b'\n_START_ARTICLE_\nPolitologija\n_START_PARAGRAPH_\nPolitologija (taip pat politikos mokslas arba politikos mokslai) yra socialinis mokslas nagrin\xc4\x97jantis politikos teorij\xc4\x85 ir praktik\xc4\x85, apra\xc5\xa1antis ir analizuojantis politines sistemas ir politin\xc4\xaf elges\xc4\xaf. Kaip moderni atskira mokslo \xc5\xa1aka susiformavo XX a. penktajame de\xc5\xa1imtmetyje, iki tol da\xc5\xbeniausiai laikyta viena i\xc5\xa1 filosofijos pakraip\xc5\xb3, nors politikos analiz\xc4\x97s ir filosofijos i\xc5\xa1takos siekia antik\xc4\x85 ir seniausius laikus. Terminas kilo i\xc5\xa1 senosios graik\xc5\xb3 kalbos \xc5\xbeod\xc5\xbeio polis - \xe2\x80\x9emiestas, valstyb\xc4\x97\xe2\x80\x9c, i\xc5\xa1vestinis \xc5\xbeodis politikos tarp kit\xc5\xb3 reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3 turi ir pilie\xc4\x8dio, dalyvaujan\xc4\x8dio sprend\xc5\xbeiant miesto-valstyb\xc4\x97s reikalus, prasm\xc4\x99 (nesidomintieji valstybiniais reikalas buvo vadinami idiotes).\n_START_SECTION_\nTyrimo objektas\n_START_PARAGRAPH_\nPolitologija tiria pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 tarpusavio sugyvenim\xc4\x85 ir kaip to sugyvenimo instituciniai, proced\xc5\xabriniai, teisingumo ir moral\xc4\x97s aspektai turi b\xc5\xabti reguliuojami visuomen\xc4\x97s. Svarbiausioms politologijos temoms priskiriamos strukt\xc5\xabrin\xc4\x97s demokratijos problemos, valstyb\xc4\x97s valdymo formos ir institucijos, politin\xc4\x97s partijos ir socialiniai jud\xc4\x97jimai, tarptautiniai santykiai, ekonomikos reguliavimas, politin\xc4\x97 filosofija, vie\xc5\xa1oji nuomon\xc4\x97, \xc5\xbeiniasklaida ir rinkiminis elgesys. Svarbi politologijos tyrim\xc5\xb3 tema yra valstyb\xc4\x97s ir jos pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 (pilietin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s) santykiai._NEWLINE_Politologijos disciplinos apima politin\xc4\x97s filosofijos, politini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3, ideologij\xc5\xb3 nagrin\xc4\x97jim\xc4\x85, \xc5\xbeaidimo teorij\xc4\x85, psefologij\xc4\x85 (rinkim\xc5\xb3 sistemos ir rink\xc4\x97j\xc5\xb3 elgesys), geopolitik\xc4\x85, komparatyvistinius politini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 tyrimus, globalizacijos studijas, tarptautinius santykius, u\xc5\xbesienio politik\xc4\x85, tarptautin\xc4\x99 teis\xc4\x99 ir tarptautin\xc4\x99 politik\xc4\x85, vie\xc5\xa1\xc4\x85j\xc4\xaf administravim\xc4\x85, politin\xc4\x99 psichologij\xc4\x85._NEWLINE_Politikos mokslo metodologija yra labai \xc4\xafvairi. Tarp metodologini\xc5\xb3 prieig\xc5\xb3 yra klasikin\xc4\x97 politin\xc4\x97 filosofija, strukt\xc5\xabralizmas, biheiviorizmas, racionalizmas, realizmas, pliuralizmas ir institucionalizmas. Priklausomai nuo tyrimo objekto taikomi \xc4\xafvair\xc5\xabs metodai: pirmini\xc5\xb3 \xc5\xa1altini\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 istorini\xc5\xb3 dokument\xc5\xb3 ir \xc4\xafra\xc5\xa1\xc5\xb3 nagrin\xc4\x97jimas, naudojimasis antriniais \xc5\xa1altiniais, pvz., moksliniais straipsniais, statistin\xc4\x97 analiz\xc4\x97, atvejo tyrimas ir modeliavimas.'