b'\n_START_ARTICLE_\nMatte\n_START_PARAGRAPH_\nMatte yra naudojamas fotografijoje ir speciali\xc5\xb3j\xc5\xb3 efekt\xc5\xb3 gamyboje kino filmuose, siekiant du ar daugiau element\xc5\xb3 sujungti \xc4\xaf vientis\xc4\x85 galutin\xc4\xaf vaizd\xc4\x85. Matte yra da\xc5\xbeniausiai naudojamas siekiant sujungti pirmo plano vaizd\xc4\x85 (pavyzd\xc5\xbeiui, aktorius ar erdv\xc4\x97laiv\xc4\xaf) su antro plano vaizdu (vaizdinga perspektyva, \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 ir planet\xc5\xb3 lauku). \xc5\xa0iuo atveju, matte yra nupie\xc5\xa1tas fonas. Filme ar jo scenoje matte gali b\xc5\xabti fizi\xc5\xa1kai did\xc5\xbeiul\xc4\x97s nuda\xc5\xbeytos drob\xc4\x97s dalis, kurioje vaizduojamos dideli\xc5\xb3 vaizding\xc5\xb3 peiza\xc5\xbe\xc5\xb3 erdv\xc4\x97s._NEWLINE_Kine matte principas reikalauja u\xc5\xbemaskuoti tam tikras filmo emulsijos vietas tam, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima pasirinkti, kurios sritys bus atidengtos. Ta\xc4\x8diau, daug sud\xc4\x97ting\xc5\xb3 speciali\xc5\xb3j\xc5\xb3 efekt\xc5\xb3 scen\xc5\xb3 \xc4\xaftraukia daugyb\xc4\x99 atskir\xc5\xb3 atvaizdo element\xc5\xb3, reikalaujan\xc4\x8di\xc5\xb3 itin sud\xc4\x97tingo matte panaudojimo ir j\xc5\xb3 sluoksniavimo vienas ant kito. Paprasto matte pavyzdys: mes norime pavaizduoti grup\xc4\x99 aktori\xc5\xb3 prie\xc5\xa1ais parduotuv\xc4\x99, did\xc5\xbeiuliu miestu aplink ir dangumi vir\xc5\xa1 jos stogo. Mes tur\xc4\x97tume du vaizdus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 aktorius ir miesto bei dangaus atvaizdus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sujungti tre\xc4\x8diame. Tai reikalaut\xc5\xb3 dviej\xc5\xb3 matte (kitaip vadinam\xc5\xb3 kauki\xc5\xb3). Viena matte u\xc5\xbemaskuot\xc5\xb3 visk\xc4\x85 vir\xc5\xa1 parduotuv\xc4\x97s stogo, o kita visk\xc4\x85 po juo. Naudodami \xc5\xa1itas kaukes\xc2\xa0\xe2\x80\x93 matte\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ir kopijuodami du vaizdus \xc4\xaf tre\xc4\x8di\xc4\x85, mes galime sujungti paveikslus i\xc5\xa1vengdami dvigubo vaiduokli\xc5\xa1ko atvaizdavimo. Filmuose tai stati\xc5\xa1ko matte pavyzdys, kur kauk\xc4\x97s forma nesikei\xc4\x8dia nuo vieno r\xc4\x97melio iki kito. Kitiems kadrams gali reik\xc4\x97ti kintan\xc4\x8dio matte, norint u\xc5\xbemaskuoti judan\xc4\x8di\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 (toki\xc5\xb3 kaip \xc5\xbemon\xc4\x97s ar erdv\xc4\x97laiviai) formas. Tai vadinama keliaujan\xc4\x8diais matte. Nors judantys matte suteikia didesn\xc4\x99 laisv\xc4\x99 kompozicijai ir jud\xc4\x97jimui, juos