b'\n_START_ARTICLE_\nGliese 581 e\n_START_PARAGRAPH_\nGliese 581 e (arba  Gl 581e) \xe2\x80\x93 egzoplaneta, skriejanti apie raudon\xc4\x85j\xc4\x85 nyk\xc5\xa1tuk\xc4\x99 Gliese 581, esan\xc4\x8di\xc4\x85 Svarstykli\xc5\xb3 \xc5\xbevaig\xc5\xbedyne ir nutolusi\xc4\x85 nuo Saul\xc4\x97s sistemos 20,4 \xc5\xa1viesme\xc4\x8di\xc5\xb3. Tai tre\xc4\x8dioji  Gliese 581 sistemoje atrasta planeta ir pirmoji pagal atstum\xc4\x85 nuo savo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s. _NEWLINE_Planet\xc4\x85 atrado tyr\xc4\x97j\xc5\xb3 i\xc5\xa1 \xc5\xbdenevos observatorijos komanda, vadovaujama Michel Mayor. Atradimas padarytas HARPS spektrografu, sumontuotu 3,6 m skersmens teleskope La Siljos observatorijoje, esan\xc4\x8dioje \xc4\x8cil\xc4\x97je. Apie atradim\xc4\x85 prane\xc5\xa1ta 2009 m. baland\xc5\xbeio 21 d. M. Mayor komanda taik\xc4\x97 radialinio grei\xc4\x8dio metod\xc4\x85, pagal kur\xc4\xaf planetos orbita ir mas\xc4\x97 apskai\xc4\x8diuojami, remiantis nedidel\xc4\x97mis perturbacijomis \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s orbitoje. \xc5\xa0ias perturbacijas sukelia apie \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x99 skriejan\xc4\x8dios planetos gravitacija._NEWLINE_Gliese 581 e mas\xc4\x97 siekia apie 1,7 \xc5\xbdem\xc4\x97s mas\xc4\x97s. Atradimo metu tai buvo ma\xc5\xbeiausios mas\xc4\x97s \xc5\xbeinoma egzoplaneta. Planetos didysis pusa\xc5\xa1is yra 0,02815 \xc2\xb1 0,00006 av (4 211 200 \xc2\xb1 9000 km), tod\xc4\x97l planeta skrieja per arti savo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s, kad patekt\xc5\xb3 \xc4\xaf gyvyb\xc4\x97s zon\xc4\x85. Gliese 581 e orbitinis periodas \xe2\x80\x93 apie 3,15 paros, o ekscentricitetas \xe2\x80\x93 0,00 \xc2\xb1 0,06._NEWLINE_D\xc4\x97l auk\xc5\xa1tos temperat\xc5\xabros ir intensyvaus \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s spinduliavimo menkai tik\xc4\x97tina, kad planeta tur\xc4\x97t\xc5\xb3 atmosfer\xc4\x85. Nors, mokslinink\xc5\xb3 nuomone, planetos pavir\xc5\xa1ius grei\xc4\x8diausiai yra uol\xc4\x97tas (kaip ir \xc5\xbdem\xc4\x97s), Gliese 581 e patiria stipr\xc5\xb3 savo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s gravitacin\xc4\xaf poveik\xc4\xaf \xe2\x80\x93 stumiama ir tempiama su tokia j\xc4\x97ga, kuri sukelia vidin\xc4\x99 trint\xc4\xaf (angl. tidal heating). D\xc4\x97l tokio proceso (Gliese 581 e atveju gravitacinis poveikis gali b\xc5\xabti dar stipresnis) Jupiterio palydovas Ijo pasi\xc5\xbeymi dideliu vulkaniniu aktyvumu.'