b'\n_START_ARTICLE_\nDrama\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDramos u\xc5\xbeuomazgos yra pirmyk\xc5\xa1t\xc4\x97je poezijoje, kurioje tebebuvo susiliej\xc4\x99 v\xc4\x97liau atsiskyr\xc4\x99 lyrikos, epo ir dramos elementai kartu su muzika ir mimikos judesiais. Anks\xc4\x8diau nei kitose tautose drama kaip atskira poezijos forma susiformavo pas indus ir graikus._NEWLINE_Vakar\xc5\xb3 drama atsirado senov\xc4\x97s Graikijoje i\xc5\xa1 apeigini\xc5\xb3 dievo Dioniso \xc5\xa1ven\xc4\x8di\xc5\xb3 V a. pr. m. e. VI a. pr. m. e. buvo sukurtas klasikinis antikos dramos modelis. Pirmieji tragikai buvo Aischilas, Sofoklis ir Euripidas, pirmasis komediografas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Aristofanas. XVI a. graik\xc5\xb3 drama buvo pavyzdys Europos dramai, kuri iki tol r\xc4\x97m\xc4\x97si religiniais ir pasakojamaisiais pasaulietiniais siu\xc5\xbeetais (misterijos, mokyklin\xc4\x97s dramos ir intermedijos)._NEWLINE_Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 dramaturgai, remdamiesi graikais, grie\xc5\xbetai laik\xc4\x97si tam tikr\xc5\xb3 nuostat\xc5\xb3, kurie buvo laikomi b\xc5\xabtinais dramos estetikai, pvz., laiko ir vietos vienov\xc4\x97; scenoje vykstan\xc4\x8dio epizodo trukm\xc4\x97 negali b\xc5\xabti ilgesn\xc4\x97 nei para; veiksmas turi vykti toje pa\xc4\x8dioje vietoje; drama turi taisyklingai vystytis per 3-5 aktus, nuo u\xc5\xbeuomazgos (heroj\xc5\xb3 charakteri\xc5\xb3 ir pradin\xc4\x97s pad\xc4\x97ties i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinimas) per vidurini\xc4\x85sias peripetijas (pad\xc4\x97ties ir santyki\xc5\xb3 pasikeitimai) iki atomazgos (paprastai katastrofi\xc5\xa1kos); dalyvaujan\xc4\x8di\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius labai ribotas (paprastai nuo 3 iki 5); veik\xc4\x97jai i\xc5\xa1skirtinai auk\xc5\xa1\xc4\x8diausieji visuomen\xc4\x97s atstovai (karaliai, karalien\xc4\x97s, princai ir princes\xc4\x97s) ir j\xc5\xb3 artimiausi tarnai, kurie \xc4\xafvedami \xc4\xaf scen\xc4\x85 dialogo patogumui ir replikavimui. Tokie buvo klasikin\xc4\x97s pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 dramos bruo\xc5\xbeai (Kornelis, Rasinas).\n_START_SECTION_\nDram\xc5\xb3 sandara\n_START_PARAGRAPH_\nDramos paprastai prasideda prologu. Taip vadinama veikalo dalis nuo prad\xc5\xbeios iki choro at\xc4\x97jimo. Choras \xc4\xaf\xc5\xbeengdavo \xc4\xaf scen\xc4\x85, vadinam\xc4\x85 orch\xc4\x97stra, dainuodamas parodu vadinam\xc4\x85 dain\xc4\x85. Kitos choro giesm\xc4\x97s buvo vadinamos stasimais._NEWLINE_Veikian\xc4\x8di\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 tarpusavio pokalbiai bei j\xc5\xb3 dialogai su choru vadinami epeisodijais. Graudulinga tragedijos veik\xc4\x97jo ir choro pakaitomis giedama rauda buvo praminta komu._NEWLINE_Komedijos tur\xc4\x97jo dar dvi tik joms b\xc5\xabdingas dalis: parabas\xc4\x99 ir agon\xc4\x85. Parabas\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai su komedijos turiniu nesusijusi choro daina, publicistinis nukrypimas. Jame autorius kalba apie \xc4\xafvairius j\xc4\xaf