b'\n_START_ARTICLE_\nGaktikaulis\n_START_PARAGRAPH_\nGaktikaulis (lot. os pubis) \xe2\x80\x93 vienas i\xc5\xa1 dubenkaulio kaul\xc5\xb3, esantis dubenkaulio priekin\xc4\x97je dalyje. Gaktikaulio k\xc5\xabnas sudaro priekin\xc4\x99 vir\xc5\xa1utin\xc4\x99 g\xc5\xab\xc5\xbeduob\xc4\x97s dal\xc4\xaf. Jo vir\xc5\xa1uje yra klubin\xc4\x97 gaktos pakyla (eminentia iliopubica). Nuo k\xc5\xabno \xc4\xaf priek\xc4\xaf ir vidur\xc4\x99 pus\xc4\x99 eina gaktikaulio vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 \xc5\xa1aka. Jos vir\xc5\xa1utiniame kra\xc5\xa1te yra a\xc5\xa1tri gaktikaulio skiauter\xc4\x97 (pectem ossis pubis), kuri kartu su lankine linija sudaro ribin\xc4\x99 linij\xc4\x85 (linea terminalis). Ji skiria did\xc4\xafj\xc4\xaf ir ma\xc5\xbe\xc4\x85j\xc4\xaf dubenis. Gaktikaulio vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 \xc5\xa1aka baigiasi gaktiniu gumbur\xc4\x97liu ir nulinkusi \xc5\xbeemyn jau yra vadinama apatine \xc5\xa1aka. Abiej\xc5\xb3 \xc5\xa1ak\xc5\xb3 sand\xc5\xabros vidurinis pavir\xc5\xa1ius vadinamas s\xc4\x85var\xc5\xbeiniu (facies symphysialis). Apatin\xc4\x97s gaktikaulio \xc5\xa1aka susijungia su s\xc4\x97dynkaulio \xc5\xa1aka ir riboja u\xc5\xbetvarin\xc4\x99 ang\xc4\x85 (foramen obturatum). Jos priekyje yra vertikalios krypties sekli u\xc5\xbetvarin\xc4\x97 vaga (sulcus obturatorius).'