b'\n_START_ARTICLE_\nLudza\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLudzos apylink\xc4\x97 buvo apgyvendinta jau mezolite (8-5 t\xc5\xabkst. met\xc5\xb3 pr. m. e.). Tai liudija Did\xc5\xbeiojo Ludzos e\xc5\xbeero krantuose atrasti kauliniai daiktai. Neolito (5-2 t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio vidurys pr. m. e.) gyvenviet\xc4\x97s Did\xc5\xbeiojo Ludzos e\xc5\xbeero Budjankos pusiasalyje ir Jurizdikos rage, kuriuos 1959 m. tyrin\xc4\x97jo R. Snuor\xc4\x97, taip pat Ky\xc5\xa1ukalno piliakalnis (dar vadintas Selupink\xc5\xb3 arba Jersovkos piliakalniu) ir senkapiai, kuriuos tyrin\xc4\x97jo E. Snuor\xc4\x97, liudija apie Ludzos apylink\xc4\x97s pastov\xc5\xb3 apgyvendinim\xc4\x85. Kad apgyventumas buvo inten\xc2\xadsyvus, liudija rus\xc5\xb3 archeolog\xc5\xb3 N. Sizovo ir J. Romanovo tyrin\xc4\x97jimai (1890-1891 m.) Uodukalno senkapiuose, kur i\xc5\xa1tyrin\xc4\x97tos 338 kapaviet\xc4\x97s. Apie 1939 m. Ky\xc5\xa1ukalno pietin\xc4\x97je pap\xc4\x97d\xc4\x97je, gyvenviet\xc4\x97je i\xc5\xa1artas sidabrinis v\xc4\x97rinys (sveria 173,2 g). Saugomas Rygoje, Latvijos Istorijos mu\xc2\xadziejuje._NEWLINE_Ludzos pilis pirm\xc4\x85kart pamin\xc4\x97ta 1177 m. senosiose rus\xc5\xb3 kronikose. \xc4\x8cia buvusi latgali\xc5\xb3 pilis, prie kurios buvo ir gyvenviet\xc4\x97._NEWLINE_Livonijos ordinas 1399 m. ankstesniosios latgali\xc5\xb3 pilies vietoje tarp Did\xc5\xbeiojo ir Ma\xc5\xbeojo Ludzos e\xc5\xbeer\xc5\xb3 pastat\xc4\x97 Ludzos pil\xc4\xaf (dabar lik\xc4\x99 tik griuv\xc4\x97siai). Ludzos pilis buvo R\xc4\x97zekn\xc4\x97s fogtijos antraeil\xc4\x97 pilis, kuri\xc4\x85 vald\xc4\x97 fogto paskirtas valdytojas. Pilis tur\xc4\x97jo \xc5\xa1e\xc5\xa1is bok\xc5\xa1tus ir trejus vartus. Sprend\xc5\xbeiant i\xc5\xa1 pilies liekan\xc5\xb3, jos sienos buvo pastatytos i\xc5\xa1 dirvos akmen\xc5\xb3 ir apm\xc5\xabrytos plytomis. Pilis buvo prie pa\xc4\x8dios Pskovo kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s sienos, tod\xc4\x97l pskovie\xc4\x8diai, bijodami riteri\xc5\xb3 \xc4\xafsiver\xc5\xbeim\xc5\xb3, prie\xc5\xa1ais Ludzos pil\xc4\xaf 1463 m. pastat\xc4\x97 tvirtov\xc4\x99 Krasnij Gorodok. 1481 m. rusai \xc4\xafsiver\xc5\xbe\xc4\x97 \xc4\xaf Latgal\xc4\x85 ir apniokojo Ludz\xc4\x85. 1525 m. pilis buvo v\xc4\x97l atnaujinta._NEWLINE_Po Livonijos karo (1558-1583 m.) Ludza pateko \xc4\xaf Pardaugavos hercogyst\xc4\x99, o po Lenkijos-\xc5\xa0vedijos karo (1600-1629 m.) Ludza su Latgala prijungta prie Lenkijos. 1654 m. Rusijos caro Aleksejaus Michailovi\xc4\x8diaus kariuomen\xc4\x97 apsupo miest\xc4\x85, raus\xc4\x97si po pilies m\xc5\xabrais ir Ludz\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97. Apsupties metu pilis buvo stipriai apsprogdinta. XVIII a. apie pil\xc4\xaf ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad i\xc5\xa1 jos liko tik griuv\xc4\x97siai. Po \xc5\xa1io karo \xc5\xbeygio Ludza vis d\xc4\x97lto liko Lenkijai. 1765 m. gyvenviet\xc4\x97 prie pilies pavadinta miesteliu._NEWLINE_Po pirmojo ATR padalijimo (1772 m.) Latgala kartu su Ludza prijungta prie Rusijos. 1777 m. Latgala padalyta \xc4\xaf Daugpilio, R\xc4\x97zekn\xc4\x97s ir Ludzos apskritis. Ludza tapo apskrities centru. 1778 m. Ludza prijungta prie Polocko gubernijos. 