dominan\xc4\x8dius visuomen\xc4\x97s gyvenimo \xc4\xafvykius ar rei\xc5\xa1kinius, samprotauja literat\xc5\xabrin\xc4\x97mis temomis. Agonas yra pagrindini\xc5\xb3 veik\xc4\x97j\xc5\xb3 ar svarbiausi\xc5\xb3 komedijos id\xc4\x97j\xc5\xb3 gin\xc4\x8das._NEWLINE_Dramos baigiasi eksodu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1\xc4\x97jimu. Choras truput\xc4\xaf pasi\xc5\xa1neka su vienu ar dviem dramos veik\xc4\x97jais ir i\xc5\xa1eina dainuodamas i\xc5\xa1vados giesm\xc4\x99._NEWLINE_Jau Kretos-Mik\xc4\x97n\xc5\xb3 epochoje (II t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio prie\xc5\xa1 m. e. antroji pus\xc4\x97) pirmyk\xc5\xa1tis dramos elementas tur\xc4\x97jo tendencij\xc4\x85 virsti savaranki\xc5\xa1ku teatriniu vaidinimu. Ta\xc4\x8diau drama kaip savaranki\xc5\xa1kas meninis k\xc5\xabrinys atsirado Graikijoje ne anks\xc4\x8diau kaip VI a. prie\xc5\xa1 m. e. Drama suponavo didel\xc4\xaf asmenyb\xc4\x97s savaranki\xc5\xa1kum\xc4\x85 ir asmenybi\xc5\xb3 tarpusavio susid\xc5\xabrim\xc4\x85 su gamta arba visuomene._NEWLINE_\xc5\xa0iam procesui itin pravert\xc4\x97 dar pirmyk\xc5\xa1t\xc4\x97je bendruomen\xc4\x97je kil\xc4\x99s dievybi\xc5\xb3 kultas, kuris daugiausia ir buvo t\xc5\xb3 gamybini\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 k\xc5\xabrybini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 apibendrinimas.\n_START_SECTION_\nDram\xc5\xb3 bruo\xc5\xbeai\n_START_PARAGRAPH_\nDramai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ir tragedijai, ir komedijai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 b\xc5\xabdingas intensyvus i\xc5\xa1orinis veiksmas ir vidinis persona\xc5\xbe\xc5\xb3 gyvenimas bei kaita. Dramoje suartinami \xc4\xafvykiai, kuriuos paprastai skiria ilgas laiko tarpas. Palyginti trumpame draminiame k\xc5\xabrinyje kiekvienas persona\xc5\xbeas paprastai atsiduria \xc4\xafvairiausiose pad\xc4\x97tyse. \xc4\xaesp\xc5\xabdis sustipr\xc4\x97ja, kai rodomos kritin\xc4\x97s, kulminacin\xc4\x97s, did\xc5\xbeiausios \xc5\xbemogaus \xc4\xaftampos situacijos._NEWLINE_Epas pasakoja veiksm\xc4\x85 kaip atsitikus\xc4\xaf praeityje, o drama j\xc4\xaf rodo vykstant\xc4\xaf dabar. Dramos veiksmas praeina prie\xc5\xa1 skaitytoj\xc5\xb3 ar \xc5\xbei\xc5\xabrov\xc5\xb3 akis kaip realyb\xc4\x97, yra betarpi\xc5\xa1kas, matomas._NEWLINE_Epe pasakotojas da\xc5\xbenai komentuoja \xc4\xafvyki\xc5\xb3 aplinkybes, apib\xc5\xabdina persona\xc5\xbeus, o dramoje jis tarsi i\xc5\xa1nyk\xc4\x99s. Dramaturgas slepiasi u\xc5\xbe persona\xc5\xbe\xc5\xb3, kurie dramoje gyvena savaranki\xc5\xa1k\xc4\x85 gyvenim\xc4\x85, veikia tarsi be autoriaus valios. Dramoje autorius paprastai neai\xc5\xa1kina nei veik\xc4\x97j\xc5\xb3 poelgi\xc5\xb3, nei jausm\xc5\xb3, nei susidariusios situacijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visa tai turi savaime paai\xc5\xa1k\xc4\x97ti i\xc5\xa1 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 persona\xc5\xbe\xc5\xb3 poelgi\xc5\xb3, kalbos, santykio su kitais persona\xc5\xbeais._NEWLINE_Dramoje atskleid\xc5\xbeiama buitin\xc4\x97, socialin\xc4\x97, etin\xc4\x97, psichologin\xc4\x97 