daug sunkiau \xc4\xafgyvendinti. Chroma key technika, kuri pa\xc5\xa1alina visus tam tikros spalvos plotus i\xc5\xa1 \xc4\xafra\xc5\xa1o (\xc5\xa1nekamojoje kalboje yra da\xc5\xbenai vadinama \xe2\x80\x9em\xc4\x97lynuoju ekranu\xe2\x80\x9c (angl. bluescreen) arba \xe2\x80\x9e\xc5\xbealiuoju ekranu\xe2\x80\x9c (angl. greenscreen), yra geriausiai \xc5\xbeinoma ir pla\xc4\x8diausiai naudojama moderni technologija, norint sukurti judan\xc4\x8dius matte, nors rotoskopo ir daugialyp\xc4\x97s jud\xc4\x97jimo kontrol\xc4\x97s metodai taip pat buvo naudojami praeityje. Kompiuteriu sukurti vaizdai, stati\xc5\xa1ki ar animuoti, yra taip pat da\xc5\xbenai vaizduojami naudojant permatom\xc4\x85 fon\xc4\x85 ir skaitmenin\xc4\xaf padengim\xc4\x85 ant \xc4\xafra\xc5\xa1yto filmo naudojant tok\xc4\xaf pat\xc4\xaf princip\xc4\x85 kaip ir matte\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skaitmenin\xc4\x99 atvaizdo kauk\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMatte yra labai sena technika, siekianti broli\xc5\xb3 Liumjier\xc5\xb3 laikus. Prad\xc5\xbeioje matte kadras buvo sukurtas kino film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97j\xc5\xb3, u\xc5\xbetamsinan\xc4\x8di\xc5\xb3 fon\xc4\x85 su i\xc5\xa1pjautomis kortel\xc4\x97mis. Gyvai filmuojant scenos dal\xc4\xaf, filmo fono dalis nebuvo parodyta. Kai tik gyvas veiksmas buvo nufilmuotas, skirtinga i\xc5\xa1karpa b\xc5\xabdavo padedama po gyvu veiksmu. Filmas b\xc5\xabt\xc5\xb3 atsuktas atgal ir kino film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jai nufilmuot\xc5\xb3 nauj\xc4\x85 fon\xc4\x85. \xc5\xa0i technika buvo \xc5\xbeinoma kaip in-camera matte ir XIX a. 9-ajame de\xc5\xa1imtmetyje buvo laikoma naujove, o ne rimtu specialiuoju efektu. Geras ankstyvasis \xc5\xa1io metodo pavyzdys yra matomas filme \xe2\x80\x9eDidysis traukinio apipl\xc4\x97\xc5\xa1imas\xe2\x80\x9c (The Great Train Robbery, 1903). \xc5\xa0iame filme technika yra naudojama patalpinant traukin\xc4\xaf u\xc5\xbe biliet\xc5\xb3 kasos lango ir v\xc4\x97liau judan\xc4\x8diam fonui u\xc5\xbe baga\xc5\xbeo vagono traukinio filmavimo aik\xc5\xa1tel\xc4\x97je. Tuo metu kita technika, vadinama stiklo kadru (angl. glass set), taip pat buvo naudojama. Stiklo kadras buvo padarytas pie\xc5\xa1iant detales ant stiklo ir tada jas jungiant su gyvu veiksmu, siekiant sukurti detalizuot\xc4\x85 aplink\xc4\x85. Pirmieji stiklo kadrai yra priskiriami._NEWLINE_Norman Dawn ASC pirmasis pl\xc4\x97tojo matte kadr\xc5\xb3 naudojim\xc4\x85 XX a. prad\xc5\xbeioje. Dawn \xc4\xafpyn\xc4\x97 stiklo kadrus \xc4\xaf daugel\xc4\xaf