b"\n_START_ARTICLE_\nDemokratija\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratija (gr. \xce\xb4\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 'liaudis' + \xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xe1\xbf\xb6 'valdau') rei\xc5\xa1kia valdymo form\xc4\x85, kurioje visi pilie\xc4\x8diai turi teis\xc4\x99 dalyvauti \xc5\xa1alies valdyme, skirtingai nuo valdymo formos, kurioje tokia teis\xc4\x97 priklauso vienai klasei, i\xc5\xa1skirtinei grupei arba autokratui. \xc5\xa0i\xc4\x85 teis\xc4\x99 pilie\xc4\x8diai \xc4\xafgyvendina tiesiogiai referendumuose ir plebiscituose arba per savo i\xc5\xa1rinktus atstovus. Nors ir n\xc4\x97ra tikslaus, visuotinai priimtino demokratijos apibr\xc4\x97\xc5\xbeimo, lygyb\xc4\x97 ir laisv\xc4\x97 nuo seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 i\xc5\xa1skiriami kaip demokratijai svarbios savyb\xc4\x97s. \xc5\xa0ie principai realizuojami per vis\xc5\xb3 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 lygyb\xc4\x99 prie\xc5\xa1 \xc4\xafstatym\xc4\x85 ir vienodas politines teises (pvz., balsavimo ar kandidatavimo prasme)._NEWLINE_\xc5\xa0iuo metu demokratija yra tapusi universaliai taikomu \xc5\xbeod\xc5\xbeiu, nors ne visada ai\xc5\xa1ku, koki\xc4\x85 tikrov\xc4\x99 tas \xc5\xbeodis atspindi. Kadangi supratimas kas yra demokratija yra labai \xc4\xafvairus da\xc5\xbenai kartu su \xc5\xa1iuo \xc5\xbeod\xc5\xbeiu naudojami \xc4\xafvair\xc5\xabs b\xc5\xabdvard\xc5\xbeiai, \xe2\x80\x9epatikslinantys\xe2\x80\x9c kas turima galvoje. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97s Vakar\xc5\xb3 demokratijos paprastai vadinamos liberaliosiomis demokratijomis._NEWLINE_XIX a. demokratija tampa \xc4\xaftakinga politine id\xc4\x97ja, XX a. pr. \xe2\x80\x93 ji virsta politine realybe, XX a. vid. tampa geopolitine realybe, XX a. pb. \xe2\x80\x93 tai universali politinio sutvarkymo paradigma._NEWLINE_Demokratini\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 pasaulio \xc5\xbeem\xc4\x97lapyje daug\xc4\x97ja. Naujojo t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio prad\xc5\xbeioje demokratiniai re\xc5\xbeimai \xc4\xafsitvirtino Vakar\xc5\xb3 ir Piet\xc5\xb3 Europoje, Australijoje, Kanadoje, N. Zelandijoje, Japonijoje ir JAV. Be to per paskutinius du de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius demokratin\xc4\x97s valdymo formos atsiranda Ryt\xc5\xb3 Europoje, Lotyn\xc5\xb3 Amerikoje ir Azijoje taip pat kai kuriose Afrikos \xc5\xa1alyse._NEWLINE_Masin\xc4\x97s atstovaujamosios demokratijos vystymasis yra stipriai susij\xc4\x99s su ekonominiu vystymusi ir atitinkamai \xc5\xa1alies turtingumu. Tod\xc4\x97l nenuostabu, kad demokratija yra ir i\xc5\xa1lieka stabili daugelyje Europos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 ir JAV, bet sunkiai \xc4\xafsitvirtina kitose pasaulio \xc5\xa1alyse. Jei vyriausyb\xc4\x97 nesugeba u\xc5\xbetikrinti pagrindini\xc5\xb3 ekonomini\xc5\xb3 \xc5\xa1alies gyventoj\xc5\xb3 poreiki\xc5\xb3, politinis nestabilumas yra nei\xc5\xa1vengiamas.