problematika. K\xc5\xabrinyje vyrauja \xc5\xa1eimos ir visuomen\xc4\x97s, \xc5\xbemogaus ir tautos santyki\xc5\xb3, socialin\xc4\x97s negerov\xc4\x97s, tematikos._NEWLINE_Dramos veiksmas rutuliojamas kalba (dialogais, monologais, replikomis) bei poelgiais. Kadangi dramos esm\xc4\x97 yra veiksmas, o dramin\xc4\xaf veiksm\xc4\x85 sudaro kova, tai turi b\xc5\xabti bent dviej\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 susid\xc5\xabrimas, kuris i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiamas dialogu. Veik\xc4\x97jo kalba su savimi, kad atskleist\xc5\xb3 savo tikslus, norus ar sumanymus, vadinama monologu. Dramoje vienas asmuo yra svarbiausias\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai pagrindinis herojus ir jo vardu da\xc5\xbenai yra pavadinamas visas dramos k\xc5\xabrinys._NEWLINE_Drama kartais pradedama prologu, kuriame papasakojama apie \xc4\xafvykius atsitikusius iki rodomo veiksmo prad\xc5\xbeios. Atsitikimas, dav\xc4\x99s prad\xc5\xbei\xc4\x85 draminei kovai, vadinamas dramos u\xc5\xbeuomazga. Veik\xc4\x97jo pad\xc4\x97tis, kuri ver\xc4\x8dia prad\xc4\x97ti kov\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dramin\xc4\x97 veik\xc4\x97jo pad\xc4\x97tis. Dramin\xc4\x97 pad\xc4\x97tis, vedanti prie dviej\xc5\xb3 interes\xc5\xb3 susid\xc5\xabrimo yra kolizija, o kovos sunk\xc4\x97jimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 intriga. Veik\xc4\x97j\xc5\xb3 pad\xc4\x97ties, priklausomai nuo intrigos, pasikeitimai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 peripetijos. Rezultatas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dramos atomazga. Pabaigoje kartais yra epilogas, kuris supa\xc5\xbeindina su tolimesniu veik\xc4\x97j\xc5\xb3 likimu. Tarp atskir\xc5\xb3 dramos veiksm\xc5\xb3 b\xc5\xabna pertraukos, reikalingos pakeisti scenoje dekoracijas, duoti laiko artistams persirengti._NEWLINE_Kiekvienas draminis veikalas skirstomas skyriais, vadinamais aktais ar veiksmais. Kiekvienas aktas turi duoti u\xc5\xbebaigt\xc4\x85 dramin\xc4\x97s kovos moment\xc4\x85. Akt\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius turi atitikti moment\xc5\xb3 skai\xc4\x8diui, kuriais i\xc5\xa1semiama kova, atvaizduota veikale. Pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 schem\xc4\x85 drama dalijama \xc4\xaf tris veiksmus (arba aktus): u\xc5\xbeuomazga, vidurys (veiksmo eig\xc4\x85) ir pabaiga (atomazga). Veiksmai skirstomi scenomis, priklausomai nuo naujo veik\xc4\x97jo \xc4\xaf\xc4\x97jimo \xc4\xaf scen\xc4\x85 ar i\xc5\xa1\xc4\x97jimo i\xc5\xa1 jos arba paveikslais, kai reikia parodyti veiksmus vienu metu vykstan\xc4\x8dius \xc4\xafvairiose vietose._NEWLINE_Dramos turinys \xc4\xafk\xc5\xabnijamas scenoje matomais vaizdais. Sukuriamos dekoracijos, reikalingos fig\xc5\xabros. Artistai, vaidindami veikian\xc4\x8dius asmenis, savo i\xc5\xa1vaizd\xc4\x85 pritaiko kostiumu ir grimu, vidin\xc4\xaf sielos i\xc5\xa1gyvenim\xc4\x85 i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kia deklamacija, veido i\xc5\xa1rai\xc5\xa1ka, judesiais ir mimika.