savo film\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip \xe2\x80\x9eMissions of California\xe2\x80\x9c, ir panaudojo stiklo kadrus revoliucionizuojant in-camera matte. Dabar u\xc5\xbeuot filmuodami veiksmo scenas realioje vietoje, film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jai kaip ir anks\xc4\x8diau naudoja i\xc5\xa1karp\xc5\xb3 korteles veiksmui nufilmuoti, tada atsuka film\xc4\x85 ir perkelia j\xc4\xaf \xc4\xaf kamer\xc4\x85, sukurt\xc4\x85 virpesiams minimalizuoti. Tada kino film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jai filmuot\xc5\xb3 stiklo kadr\xc4\x85 vietoje gyvo veiksmo antro plano. Sud\xc4\x97tinis rezultatas yra pakankamai geros kokyb\xc4\x97s, kadangi matte linija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 per\xc4\x97jimo i\xc5\xa1 gyvo veiksmo \xc4\xaf nupie\xc5\xa1t\xc4\x85 antr\xc4\x85 plan\xc4\x85 vieta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 yra daug stabilesn\xc4\x97. Taip pat nauja in-camera matte yra daug naudingesn\xc4\x97 kainos at\xc5\xbevilgiu, kadangi stiklas neturi b\xc5\xabti paruo\xc5\xa1tas t\xc4\x85 dien\xc4\x85, kada yra filmuojamas gyvas veiksmas. Vienas neigiamas \xc5\xa1io metodo aspektas buvo d\xc4\x97l filmo pasirodymo dukart atsirandanti nuolatin\xc4\x97 rizika atsitiktinai perlaikyti film\xc4\x85 ir sugadinti anks\xc4\x8diau nufilmuot\xc4\x85 med\xc5\xbeiag\xc4\x85._NEWLINE_In-camera matte kadrai buvo naudojami iki XX a. 3-iojo de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio, kai kino film\xc5\xb3 kokyb\xc4\x97 prad\xc4\x97jo augti. Tuo metu atsirado nauja technika, \xc5\xbeinoma kaip bi-pack kameros metodas. \xc5\xa0i technika buvo pana\xc5\xa1i \xc4\xaf in-camera matte kadrus, bet priklaus\xc4\x97 nuo pirmojo (originalaus) pozityvo kaip dublerio. Tokiu b\xc5\xabdu, jei med\xc5\xbeiaga b\xc5\xabt\xc5\xb3 prarasta, originalas b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1saugotas. Apie 1925-uosius buvo i\xc5\xa1rastas kitas matte gaminimo b\xc5\xabdas. Vienas i\xc5\xa1 sen\xc5\xb3 matte tr\xc5\xabkum\xc5\xb3 buvo jos linijos stacionarumas. Joks tiesioginis kontaktas tarp gyvo veiksmo ir matte antrojo plano nebuvo \xc4\xafmanomas. Keliaujanti matte tai pakeit\xc4\x97. Nors keliaujanti matte buvo pana\xc5\xa1i \xc4\xaf in-camera ar bi-pack matte, \xc5\xa1io matte linija keit\xc4\x97 kiekvien\xc4\x85 kadr\xc4\x85. Kino film\xc5\xb3 k\xc5\xabr\xc4\x97jai gal\xc4\x97jo naudoti technologij\xc4\x85, pana\xc5\xa1i\xc4\x85 \xc4\xaf bi-pack metod\xc4\x85, dal\xc4\xaf gyvo veiksmo paversdami pa\xc4\x8diu matte, taip leid\xc5\xbeiant