1796 m. Lu\xc2\xaddzos apskritis ir miestas \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf Baltarusijos gubernij\xc4\x85, bet 1802 m. \xc5\xa1i gubernija padalyta \xc4\xaf Mogiliovo ir Vitebsko gubernijas. Ludza su apskritimi ir likusia Latgala \xc4\xaftraukta \xc4\xaf Vitebsko gubernij\xc4\x85._NEWLINE_XIX a. I-ame ketvirtyje Ludzoje prekybos reik\xc5\xa1m\xc4\x97 stipriai i\xc5\xa1augo. Mieste vyko \xc5\xa1e\xc5\xa1i met\xc5\xb3 turg\xc5\xabs, pagrindin\xc4\x97 prek\xc4\x97 buvo linai. 1896 m. Ludzoje buvo 242 prekybos ir pramon\xc4\x97s \xc4\xafmon\xc4\x97s. XX a. prad\xc5\xbeioje Ludzoje gyveno daugiausia smulk\xc5\xabs prekeiviai ir amatininkai._NEWLINE_1902 m. veik\xc4\x97 du mal\xc5\xabnai, dvi kalkin\xc4\x97s, od\xc5\xb3 raugykla, plytin\xc4\x97. 1917 m. gruod\xc4\xaf Latgalos taryb\xc5\xb3 kongrese nuspr\xc4\x99sta Ludzos rajono teritorij\xc4\x85 prijungti prie Latvijos. Bol\xc5\xa1evikai Ludz\xc4\x85 vald\xc4\x97 nuo 1917 m. lapkri\xc4\x8dio iki 1918 m. vasario ir nuo 1918 m. gruod\xc5\xbeio iki 1920 m. sausio, kai Latvijos Laisv\xc4\x97s kov\xc5\xb3 metu 1920 m. sausio 26 d. ryt\xc4\x85 Ludz\xc4\x85 nuo bol\xc5\xa1evik\xc5\xb3 i\xc5\xa1laisvino Latvijos ar\xc2\xadmijos 2-asis Ventspilio p\xc4\x97stinink\xc5\xb3 pulkas._NEWLINE_1929 m. Ludzoje jau vyko a\xc5\xa1tuoni turg\xc5\xabs. 1935 m. buvo 356 prekybos \xc4\xafmon\xc4\x97s su 543 darbuotojais ir 238 pramonine gamyba u\xc5\xbesiiman\xc4\x8dios \xc4\xafmon\xc4\x97s su 344 dirban\xc4\x8diaisiais. 1941 m. liepos 3 d. Ludz\xc4\x85 okupavo Vokietijos armija, o 1944 m. liepos 23 d. \xe2\x80\x93 Raudonoji armija. Nuo SSRS okupacin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios \xc4\xafstaig\xc5\xb3 rengt\xc5\xb3 deportacij\xc5\xb3 ir are\xc5\xa1t\xc5\xb3 kent\xc4\x97 ir Ludzos gyventojai. Nuo 1949 m. Ludza yra rajono centras._NEWLINE_Po Antrojo pasaulinio karo Ludzoje prad\xc4\x97ta statyti daug pramon\xc4\x97s \xc4\xafmoni\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausios buvo metalo apdirbimo, lin\xc5\xb3, m\xc4\x97sos ir pieno perdirbimo \xc4\xafmon\xc4\x97s. Metalo apdirbimo gamykla "Met\xc4\x81lists" gamino 67 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 produkcij\xc4\x85, daugiausia plataus vartojimo prekes. \xc4\xaemon\xc4\x97je pagaminti cinkuoti indai buvo eksportuojami \xc4\xaf devynias valstybes. 1952 m. pastatytas lin\xc5\xb3 fabrikas apdirbo ir Pskovo srityje i\xc5\xa1augintus linus. Ludzoje veik\xc4\x97 pauk\xc5\xa1tynas, duonos kepykla. R\xc4\x97zekn\xc4\x97s pieno kombinato Ludzos pienin\xc4\x97 (pastatyta 1972 m.) gamino sviest\xc4\x85, grietin\xc4\x99, var\xc5\xa1k\xc4\x99. Taip pat buvo bealkoholini\xc5\xb3 g\xc4\x97rim\xc5\xb3 cechas, remonto ir statybos valdyba, Latgalos melioracijos sistem\xc5\xb3 valdyba, mi\xc5\xa1ko pramon\xc4\x97s \xc5\xabkis.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLudza yra Latgalos auk\xc5\xa1tumoje, dr\xc4\x97gnoje, e\xc5\xbeerais ir up\xc4\x97mis turtingoje vietoje. Prie miesto yra Didysis Ludzos e\xc5\xbeeras (846,4 ha), Ma\xc5\xbeasis Ludzos e\xc5\xbeeras (36,5 ha), Dunakli\xc5\xb3 e\xc5\xbeeras (82,7 ha), Zvirgzden\xc4\x97s e\xc5\xbeeras (134,2 ha), Runtortos e\xc5\xbeeras. Apylink\xc4\x97je taip pat yra daug e\xc5\xbeer\xc5\xb3: Cirmo e\xc5\xbeeras (1261,2 ha), Pildos e\xc5\xbeer\xc5\xb3 grup\xc4\x97, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 did\xc5\xbeiausias yra Pildos e\xc5\xbeeras (294,6 ha), Soid\xc5\xb3 ir Dukan\xc5\xb3 e\xc5\xbeerai. I\xc5\xa1 Did\xc5\xbeiojo Ludzos e\xc5\xbeero i\xc5\xa1teka Ludzos up\xc4\x97 (Velikajos up\xc4\x97s de\xc5\xa1inysis intakas), \xc4\xafteka Pilda. Miesto pakra\xc5\xa1\xc4\x8diu teka Garbarup\xc4\x97.'