b"\n_START_ARTICLE_\nAleatorika\n_START_PARAGRAPH_\nAleatorika\xc2\xa0\xe2\x80\x93 (lot. alea 'kauliukas')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 muzikos med\xc5\xbeiagos tvarkymo b\xc5\xabdas, paremtas atsitiktinumu. Vienas pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 termin\xc4\x85 penktajame de\xc5\xa1imtmetyje panaudojo Werner Meyer-Eppler. Tai n\xc4\x97ra \xc4\xafprasta muzikin\xc4\x97 technika, o labiau muzikin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos tvarkymo b\xc5\xabdas._NEWLINE_Aleatorinis komponavimas leid\xc5\xbeia geriau valdyti i\xc5\xa1 anksto numatyt\xc4\x85 k\xc5\xabrinio visum\xc4\x85, smulkmenas paliekant atsitiktinumui. Atsitiktinumu pagr\xc4\xafsta muzikos med\xc5\xbeiaga tarsi tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti be savybi\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau atsitiktin\xc4\x97s sekos turi savus d\xc4\x97snius, pabr\xc4\x97\xc5\xbeian\xc4\x8dius pusiausvyr\xc4\x85: kuo daugiau atsitiktini\xc5\xb3 element\xc5\xb3, tuo ry\xc5\xa1kesni j\xc5\xb3 pasikartojimai, i\xc5\xa1sikristalizuojantys \xc4\xaf \xc4\xafsimenamus ir atpa\xc5\xbe\xc4\xafstamus darinius. Aleatorin\xc4\x97 muzika turi s\xc4\x85saj\xc5\xb3 su abstrak\xc4\x8diuoju ekspresionizmu dail\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nAleatorika ankstesn\xc4\x97se epochose\n_START_PARAGRAPH_\nAtsitiktinumas muzikoje egzistavo visais laikais. Tai improvizacijos liaudies muzikoje, kadencijos instrumentiniuose koncertuose. Mocartas buvo suk\xc5\xabr\xc4\x99s muzikos k\xc5\xabrimo sistem\xc4\x85 pagal lo\xc5\xa1imo kauliuk\xc5\xb3 rodomus skai\xc4\x8dius. Iki XX a. europieti\xc5\xa1koje muzikos kult\xc5\xabroje atsitiktinumas gyvavo improvizacijose.\n_START_SECTION_\nAleatorika XX a\n_START_PARAGRAPH_\nPirmasis kompozitorius, naudoj\xc4\x99s aleatorikos principus\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Charles Ives. Atsitiktini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 daug John Cage muzikoje. K\xc5\xabrinyje dvylikai radijo imtuv\xc5\xb3 \xe2\x80\x9e\xc4\xaesivaizduojamas kra\xc5\xa1tovaizdis Nr.4\xe2\x80\x9c (1951) atsitiktinumas nulemia galutin\xc4\xaf garsin\xc4\xaf efekt\xc4\x85. Kompozitorius tik nurodo kaip reguliuoti imtuvus, o skambesys priklauso nuo gars\xc5\xb3 skamban\xc4\x8di\xc5\xb3 eteryje. Pierre Boulez III sonatoje fortepijonui (1957) atlik\xc4\x97jas laisvai pasirenka dali\xc5\xb3 tvark\xc4\x85. K\xc5\xabrini\xc5\xb3, paremt\xc5\xb3 atsitiktinumu, yra para\xc5\xa1\xc4\x99 Iannis Xenakis, Karlheinz Stockhausen, Witold Lutoslawski, Luciano Berio.\n_START_SECTION_\nEvoliucija\n_START_PARAGRAPH_\nAleatorinis k\xc5\xabrybos metodas labai susij\xc4\x99s su kiek v\xc4\x97liau atsiradusia algoritmine muzika ir generatyviuoju menu."