aktoriams jud\xc4\x97ti aplinkui veiksmo viet\xc4\x85 bei fon\xc4\x85 ir tokiu b\xc5\xabdu pilnai integruotis \xc4\xaf aplink\xc4\x85. Juosta \xe2\x80\x9eThe Thief of Bagdad\xe2\x80\x9c (1940) parod\xc4\x97 did\xc5\xbeiul\xc4\xaf keliaujan\xc4\x8dio matte \xc5\xa1uol\xc4\xaf \xc4\xaf priek\xc4\xaf ir tais metais laim\xc4\x97jusi \xe2\x80\x9eOskar\xc4\x85\xe2\x80\x9c u\xc5\xbe vizualiuosius efektus pirm\xc4\x85j\xc4\xaf kart\xc4\x85 pristat\xc4\x97 m\xc4\x97lynojo ekrano technik\xc4\x85, sukurt\xc4\x85 Larry Buttler. Ta\xc4\x8diau, \xc5\xa1is metodas reikalavo daug laiko ir kiekvienas kadras tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti apdorotas rankomis._NEWLINE_Kompiuteriai at\xc4\x97jo \xc4\xaf pagalb\xc4\x85 XX am\xc5\xbeiaus pabaigoje. Septintajame de\xc5\xa1imtmetyje Petro Vlahos i\xc5\xa1tobulino judesius kontroliuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 kino kamer\xc5\xb3 naudojim\xc4\x85 m\xc4\x97lynajame ekrane ir u\xc5\xbe tai gavo \xe2\x80\x9eOskaro\xe2\x80\x9c apdovanojim\xc4\x85. Devintajame de\xc5\xa1imtmetyje buvo i\xc5\xa1rasti pirmieji skaitmeniniai matte, skaitmeniniai m\xc4\x97lynieji ekranai ir kompiuterizuotos pirmosios nelinijin\xc4\x97s filmuotos med\xc5\xbeiagos redagavimo sistemos. A\xc5\xa1tuntajame de\xc5\xa1imtmetyje buvo i\xc5\xa1rastas ir 9-ajame de\xc5\xa1. \xc4\xaf m\xc4\x97lynojo ekrano procesus integruotas Alpha kompozitas, kuriame skaitmeniniai vaizdai gali b\xc5\xabti dalinai permatomi taip pat kaip ir tradicin\xc4\x97s animacijos nat\xc5\xabralioje b\xc5\xabsenoje. Skaitmeninis m\xc4\x97lynojo ekrano panaudojimas prasid\xc4\x97jo su 9-jo de\xc5\xa1. filmu \xe2\x80\x9e\xc5\xbdvaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 karai: epizodas V \xe2\x80\x93 imperija kontratakuoja\xe2\x80\x9c, u\xc5\xbe kur\xc4\xaf Richard Edlund laim\xc4\x97jo \xe2\x80\x9eOskar\xc4\x85\xe2\x80\x9c d\xc4\x97l savo sukurto nepaprasto skirtingas matte kombinuojan\xc4\x8dio juostos kopijavimo aparato. Ta\xc4\x8diau, \xc5\xa1is procesas vis tiek buvo dalinai analogi\xc5\xa1kas. Pirmas visi\xc5\xa1kai skaitmeninis matte planas buvo sukurtas dailininko Chris Evans 1985\xc2\xa0m. filmo \xe2\x80\x9eJaunasis \xc5\xa0erlokas Holmsas\xe2\x80\x9c (Young Sherlock Holmes) scenai, vaizduojan\xc4\x8diai kompiuterin\xc4\x97 animacij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 riter\xc4\xaf, \xc5\xa1okant\xc4\xaf nuo vitra\xc5\xbeinio lango. Evans pirmiausia nupie\xc5\xa1\xc4\x97 lang\xc4\x85 akriliniais da\xc5\xbeais, tada nuskenavo pie\xc5\xa1in\xc4\xaf \xc4\xaf LucasFilm Pixar sistema tolesnei skaitmeninei