b'\n_START_ARTICLE_\nSmuikas\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nSmuiko korpuso vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 dalis yra gaminama i\xc5\xa1 egl\xc4\x97s, o \xc5\xa1onai ir dugnas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 klevo. Smuikas susideda i\xc5\xa1 eleganti\xc5\xa1ko vir\xc5\xa1aus, klevo lapo formos briaun\xc5\xb3 ir atramos, korpuso, kaklelio, galvut\xc4\x97s, tilto, grifo, garso d\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97s, keturi\xc5\xb3 styg\xc5\xb3 ir kit\xc5\xb3 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 detali\xc5\xb3 kaip smakro geldel\xc4\x97, pritvirtinta ant arba postygio kair\xc4\x97je. Jie palengvina smuiko laikym\xc4\x85 (nors atrodo, kad muzikantas smuik\xc4\x85 prilaiko kairi\xc4\x85ja ranka, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 tikro jis laikomas smakru prispaustas prie raktikaulio (vir\xc5\xa1uje). Skiriamasis smuiko korpuso bruo\xc5\xbeas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9esm\xc4\x97lio laikrod\xc5\xbeio\xe2\x80\x9c forma ir jo apa\xc4\x8dios ir i\xc5\xa1virk\xc5\xa1tinis i\xc5\xa1linkimas. Sm\xc4\x97lio laikrod\xc5\xbeio forma susideda i\xc5\xa1 vir\xc5\xa1utin\xc4\x97s dalies, apatin\xc4\x97s ir dviej\xc5\xb3 per smuiko \xe2\x80\x9eliemen\xc4\xaf\xe2\x80\x9c \xc4\xafgaubt\xc5\xb3 C dali\xc5\xb3, suteikian\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc4\xaflinkiui i\xc5\xa1baigtumo._NEWLINE_Smuiko \xe2\x80\x9ebalsas\xe2\x80\x9c priklauso nuo jo formos, medienos, i\xc5\xa1 kurios gaminamas smuikas, nuo korpuso storio ir nuo lako, apsaugan\xc4\x8dio pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3. Lakas, o ypa\xc4\x8d mediena, su am\xc5\xbeiumi ger\xc4\x97ja, d\xc4\x97l ko negausi\xc5\xb3 sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 smuik\xc5\xb3 paklausa tik did\xc4\x97ja._NEWLINE_Visoms dalims, kurios tik yra suklijuotos, buvo naudojami odos klijai, tradici\xc5\xa1kai naudojama stipri, vandeniui atspari med\xc5\xbeiaga, kuri yra reversin\xc4\x97, jei suklijuotas jungtis prireikt\xc5\xb3 i\xc5\xa1ardyti. Silpnesni, atskiesti klijai da\xc5\xbeniau naudojami vir\xc5\xa1ui prie briaunos ir ramstukui prie postygio pritvirtinti, nes patobulinus smuiko sandar\xc4\x85 \xc5\xa1ios dalys tapo kilnojamosios._NEWLINE_Purflingas (dar vad. \xc5\xabsu), \xc4\xaftaisytas apie eleganti\xc5\xa1ko vir\xc5\xa1aus pakra\xc5\xa1\xc4\x8dius, i\xc5\xa1 dalies apsaugo nuo \xc4\xafdau\xc5\xbeim\xc5\xb3, galin\xc4\x8di\xc5\xb3 atsirasti ties kra\xc5\xa1tais. Jis taip pat leid\xc5\xbeia vir\xc5\xa1ui lengviau lenktis. Nupai\xc5\xa1ytas dirbtinis purflingas rodo, kad instrumentas yra prastesn\xc4\x97s kokyb\xc4\x97s. Korpusas ir briaunos da\xc5\xbeniausiai gaminamos i\xc5\xa1 klevo medienos, prie kurios da\xc5\xbenai taikoma dry\xc5\xbeuota fig\xc5\xabra, vadinama \xe2\x80\x9eliepsna\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9efidelio korpusu\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9etigro dry\xc5\xbeiu\xe2\x80\x9c (techni\xc5\xa1kai vadinama skersasluoksniu klevu)._NEWLINE_Kaklelis irgi da\xc5\xbeniausiai yra i\xc5\xa1 klevo kartu su liepsnos formos fig\xc5\xabra, kuri derinasi su fig\xc5\xabra, esan\xc4\x8dia ant korpuso. Jis siekia postyg\xc4\xaf, kuris da\xc5\xbeniausiai gaminamas i\xc5\xa1 juodmed\xc5\xbeio, bet kartais ir i\xc5\xa1 kitos medienos, nuda\xc5\xbeytos juodai. Juodmed\xc5\xbeio mediena yra m\xc4\x97gstama d\xc4\x97l savo kietumo, gro\xc5\xbeio ir ilgaam\xc5\xbei\xc5\xa1kumo. Klevo kaklelis pats vienas n\xc4\x97ra toks stiprus, kad atlaikyt\xc5\xb3 styg\xc5\xb3 tempim\xc4\x85 nesulink\xc4\x99s ir neatsir\xc4\x97m\xc4\x99s \xc4\xaf jungt\xc4\xaf su postygiu. Kaklelio ir postygio forma nusako kaip lengva bus groti smuiku. Postygiai yra pa\xc5\xbeym\xc4\x97ti tam tikra skersine linija ir turi ma\xc5\xbe\xc4\x85 pailg\xc4\x85 \xe2\x80\x9ekau\xc5\xa1el\xc4\xaf\xe2\x80\x9c arba \xc4\xafgaubim\xc4\x85, \xc5\xa1iek tiek daugiau i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiant\xc4\xaf \xc5\xbeemesni\xc5\xb3 styg\xc5\xb3 skambes\xc4\xaf, ypa\xc4\x8d kai stygos i\xc5\xa1 \xc5\xbearn\xc5\xb3 ar sintetin\xc4\x97s._NEWLINE_Kai kurie seni smuikai (ir kiti, kuri\xc5\xb3 i\xc5\xa1vaizda senovi\xc5\xa1ka) turi prijungt\xc4\x85 galvut\xc4\x99, regimai priklijuot\xc4\x85 tarp kojeli\xc5\xb3 ir kaklelio. Dauguma sen\xc5\xb3 autenti\xc5\xa1k\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 kakleliai atsukti \xc4\xaf \xc5\xa1iek tiek padidint\xc4\x85 alk\xc5\xabn\xc4\x99 ir pailginti apie centimetr\xc4\x85. Kaklelio jungtis leid\xc5\xbeia originali\xc4\x85 galvut\xc4\x99 laikyti Baroko stiliaus smuikuose, taip i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiant skirtum\xc4\x85 nuo moderni\xc5\xb3 darb\xc5\xb3._NEWLINE_Tiltas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 precizi\xc5\xa1kai i\xc5\xa1baigtas klevo gabal\xc4\x97lis, formuojantis \xc5\xbeemesn\xc4\xaf styg\xc5\xb3 vibracij\xc5\xb3 da\xc5\xben\xc4\xaf ir perduoda styg\xc5\xb3 virpesius \xc4\xaf smuiko korpus\xc4\x85. Vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 jo linija laiko stygas reikiamame auk\xc5\xa1tyje nuo postygio i\xc5\xa1linkime ir leid\xc5\xbeia kiekvienai skamb\xc4\x97ti atskirai, braukiant stryku. Garso d\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 arba \xe2\x80\x9esiela\xe2\x80\x9c, precizi\xc5\xa1kai prisitaiko tarp korpuso ir vir\xc5\xa1aus, po triguba tilto kojele ir perduoda tilto ir garso d\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97s