b'\n_START_ARTICLE_\nKeplerio d\xc4\x97sniai\n_START_PARAGRAPH_\nKeplerio d\xc4\x97sniai \xe2\x80\x93 trys d\xc4\x97sniai, apra\xc5\xa1antys planet\xc5\xb3 jud\xc4\x97jim\xc4\x85. Juos, remdamasis dan\xc5\xb3 astronomo Tycho Brah\xc4\x97s Marso steb\xc4\x97jimo duomenimis, XVII a. prad\xc5\xbeioje suformulavo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 matematikas Johanas Kepleris (Johannes Kepler). V\xc4\x97liau Izaokas Niutonas i\xc5\xa1ved\xc4\x97 juos i\xc5\xa1 Niutono gravitacijos d\xc4\x97snio. Publikavimo metu Keplerio pa\xc5\xbei\xc5\xabros buvo revoliucin\xc4\x97s: daugelis astronom\xc5\xb3 buvo \xc4\xafsitikin\xc4\x99 jog planet\xc5\xb3 orbitos turi b\xc5\xabti taisyklingi apskritimai. \xc5\xbdinomiausi\xc5\xb3 planet\xc5\xb3 orbitos nedaug skiriasi nuo apskritim\xc5\xb3, tod\xc4\x97l ne i\xc5\xa1 karto buvo akivaizdu jog tai elips\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nAntrasis d\xc4\x97snis\n_START_PARAGRAPH_\nAntrasis Keplerio d\xc4\x97snis: planetos spindulys-vektorius per lygius laiko tarpus apibr\xc4\x97\xc5\xbeia lygius plotus._NEWLINE_\xc4\xaerodymas:_NEWLINE__NEWLINE_Per ma\xc5\xbe\xc4\x85 laiko tarp\xc4\x85  planeta nubr\xc4\x97\xc5\xa1 trikamp\xc4\xaf, kurio pagrindas , o auk\xc5\xa1tis ._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0io trikampio plotas ._NEWLINE__NEWLINE_Tada planetos sektorinis greitis _NEWLINE__NEWLINE_Kadangi planet\xc4\x85 traukia centrinis k\xc5\xabnas - Saul\xc4\x97, planet\xc4\x85 veikiantis j\xc4\x97gos momentas lygus 0 - j\xc4\x97ga ir jos petys yra tos pa\xc4\x8dios krypties. Taigi yra i\xc5\xa1saugomas planetos judesio kiekio momentas _NEWLINE__NEWLINE_Vadinasi,'