b'\n_START_ARTICLE_\nFrankfurter Rundschau\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eFrankfurter Rundschau\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dienra\xc5\xa1tis, leid\xc5\xbeiamas Frankfurte prie Maino, Vokietijoje. Leid\xc5\xbeiamas kiekvien\xc4\x85 dien\xc4\x85, i\xc5\xa1skyrus sekmadienius, dviem regioniniais ir vienu nacionaliniu leidimais, taip pat ir skaitmenine forma. Turi internetin\xc4\x99 versij\xc4\x85. Laikra\xc5\xa1\xc4\x8dio leid\xc4\x97jas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eFrankfurter Rundschau\xe2\x80\x9c GmbH.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLaikra\xc5\xa1\xc4\x8dio pirmasis leidimas i\xc5\xa1\xc4\x97jo 1945\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 1 d., netrukus po Antrojo pasaulinio karo pabaigos. Tai buvo pirmasis laikra\xc5\xa1tis, leistas JAV kontroliuojamoje Vokietijos teritorijoje, ir pirmasis pokario Vokietijoje. Licencija leisti laikra\xc5\xa1t\xc4\xaf buvo patik\xc4\x97ta pirmajai laikra\xc5\xa1\xc4\x8dio redakcijos komandai, kuri\xc4\x85 sudar\xc4\x97 Emil Carlebach, Hans Etzkorn, Wilhelm Karl Gerst, Otto Grossmann, Wilhelm Knothe, Paul Rodemann ir Arno Rudert, socialdemokratijos \xc5\xa1alininkai progresyvistai, politiniai katalikai ir komunistai, buv\xc4\x99 pasiprie\xc5\xa1inimo dalyviai, naci\xc5\xb3 koncentracijos stovykl\xc5\xb3 kaliniai ar tremtiniai. Artinantis \xc5\xa0altajam karui JAV vald\xc5\xbeia privert\xc4\x97 visus komunistais save laikiusius narius palikti laikra\xc5\xa1\xc4\x8dio redakcij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTira\xc5\xbeas\n_START_PARAGRAPH_\n1993\xc2\xa0m. laikra\xc5\xa1\xc4\x8dio tira\xc5\xbeas siek\xc4\x97 189 000 egz. 2012\xc2\xa0m. pirm\xc4\x85j\xc4\xaf ketvirt\xc4\xaf\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 120 000 egz.'