virpesius \xc4\xaf instrumento korpus\xc4\x85._NEWLINE_Postygis patempia stygas \xc4\xaf \xc5\xbeemesnius smuiko da\xc5\xbenius, pasinaudodamas styg\xc5\xb3 pabaiga, kuri apsivynioja apie galin\xc4\xaf kai\xc5\xa1t\xc4\xaf, o jis pritaikytas \xc4\xaf nusmailint\xc4\x85 skyl\xc4\x99 apatin\xc4\x97je dalyje. Labai da\xc5\xbenai E akordas turi garso reguliavimo svert\xc4\x85, valdom\xc4\x85 ma\xc5\xbeu sraigtu, pasukamu pir\xc5\xa1tais. Garso reguliavimo svertai gali b\xc5\xabti taikomi ir kitoms stygoms, ypatingai besimokan\xc4\x8dio instrumente, ir kartais jos gali b\xc5\xabti \xc4\xaftaisytos postygyje._NEWLINE_Galvut\xc4\x97s gale, stygos u\xc5\xbesivynioja ant reguliuojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 kojeli\xc5\xb3. Stygos da\xc5\xbenai turi spalving\xc4\x85 \xe2\x80\x9e\xc5\xa1ilko\xe2\x80\x9c \xc4\xafvyniojim\xc4\x85 abiejuose galuose, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima atskirti ir kad neb\xc5\xabt\xc5\xb3 trinties \xc4\xaf kojeles. Nusmailintos kojel\xc4\x97s leid\xc5\xbeia grojan\xc4\x8diam padidinti arba suma\xc5\xbeinti trint\xc4\xaf, taikant atitinkam\xc4\x85 spaudim\xc4\x85 palei kojeli\xc5\xb3 a\xc5\xa1\xc4\xaf, j\xc4\x85 sukin\xc4\x97jant.\n_START_SECTION_\nStygos\n_START_PARAGRAPH_\nPirmyk\xc5\xa1t\xc4\x97s stygos buvo gaminamos i\xc5\xa1 avi\xc5\xb3 \xc5\xbearn\xc5\xb3, i\xc5\xa1tempiamos, i\xc5\xa1d\xc5\xbeiovinamos ir susukamos. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97s stygos dabar gali b\xc5\xabti padarytos i\xc5\xa1 gryno plieno, standaus plieno arba \xc4\xafvairi\xc5\xb3 sintetini\xc5\xb3 pried\xc5\xb3, mai\xc5\xa1yt\xc5\xb3 su kitais metalais._NEWLINE_Smuikininkai ne\xc5\xa1iojasi pakaitini\xc5\xb3 styg\xc5\xb3 savo instrumentams, jei nety\xc4\x8dia kuri styga nutr\xc5\xabkt\xc5\xb3. Stygos gana trumpaam\xc5\xbe\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 be objektyvi\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 (pvz., stygos vyniojimasis atri\xc5\xa1us nuo susine\xc5\xa1iojimo) smuikininkas taip pat kei\xc4\x8dia styg\xc4\x85, jei ji nei\xc5\xa1gauna \xe2\x80\x9etikro\xe2\x80\x9c, be pa\xc5\xa1alinio trukdymo intonacijai garso, arba jei ji praranda reikaling\xc4\x85 ton\xc4\x85. Stygos am\xc5\xbeius priklauso nuo to, kaip da\xc5\xbenai ir kaip daug smuikininkas groja.\n_START_SECTION_\nGars\xc5\xb3 diapazonas\n_START_PARAGRAPH_\nSmuiko gars\xc5\xb3 intervalas, lyginant su \xc5\xa1iuolaikiniu fortepijonu, apima nuo G akordo \xc5\xbeemiau vidutinio C akordo iki auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s natos nei \xc5\xa1iuolaikiniame fortepijone. Vis d\xc4\x97lto auk\xc5\xa1tos natos da\xc5\xbenai i\xc5\xa1gaunamos nat\xc5\xabrali\xc5\xb3 arba dirbtini\xc5\xb3 harmonik\xc5\xb3, dedant pir\xc5\xa1tus arti tilto ant auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios stygos, gali skleisti nemalon\xc5\xb3 arba netiksl\xc5\xb3 gars\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nAkustika\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1gaubta forma, medienos storis ir jo fizikin\xc4\x97s savyb\xc4\x97s valdo smuiko gars\xc4\x85. Mazg\xc5\xb3 strukt\xc5\xabros (nejudan\xc4\x8dios vietos), pagamintos, naudojant sm\xc4\x97l\xc4\xaf ar klijus, u\xc5\xbe\xc5\xa1lakstytus ant lentel\xc4\x97s, kartu su lentele vibruojan\xc4\x8dios tam tikrais da\xc5\xbeniais, pavadintos \xe2\x80\x9eChladni strukt\xc5\xabromis\xe2\x80\x9c, da\xc5\xbenai smuikinink\xc5\xb3 naudojamos patikrinti darbui prie\xc5\xa1 parduodant instrument\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nDyd\xc5\xbeiai\n_START_PARAGRAPH_\nVaikai, kurie mokosi grie\xc5\xbeti, naudoja ma\xc5\xbe\xc5\xb3 dyd\xc5\xbei\xc5\xb3 smuikus: 3/4, 1/2. 1/4, 1/8, 1/10 ir 1/16. Kartais naudojamas net 1/32 dyd\xc5\xbeio instrumentas. 7/8 dyd\xc5\xbeio smuik\xc4\x85, kaip paskutin\xc4\xaf, profesional\xc5\xb3 instrument\xc4\x85, bet retai tarpin\xc4\xaf, kartais naudoja suaug\xc4\x99, esantys \xc5\xbeemo \xc5\xabgio._NEWLINE_Pilnas \xe2\x80\x9enormalaus dyd\xc5\xbeio\xe2\x80\x9c arba 4/4 smuikas (be grifo) yra 35.6\xc2\xa0cm (14 coli\xc5\xb3) arba ma\xc5\xbeesni\xc5\xb3 modeli\xc5\xb3 i\xc5\xa1 XVII a. 3/4 smuiko ilgis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 33\xc2\xa0cm (13 coli\xc5\xb3), o 1/2 dyd\xc5\xbeio\xc2\xa0\xe2\x80\x93 30\xc2\xa0cm (12 coli\xc5\xb3). Alto dydis nusakomas centimetr\xc5\xb3 ar coli\xc5\xb3 ilgiu, nenaudojant dyd\xc5\xbei\xc5\xb3 numeri\xc5\xb3. Normalaus dyd\xc5\xbeio altas yra ma\xc5\xbedaug 40\xc2\xa0cm (16 coli\xc5\xb3) ilgio._NEWLINE_Kai apibr\xc4\x97\xc5\xbeiamas dydis vaikui, svarbiausia yra, kad vaikas, laikydamas instrument\xc4\x85 prie\xc5\xa1 kakl\xc4\x85, pasiekt\xc5\xb3 galvut\xc4\x97s gal\xc4\x85. Kai kurie mokytojai mano, kad mokiniai gali laikyti didesn\xc4\xaf smuik\xc4\x85, jeigu tik pasiekia galvut\xc4\x97s gal\xc4\x85 ir mato savo pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 galus, nors kiti rekomenduoja ma\xc5\xbeesnius dyd\xc5\xbeius, es\xc4\x85 jie saugesni, kad galvut\xc4\x97s galas baigt\xc5\xb3si ties mokinio rie\xc5\xa1u.