b'\n_START_ARTICLE_\nKju sodai\n_START_PARAGRAPH_\nKju sodai (angl. Kew gardens, oficialiai Karali\xc5\xa1kieji botanikos sodai) \xe2\x80\x93 vienas did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 pasaulio botanikos park\xc5\xb3 Londone prie Temz\xc4\x97s up\xc4\x97s. \xc4\xaesteigtas 1759 m., nuo 2003 m. UNESCO pasaulio paveldo dalis. _NEWLINE_Kju sodai u\xc5\xbeima 120 hektar\xc5\xb3 plot\xc4\x85 su ekspozicij\xc5\xb3, tyrim\xc5\xb3 ir kitais pastatais. Kju soduose yra apie 18680 augal\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3, 7 mln. d\xc5\xbeiovint\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3, 130 000 tom\xc5\xb3 biblioteka, apie 1,25 mln. gryb\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3, s\xc4\x97kl\xc5\xb3 bankas, taip pat pie\xc5\xa1ini\xc5\xb3, paveiksl\xc5\xb3, spaudos ir kt. Kju parke apsilanko daugiau nei 1,3 mln. lankytoj\xc5\xb3 kasmet.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDabartini\xc5\xb3 Kju sod\xc5\xb3 vietoje \xc5\xbeinomos aristokrat\xc5\xb3 u\xc5\xbemies\xc4\x8dio sodybos su sodais nuo XVI a. Dvari\xc5\xa1kiai \xc4\x8dia apsigyvendavo nor\xc4\x97dami b\xc5\xabti netoli karali\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ri\xc4\x8dmondo r\xc5\xabm\xc5\xb3 (sugriauti). XVIII a. pr. Velso princas Jurgis su \xc5\xbemona Karolina gyveno Ri\xc4\x8dmondo lod\xc5\xbeijoje, o j\xc5\xb3 s\xc5\xabnus Frederikas vald\xc4\x97 didelius \xc5\xbeem\xc4\x97s plotus Kju ir \xc5\xbeinoma, kad jis kolekcionavo ret\xc5\xb3 augal\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeius. Frederiko \xc5\xbemonai, princesei Augustai (1719\xe2\x80\x931772) po vyro mirties priskiriamas Kju sod\xc5\xb3 \xc4\xafsteigimas kartu su lordo Bjuto (1713\xe2\x80\x931792) ir botaniko Styveno Heilso pagalba. 1759 m. karali\xc5\xa1kosiose apskaitos knygose pamin\xc4\x97tas u\xc5\xbemok\xc4\x99stis sodininkui Viljamui Aitonui u\xc5\xbe sodo prie\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x85 Kju. \xc5\xa0i data laikoma Kju sod\xc5\xb3 prad\xc5\xbeia. Buvo \xc4\xafgyvendinta ambicinga sodo prapl\xc4\x97timo programa pasamdant architekt\xc4\x85 Viljam\xc4\x85 \xc4\x8ceimbers\xc4\x85, kuris 1761 m. suprojektavo oran\xc5\xbeerij\xc4\x85 ir 1762 m. \xe2\x88\x92 kinieti\xc5\xa1ko stiliaus pagodos bok\xc5\xa1t\xc4\x85 bei kitus pastatus. Augal\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiai buvo siun\xc4\x8diami i\xc5\xa1 u\xc5\xbesienio ir 1768 m. sode buvo 2700 augal\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3. 1772 m. po Augustos mirties jos nuosavyb\xc4\x99 Kju paveld\xc4\x97jo Jurgis III, kuris 1802 m. sujung\xc4\x97 j\xc4\x85 su Ri\xc4\x8dmondo nuosavybe. I\xc5\xa1 to Kju sod\xc5\xb3 pavadinime naudojama daugiskaita._NEWLINE_Valdant Jurgiui IV-ajam ir Viljamui IV-ajam sodas sunyko d\xc4\x97l l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 tr\xc5\xabkumo ir karali\xc5\xb3 nesidom\xc4\x97jimo botanika. Po Viljamo IV mirties 1838 m. i\xc5\xbedo tarnyba paved\xc4\x97 vadovaujant botanikui D\xc5\xbeonui Lindliui i\xc5\xa1nagrin\xc4\x97ti karali\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 sod\xc5\xb3 b\xc5\xabkl\xc4\x99, po ko Kju sodai 1840 m. pervesti Medienos ir mi\xc5\xa1k\xc5\xb3 tarnybos \xc5\xbeinion, t. y. tapo visuomen\xc4\x97s valdomais. 1841 m. direktoriumi paskirtas Glazgo universiteto botanikos profesorius Viljamas Hukeris pri\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97jo sod\xc5\xb3 atgaivinim\xc4\x85. 1847 m. \xc4\xafsteigtas Ekonomin\xc4\x97s botanikos muziejus. 1848 m. pastatytas Palmi\xc5\xb3 namas (\xc5\xa1iltnamis), kuris sulauk\xc4\x97 didel\xc4\x97s s\xc4\x97km\xc4\x97s, sodus kelis kartus aplank\xc4\x97 karalien\xc4\x97 Viktorija, kuri buvo padovanojusi 18 ha \xc5\xbeem\xc4\x97s. Vadovaujant land\xc5\xa1afto architektui Viljamui Nesfyldui 1845 m. prad\xc4\x97tas sod\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbei\xc5\xb3 pertvarkymas. Jis pareng\xc4\x97 nacionalinio arboretumo plan\xc4\x85, kuriame pasodintos daugiau nei 2000 augal\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 ir 1000 por\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3. V. Hukerio s\xc5\xabnus D\xc5\xbeozefas tapo \xc5\xbeymiu botaniku, dalyvavo ekspedicijose \xc4\xaf Antarkt\xc4\xaf, Indij\xc4\x85 ir Himalajus, rinko augalus. 1855 m. jis tapo Kju sod\xc5\xb3 direktoriumi-pavaduotoju, 1865 m. po t\xc4\x97vo mirties \xe2\x88\x92 direktoriumi. Privatiems botanikams dovanojant savo kolekcijas 1853 m. \xc4\xafsteigtas herbariumas, 1857 m. pastatytas antras muziejaus pastatas. 1863 m. atsidar\xc4\x97 Tempereito namas. Fundatoriui Tomasui D\xc5\xbeodrelui Filipsui-D\xc5\xbeodrelui 1875 m. skyrus l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3 \xc4\xafsteigta laboratorija._NEWLINE_1879 m. dailinink\xc4\x97, keliautoja ir kolekcionuotoja Mariana Nort pasi\xc5\xabl\xc4\x97 padovanoti daugiau nei 600 jos surinkt\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3 Kju sodams ir u\xc5\xbe savo l\xc4\x97\xc5\xa1as pasatyti jiems pastat\xc4\x85. \xc5\xa0is pasi\xc5\xablymas buvo priimtas ir dabar soduose yra dail\xc4\x97s galerija su daugiau nei 800 paveiksl\xc5\xb3, vaizduojan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc4\xafvairius augalus. 1910 m. atidarytas Mi\xc5\xa1kininkyst\xc4\x97s muziejus. 1930 m. \xc5\xa1alia herbariumo pastatytame pastate \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 Imperatori\xc5\xa1kasis mikologijos biuras. 1987 m. inauguruota Velso princes\xc4\x97s konservatorija pagerbiant princes\xc4\x99 August\xc4\x85. 1992 m. atsidar\xc4\x97 lankytoj\xc5\xb3 centras ir 1996 m. \xe2\x88\x92 japoni\xc5\xa1kas sodas. 2018 m. atnaujintas Tempereito namas.'