b'\n_START_ARTICLE_\nCarta Marina\n_START_PARAGRAPH_\nCarta Marina (lot. J\xc5\xabros \xc5\xbeem\xc4\x97lapis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vienas seniausi\xc5\xb3 ir patikimiausi\xc5\xb3 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Europos \xc5\xbeem\xc4\x97lapi\xc5\xb3. Jame pavaizduot\xc5\xb3 geografini\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 gausa leid\xc5\xbeia \xc5\xa1i\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97tojams susidaryti ai\xc5\xa1kesn\xc4\xaf vaizd\xc4\x85 apie viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 geografines ir istorines \xc5\xbeinias.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdem\xc4\x97lapio istorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdem\xc4\x97lap\xc4\xaf (jo visas pavadinimas: Carta marina et Descriptio septemtrionalium terrarum ac mirabilium rerum in eis contentarum, diligentissime elaborata Annon Domini 1539 Veneciis liberalitate Reverendissimi Domini Ieronimi Quirini) per dvylika kruop\xc5\xa1taus darbo met\xc5\xb3 nupie\xc5\xa1\xc4\x97 \xc5\xa0vedijos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios veik\xc4\x97jas, diplomatas ir ra\xc5\xa1ytojas Olaus Magnus (1490\xe2\x80\x931557\xc2\xa0m.). Informacijos \xc5\xa1altiniu buvo Skandinavijos j\xc5\xabrinink\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97lapiai ir Ptolem\xc4\x97jaus Geographia._NEWLINE_Pirmosios kopijos buvo i\xc5\xa1spausdintos Venecijoje 1539\xc2\xa0m. ir skirtos Venecijos respublikos patriarchui Hieronymo Quirino (Jeronimui Kvurinui), kurio d\xc4\x97ka O. Magnus gal\xc4\x97jo darb\xc4\x85 u\xc5\xbebaigti. Buvo paruo\xc5\xa1tos devynios medin\xc4\x97s 55x40\xc2\xa0cm dyd\xc5\xbeio kli\xc5\xa1\xc4\x97s, kuriomis i\xc5\xa1spaudinti devynis \xc5\xbeem\xc4\x97lapio gabalai. Juos, su\xc5\xbeym\xc4\x97jus raid\xc4\x97mis nuo A iki I, bei susiuvus tarpusavyje ir gim\xc4\x97 garsusis \xc5\xbeem\xc4\x97lapis, kurio i\xc5\xa1matavimai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 1,70 x 1,25\xc2\xa0m (plotis x auk\xc5\xa1tis). Po devintosios kopijos popie\xc5\xbeius Paulius III u\xc5\xbedraud\xc4\x97 toliau platinti \xc5\xbeem\xc4\x97lap\xc4\xaf. Nors draudimas galiojo tik de\xc5\xa1im\xc4\x8diai met\xc5\xb3, Carta Marina pama\xc5\xbeu buvo visai u\xc5\xbemir\xc5\xa1ta ir 1574\xc2\xa0m. Josias Simleris j\xc4\x85 pamin\xc4\x97jo jau paskutin\xc4\xaf kart\xc4\x85._NEWLINE_1886\xc2\xa0m. vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 \xc5\xbeem\xc4\x97lapio kopij\xc5\xb3 Miuncheno valstybin\xc4\x97je ir dvaro (dabar Bavarijos Valstybin\xc4\x97je) bibliotekoje atsitiktinai rado Oskaras Breneris. Antrasis \xc5\xbeem\xc4\x97lapis 1961\xc2\xa0m. buvo surastas \xc5\xa0veicarijoje ir u\xc5\xbe 150 000 \xc5\xa0vedijos kron\xc5\xb3 parduotas Upsalos universiteto Carolina Rediviva rinkiniui. Vertingas yra ne tik pats detalus \xc5\xbeem\xc4\x97lapis, bet ir jo komentaras\xc2\xa0\xe2\x80\x93 knyga Historia de Gentibus Septentrionalibus (\xe2\x80\x9e\xc5\xa0iaur\xc4\x97s taut\xc5\xb3 istorija\xe2\x80\x9c), kurioje vaizduojama daugiau nei 100 miniati\xc5\xabr\xc5\xb3._NEWLINE_\xc5\xa0iame unikaliame Atgimimo laikotarpio \xc5\xbeem\xc4\x97lapyje pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 detaliau pavaizduota ir Lietuva. Prie\xc5\xa1 tai kra\xc5\xa1to \xc5\xbeem\xc4\x97lap\xc4\xaf buvo nupie\xc5\xa1\xc4\x99 tik Klaudijus Ptolem\xc4\x97jus (II a.) ir Abrahamas Cresquesas (1375\xc2\xa0m.).'