\n_START_SECTION_\nDerinimas\n_START_PARAGRAPH_\nSmuikas derinamas \xc4\xaftempiant ar atleid\xc5\xbeiant stygas sukyn\xc4\x97mis, \xc4\xaftaisytomis smuiko galvut\xc4\x97je arba reguliuojant sraigtus postygyje. Visi smuikai turi sukynes; garso reguliavimo sraigtai neprivalomi. Dauguma sraigt\xc5\xb3 yra metaliniai ir judina svert\xc4\x85, prie kurio pritvirtintos stygos. Jie leid\xc5\xbeia koreguoti garsus lengviau negu tai daroma sukyn\xc4\x97mis._NEWLINE_Garso reguliavimo sraigtai paprastai naudojami su gryno metalo stygomis, kurias b\xc5\xabt\xc5\xb3 sunku reguliuoti vien sukyn\xc4\x97mis; jie nenaudojami stygoms, pagamintoms i\xc5\xa1 \xc5\xbearn\xc5\xb3, kurios yra lankstesn\xc4\x97s ir adekva\xc4\x8diai neatsako \xc4\xaf ma\xc5\xbeus pakoregavimus sraigtais. Kai kurie smuikininkai, da\xc5\xbeniausiai pradedantieji arba tie, kurie m\xc4\x97gsta metalines stygas, naudoja visus keturis sraigtus. Kiti naudoja sraigt\xc4\x85 tik E stygai, kad apribot\xc5\xb3 \xc4\xaftamp\xc4\x85, kuria sraigtai paveikia instrumento gars\xc4\x85._NEWLINE_Derinant smuik\xc4\x85, A styga suderinama standartiniu auk\xc5\xa1\xc4\x8diu (paprastai 440 Hz), naudojant arba reguliavimo prietais\xc4\x85 arba kit\xc4\x85 instrument\xc4\x85. (Akompanuojant suderintam instrumentui, pvz., fortepijonui arba akordeonui, smuikas derinamas pagal j\xc4\xaf). Tada kitos stygos suderinamos gryn\xc5\xb3j\xc5\xb3 kvint\xc5\xb3 intervalais, braukiant stryku poromis. Truput\xc4\xaf auk\xc5\xa1tesnis garsas gali b\xc5\xabti derinamas solo grojimui, kad duot\xc5\xb3 \xc5\xa1viesesn\xc4\xaf tembr\xc4\x85; kita vertus, Baroko muzikoje kartais grojama \xc5\xbeemais tonais, kad smuikas skamb\xc4\x97t\xc5\xb3 \xc5\xa1velniau, subtiliau. Po derinimo, instrumento tiltas gali b\xc5\xabti tikrinamas, kad tiksliai stov\xc4\x97t\xc5\xb3 tiesiai per vidur\xc4\xaf tarp f skyli\xc5\xb3 vidini\xc5\xb3 \xc4\xafpjov\xc5\xb3; sulenktas tiltas irgi gali paveikti gero smuiko gars\xc4\x85._NEWLINE_Smuikas derinamas pagal G-D-A-E akordus. Nors, pavyzd\xc5\xbeiui, kai kurie lietuvi\xc5\xb3 liaudies muzikantai smuik\xc4\x85 derina natomis G E A E. Kiti derinimai da\xc5\xbeniausiai sukuriami; pvz., G styga gali b\xc5\xabti derinama kaip A. Klasikin\xc4\x97je muzikoje nestandartinis derinimas vadinamas scordatura; kai kuriuose folk stiliuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9esukry\xc5\xbeiuotu derinimu\xe2\x80\x9c. Vienas \xc5\xbeinomiausi\xc5\xb3 scordaturos pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97je muzikoje yra Saint-Sa\xc3\xabns Danse Macabre, kur viena smuiko styga E yra pa\xc5\xbeeminta, kad \xc4\xaf kompozicij\xc4\x85 \xc4\xafne\xc5\xa1t\xc5\xb3 baugaus disonanso._NEWLINE_Paprastai smuikai turi keturias stygas, bet b\xc5\xabna ir toki\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3, kurie turi ir penkias, \xc5\xa1e\xc5\xa1ias arba septynias. Papildomos stygos tokiuose smuikuose da\xc5\xbeniausiai yra \xc5\xbeemesnio da\xc5\xbenio nei G akordas, \xc5\xa1ios stygos da\xc5\xbeniausiai suderintos kaip C, F ar \xc5\xbeemas B. Jeigu instrumento arba styg\xc5\xb3 ilgis nuo ramstuko iki tilto yra lygus standartiniam pilnos gamos smuikui (ma\xc5\xbeiau nei 33 cm), tuomet jis atitinkamai gali vadintis smuiku. Pana\xc5\xa1\xc5\xabs instrumentai b\xc5\xabna ilgesni, bet jau tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti vadinami altais. Smuikai su penkiomis ir daugiau styg\xc5\xb3 naudojami d\xc5\xbeiaze arba folkloro muzikoje.\n_START_SECTION_\nStrykai\n_START_PARAGRAPH_\nGrojant smuiku grie\xc5\xbeiama stryku, kur\xc4\xaf sudaro lazdel\xc4\x97s su arklio plauk\xc5\xb3 vadele, \xc4\xaftempta tarp kilpos ir antgalio abiejuose galuose. Tipi\xc5\xa1kas smuiko stryko ilgis 74,5\xc2\xa0cm (29 coliai), svoris\xc2\xa0\xe2\x80\x93 60 g. Alto strykai gali b\xc5\xabti ma\xc5\xbedaug 5\xc2\xa0mm trumpesni ir 10 g sunkesni._NEWLINE_Kilpos gale, sraigtas \xc4\xaftempia arba atlaisvina si\xc5\xablel\xc4\xaf. Toliau nuo kilpel\xc4\x97s, odin\xc4\x97 buka pagalv\xc4\x97l\xc4\x97 ir apvija apsaugo stryk\xc4\x85 ir smuikininkui pagerina jo laikym\xc4\x85. Apvija gali b\xc5\xabti laidas, \xc5\xa1ilkas arba banginio \xc5\xabsas (dabar imituojamas i\xc5\xa1 geltono ir juodo plastiko). Kai kuriuose mokini\xc5\xb3 strykuose (pagaminti i\xc5\xa1 gryno stiklo pluo\xc5\xa1to) apvijai ir laikymui pakeisti plastikiniai tu\xc5\xa1\xc4\x8diaviduriai velenai._NEWLINE_Stryko si\xc5\xablelis da\xc5\xbeniausiai paimamas i\xc5\xa1 \xe2\x80\x9ebalto\xe2\x80\x9c (\xc5\xa1iaip jau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pilko) arklio, nors pigesni strykai gali tur\xc4\x97ti ir sintetinio pluo\xc5\xa1to si\xc5\xablel\xc4\xaf. Reta trintis \xc4\xaf kanifolij\xc4\x85 ver\xc4\x8dia si\xc5\xablel\xc4\xaf tr\xc5\xabk\xc4\x8diojan\xc4\x8diai kibti \xc4\xaf stygas, taip sukeldama vibracij\xc4\x85. Lazdel\xc4\x97 da\xc5\xbeniausiai gaminama i\xc5\xa1 Brazilijos medienos, nors lazdel\xc4\x97, pagaminta i\xc5\xa1 \xc5\xa1io tipo medienos, kuri yra rinktin\xc4\x97 (ir brangesn\xc4\x97), priskiriama pernambuko medienos gaminiui (nes abi r\xc5\xab\xc5\xa1ys i\xc5\xa1 tos pa\xc4\x8dios medienos r\xc5\xab\xc5\xa1ies). Kai kurie mokini\xc5\xb3 strykai pagaminti ir stiklo pluo\xc5\xa1to. Naujausiais pakeitimais, dabar jau galima naudoti i\xc5\xa1 anglies pluo\xc5\xa1t\xc4\x85 lazdelei visuose meistri\xc5\xa1kumo lygiuose.\n_START_SECTION_\nGrie\xc5\xbeimas smuiku\n_START_PARAGRAPH_\nTeisinga smuiko laikymo pad\xc4\x97timi laikoma, kai smuikas yra po smakru, paremtas kairiuoju petimi \xc4\xaf peties atram\xc4\x85. \xc5\xa0i praktika vyrauja Indijos kult\xc5\xabrose (Karnat\xc5\xb3 ir Hindustano), kur smuikininkai groja atsis\xc4\x97d\xc4\x99 ant grind\xc5\xb3 ir pasideda instrumento galvut\xc4\x99 ant p\xc4\x97d\xc5\xb3 kra\xc5\xa1to. Stygas jie brauko skersai (arco) arba, kitu b\xc5\xabdu, timp\xc4\x8dioja jas (pizzicato). Kair\xc4\x97 ranka reguliuoja stygos skamb\xc4\x97jimo ilg\xc4\xaf, palie\xc4\x8diant j\xc4\x85 pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 galais grife ir taip i\xc5\xa1gaunant skirtingus garsus.