\n_START_SECTION_\nAntikin\xc4\x97 (tiesiogin\xc4\x97) demokratija\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratija, kaip ir pats terminas, pirmiausia atsirado Graikijos miestuose-valstyb\xc4\x97se po ilgai trukusi\xc5\xb3 kov\xc5\xb3 tarp didik\xc5\xb3 ir turting\xc5\xb3j\xc5\xb3 su paprasta liaudimi. Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1k\xc4\x85 demokratija pasiek\xc4\x97 At\xc4\x97nuose, kur visiems pilie\xc4\x8diams vyrams buvo suteikta teis\xc4\x97 dalyvauti valstyb\xc4\x97s valdyme. Pareig\xc5\xabnai buvo renkami tiesiogiai pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 susirinkimo metu arba parenkami burt\xc5\xb3 keliu._NEWLINE_At\xc4\x97n\xc5\xb3 demokratijoje buvo ir gana kontroversi\xc5\xa1k\xc5\xb3 aspekt\xc5\xb3, pavyzd\xc5\xbeiui, pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 teis\xc4\x97 i\xc5\xa1tremti tuos pilie\xc4\x8dius, kurie buvo laikomi pavojingais demokratijai (ostrakizmas). Antikos filosofas Aristotelis demokratijos s\xc4\x85vok\xc4\x85 vartoja negatyvia prasme, apib\xc5\xabdindamas pras\xc4\x8diok\xc5\xb3 vald\xc5\xbei\xc4\x85 ir vietoje jos propaguoja tam tikr\xc4\x85 demokratijos ir oligarchijos mi\xc5\xa1in\xc4\xaf \xe2\x80\x93 polit\xc4\x97j\xc4\x85._NEWLINE_Romos respublikoje, kol ji nebuvo laikui b\xc4\x97gant palaipsniui pakeista principatu taip pat buvo \xc4\xafgyvendinti tam tikri demokratijos elementai, remiantis laisv\xc5\xb3 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 lygiateisi\xc5\xa1kumo id\xc4\x97ja. Istori\xc5\xa1kai svarbesnis buvo Romos \xc4\xafna\xc5\xa1as buvo teisin\xc4\x97s valstyb\xc4\x97s koncepcijos suk\xc5\xabrimas, kuri yra svarbi \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s demokratijos sampratos dalis._NEWLINE_Apie antikin\xc4\x99 (klasikin\xc4\x99) demokratij\xc4\x85 \xc5\xbeinome daugiausia i\xc5\xa1 jos kritik\xc5\xb3. Tarp toki\xc5\xb3 kritik\xc5\xb3 yra ir Aristotelis, kuris teig\xc4\x97, jog demokratija palanki demagogams._NEWLINE_M\xc5\xabs\xc5\xb3 laikais klasikin\xc4\x97 demokratija da\xc5\xbenai buvo pernelyg idealizuojama, klaidingai suprantama d\xc4\x97l politinio \xc5\xbeodyno modernizavimo. Tokio tipo demokratija buvo galima tik nedidel\xc4\x97je valstyb\xc4\x97je, kur liaudis buvo politi\xc5\xa1kai ap\xc5\xa1viesta ir buvo apribota, nes dauguma gyventoj\xc5\xb3 buvo vergai ir nepilie\xc4\x8diai. Antikin\xc4\x97je demokratijoje yra tik horizontali demokratijos a\xc5\xa1is \xe2\x80\x93 lygyb\xc4\x97 be vertikalios \xe2\x80\x93 individo laisv\xc4\x97s, kuri\xc4\x85 v\xc4\x97liau suteik\xc4\x97 liberalizmas. Antikin\xc4\x97 demokratija neteik\xc4\x97 reik\xc5\xa1m\xc4\x97s vald\xc5\xbeios apribojimui, neskyr\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s ir pilie\xc4\x8di\xc5\xb3, nei\xc5\xa1skyr\xc4\x97 profesionali\xc5\xb3 politik\xc5\xb3. Dalyvavimas vald\xc5\xbeios vykdyme neimplikuoja individo laisv\xc4\x97s. Vyravo individualizmo dvasia, bet ne modernios individo laisv\xc4\x97s. Nebuvo skirtumo tarp vie\xc5\xa1osios ir priva\xc4\x8diosios sfer\xc5\xb3 (ji i\xc5\xa1 viso nebuvo pripa\xc5\xbe\xc4\xafstama).\n_START_SECTION_\nDemokratijos sampratos raida iki XIX a.