\n_START_SECTION_\nDraminiai \xc5\xbeanrai\n_START_PARAGRAPH_\nSvarbiausi dramos \xc5\xbeanrai: tragedija, komedija ir tragikomedija. Baletas, opera, operet\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai taip pat draminio \xc5\xbeanro k\xc5\xabriniai._NEWLINE_Periferiniai \xc5\xbeanrai: farsas, ferija, intermedija, melodrama, tragikomedija, vodevilis ir kt._NEWLINE_I\xc5\xa1nyk\xc4\x99 draminiai \xc5\xbeanrai: misterija ir moralitetas.\n_START_SECTION_\nTragedija\n_START_PARAGRAPH_\nTragedija vadinamas dramos k\xc5\xabrinys, atskleid\xc5\xbeiantis a\xc5\xa1trius, visuomeni\xc5\xa1kai reik\xc5\xa1mingus prie\xc5\xa1taravimus. Jos herojai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ry\xc5\xa1kios asmenyb\xc4\x97s, kurios susiduria su likimu, dievais, visuotinai vyraujan\xc4\x8dia tvarka. Persona\xc5\xbe\xc5\xb3 aistros tragedijoje labai stiprios, kra\xc5\xa1tutinai \xc4\xaftemptos, \xc4\xafvykiai neretai pasibaigia vieno ar keli\xc5\xb3 persona\xc5\xbe\xc5\xb3 mirtimi. Tragi\xc5\xa1ka baigtis da\xc5\xbenai laikoma esminiu tragedijos bruo\xc5\xbeu._NEWLINE_Aristotelis ai\xc5\xa1kina tragi\xc5\xa1kos klaidos (kartais sakoma, tragi\xc5\xa1kos kalt\xc4\x97s) s\xc4\x85vok\xc4\x85: herojus, ne\xc5\xbeinodamas koki\xc5\xb3 nors svarbi\xc5\xb3 aplinkybi\xc5\xb3, pasielgia taip, kad tas poelgis tampa nei\xc5\xa1vengiama jo \xc5\xbe\xc5\xabties prie\xc5\xbeastimi._NEWLINE_Draminio veiksmo esm\xc4\x99 antikin\xc4\x97je tragedijoje lemia herojaus sprendimas, jo moralin\xc4\x97 teis\xc4\x97 pasielgti vienaip ar kitaip. Tragedijos persona\xc5\xbeai stovi kry\xc5\xbekel\xc4\x97je. Jie atsako u\xc5\xbe savo poelgius, kurie yra reik\xc5\xa1kimgi ir visuomeniniu, ir moraliniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu. Herojai patys patiria likimo sm\xc5\xabgius, daro lemtingus sprendimus, dalijasi abejon\xc4\x97mis, i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kia skausm\xc4\x85 \xc5\xbei\xc5\xabrov\xc5\xb3 akivaizdoje, \xc4\xaftraukdami pastaruosius \xc4\xaf savo i\xc5\xa1gyvenimus._NEWLINE_Tragedijoje nevaizduojami kasdienio gyvenimo r\xc5\xabpes\xc4\x8diai ir smulkmenos, \xc4\x8dia kalbama apie svarbiausius \xc5\xbemogaus gyvenime dalykus, parodoma, kaip kritiniu momentu jis tur\xc4\x97t\xc5\xb3 elgtis._NEWLINE_Steb\xc4\x97damas dramati\xc5\xa1k\xc4\x85 konflikt\xc4\x85, \xc5\xbei\xc5\xabrovas yra kvie\xc4\x8diamas pagalvoti apie savo gyvenim\xc4\x85 ir apie tai, kas sudaro jo esm\xc4\x99. Tragedijos veiksmas, heroj\xc5\xb3 \xc5\xbe\xc5\xabtys \xc5\xbei\xc5\xabrovui kelia baim\xc4\x99 ir gailest\xc4\xaf. Tragedija \xc5\xbei\xc5\xabrov\xc4\x85 emoci\xc5\xa1kai sukre\xc4\x8dia, bet jis patiria d\xc5\xbeiaugsm\xc4\x85, emocin\xc4\xaf pakilim\xc4\x85, nes spektaklis leid\xc5\xbeia patikrinti vertybes, patvirtina, kad jos tebegalioja._NEWLINE_\xc5\xbdi\xc5\xabrovas gailisi tragedijos herojaus, ta\xc4\x8diau kartu ir did\xc5\xbeiuojasi juo, nes pastarasis, susidurdamas su tuo, kas j\xc4\xaf pranoksta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 su likimu, dievais, valstyb\xc4\x97s tvarka, bendruomen\xc4\x97s nuomone, elgiasi remdamasis idealais ir nesigaili net savo gyvyb\xc4\x97s. \xc5\xa0i\xc4\x85 dvasin\xc4\x99 b\xc5\xabsen\xc4\x85, kai spektaklio metu susitapatinama su herojumi ir i\xc5\xa1gyvenamas ypatingas apsivalymo jausmas, Aristotelis pavadino katarsiu.