\n_START_SECTION_\nKair\xc4\x97 ranka ir gars\xc5\xb3 i\xc5\xa1gavimas\n_START_PARAGRAPH_\nKair\xc4\x97s rankos pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 pad\xc4\x97ties nes\xc4\x85lygoja instrumento ladai; atlik\xc4\x97jai patys turi \xc5\xbeinoti, kur u\xc5\xbespausti styg\xc4\x85 konkre\xc4\x8dioje vietoje, kad i\xc5\xa1gaut\xc5\xb3 teising\xc4\x85 gars\xc4\x85. Gera intonacija pasiekiama daug praktikuojantis._NEWLINE_Pradedantieji da\xc5\xbenai priklauso nuo juosteli\xc5\xb3 u\xc5\xbed\xc4\x97t\xc5\xb3 ant grifo kelete viet\xc5\xb3, kad pa\xc5\xbeym\xc4\x97t\xc5\xb3 konkre\xc4\x8dias vietas, kur reikia pad\xc4\x97ti pir\xc5\xa1t\xc4\x85, bet mokytojai pataria jiems kuo grei\xc4\x8diau i\xc5\xa1mokti groti be juosteli\xc5\xb3, kad mokiniai daryt\xc5\xb3 pa\xc5\xbeang\xc4\x85. Kita \xc5\xbeym\xc4\x97jim\xc5\xb3 technika besinaudojantys papras\xc4\x8diausiai pa\xc5\xbeymi ta\xc5\xa1kus kanceliarine korekcijos priemone, kuri po ilgos praktikos nusitrina._NEWLINE_Pir\xc5\xa1tai tradici\xc5\xa1kai sunumeruoti nuo 1 (smiliaus) iki 4 (ma\xc5\xbeojo pir\xc5\xa1telio). Ypa\xc4\x8d smuiko kursuose, skai\xc4\x8diai vir\xc5\xa1 nat\xc5\xb3 parodo, kuriuo pir\xc5\xa1tu u\xc5\xbespausti styg\xc4\x85, pa\xc5\xbeymint \xe2\x80\x9eO\xe2\x80\x9c kaip nelie\xc4\x8diam\xc4\x85 styg\xc4\x85, kurios nereikia u\xc5\xbespausti. Lentel\xc4\x97 de\xc5\xa1inei rankai rodo nat\xc5\xb3 i\xc5\xa1sid\xc4\x97stym\xc4\x85 i\xc5\xa1 pirmos pozicijos._NEWLINE_Kair\xc4\x97s rankos pir\xc5\xa1to vieta priklauso nuo klausos ir rank\xc5\xb3, ne nuo \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97jimo. Taip yra d\xc4\x97l to, kad pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 u\xc5\xbespaudimo vietos turi stiprius akustinius ir lyt\xc4\x97jimo komponentus; grojant \xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti reikia minimaliai. Nata (neparodyta lentel\xc4\x97je), prie kurios intervalas priart\xc4\x97ja ar\xc4\x8diau negu pir\xc5\xa1tai, tonu kyla nuo ramstuko. Fakti\xc5\xa1kai, nuo tada, kai styg\xc5\xb3 ilgis tarp pir\xc5\xa1to ir tilto ir tono auk\xc5\xa1tis, ar da\xc5\xbenis, yra atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai proporcingi, atstumas tarp dviej\xc5\xb3 nat\xc5\xb3 yra pakeltas oktava. Geltonos juostel\xc4\x97s ant lentel\xc4\x97s kra\xc5\xa1t\xc5\xb3 pa\xc5\xbeymi tris pagrindines pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 pad\xc4\x97tis pradedantiesiems, 1-am, 2-am ir 3-am pir\xc5\xa1tams.\n_START_SECTION_\nPozicijos\n_START_PARAGRAPH_\nKair\xc4\x97s rankos pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 pad\xc4\x97tis nusakoma pagal \xe2\x80\x9epozicijas\xe2\x80\x9c. Pirmoji pozicija, nuo kurios beveik visi pradeda (nors kai kurie pradeda ir nuo tre\xc4\x8diosios), yra labiausiai paplitusi, mokantis groti styginiais. \xc5\xbdemiausia nata \xc5\xa1ioje pozicijoje yra G akordas; auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grojama ketvirtuoju pir\xc5\xa1tu ant E stygos, skleid\xc5\xbeianti B gars\xc4\x85, arba pustoniu auk\xc5\xa1\xc4\x8diau (dar vadinama \xe2\x80\x9epailgintu arba temptu ketvirtuoju pir\xc5\xa1tu\xe2\x80\x9c)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 C akord\xc4\x85, dviem oktavomis auk\xc5\xa1\xc4\x8diau standartinio C._NEWLINE_Atitraukus rank\xc4\x85 nuo kaklelio, taip kad pirmasis pir\xc5\xa1tas u\xc5\xbeimt\xc5\xb3 antrojo pir\xc5\xa1to viet\xc4\x85, smuikininkas laiko pir\xc5\xa1tus antrojoje pozicijoje. Tre\xc4\x8dia pozicija vadinamas pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 pad\xc4\x97tis, kai pirmasis pir\xc5\xa1tas u\xc5\xbeima tre\xc4\x8diojo pir\xc5\xa1to viet\xc4\x85 ir t. t. Vir\xc5\xa1utinis smuiko diapazono limitas priklauso nuo meistri\xc5\xa1ko smuikininko, kuris lengvai gali groti dviejose oktavose viena styga, ir keturiose oktavose, naudodamas \xe2\x80\x9evis\xc4\x85 instrument\xc4\x85\xe2\x80\x9c, nors atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf tai, kaip smuikininkas tobul\xc4\x97ja ir kaip sugeba i\xc5\xa1naudoti vis\xc4\x85 instrumento diapazon\xc4\x85, parodo, kad konkre\xc4\x8dios pozicijos tampa nebeaktualios. Pozicij\xc5\xb3 skaitmenys naudojami \xc5\xbeemesni\xc5\xb3 ton\xc5\xb3 pozicijoms ir tik metodikos vadov\xc4\x97liuose; tod\xc4\x97l n\xc4\x97ra \xc4\xafprasta i\xc5\xa1girsti apie pozicijas, \xc5\xbeemesnes nei penktoji. \xc5\xbdemiausia smuiko pozicija vadinama daline pozicija, kur pirmasis pir\xc5\xa1tas labai arti ramstuko, \xc5\xa1i pozicija da\xc5\xbeniausiai naudojama atliekant sud\xc4\x97ting\xc4\x85 muzik\xc4\x85 arba kompozicij\xc4\x85, kur daug detonuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 gars\xc5\xb3._NEWLINE_Ta pati nata gali skamb\xc4\x97ti visi\xc5\xa1kai skirtingai, priklausomai nuo stygos, kuria ji bus pagrota. Kartais kompozitorius tiksliai nurodo styg\xc4\x85, kuri\xc4\x85 reikia u\xc5\xbespausti, norint i\xc5\xa1gauti reikiam\xc4\x85 tonacij\xc4\x85; visa tai muzikoje yra \xc5\xbeymima, pvz., sul G rei\xc5\xa1kia grojim\xc4\x85 G styga. Pvz., grojimas auk\xc5\xa1tame registre A, G ir D stygomis skleid\xc5\xbeia charakteringai nenat\xc5\xabral\xc5\xb3 gars\xc4\x85, o grojimas per G stygos intervalo vidur\xc4\xaf skleid\xc5\xbeia sodr\xc5\xb3 gars\xc4\x85. Kita vertus, pozicij\xc5\xb3 keitimas da\xc5\xbeniausiai naudojamas taktiniais sumetimais, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima i\xc5\xa1gauti auk\xc5\xa1tesnes natas i\xc5\xa1vengiant styg\xc5\xb3 susikry\xc5\xbeiavimo.