b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdibinink\xc5\xb3 kapinynas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1935 m. \xc4\xaf Kauno miesto muziej\xc5\xb3 i\xc5\xa1 \xc5\xbdibinink\xc5\xb3 pateko XI-XII a. archeologini\xc5\xb3 senien\xc5\xb3. I\xc5\xa1 j\xc5\xb3 i\xc5\xa1liko tik X-XI a. kur\xc5\xa1i\xc5\xa1ka \xc5\xbealvarin\xc4\x97 pasagin\xc4\x97 seg\xc4\x97 \xc5\xbevaig\xc5\xbediniais galais, kuri dabar saugoma Nacionaliniame M. K. \xc4\x8ciurliono muziejuje._NEWLINE_1972 m. kapinynas paskelbtas respublikin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s archeologijos paminklu (AR547), o 2005 m. \xe2\x80\x93 registriniu kult\xc5\xabros paveldo objektu. Saugomos teritorijos dydis \xe2\x80\x93 0,45 ha\n_START_SECTION_\nTyrimai\n_START_PARAGRAPH_\n1950 m. \xc5\xbevalg\xc4\x97 Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos Lietuvos istorijos instituto archeologin\xc4\x97 ekspedicija (tyrim\xc5\xb3 vadovas Adolfas Tautavi\xc4\x8dius), 1959 m. \xe2\x80\x93 Kretingos kra\xc5\xa1totyros muziejaus vyr. mokslinis bendradarbis Juozas Mickevi\xc4\x8dius, 1982 m. \xe2\x80\x93 Mokslin\xc4\x97 metodin\xc4\x97 kult\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 apsaugos taryba (tyrim\xc5\xb3 vadovas Romas Oli\xc5\xa1auskas), 1992 m. \xe2\x80\x93 Lietuvos kult\xc5\xabros paveldo mokslinis centras (tyrim\xc5\xb3 vadovas Vilnius Mork\xc5\xabnas)._NEWLINE_2000 m. tyrin\xc4\x97jo Kretingos muziejaus ir Vilniaus universiteto archeologin\xc4\x97 ekspedicija (tyrim\xc5\xb3 vadovas Julius Kanarskas). Saugomoje teritorijoje buvo i\xc5\xa1tirtas 21 m\xc2\xb2 plotas. Archeologini\xc5\xb3 radini\xc5\xb3, kapavie\xc4\x8di\xc5\xb3 ar kult\xc5\xabrinio sluoksnio p\xc4\x97dsak\xc5\xb3 nerasta. Nustatyta, kad pirminis \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1ius u\xc5\xbene\xc5\xa1tas 70-75 cm storio sm\xc4\x97lingos \xc5\xbeem\xc4\x97s sluoksnio.'