\n_START_SECTION_\nKomedija\n_START_PARAGRAPH_\nKomedija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dramini\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is, kur vaizduojama tai, kas juokinga ar neprotinga gyvenime, i\xc5\xa1juokiamas kuris nors nesveikas visuomen\xc4\x97s ar buities rei\xc5\xa1kinys, \xc5\xbemogaus b\xc5\xabdo bruo\xc5\xbeai. Tragizmas susij\xc4\x99s su baim\xc4\x97s ir u\xc5\xbeuojautos jausmu, tragi\xc5\xa1kas herojus kelia pagarb\xc4\x85, o komi\xc5\xa1ki dalykai n\xc4\x97ra bais\xc5\xabs, juokiamasi i\xc5\xa1 to, \xc4\xaf k\xc4\x85 \xc5\xbevelgiama i\xc5\xa1 \xc5\xa1alies, jau\xc4\x8diant prana\xc5\xa1um\xc4\x85. Komedijoje kilnumas, auk\xc5\xa1ti idealai n\xc4\x97ra pamir\xc5\xa1tami, ta\xc4\x8diau jie parodomi i\xc5\xa1 kasdienyb\xc4\x97s pozicij\xc5\xb3._NEWLINE_Steb\xc4\x97dami persona\xc5\xbeo nes\xc4\x97kmes, \xc5\xbei\xc5\xabrovai b\xc5\xabna atlaid\xc5\xabs, jie juokiasi i\xc5\xa1 suklupusiojo lygindamiesi su juo, \xc4\xafsivaizduodami save pana\xc5\xa1ioje situacijoje. Komedijoje nesi\xc5\xa1aipoma i\xc5\xa1 ideal\xc5\xb3, bet smerkiamas j\xc5\xb3 i\xc5\xa1kraipymas, \xc5\xbemogaus bandymai pritaikyti savo reikm\xc4\x97ms. U\xc5\xbe komedijoje patiriamas nes\xc4\x97kmes persona\xc5\xbeui nereikia atiduoti gyvyb\xc4\x97s, o \xc5\xbei\xc5\xabrovas nepatiria katarsio, bet labai svarbi tampa visuomen\xc4\x97s kritikos galimyb\xc4\x97._NEWLINE_Juok\xc4\x85 paprastai kelia netik\xc4\x97tas sugretinimas to, kas kilnu, didinga, ir to, kas \xc5\xbeemi\xc5\xa1ka, \xc5\xbemogi\xc5\xa1ka, arba situacija, kai kas nors elgisi netipi\xc5\xa1kai, tarkim, herojus pasielgia neheroji\xc5\xa1kai.\n_START_SECTION_\nDram\xc5\xb3 med\xc5\xbeiaga\n_START_PARAGRAPH_\nTragedijos paprastai ra\xc5\xa1ytos mit\xc5\xb3 motyvais. Galb\xc5\xabt toki\xc4\x85 pad\xc4\x97t\xc4\xaf nul\xc4\x97m\xc4\x97 tradicija: i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 tragedijos buvo kuriamos Dioniso mit\xc5\xb3 tematika, v\xc4\x97liau prad\xc4\x97ta \xc4\xafterpti kitus pasakojimus. Ta\xc4\x8diau svarbiausia buvo tai, kad mitas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 universali med\xc5\xbeiaga, teikianti daugyb\xc4\x99 galimybi\xc5\xb3 i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti \xc4\xafvairiausioms situacijoms, jausmams, b\xc5\xabsenoms._NEWLINE_Mit\xc5\xb3 gausyb\xc4\x97 atrod\xc4\x97 lyg kupinas aruodas, i\xc5\xa1 kurio dramaturgai pilnomis rie\xc5\xa1ku\xc4\x8diomis s\xc4\x97m\xc4\x97si reikaling\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3. Beje, kituose hel\xc4\x97n\xc5\xb3 menuose, skulpt\xc5\xabroje ir ypa\xc4\x8d tapyboje (sienin\xc4\x97je ir vaz\xc5\xb3) taip pat da\xc5\xbenai matome mit\xc5\xb3 veik\xc4\x97jus ir siu\xc5\xbeetus. Menininkus viliojo ne tik mit\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x97, bet ir apibendrinimo galia.'