\n_START_SECTION_\nLaisvos stygos\n_START_PARAGRAPH_\nBraukiant ar timp\xc4\x8diojant laisv\xc4\x85j\xc4\x85 styg\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 t. y. neu\xc5\xbespaust\xc4\x85 styg\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 i\xc5\xa1gaunamas visai kitoks garsas, nei u\xc5\xbespaudus kitas stygas, nes styga ties ramstuku vibruoja laisviau nei po pir\xc5\xa1tu. Kitaip nei \xc5\xbeemu G akordu (kurio kitaip nepagrosi), grojimas laisvomis stygomis vengtinas, jeigu tik kompozitorius j\xc5\xb3 ne\xc4\xaftraukia \xc4\xaf savo k\xc5\xabrin\xc4\xaf, nor\xc4\x97damas gauti special\xc5\xb3 efekt\xc4\x85, arba pragrojamas greitu pasa\xc5\xbeu, kur styg\xc5\xb3 skambesys nei\xc5\xa1siskiria. Laisvos stygos gali duoti a\xc5\xa1tresn\xc4\xaf gars\xc4\x85 (ypa\xc4\x8d E styga, skleid\xc5\xbeianti metalin\xc4\xaf ton\xc4\x85), ir tod\xc4\x97l, kad ne\xc4\xafmanoma groti vibrato laisv\xc4\x85j\xc4\x85 styga, tokio grojimo muzikantai vengia, bent jau klasikin\xc4\x97je muzikoje. Grojimas laisvomis stygomis laikomas kaip neskoningas, jeigu autorius k\xc5\xabrinyje to nereikalauja._NEWLINE_Grojimas laisva styga tuo pat metu su u\xc5\xbespaust\xc4\x85ja gretimose stygose skleid\xc5\xbeia \xc5\xab\xc5\xbees\xc4\xaf, pana\xc5\xa1\xc5\xb3 \xc4\xaf d\xc5\xabdmai\xc5\xa1io, da\xc5\xbenai kompozitori\xc5\xb3 naudojam\xc4\x85 kaip folk muzikos imitacij\xc4\x85. Kartais dvi natos b\xc5\xabna identi\xc5\xa1kos (pvz., u\xc5\xbespaustoji A ant D stygos ir laisvoji A styga), skleid\xc5\xbeian\xc4\x8dios trump\xc4\x85 spengim\xc4\x85. \xc5\xa0itoks grojimas dar gali b\xc5\xabti naudojamas kai reikia daugiau garso, ypatingai orkestruose.\n_START_SECTION_\nGrie\xc5\xbeimas smuiku i\xc5\xa1 karto dviem stygomis ir burdonai\n_START_PARAGRAPH_\nGrie\xc5\xbeiant smuiku dviem stygomis yra u\xc5\xbespaud\xc5\xbeiamos i\xc5\xa1 karto dvi stygos, ir per jas tuo pat metu braukiama stryku, i\xc5\xa1gaunant akordo dal\xc4\xaf. Kartais reikalinga perkelti kair\xc4\x99 rank\xc4\x85 auk\xc5\xa1\xc4\x8diau, norint pasiekti abi natas vienu metu. \xc5\xa0alia skambant laisvajai stygai kartu su u\xc5\xbespaust\xc4\x85ja irgi galima i\xc5\xa1gauti tam tikr\xc4\x85 gars\xc4\x85. Kartais toks grie\xc5\xbeimas dar vadinamas burdonu, nes burdono tonas gali b\xc5\xabti ilgas skirting\xc5\xb3 nat\xc5\xb3, grojam\xc5\xb3 gretim\xc4\x85ja styga, pasa\xc5\xbeui. Trys ar keturios natos dar gali b\xc5\xabti grojamos tuo pat metu (trigubu ar keturgubu u\xc5\xbespaudimu), ir priklausomai nuo muzikos stiliaus, natos gali b\xc5\xabti grie\xc5\xbeiamos tuo pat metu, kaip grie\xc5\xbeimas u\xc5\xbespaudus dvi natas, taip i\xc5\xa1gaunant auk\xc5\xa1tesnes natas.\n_START_SECTION_\nVibrato\n_START_PARAGRAPH_\nVibrato\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kair\xc4\x97s rankos technika, kurios metu natos auk\xc5\xa1tis kinta pulsuojan\xc4\x8diu ritmu. Kitoms rankos dalims esant u\xc5\xbeimtoms, stygos ilgis ne\xc5\xbeymiai reguliuojamas pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 galiukais. Smuikininkai virpina styg\xc4\x85 atitraukdami rank\xc4\x85 atgal arba akordu \xc5\xbeemiau nuo reikiamos natos, nes percepcija reikalauja auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc5\xb3 akord\xc5\xb3, grojant kintan\xc4\x8diu garsu. Vibrato tik ne\xc5\xbeymiau paslepia detonuojant\xc4\xaf gars\xc4\x85: kitaip tariant, vibrato\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tik ma\xc5\xbeas pakaitalas gerai intonacijai. Vis d\xc4\x97lto, ladai ir kiti pratimai, norint i\xc5\xa1lavinti darb\xc4\x85 su intonacija tipi\xc5\xa1kai grojami be vibrato, kad groti b\xc5\xabt\xc5\xb3 lengviau. Studentus moko, kad net jei ir nepa\xc5\xbeym\xc4\x97tas, vibrato n\xc4\x97ra fiktyvus ir netgi b\xc5\xabtinas. Tai gali b\xc5\xabti kli\xc5\xabtis mokiniams, norintiems groti klasikinio tipo k\xc5\xabrinius, kur vibrato ma\xc5\xbeas arba jo i\xc5\xa1vis n\xc4\x97ra, kaip, pvz., Baroko muzika ir kiti smuiko muzikos stiliai._NEWLINE_Vibrato panaudojimas kompozicijoje priklauso nuo stiliaus ir skonio. Akustikos terminais, reik\xc5\xa1m\xc4\x97, kuri\xc4\x85 vibrato suteikia garsui, turi skamb\xc4\x97ti, kaip obertono jungtis (arba garso spalva, tembras) ir tiesioginis garso projekcijos modelis pasikei\xc4\x8dia kartu su garso auk\xc5\xa1\xc4\x8diu. Kai u\xc5\xbespaud\xc5\xbeiama styga skirtingose dalyse, ritminiu at\xc5\xbevilgiu, vibrato tvisk\xc4\x97jimo arba gyvumo garsais sukuria gerai pagaminto smuiko \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc4\xaf.\n_START_SECTION_\nHarmonija\n_START_PARAGRAPH_\nLengvai pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 galiukais spaud\xc5\xbeiant styg\xc4\x85 ant harmonikos ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 ir braukiant stryku arti tilto sukuriama harmonija. Vietoj normalaus sodraus tono girdimas ne\xc5\xbeymiai skambantis obertono auk\xc5\xa1tesnio registro akordas. Kiekvienas ta\xc5\xa1kas yra vis\xc5\xb3 styg\xc5\xb3 padalijime, pvz., pusiaukel\xc4\x97je arba vienoje tre\xc4\x8diojoje stygos ilgio. Jautrus instrumentas skamb\xc4\x97s \xc4\xafvairiausiuose \xc4\xafmanomuose harmonik\xc5\xb3 ta\xc5\xa1kuose per vis\xc4\x85 styg\xc5\xb3 ilg\xc4\xaf._NEWLINE_Harmonika muzikoje \xc5\xbeymima ma\xc5\xbey\xc4\x8diu ratu vir\xc5\xa1 natos, kuris nurodo harmonikos auk\xc5\xa1t\xc4\xaf. Harmonikos yra dviej\xc5\xb3 tip\xc5\xb3: nat\xc5\xabraliosios harmonikos ir dirbtin\xc4\x97s (taip pat \xc5\xbeinomos kaip netikrosios)._NEWLINE_Nat\xc5\xabraliosios harmonikos