b'\n_START_ARTICLE_\nWillem de Kooning\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nVilemas de Koningas gim\xc4\x97 1904 m. baland\xc5\xbeio 24 d. Roterdame. Jo t\xc4\x97vai Cornelia Nobel ir Leandert de Kooning i\xc5\xa1siskyr\xc4\x97, kai Vilemui buvo penkeri metai ir jis visuomet prisimin\xc4\x97 \xc5\xa1iltai nesant\xc4\xaf t\xc4\x97v\xc4\x85. 1916\xe2\x88\x921925 m. jis mok\xc4\x97si Roterdamo vaizduojam\xc5\xb3j\xc5\xb3 men\xc5\xb3 ir technik\xc5\xb3 akademijos vakarin\xc4\x97se klas\xc4\x97se ir kartu dirbo vietos dailinink\xc5\xb3 ir dekoratori\xc5\xb3 firmoje. 1924 m. jis lank\xc4\x97si Belgijos muziejuose, po to mok\xc4\x97si Briuselyje ir Antverpene. _NEWLINE_1926 m. V. de Koningas persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf JAV, kur jo pavard\xc4\x97 pagal angli\xc5\xa1k\xc4\x85 tarim\xc4\x85 buvo Kuningas. Jis trumpai apsistojo Hobokene Niu D\xc5\xbeersyje, kur dirbo nam\xc5\xb3 dekoratoriumi, ir 1927 m. apsigyveno Niujorke, kur jo pa\xc5\xbe\xc4\xafstamais tapo Ar\xc5\xa1ilas Gorkis, Stiuartas Deivisas ir D\xc5\xbeonas Grehemas. Iki 1935 m. Vilemas de Kuningas u\xc5\xbesi\xc4\x97m\xc4\x97 atsitiktiniais ir komerciniais dail\xc4\x97s darbais. 1935 m. jis buvo pasamdytas \xc4\xaf sien\xc5\xb3 ir molbertini\xc5\xb3 tapytoj\xc5\xb3 padalin\xc4\xaf Federalinio Meno projekte, kuris buvo skirtas meninink\xc5\xb3 paramai Did\xc5\xbeiosios depresijos metu. Jo k\xc5\xabryba tuo metu buvo paveikta Pablo Pikaso kubistini\xc5\xb3 ir siurrealistini\xc5\xb3 darb\xc5\xb3, Choano Miro k\xc5\xabrini\xc5\xb3, bei A. Gorkio k\xc5\xabrybos, su kuriuo V. de Kuningas dalijosi studija._NEWLINE_1938 m. V. de Kuningas prad\xc4\x97jo pirm\xc4\x85 paveiksl\xc5\xb3 serij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eMoterys\xe2\x80\x9c. V\xc4\x97liau jis ne kart\xc4\x85 gr\xc4\xaf\xc5\xbeo prie \xc5\xa1ios temos. 1943 m. jis ved\xc4\x97 Elaine Fried, kuri tapo \xc5\xbeinoma tapytoja. 1940-aisiais V. Kuningas eksponavo savo k\xc5\xabrinius su grupe Niujorko meninink\xc5\xb3, kurie v\xc4\x97liau sudar\xc4\x97 abstrak\xc4\x8diojo ekspresionizmo srov\xc4\x97s dailinink\xc5\xb3 branduol\xc4\xaf. Jo pirmoji personalin\xc4\x97 paroda \xc4\xafvyko 1948 m. Egan galerijoje Niujorke ir susilauk\xc4\x97 s\xc4\x97km\xc4\x97s. V. de Kuningas tuo metu tapo \xc5\xbeymiu menininku. Dailininkas tap\xc4\x97 abstrak\xc4\x8dius juodai-baltus paveikslus, abstrak\xc4\x8dius urbanistinius ir kaimo peiza\xc5\xbeus, bei paveiksl\xc5\xb3 serijas \xe2\x80\x9eMoterys\xe2\x80\x9c. 1968 m. V. de Kuningas apsilank\xc4\x97 Nyderlanduose jo retrospektyvin\xc4\x97s parodos Amsterdamo miesto muziejuje proga. 1969 m jis Romoje suk\xc5\xabr\xc4\x97 pirm\xc4\x85sias skulpt\xc5\xabras i\xc5\xa1 molio, kurios v\xc4\x97liau buvo perliejamos i\xc5\xa1 bronzos. 1970\xe2\x88\x921971 m. dailininkas prad\xc4\x97jo kurti nat\xc5\xabralaus dyd\xc5\xbeio skulpt\xc5\xabras. 1974 m. suorganizuota V. de Kuningo kilnojamoji paroda po JAV. 1979 m. jis ir Eduardo Chillida buvo apdovanoti Andrew W. Mellon prizu ir \xc4\xafvyko jo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 paroda Karnegio institute Pitsburge. _NEWLINE_Po 1980 m. V. de Kuningo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 kokyb\xc4\x97 smuko, jam buvo diagnozuota Alzheimerio liga, 1989 m. menininkas nu\xc5\xa1alintas nuo savo nuosavyb\xc4\x97s valdymo. Vilemas de Kuningas mir\xc4\x97 1997 m. kovo 19 d. Ryt\xc5\xb3 Hemptone, Niujorko priemiestyje, kur gyveno nuo 1963 m. Jis buvo pagerbtas retrospektyvine paroda Niujorko \xc5\xa1iuolaikinio meno muziejuje. 2006 m. privataus pardavimo metu V. de Kuningo paveikslas \xe2\x80\x9eMoteris III\xe2\x80\x9c buvo parduotas u\xc5\xbe 137,5 mln. JAV doleri\xc5\xb3 ir kaina nusileido tik u\xc5\xbe 140 mln. JAV doleri\xc5\xb3 parduoto D\xc5\xbe. Poloko paveikslo rekordui.'