b'\n_START_ARTICLE_\nKarlas Vagneris\n_START_PARAGRAPH_\nKarlas Vagneris (vok. Karl Wagner; 1884\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 11 d. Tukume, Kur\xc5\xa1o gubernija, Rusijos imperija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1958\xc2\xa0m. rugs\xc4\x97jo 27 d. Nusslochas prie Heidelbergo, VFR)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 zoologas.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 ir augo medelyno vadovo \xc5\xa1eimoje. Baig\xc4\x99s Tukumo progimnazij\xc4\x85, toliau mok\xc4\x97si Nikolajaus gimnazijoje Carskoje Selo mieste. Studijavo gamtos mokslus ir medicin\xc4\x85 Dorpato, Leipcigo, Freiburgo ir Bonos universitetuose. 1909 m. Leipcige jam buvo suteiktas filosofijos daktaro, o 1912 m. Dorpate (dab. Tartu) \xe2\x80\x93 zoologijos magistro laipsniai._NEWLINE_1913\xe2\x80\x931915 m. Dorpate dirbo \xc5\xbdem\xc4\x97s \xc5\xabkio instituto \xc5\xbdvejybos ir \xc5\xbeuvininkyst\xc4\x97s skyriuje. Pirmojo pasaulinio karo metu i\xc5\xa1si\xc5\xb3stas \xc4\xaf Sibir\xc4\x85. Pokaryje gri\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf Tartu, nuo 1920 m. vadovavo \xc5\xa1io miesto Universiteto Neuropatologinio (Fiziologinio) instituto Histologijos ir Neuropatologijos laboratorijoms._NEWLINE_Nuo 1923 m. dvejus metus vadovavo Histologijos ir lyginamosios anatomijos katedrai Kauno universitete. \xc5\xa0i\xc4\x85 katedr\xc4\x85 panaikinus, dirbo Lietuvos vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 partijos direktoriumi, taip pat vadovavo Lietuvos vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kult\xc5\xabrinei draugijai Kulturverband. _NEWLINE_1933\xe2\x80\x931938 m. Rygoje buvo voki\xc5\xa1ko privataus Herderio instituto zoologijos profesoriumi. 1939\xe2\x80\x931940 m. darbavosi Valstybiniame archyve Pozene (dab. Poznan\xc4\x97). 1941\xe2\x80\x931945 m. dirbo \xe2\x80\x9eB\xc3\xb6hringer\xe2\x80\x9c firmoje Manheime. Po Antrojo pasaulinio karo gyveno Cygelhauzene prie Heidelbergo. Ved\xc4\x99s nebuvo, nuo 1957 m. paskutines dienas leido seneli\xc5\xb3 namuose Nussloche.'