grojamos neu\xc5\xbespaud\xc5\xbeiant styg\xc5\xb3. Laisvosios stygos auk\xc5\xa1tis vadinamas fundamentaliuoju da\xc5\xbeniu. Harmonikos dar vadinami obertonais. Jie sutinkami sveik\xc5\xb3j\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 pagrind\xc5\xb3 daugyboje, kuri vadinama pirmine harmonika. Antin\xc4\x97 harmonika yra pirmasis obertonas, tre\xc4\x8dioji harmonika yra antrasis obertonas ir t. t. Antroji harmonika yra per stygos vidur\xc4\xaf ir skamba viena oktava auk\xc5\xa1\xc4\x8diau nei stygos registras. Tre\xc4\x8dioji harmonika padalina styg\xc4\x85 \xc4\xaf tris, o ketvirtoji padalina \xc4\xaf keturias dalis. Antrosios harmonikos garsas yra vis\xc5\xb3 \xc5\xa1variausias, nes tai yra bendras ta\xc5\xa1kas, gerai skambantis su lygin\xc4\x97mis harmonikomis (4-\xc4\x85ja; 6-\xc4\x85ja ir t. t.). Tre\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\x85 harmonik\xc4\x85 (ir tolesnes nelygines harmonikas) groti sunkiau, nes jos dalina styg\xc4\x85 \xc4\xaf tris (ir kitas nelygini\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3) dalis ir neturi tiek daug bendr\xc5\xb3 ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 su kitomis harmonikomis._NEWLINE_Dirbtines harmonikas i\xc5\xa1groti sunkiau nei nat\xc5\xabrali\xc4\x85sias, nes grojant reikia u\xc5\xbespausti dvi stygas vienu metu ir groti harmonik\xc4\x85 u\xc5\xbespaustosiomis natomis. Naudojant \xe2\x80\x9eoktavos r\xc4\x97m\xc4\x85\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xe2\x80\x93 standartin\xc4\xaf nuotol\xc4\xaf tarp pirmojo ir ketvirtojo pir\xc5\xa1t\xc5\xb3 bet kurioje pozicijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ketvirtuoju pir\xc5\xa1tu vos lie\xc4\x8diant styg\xc4\x85 kvarta auk\xc5\xa1\xc4\x8diau nei u\xc5\xbespaustoji styga, i\xc5\xa1gaunama ketvirtoji harmonika, dviem oktavom auk\xc5\xa1\xc4\x8diau u\xc5\xbespaustos stygos. Pir\xc5\xa1to vieta ir u\xc5\xbespaudimas, kaip ir stryko braukimo greitis, spaudimas ir garsinis ta\xc5\xa1kas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 visi yra b\xc5\xabtini norint i\xc5\xa1gauti norim\xc4\x85 harmonikos gars\xc4\x85. Pasunkinus u\xc5\xbeduot\xc4\xaf, pasa\xc5\xbeuose i\xc5\xa1 skirting\xc5\xb3 nat\xc5\xb3, grojam\xc5\xb3 dirbtin\xc4\x97se harmonikose, atstumas tarp spaud\xc5\xbeian\xc4\x8dio pir\xc5\xa1to ir harmonikos pir\xc5\xa1to turi nuolat keistis, nes atstumai tarp nat\xc5\xb3 kei\xc4\x8diasi pagal stygos ilg\xc4\xaf._NEWLINE_\xe2\x80\x9eHarmonikos pir\xc5\xa1tas\xe2\x80\x9c dar gali liesti ir ma\xc5\xbeoro tercij\xc4\x85 vir\xc5\xa1 u\xc5\xbespaustos natos (\xc5\xa1e\xc5\xa1ta harmonika) arba kvinta auk\xc5\xa1\xc4\x8diau (tre\xc4\x8dia harmonika). \xc5\xa0ios harmonikos naudojamos neda\xc5\xbenai; d\xc4\x97l ma\xc5\xbeoro tercijos, harmonika negroja taip, kaip tur\xc4\x97t\xc5\xb3; d\xc4\x97l kvintos \xc4\xaftempimas didesnis negu smuikininkai i\xc5\xa1gali j\xc4\xaf gerai i\xc5\xa1laikyti._NEWLINE_\xc4\xaemantr\xc5\xabs pasa\xc5\xbeai dirbtin\xc4\x97se harmonikose randami virtuozi\xc5\xa1ko smuiko literat\xc5\xabroje, ypatingai XIX a. ir ankstyvame XX a. Du \xc5\xbeinomi pavyzd\xc5\xbeiai yra i\xc5\xa1tisa Vittorio Monti Cs\xc3\xa1rd\xc3\xa1s sekcijoje ir Piotro Iljicho \xc4\x8caikovskio Smuiko Koncerto tre\xc4\x8diosios dalies pasa\xc5\xbeas link vidurio.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xa1in\xc4\x97 ranka ir tembrai\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xa1in\xc4\x97 ranka ir strykas atsakingi u\xc5\xbe tono kokyb\xc4\x99, ritm\xc4\x85, dinamik\xc4\x85, artikuliacij\xc4\x85 ir tam tikrus (bet ne visus) tembro pasikeitimus.\n_START_SECTION_\nGrie\xc5\xbeimo technika\n_START_PARAGRAPH_\nSvarbiausia braukymo stryku technikos dalis yra stryko laikymas. Paprastai jis laikomas sulenktu nyk\xc5\xa1\xc4\x8diu vietoje tarp kilpos ir stryko apvijos. Kiti pir\xc5\xa1tai vienodai i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 skersai stryko vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 dalies._NEWLINE_Smuikas skleid\xc5\xbeia garsesnius tonus, grei\xc4\x8diau braukiant ir paspaud\xc5\xbeiant styg\xc4\x85. \xc5\xa0ie du metodai netolyg\xc5\xabs, nes j\xc5\xb3 metu i\xc5\xa1gaunami skirtingi tembrai; spaud\xc5\xbeiant styg\xc4\x85 skleid\xc5\xbeiamas a\xc5\xa1tresnis, intensyvus garsas._NEWLINE_Tembrui \xc4\xaftakos turi ir tai, kur strykas perbraukia styg\xc4\x85. Braukimas arti tilto (sul ponticello) duoda intensyvesn\xc4\xaf gars\xc4\x85, taip pa\xc5\xbeym\xc4\x97damas auk\xc5\xa1tesnes harmonikas, o grojant stryku arti grifo pabaigos (sul tasto), i\xc5\xa1gaunamas rafinuotas, eterinis garsas, pabr\xc4\x97\xc5\xbedamas fundamental\xc5\xb3j\xc4\xaf da\xc5\xben\xc4\xaf. Dr. Suzuki apib\xc5\xabdino garso ta\xc5\xa1k\xc4\x85 kaip \xe2\x80\x9eKraislerio magistral\xc4\x99\xe2\x80\x9c; kiti gali \xc4\xafvardyti skirtingus garsinius ta\xc5\xa1kus kaip vie\xc5\xa1kelius toje magistral\xc4\x97je._NEWLINE_\xc4\xaevair\xc5\xabs braukimo stryku metodai skleid\xc5\xbeia skirtingas artikuliacijas. Yra daug grie\xc5\xbeimo technik\xc5\xb3, leid\xc5\xbeian\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 metais smuikininkams, mokytojams ir orkestrams ie\xc5\xa1koti \xc4\xafvairi\xc5\xb3 sprendim\xc5\xb3 ir kurti suvienodintas technikas visai grupei.