b'\n_START_ARTICLE_\nVladas Gefenas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n1978 metais baig\xc4\x97 chemijos studijas Vilniaus universiteto Chemijos fakultete, chemikas-d\xc4\x97stytojas. 1987 m. Kauno politechnikos institute baig\xc4\x97 aspirant\xc5\xabr\xc4\x85, chemijos moksl\xc5\xb3 kandidatas. Gamtos moksl\xc5\xb3 daktaras (nostrifikacija 1993 m.). _NEWLINE_1978\xe2\x80\x931982 m. VU Chemijos fakulteto jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1982\xe2\x80\x931991 metais VU Fizikos fakulteto mokslinis bendradarbis. 1991\xe2\x80\x931998 metais VU Chemijos fakulteto mokslo darbuotojas. 1998\xe2\x80\x932011 m. VPU GMF Chemijos katedros docentas. 2005-2010 m. VPU GMF Chemijos katedros ved\xc4\x97jas. Nuo 2012 met\xc5\xb3 LEU Chemijos ir technologinio ugdymo katedros docentas.  Nuo 2013 m. LEU Fizikos ir chemijos katedros docentas.   D\xc4\x97stomieji dalykai: Organin\xc4\x97 chemija,  Organin\xc4\x97 sintez\xc4\x97,  Organini\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 analiz\xc4\x97,  Heterocikliniai junginiai,  Kvantin\xc4\x97 chemija,  Biologi\xc5\xa1kai aktyv\xc5\xabs organinai junginiai._NEWLINE_Mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 sritys (kryptys): heterociklini\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 sintez\xc4\x97 ir tyrimas;  organini\xc5\xb3 reakcij\xc5\xb3 mechanizmai.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0achmatai\n_START_PARAGRAPH_\nVl. Gefenas \xc5\xa1achmatais prad\xc4\x97jo \xc5\xbeaisti b\xc5\xabdamas 7 met\xc5\xb3. 1981 m. apgyn\xc4\x97 sporto meistro atskyr\xc4\xaf. 1985 m. dalyvavo zoniniuose turnyruose Prahoje. Nuo 1973 met\xc5\xb3 \xc5\xbeaid\xc4\x97 korespondenciniais \xc5\xa1achmatais. Dalyvavo pirmenyb\xc4\x97se ir \xc4\xafvairiuose turnyruose. 1982 metais tapo Europos jauni\xc5\xb3 \xc4\x8dempionu (+8,=2,-0). 1984 metais u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 pirm\xc4\x85 viet\xc4\x85 Baltijos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 vyr\xc5\xb3 turnyre. 1987 metais tapo Europos \xc4\x8dempionu XXV Europos korespondencini\xc5\xb3 \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 \xc4\x8dempionate. 1987 m. XIV Pasaulio korespondencini\xc5\xb3 \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 \xc4\x8dempionate (3/4 finalo) u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 antr\xc4\x85j\xc4\x85 viet\xc4\x85 ir pateko \xc4\xaf XV Pasaulio korespondencini\xc5\xb3 \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 \xc4\x8dempionato final\xc4\x85. \xc5\xbdaisdamas finale (1996/2002), pasidalino 14-15 vietomis._NEWLINE_1981 m. SSRS \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 sporto meistras. 1985 m. tarptautinis korespondencini\xc5\xb3 \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 meistras (ICCM). Nuo 2001 m. vyresnysis tarptautinis meistras (SIM). Titulus suteik\xc4\x97 Tarptautin\xc4\x97 korespondencini\xc5\xb3 \xc5\xa1achmat\xc5\xb3 federacija.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0eima\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdmona Audron\xc4\x97 Mozeryt\xc4\x97-Gefenien\xc4\x97, fizini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 daktar\xc4\x97, VPU Gamtos moksl\xc5\xb3 fakulteto Chemijos katedros docent\xc4\x97._NEWLINE_S\xc5\xabnus Gediminas (g. 1988 m.). Dukra Vilt\xc4\x97 (g. 1984 m.).'