b'\n_START_ARTICLE_\nNikosija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji gyventojai Nikosijos vietoje apsigyveno jau bronzos am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeioje (apie 2500 m. pr. m. e.). Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 miestas (Ledra) pamin\xc4\x97tas ra\xc5\xa1ytiniuose \xc5\xa1altiniuose 672 m. pr. m. e., kaip mokantis duokl\xc4\x99 asir\xc5\xb3 karaliams. Nuo IX\xe2\x80\x93X a. miestas laikomas visos Kipro salos sostine. _NEWLINE_1960 m. Kiprui paskelbus nepriklausomyb\xc4\x99, Nikosija tapo Kipro respublikos sostine. Po 1963 m. vykusi\xc5\xb3 etnini\xc5\xb3 konflikt\xc5\xb3, miestas \xc5\xbeali\xc4\x85ja linija buvo padalintas \xc4\xaf du sektorius (\xc5\xa1iaurin\xc4\xaf (turki\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\xaf) ir pietin\xc4\xaf (graiki\xc5\xa1kaj\xc4\xaf)). Po 1974 m. \xc4\xafvykusios Turkijos invazijos \xc4\xaf sal\xc4\x85 \xc5\xbealioji linija tapo de facto valstybine siena tarp dviej\xc5\xb3 bendruomeni\xc5\xb3. Sektorius skiria Jungtini\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 administruojama demilitarizuota buferin\xc4\x97 zona. Po Berlyno sienos griuvimo 1989 m. Nikosija liko vienintel\xc4\x97 padalinta sostine pasaulyje.'