\n_START_SECTION_\nPizzicato\n_START_PARAGRAPH_\nNata, partit\xc5\xabroje pa\xc5\xbeym\xc4\x97ta pizz. (pizzicato santrumpa), rei\xc5\xa1kia grojim\xc4\x85, timp\xc4\x8diojant styg\xc4\x85 de\xc5\xa1in\xc4\x97s rankos pir\xc5\xa1tu (da\xc5\xbeniausiai smiliumi). Kartais virtuoz\xc5\xb3 solo partijose, kur stryk\xc4\x85 laikanti ranka u\xc5\xbeimta (arba kaip pasirodymo elementas), kair\xc4\x97s rankos pizzicato bus \xc5\xbeymimas su \xe2\x80\x9e+\xe2\x80\x9c \xc5\xbeenklu \xc5\xbeemiau arba vir\xc5\xa1 natos. Tada styg\xc4\x85 patemps didysis pir\xc5\xa1tas, o \xc5\xbeemiau esan\xc4\x8diu bus reguliuojamas auk\xc5\xa1tis.\n_START_SECTION_\nCol legno\n_START_PARAGRAPH_\nCol legno \xc5\xbeym\xc4\x97jimas (it. \xe2\x80\x9esu med\xc5\xbeiu\xe2\x80\x9c) partit\xc5\xabroje rei\xc5\xa1kia styg\xc5\xb3 perbraukim\xc4\x85 stryko lazdele, o ne plauku. \xc5\xa0i technika naudojama retai, o rezultatas yra duslus perkusinis garsas. Prasta smuik\xc5\xb3 sekcijos kokyb\xc4\x97, grojant col legno panaudojama kai kuriose simfonin\xc4\x97se dalyse, pvz., Berliozo \xe2\x80\x9eFantastin\xc4\x97s simfonijos\xe2\x80\x9c paskutin\xc4\x97je dalyje \xe2\x80\x9eRagan\xc5\xb3 \xc5\xa1okis\xe2\x80\x9c. Kiti smuikininkai vis d\xc4\x97lto prie\xc5\xa1tarauja tokiam grojimo stiliui, sakydami, kad jis gali b\xc5\xabti nei\xc5\xa1baigtas ir sugadinti gero stryko vert\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nSordina\n_START_PARAGRAPH_\nPrid\xc4\x97jus prie smuiko tilto ma\xc5\xbe\xc4\x85 metalin\xc4\xaf, gumin\xc4\xaf ar medin\xc4\xaf pried\xc4\x85, pavadint\xc4\x85 \xe2\x80\x9esordina\xe2\x80\x9c, galima i\xc5\xa1gauti sodr\xc5\xb3 bei malon\xc5\xb3 gars\xc4\x85 su kiek daugiau oberton\xc5\xb3. Dalys, grojamos su sordina, \xc5\xbeymimos cos sord., it. sordino\xc2\xa0\xe2\x80\x93 duslus. (Nurodymas groti normaliai, be sordinos, \xc5\xbeymimas senza sord.) Galima prid\xc4\x97ti ir didesnes metalines, gumines ar medines sordinas. Jos vadinamas \xe2\x80\x9epraktikavimosi sordinomis\xe2\x80\x9c arba \xe2\x80\x9evie\xc5\xa1bu\xc4\x8dio sordinomis\xe2\x80\x9c ir naudojamos tik tam, kad prislopint\xc5\xb3 smuiko gars\xc4\x85 repetuojant, pvz., vie\xc5\xa1bu\xc4\x8dio kambaryje. Tokios sordinos paprastai nenaudojamos atliekant k\xc5\xabrinius. Kiti kompozitoriai naudodavo sordinas, kad gaut\xc5\xb3 special\xc5\xb3 efekt\xc4\x85, pvz., Lu\xc4\x8diano Berio Sequenza VIII pabaiga smuiko solo partijai arba Dmitrijaus \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8diaus Stygini\xc5\xb3 Kvarteto Nr. 8 tre\xc4\x8dia ir penkta dalys.\n_START_SECTION_\nKlasikin\xc4\x97 muzika\n_START_PARAGRAPH_\nNuo Barokoepochos smuikas tapo vienas svarbiausi\xc5\xb3 i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97je muzikoje d\xc4\x97l keleto prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3. Smuiko tonacija i\xc5\xa1siskiria i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3, tod\xc4\x97l juo patogu vesti melodija. Patyrusio smuikininko rankose instrumentas tampa gyvas ir gali atlikti staigias ir sud\xc4\x97tingas nat\xc5\xb3 sekvencijas._NEWLINE_Smuikai sudaro didel\xc4\x99 orkestro dal\xc4\xaf ir paprastai b\xc5\xabna padalinti \xc4\xaf dvi dalis, \xc5\xbeinomas kaip pirmieji ir antrieji smuikai. Kompozitoriai da\xc5\xbenai priskiria melodij\xc4\x85 vesti pirmiesiems, o antrieji sukuria harmonij\xc4\x85, akompanavimo strukt\xc5\xabras arba melodij\xc4\x85 oktava \xc5\xbeemiau nei pirmieji smuikai. Stygini\xc5\xb3 kvartet\xc4\x85 sudaro pirmasis ir antrasis smuikai, altas ir violon\xc4\x8del\xc4\x97, re\xc4\x8diau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kontrabosas.\n_START_SECTION_\nD\xc5\xbeiazas\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeiaze smuikas naudojamas kaip solinis instrumentas, nors \xc5\xa1iaip jis \xc5\xa1iame \xc5\xbeanre\xc2\xa0\xe2\x80\x93 retenyb\xc4\x97; jis retai derinamas su saksofonu, trimitu, fortepijonu ar gitara. Vis d\xc4\x97lto, jis puikiai tinka d\xc5\xbeiazo muzikoje ir dauguma atlik\xc4\x97j\xc5\xb3 teigiamai \xc4\xafvertina smuiko galimybes._NEWLINE_Anks\xc4\x8diausi i\xc5\xa1lik\xc4\x99 d\xc5\xbeiazo pasirodymai, naudojant smuik\xc4\x85, atrasti XX a. pirmuose de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diuose. Pirmasis smuikininkas d\xc5\xbeiaze buvo D\xc5\xbeo Venuti (Joe Venuti), geriausiai \xc5\xbeinomas d\xc4\x97l bendradarbiavimo su gitaristu Ed\xc5\xbeiu Langu (Eddie Lang) 1920-ais. Nuo to laiko atsirado ir daugiau profesionali\xc5\xb3 improvizuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 smuikinink\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Stuff Smith, Ray Perry, Ray Nance, Elek Bacsik, Claude \xe2\x80\x9eFiddler\xe2\x80\x9c Williams, Leroy Jenkins, Billy Bang, Mat Maneri, Malcolm Goldstein, Regina Carter, Jean-Luc Ponty._NEWLINE_Smuikai d\xc5\xbeiazo \xc4\xafra\xc5\xa1uose taip pat sukuria orkestro fon\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nPopuliarioji muzika\n_START_PARAGRAPH_\nKol smuikas dar ma\xc5\xbeai buvo derinamas su gitara ir bosine gitara, pop muzikoje i\xc5\xa1kilo daug pradedan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 smuikinink\xc5\xb3 kaip Vanessa Mae, Bond, Linda Brava, Miri Ben-Ari, The Corrs, Nigel Kennedy, Yellowcard, Dave Matthews Band with Boyd Tinsley, Arcade Fire, Jean-Luc Ponty, Camper Van Beethoven, Nickel Creek and The Who (j\xc5\xb3 1971-\xc5\xb3j\xc5\xb3 dainos pabaigoje Baba O\xe2\x80\x99Riley). Nepriklausomi atlik\xc4\x97jai, pvz., Final Fantasy ir Andriu Birdas (Andrew Bird) irgi buvo paakinti susidom\xc4\x97jimo instrumentu. Smuikas dalinai buvo naudojamas ir postroko \xc5\xbeanre, grupi\xc5\xb3 Broken Social Scene ir Hope of the States._NEWLINE_60-\xc5\xb3j\xc5\xb3 ir 70-\xc5\xb3j\xc5\xb3 Motown grup\xc4\x97s populiariuose \xc4\xafra\xc5\xa1uose dain\xc5\xb3 