manipuliacijai. Kompiuterin\xc4\x97 animacija puikiai susiliejo su skaitmenine matte, tai ko pasiekti neb\xc5\xabt\xc5\xb3 buv\xc4\x99 \xc4\xafmanoma su tradicine matte. Modernioje eroje beveik visos modernios matte yra sukurtos naudojant skaitmenin\xc4\xaf video redagavim\xc4\x85 ir chroma key technik\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skaitmenin\xc4\x97 m\xc4\x97lynojo ekrano generalizacij\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dabar yra pasiekiama net nam\xc5\xb3 kompiuteriuose.\n_START_SECTION_\nIn-camera matte kadras\n_START_PARAGRAPH_\nIn-camera matte kadras, taip pat \xc5\xbeinomas kaip Dawn procesas (angl. Dawn Process), yra sukuriamas \xc4\xaftaisant stiklo gabal\xc4\x85 prie\xc5\xa1ais kamer\xc4\x85. Juodi da\xc5\xbeai yra u\xc5\xbetepami ant t\xc5\xb3 stiklo viet\xc5\xb3, kuriose fonas bus pakeistas. Tada aktoriai yra filmuojami naudojant minimal\xc5\xb3 kiek\xc4\xaf aplinkos element\xc5\xb3. Re\xc5\xbeisierius nufilmuoja kelet\xc4\x85 papildom\xc5\xb3 minu\xc4\x8di\xc5\xb3 metra\xc5\xbeo, kuris bus naudojamas kaip bandym\xc5\xb3 juosta. Tada matte dailininkas formuoja bandom\xc4\x85j\xc4\x85 juost\xc4\x85 (su pajuodintomis vietomis kadre) ir numato \xe2\x80\x9ematte\xe2\x80\x99uoto\xe2\x80\x9c kadro r\xc4\x97mel\xc4\xaf ant \xc4\xaftaisyto stiklo stovo. \xc5\xa0is bandomasis metra\xc5\xbeinis klipas yra naudojamas kaip nuoroda da\xc5\xbeant fon\xc4\x85 ar peiza\xc5\xbe\xc4\x85 ant naujo stiklo gabalo. Gyvo veiksmo stiklo dalis yra nuda\xc5\xbeoma juodai, tada daugiau bandomojo monta\xc5\xbeo yra eksponuojama, siekiant pritaikyti ir patvirtinti spalv\xc4\x85, atitinkan\xc4\x8di\xc4\x85 kra\xc5\xa1tin\xc4\x99 linij\xc4\x85. Tada lemiamos \xe2\x80\x9ematte\xe2\x80\x99uotos\xe2\x80\x9c gyvo veiksmo scenos (su nor\xc4\x97tais aktoriais ir veiksmais) vietos yra \xc4\xafmontuotos, siekiant sulieti da\xc5\xbeytus elementus \xc4\xaf juodus plotus. Lyg\xc5\xabs juodi da\xc5\xbeai, u\xc5\xbed\xc4\x97ti ant stiklo, sustabdo \xc5\xa1vies\xc4\x85, sklindan\xc4\x8di\xc4\x85 i\xc5\xa1 u\xc5\xbedengtos filmo dalies, taip u\xc5\xbekertant keli\xc4\x85 dvigubai pasl\xc4\x97pt\xc5\xb3 gyvo veiksmo scen\xc5\xb3 ekspozicijai.\n_START_SECTION_\nBi-pack procesas\n_START_PARAGRAPH_\nNorint prad\xc4\x97ti bi-pack matte filmavim\xc4\x85, pirmiausia nufilmuojama gyvo veiksmo dalis. Filmas yra \xc4\xafkeliamas ir pavaizduotas ant stiklo dalies, kuri buvo pirmiausia nuspalvinta juodai, o po to baltai. Matte menininkas nusprend\xc5\xbeia, kur bus matte linija ir nubr\xc4\x97\xc5\xbeia j\xc4\x85 ant stiklo, po to nupie\xc5\xa1ia fon\xc4\x85 ar peiza\xc5\xbe\xc4\x85, kuris bus prid\xc4\x97tas. Kai u\xc5\xbebaigiamas paveikslas, artistas atsikrato nereikaling\xc5\xb3 da\xc5\xbe\xc5\xb3 stikle, kurie buvo u\xc5\xbetepti ant gyvo veiksmo scen\xc5\xb3.  