b'\n_START_ARTICLE_\nAnihiliacija\n_START_PARAGRAPH_\nAnihiliacija (lot. nihil niekas) \xe2\x80\x93 fizikos terminas, \xc5\xbeymintis subatomin\xc4\x97s dalel\xc4\x97s susid\xc5\xabrim\xc4\x85 su j\xc4\x85 atitinkan\xc4\x8dia antidalele ir j\xc5\xb3 virsm\xc4\x85 kitomis dalel\xc4\x97mis. Energijos ir judesio kiekio tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sniai neleid\xc5\xbeia dviem dalel\xc4\x97ms i\xc5\xa1nykti, taigi jos pavirsta naujomis dalel\xc4\x97mis._NEWLINE_Kai ma\xc5\xbeos energijos elektronas susiduria su antielektronu (pozitronu) ir anihiliuoja, jie gali sudaryti tik du gama spinduli\xc5\xb3 fotonus, nes neturi pakankamai mas\xc4\x97s, kad pavirst\xc5\xb3 \xc4\xaf didesn\xc4\x97s mas\xc4\x97s daleles._NEWLINE_Elektrono ir pozitrono poros anihiliacija \xc4\xaf pavien\xc4\xaf foton\xc4\x85 e\xe2\x81\xba\xc2\xa0+\xc2\xa0 e\xe2\x81\xbb\xc2\xa0\xe2\x86\x92\xc2\xa0\xce\xb3 yra ne\xc4\xafmanoma, kadangi tokiame procese b\xc5\xabt\xc5\xb3 pa\xc5\xbeeisti energijos ir judesio kiekio tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sniai. Atvirk\xc5\xa1tin\xc4\x97 reakcija taip pat ne\xc4\xafmanoma d\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties, i\xc5\xa1skyrus tuos atvejus, kada egzistuoja kita dalel\xc4\x97, galinti nusine\xc5\xa1ti energijos ir judesio kiekio pertekli\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau, kvantin\xc4\x97je lauko teorijoje toks procesas yra leistinas, jei jis apra\xc5\xa1o tarpin\xc4\xaf virtual\xc5\xb3 vyksm\xc4\x85. Vieni autoriai interpretuoja tai teigdami, kad fotono egzistavimo laikas proceso metu yra per trumpas tam, kad jo energija b\xc5\xabt\xc5\xb3 apibr\xc4\x97\xc5\xbeta (Heizenbergo neapibr\xc4\x97\xc5\xbetumo principas) ir energijos bei tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sniai gali b\xc5\xabti lokaliai pa\xc5\xbeeisti. Kiti autoriai savo interpretacijoje pasirenka tarpin\xc4\xaf foton\xc4\x85 su mase nelygia nuliui. (Galutiniam rezultatui neturi \xc4\xaftakos tarpinio virtualaus fotono mas\xc4\x97s pasirinkimas). Tokia interpretacija \xc4\xafgalina b\xc5\xabd\xc4\x85 virtualios poros susidarymui arba anihiliacijai, kuomet vienadalelin\xc4\x97 kvantin\xc4\x97 b\xc5\xabsena gali fluktuacijos metu pavirsti \xc4\xaf dvidalelin\xc4\x99 b\xc5\xabsena bei atvirsti atgal (koherentin\xc4\x97 superpozicija). Tokie vyksmai yra svarb\xc5\xabs nagrin\xc4\x97jant vakuumo b\xc5\xabsenas bei renormalizacijos problem\xc4\x85 kvantinio lauko teorijoje.'