sandaroje styginiai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf. Ankstesniuose pop muzikos \xc5\xbeanruose, atskirai nuo rokenrolo, vyravo tendencija panaudoti orkestr\xc5\xb3 muzik\xc4\x85; toks pavyzdys gali b\xc5\xabti JAV sentimentali\xc5\xb3 dain\xc5\xb3 atlik\xc4\x97jai kaip Bing Crosby._NEWLINE_Nuo 1970-\xc5\xb3j\xc5\xb3 dauguma pop muzikos stili\xc5\xb3 naudojo styginius, bet 1980-aisiai prasid\xc4\x97jus elektronin\xc4\x97s muzikos erai j\xc5\xb3 viet\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 sintezuotos stygini\xc5\xb3 sekcijos. Nuo XX a. pabaigos tikrieji styginiai v\xc4\x97l \xc4\x97m\xc4\x97 po truput\xc4\xaf rastis pop k\xc5\xabriniuose._NEWLINE_Indijos ir Arabijos pop muzika tiesiog perpildyta smuik\xc5\xb3 gars\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tiek solo, tiek ansamblio pavidalu._NEWLINE_Kai kurios folk/viking metal grup\xc4\x97s naudoja smuik\xc4\x85 (pvz., Thyfing), o kitos turi ir nuolatin\xc4\xaf smuikinink\xc4\x85 (pvz., \xc3\x81smegin)._NEWLINE_Viena daugiausiai \xc4\xafra\xc5\xa1\xc5\xb3 parduodanti 1990-\xc5\xb3j\xc5\xb3 grup\xc4\x97 The Corrs, stipriai atskleid\xc5\xbeia smuikinink\xc4\x97s \xc5\xa0eron Kor (Sharon Corr) talentus. Smuikas ne\xc5\xbeymiai suderintas su airi\xc5\xa1ku metaliniu \xc5\xa1vilpuku, airi\xc5\xa1ku b\xc5\xabgnu (bodhran) ir atlieka intro ir outro dalis j\xc5\xb3 kelti\xc5\xa1kose poproko dainose._NEWLINE_Smuik\xc4\x85 naudoja lietuvi\xc5\xb3 folkroko grup\xc4\x97 Atalyja.\n_START_SECTION_\nIndijos klasikin\xc4\x97 muzika\n_START_PARAGRAPH_\nPiet\xc5\xb3 Indijos klasikinei muzikai itin svarbus smuiko vaidmuo kompozicijose (Karnataki\xc5\xa1koji muzika). Sp\xc4\x97jama, kad jis buvo \xc4\xafvestas Baluswamio Dikshitar. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 naudotas tik kaip akompanuojantis instrumentas, v\xc4\x97liau smuikas tapo populiariu solo instrumentu to meto Indijos scenoje. Indijos smuiko piktograma yra sukurta Dr. L. Subramaniam, kuris i\xc5\xa1populiarino Karnat\xc5\xb3 smuik\xc4\x85 visame pasaulyje. Dar keli \xc5\xbeinomi smuikininkai buvo T. N. Krishnan, Kunnakudi Vaidhyanathan ir Lalgudi Jayaraman._NEWLINE_Smuikas taip pat svarbus instrumentas Indijos film\xc5\xb3 muzikoje. Filmo garsinio takelio k\xc5\xabr\xc4\x97jai Ilayaraaja ir A. R. Rahman efektyviai panaudojo smuik\xc4\x85 \xc5\xa1iame \xc5\xbeanre. V. S. Narasimhan vienas i\xc5\xa1 nenugin\xc4\x8dijamai vadinam\xc5\xb3j\xc5\xb3 smuiko virtuoz\xc5\xb3 Piet\xc5\xb3 Indijos film\xc5\xb3 industrijoje.\n_START_SECTION_\nFolk muzika ir grojimas\n_START_PARAGRAPH_\nKaip ir daugelis kit\xc5\xb3 klasikin\xc4\x97s muzikos instrument\xc5\xb3 smuikas kilo i\xc5\xa1 tolim\xc5\xb3j\xc5\xb3 prot\xc4\x97vi\xc5\xb3, naudot\xc5\xb3 folk muzikoje. Pagal intensyv\xc5\xb3 pl\xc4\x97timosi period\xc4\x85 v\xc4\x97lyvajame Renesanse, daugiausia Italijoje, smuiko kokyb\xc4\x97 vis ger\xc4\x97jo (garso, tonacijos, gyvumo at\xc5\xbevilgiu) iki to, kad jis tapo ne tik vienu svarbiausi\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 muzikos mene, bet ir atskleid\xc4\x97 liaudies muzikant\xc5\xb3 patrauklum\xc4\x85, paplit\xc4\x99s labai pla\xc4\x8diai, kartais net i\xc5\xa1stumdamas senesniuosius styginius instrumentus. Etnomuzikologai pasteb\xc4\x97jo \xc5\xa1\xc4\xaf rei\xc5\xa1kin\xc4\xaf Europoje, Azijoje ir Amerikoje._NEWLINE_Daugumoje liaudies muzikos tradicij\xc5\xb3, natos ne u\xc5\xbera\xc5\xa1ytos, bet \xc4\xafsimenamos talenting\xc5\xb3 muzik\xc5\xb3 kart\xc5\xb3 ir perduodamos formaliai arba neformaliai.\n_START_SECTION_\nFidelis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0nekamojoje kalboje (ypa\xc4\x8d JAV) smuikas kartais vadinamas fideliu (fiddle). Da\xc5\xbeniausiai smuikas fideliu vadinamas tuomet, kai juo grojama tradicin\xc4\x97 liaudies muzika. Tokie smuikai kartais derinami kitaip negu \xc4\xafprastiniai, siekiant palengvinti tam tikros r\xc5\xab\xc5\xa1ies muzikos grojim\xc4\x85._NEWLINE_N\xc4\x97ra joki\xc5\xb3 technini\xc5\xb3 skirtum\xc5\xb3 tarp smuiko ir fidelio, bet grodami fideliu, kai kurie atlik\xc4\x97jai kei\xc4\x8dia juos d\xc4\x97l \xc4\xafvairi\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3. Vienas pavyzd\xc5\xbei\xc5\xb3 gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti randamas JAV (pvz., blue\xc2\xa0\xe2\x80\x93 grass ir sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 muzikos) grojimas: \xc5\xa1iuose stiliuose tiltas kartais nuleistas \xc5\xbeemiau, kad i\xc5\xa1laikyt\xc5\xb3 ties\xc4\x99. Taip lengviau groti i\xc5\xa1 karto u\xc5\xbespaudus dvi arba tris natas ir nepatirti diskomforto.\n_START_SECTION_\nMIDI\n_START_PARAGRAPH_\nTikro smuiko garsas gali b\xc5\xabti modifikuojamas elektroniniu b\xc5\xabdu su MIDI (angl. Musical Instrument Digital Interface\xc2\xa0\xe2\x80\x93 muzikinio instrumento skaitmeninis \xc4\xaftaisas) sistema, naudojant elektronin\xc4\xaf sintezatori\xc5\xb3. Po MIDI visi instrumentai yra sunumeruoti, vienas smuikas grojantis arco yra instrumentas #41, skai\xc4\x8diavimas prasideda nuo #1. Nors paprastas MIDI neleid\xc5\xbeia atskirti vir\xc5\xa1utini\xc5\xb3 stryk\xc5\xb3 nuo apatini\xc5\xb3, \xc4\xafmanoma varijuoti tarp staccato ir legato nustatant akord\xc5\xb3 da\xc5\xbenio trukmes, kurias dauguma notacij\xc5\xb3 program\xc5\xb3 gali sutalpinti \xc4\xaf MIDI format\xc4\x85. Paprastas MIDI taip pat turi pastov\xc5\xb3 pizzicato bet ne kair\xc4\x97s rankos pizzicato, bet kuriuo atveju, po MIDI, pizzicato yra realiausiai atitinkantis \xc4\xafprast\xc4\x85 gars\xc4\x85.'