\n_START_PARAGRAPH_\nViduram\xc5\xbeiais demokratijos id\xc4\x97jos Europoje prakti\xc5\xa1kai i\xc5\xa1nyko, i\xc5\xa1skyrus kai kuriuos savaranki\xc5\xa1kus miestus ir \xc5\xa0veicarijos dalis._NEWLINE_Per ankstyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 Italijos miest\xc5\xb3 respublik\xc5\xb3 egzistavim\xc4\x85 ir Viduram\xc5\xbeius i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 svarbios moderniai Vakar\xc5\xb3 demokratijai svarbios id\xc4\x97jos, tokios kaip atstovavimas. Tomas Akvinietis ir Bodinas k\xc4\x97l\xc4\x97 vald\xc5\xbeios apribojimo id\xc4\x97jas, teigdami, kad vald\xc5\xbeios galia yra ribojama moralini\xc5\xb3 \xc4\xafstatym\xc5\xb3, papro\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_Didel\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 demokratijos sampratos raidai tur\xc4\x97jo prigimtini\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 id\xc4\x97ja (dabar da\xc5\xbeniausiai vadinama \xc5\xbemogaus teis\xc4\x97mis). Remiantis \xc5\xa1ia id\xc4\x97ja prieita prie i\xc5\xa1vados, kad visi laisvi \xc5\xbemon\xc4\x97s turi vienodas teises. Tai sek\xc4\x97 sutarties id\xc4\x97ja, tai kad valdantieji ir valdomieji tarpusavyje susij\xc4\x99 abipusiais \xc4\xafsipareigojimais. Jei valdovas nevykdydavo savo pareig\xc5\xb3 arba ribojo prigimtines teises, liaudis gal\xc4\x97jo atsiimti suverenitet\xc4\x85. \xc5\xa0i id\xc4\x97ja, suformuluota 'John Locke' stipriai dar\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 brit\xc5\xb3 parlamentinei demokratijai ir, taip kaip apibr\xc4\x97\xc5\xbeta socialin\xc4\x97s sutarties teorijoje (Jean Jacques Rousseau), pad\xc4\x97jo filosofi\xc5\xa1kai pagr\xc4\xafsti Amerikos ir Pranc\xc5\xabzijos revoliucijas._NEWLINE_XVIII a. Monteskje \xc4\xafveda \xe2\x80\x9evald\xc5\xbei\xc5\xb3 padalijimo\xe2\x80\x9c samprat\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nGinamoji demokratija\n_START_PARAGRAPH_\nTai klasikin\xc4\x97 liberalioji samprata, susiformavusi XIX a. I p. utilitarist\xc5\xb3 Madisono (Madison), Bentamo (Bentham), Milio (Mill) teoriniuose darbuose. J\xc5\xb3 teorija daug kuo pana\xc5\xa1i \xc4\xaf antikin\xc4\xaf demokratijos supratim\xc4\x85, Madisonas antikin\xc4\x99 demokratij\xc4\x85 vertino kriti\xc5\xa1kai, nes ji buvo nesuderinama su asmens saugumu, nuosavyb\xc4\x97s teis\xc4\x97mis. Pagrindin\xc4\x97 tez\xc4\x97 \xe2\x80\x93 demokratija rei\xc5\xa1kia atsaking\xc4\x85 valdym\xc4\x85 (responsible government). Propaguojama vald\xc5\xbei\xc5\xb3 atskyrimo id\xc4\x97ja.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbe ir prie\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nTradici\xc5\xa1kai demokratijos tikslu laikomas siekis u\xc5\xbekirsti keli\xc4\x85 tironijos atsiradimui (vald\xc5\xbeios susikoncentravimui vieno ar keli\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 rankose). Taigi demokratija neb\xc5\xabtinai turi garantuoti geriausi\xc4\x85 valdym\xc4\x85, bet u\xc5\xbed\xc4\x97ti apribojimus naudojimuisi vald\xc5\xbeia ir u\xc5\xbetikrinti, kad bet kokia bloga vald\xc5\xbeia gali b\xc5\xabti pakeista taikiu b\xc5\xabdu._NEWLINE_Nepaisant to, daugelis \xc5\xbemoni\xc5\xb3 mano, kad n\xc4\x97ra tokios sistemos, kuri idealiai tvarkyt\xc5\xb3 visuomen\xc4\x99, ir kad demokratija taip pat moraliai n\xc4\x97ra ideali."