Originalus monta\xc5\xbeas ir \xc5\xa1vari kino filmo dalis yra pakraunami \xc4\xaf bi-pack originali\xc4\x85 juost\xc4\x85 tam, kad ji pereit\xc5\xb3 per \xc5\xa1varaus filmo u\xc5\xberakt\xc4\x85. Stiklas yra ap\xc5\xa1vie\xc4\x8diamas i\xc5\xa1 nugaros, tam kad kai abi juostos sukasi, vien tik gyvai filmuotas veiksmas b\xc5\xabt\xc5\xb3 perkeltas \xc4\xaf galutin\xc4\xaf film\xc4\x85. Tada originalaus monta\xc5\xbeo juosta yra pa\xc5\xa1alinama ir juodos med\xc5\xbeiagos gabalas yra padedamas u\xc5\xbe stiklo. Stiklas yra ap\xc5\xa1vie\xc4\x8diamas i\xc5\xa1 priekio, nauja juosta yra atsukama atgal ir paleid\xc5\xbeiama dar kart\xc4\x85. Juodas u\xc5\xbedangalas apsaugo jau eksponuot\xc4\x85 med\xc5\xbeiag\xc4\x85 nuo jos parodymo dar kart\xc4\x85. Antro plano peiza\xc5\xbeas pridedamas prie gyvo veiksmo.\n_START_SECTION_\nMatte ir pla\xc4\x8diaekranis filmavimas\n_START_PARAGRAPH_\nMatte film\xc5\xb3 k\xc5\xabrimo procese yra taip pat naudojamas norint sukurti pla\xc4\x8diaekran\xc4\xaf efekt\xc4\x85. \xc5\xa0io proceso metu standartinio r\xc4\x97melio vir\xc5\xa1us ir apa\xc4\x8dia yra u\xc5\xbemaskuoti juodais ruo\xc5\xbeais, t. y. filmo kopija turi stor\xc4\x85 r\xc4\x97melio juost\xc4\x85. Tada r\xc4\x97melis, esantis did\xc5\xbeiajame r\xc4\x97me, yra padidinamas tam, kad u\xc5\xbepildyt\xc5\xb3 ekran\xc4\x85 rodant film\xc4\x85 kino teatre._NEWLINE_Tod\xc4\x97l \xc5\xa1iame \xe2\x80\x9eu\xc5\xbemaskuotame pla\xc4\x8diajame ekrane\xe2\x80\x9c vaizdas turintis 1,85:1 kadro format\xc4\x85 yra sukurtas, naudojant standartin\xc4\xaf 1,37:1 r\xc4\x97mel\xc4\xaf ir u\xc5\xbemaskuotas i\xc5\xa1 vir\xc5\xa1aus ir apa\xc4\x8dios. Jei filmas u\xc5\xbemaskuojamas filmavimo metu, tai vadinama kietuoju matte (angl. hard matte) d\xc4\x97l jo a\xc5\xa1tri\xc5\xb3 kamp\xc5\xb3. Prie\xc5\xa1ingai, jeigu pilnas r\xc4\x97melis u\xc5\xbepildomas filmavimo metu ir kino mechanikas priklauso nuo vir\xc5\xa1aus ir apa\xc4\x8dios matte kino filmo rodymo metu, tai yra vadinama \xc5\xa1velniuoju matte (angl. soft matte) d\xc4\x97l to, kad diafragmos plok\xc5\xa1tel\xc4\x97 yra ne ant centrin\xc4\x97s plok\xc5\xa1tumos ir d\xc4\x97l to sukelia nea\xc5\xa1trius kampus._NEWLINE_Vaizdajuost\xc4\x97se pana\xc5\xa1us efektas yra naudojamas rodyti pla\xc4\x8diaekranius filmus tradiciniame 1,33:1 televizoriaus ekrane. \xc5\xa0iuo atveju