xc4\x97jimai) tiriami surasti, esami ar sp\xc4\x97jami archeologiniai objektai, j\xc5\xb3 grup\xc4\x97s. Archeologini\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 ar j\xc5\xb3 grup\xc4\x97s mokslinius tyrin\xc4\x97jimus atlieka speciali\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc4\xafstaig\xc5\xb3 (mokslo tyrim\xc5\xb3 institut\xc5\xb3, universitet\xc5\xb3, muziej\xc5\xb3 ir kt.) archeologai. Archeologiniai tyrimai pradedami gavus leidim\xc4\x85 (atviras lapas). Jie atliekami per \xc5\xbevalgom\xc4\x85sias ir tyrim\xc5\xb3 archeologines ekspedicijas.\n_START_SECTION_\nArcheologiniai kasin\xc4\x97jimai\n_START_PARAGRAPH_\nTai pagrindinis archeologijos mokslo metodas. \xc5\xa0ie tyrimai vykdomi tik ten, kur tvirtai \xc5\xbeinoma, kad bus rastas moksliniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu vertingas kult\xc5\xabrinis sluoksnis arba archeologin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros. I\xc5\xa1sami\xc5\xb3 kasin\xc4\x97jim\xc5\xb3 trukm\xc4\x97 ir kaina skirtingose archeologin\xc4\x97se vietov\xc4\x97se gali skirtis, nes priklauso nuo grunto savybi\xc5\xb3, radini\xc5\xb3 ir strukt\xc5\xabr\xc5\xb3 gausos, pasirinkto fiksavimo b\xc5\xabdo, atliekam\xc5\xb3 (ar neatliekam\xc5\xb3) \xc4\xafvairi\xc5\xb3 gamtamokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3, konservavimo ar restauravimo darb\xc5\xb3. Fundamentali\xc5\xb3j\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 metu, vykdant i\xc5\xa1samius archeologinius kasin\xc4\x97jimus paprastai kartu darbuojasi \xc4\xafvairi\xc5\xb3 mokslo sri\xc4\x8di\xc5\xb3 atstovai, o tyrim\xc5\xb3 rezultatai publikuojami mokslin\xc4\x97je spaudoje. Taikom\xc5\xb3j\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 atveju archeologai to daryti n\xc4\x97ra \xc4\xafpareigoti, ta\xc4\x8diau tur\xc4\x97t\xc5\xb3 stengtis atlikti lauko darbus ir apdoroti gaut\xc4\x85 informacij\xc4\x85 ir radinius taip, kad v\xc4\x97liau, atsiradus l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 ir moksliniam interesui, \xc5\xa1i\xc4\x85 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 gal\xc4\x97t\xc5\xb3 pasiekti, analizuoti ir publikuoti ne tik jie patys, ta\xc4\x8diau ir kiti mokslininkai._NEWLINE_Pagrindiniai archeologini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 principai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visur, kiek tai \xc4\xafmanoma, taikomi nedestruktyv\xc5\xabs tyrim\xc5\xb3 metodai; archeologinio paveldo elementai neatidengiami ir nepaliekami atidengti kasin\xc4\x97jim\xc5\xb3 metu ar po j\xc5\xb3, neu\xc5\xbetikrinus vis\xc5\xb3 priemoni\xc5\xb3 tinkamai j\xc5\xb3 apsaugai, konservavimui ir tvarkymui; kasin\xc4\x97jimus ar kit\xc4\x85 destruktyvi\xc4\x85 veikl\xc4\x85 turi atlikti tik kvalifikuoti, specialiai parengti ir \xc4\xafgalioti asmenys; archeologiniams radiniams, jei jie buvo perkelti i\xc5\xa1 radimviet\xc4\x97s, turi b\xc5\xabti parinktos tinkamos saugyklos.\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvos archeologini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centrai: Lietuvos istorijos institutas, 1991\xc2\xa0m. Vilniuje \xc4\xafkurtas Lietuvos pili\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 skyrius (nuo 1993\xc2\xa0m. Pili\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centras \xe2\x80\x9eLietuvos pilys\xe2\x80\x9c), Vilniaus universiteto Archeologijos ir Vilniaus pedagoginio universiteto Balt\xc5\xb3 proistor\xc4\x97s katedros. Archeologinius paminklus taip pat tiria Klaip\xc4\x97dos universitetas Paminkl\xc5\xb3 restauravimo instituto archeolog\xc5\xb3 grup\xc4\x97s (daugiausia senamies\xc4\x8dius ir pili\xc5\xb3 teritorijas) ir Kult\xc5\xabros paveldo centras. Jis su Lietuvos istorijos institutu sistemingai \xc5\xbevalgo ir registruoja archeologinius paminklus, nustato j\xc5\xb3 teritorij\xc4\x85 ir kasin\xc4\x97ja. T\xc4\x85 darb\xc4\x85 atlieka ir dalis Lietuvos muziej\xc5\xb3: Lietuvos nacionalinis muziejus (Vilnius), \xc5\xbdemai\xc4\x8di\xc5\xb3 muziejus Alka (Tel\xc5\xa1iai), \xc5\xa0iauli\xc5\xb3 Au\xc5\xa1ros muziejus, Vytauto Did\xc5\xbeiojo karo muziejus (Kaunas) bei Ma\xc5\xbeosios Lietuvos istorijos muziejus (Klaip\xc4\x97da) kuriuose sukaupta ir daugiausia archeologini\xc5\xb3 rinkini\xc5\xb3. Nuo 1997\xc2\xa0m. veikia Mokslin\xc4\x97 archeologijos komisija. Lietuvos archeologai tyrim\xc5\xb3 rezultatus skelbia mokslin\xc4\x97je periodin\xc4\x97je spaudoje, apibendrinamojo pob\xc5\xabd\xc5\xbeio darbuose, leid\xc5\xbeia archeologinius veikalus, nuo 1932\xc2\xa0m. skelbia Lietuvos ir tarptautin\xc4\x97se archeolog\xc5\xb3 konferencijose.'