procesas yra vadinamas angl. letterboxing. Ta\xc4\x8diau taikant pa\xc5\xa1to letterboxing metod\xc4\x85, vaizdo vir\xc5\xa1us ir apa\xc4\x8dia n\xc4\x97ra u\xc5\xbemaskuoti. Vaizdas yra \xe2\x80\x9enustumiamas\xe2\x80\x9c toliau ekrane, taip j\xc4\xaf padarant ma\xc5\xbeesniu. Paprastai kalbant, pla\xc4\x8diaekraniame filme \xc5\xbei\xc5\xabrovas gali matyti piln\xc4\x85 vaizd\xc4\x85 kair\xc4\x97je ir de\xc5\xa1in\xc4\x97je paveiksl\xc4\x97lio pus\xc4\x97se. Tai paprastai nesimatyt\xc5\xb3 filme, televizijoje j\xc4\xaf rodant pla\xc4\x8diaekraniame ekrane, tokiu b\xc5\xabdu pasiekiant tariam\xc4\x85 pla\xc4\x8diaekran\xc4\xaf efekt\xc4\x85 kvadrato formos televizoriuje. Taikant letterboxing metod\xc4\x85, vaizdo vir\xc5\xa1us yra \xc5\xa1iek tiek \xc5\xbeemiau, apa\xc4\x8dia \xc5\xa1iek tiek auk\xc5\xa1\xc4\x8diau, o nenaudojama ekrano dalis yra u\xc5\xbespalvinta juodai. \xe2\x80\x9e\xc5\xa0velniojo matte\xe2\x80\x9c filmo perk\xc4\x97limas \xc4\xaf nam\xc5\xb3 video format\xc4\x85 su pilnu atidengtu r\xc4\x97meliu (taip pa\xc5\xa1alinant matte ekrano vir\xc5\xa1uje ir apa\xc4\x8dioje) yra vadinamas \xe2\x80\x9eatviru matte perk\xc4\x97limu\xe2\x80\x9c. Prie\xc5\xa1ingai, \xe2\x80\x9e\xc5\xa1velniojo matte\xe2\x80\x9c filmo perlk\xc4\x97limas \xc4\xaf nam\xc5\xb3 video format\xc4\x85 su nepaliestu matte vadinamas \xe2\x80\x9eu\xc5\xbedaru matte perk\xc4\x97limu\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nAtliek\xc5\xb3 matte\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eAtliek\xc5\xb3 matte\xe2\x80\x9c (angl. garbage matte) da\xc5\xbenai yra ranka pie\xc5\xa1tas, kartais greitai padarytas, skirtas panaikinti tokias paveikslo dalis, kuri\xc5\xb3 kiti procesai, tokie kaip m\xc4\x97lynasis ekranas, nepanaikint\xc5\xb3. Pavadinimas atsirado d\xc4\x97l fakto, kad matte panaikina \xe2\x80\x9eatliekas\xe2\x80\x9c i\xc5\xa1 proced\xc5\xabri\xc5\xa1kai pagaminto vaizdo. \xe2\x80\x9eAtliekos\xe2\x80\x9c gali b\xc5\xabti \xc4\xafranga, laikanti maket\xc4\x85, ar \xc5\xa1viesos tinklelis m\xc4\x97lynojo ekrano vir\xc5\xa1uje._NEWLINE_Matte taip pat gali priversti \xc4\xaftraukti vaizdo dalis, kurios kitaip b\xc5\xabt\xc5\xb3 panaikintos, pavyzd\xc5\xbeiui, per daug m\xc4\x97lynos spalvos atsispind\xc4\x97jimo ant blizgan\xc4\x8dio modelio (\xe2\x80\x9em\xc4\x97lynos spalvos i\xc5\xa1siliejimas\xe2\x80\x9c), bet \xc5\xa1iuo atveju techni\xc5\xa1kai tai netur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti vadinama \xe2\x80\x9eatliekomis\xe2\x80\x9c (nors jos gali b\xc5\xabti sukurtos naudojant tuos pa\xc4\x8dius \xc4\xafrankius).'