b'\n_START_ARTICLE_\nVenesuelos demokratinis veikimas\n_START_PARAGRAPH_\nVenesuelos demokratinis veikimas (AD,isp. Actio Democratica:) \xe2\x80\x93 Venesuelos kairioji demokratinio socializmo politin\xc4\x97 partija.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurta 1931 m. Kolumbijoje kaip Kairioji revoliucin\xc4\x97 grupuot\xc4\x97 Romulo Betankuro ir kit\xc5\xb3 tremtini\xc5\xb3 iniciatyva. 1941 m. rugs\xc4\x97jo 13 d. susijungusi su kitomis kairiosiomis politin\xc4\x97mis j\xc4\x97gomis tapo partija Venesuelos demokratinis veikimas. 1945 m. spalio m\xc4\x97n. po valstyb\xc4\x97s perversmo buvo nuversta Chuano Visent\xc4\x97s Gomeso diktat\xc5\xabra, sudaryta AD lyderio Romulo Betankuro laikinoji vyriausyb\xc4\x97. 1947 m. priimta demokratin\xc4\x97 konstitucija, numa\xc4\x8diusi lygias teises ir visuotinius rinkimus. 1948 m. prezidentu i\xc5\xa1rinktas kitas AD lyderis ra\xc5\xa1ytojas Romulas Galjegas, ta\xc4\x8diau jau 1948 m. lapkri\xc4\x8dio m\xc4\x97n. JAV remiami kari\xc5\xa1kiai nuvert\xc4\x97 vyriausyb\xc4\x99, paleido Nacionalin\xc4\xaf susirinkim\xc4\x85, u\xc5\xbedraud\xc4\x97 politines partijas._NEWLINE_1957 m. liepos m\xc4\x97n. pogrindyje buvo \xc4\xafkurta Patriotin\xc4\x97 chunta, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 \xc4\xaf\xc4\x97jo ir AD. 1958 m. sausio prasid\xc4\x97j\xc4\x99s visuotinis streikas peraugo \xc4\xaf sukilim\xc4\x85, nuvertus\xc4\xaf Markoso Pereso Chimeneso diktat\xc5\xabr\xc4\x85. 1958\xe2\x80\x931964 m. prezidentu v\xc4\x97l tapo R. Betankuras, ta\xc4\x8diau jo valdymo metodais buvo nepatenkinta dalis partijos lyderi\xc5\xb3 ir profs\xc4\x85jungos. 1960 m. ir 1962 m. i\xc5\xa1 partijos pasitrauk\xc4\x97 kairieji._NEWLINE_1964\xe2\x80\x931969 m. prezidentu i\xc5\xa1rinktas R. Leonis \xc4\xafved\xc4\x97 darbinink\xc5\xb3 atstovybes valstybin\xc4\x97se \xc4\xafmon\xc4\x97se. Ta\xc4\x8diau 1967 m. i\xc5\xa1 AD atskilo Liaudies rinkim\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimo partija. 1969\xe2\x80\x931974 m. \xc5\xa1al\xc4\xaf vald\xc4\x97 kairuoli\xc5\xa1ka Venesuelos krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 socialist\xc5\xb3 partija COPEI (prezidentas R Kaldera). Bet j\xc5\xb3 politika nepatenkinti rink\xc4\x97jai 1974 m. rinkimuose \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 v\xc4\x97l sugr\xc4\x85\xc5\xbeino AD. Jos lyderis K. Peresas tapo prezidentu ir nacionalizavo naftos bei metalo pramon\xc4\x99, par\xc4\x97m\xc4\x97 smulk\xc5\xb3j\xc4\xaf ir vidutin\xc4\xaf versl\xc4\x85, 1978 m. buvo eksproprijuota 267 000 ha dvarinink\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3._NEWLINE_1979\xe2\x80\x931983 m. prezidentu i\xc5\xa1rinktas L. Herera Kampinsas vykd\xc4\x97 Lotyn\xc5\xb3 Amerikos \xc5\xa1ali\xc5\xb3 integracijos politik\xc4\x85, band\xc4\x97 su\xc5\xa1velninti ekonomin\xc4\x99 kriz\xc4\x99. Rinkimuose \xc4\xaf Nacionalin\xc4\xaf susirinkim\xc4\x85 AD 1983 m. gavo 49,9\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 109 vietas, o AD 1983\xe2\x80\x931988 m. prezidentas Ch. Lusin\xc4\x8dis sudar\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s, darbinink\xc5\xb3 ir darbdavi\xc5\xb3 \xe2\x80\x9esocialin\xc4\xaf kontrakt\xc4\x85\xe2\x80\x9c d\xc4\x97l kain\xc5\xb3 ir atlyginim\xc5\xb3 suderinimo. 1984 m. priimtas \xe2\x80\x9eTiksl\xc5\xb3 dokumentas\xe2\x80\x9c, numat\xc4\x99s visos Lotyn\xc5\xb3 Amerikos demokratizavim\xc4\x85, visuotini\xc5\xb3 rinkim\xc5\xb3 \xc4\xafvedim\xc4\x85, u\xc5\xbesienio kariuomeni\xc5\xb3 i\xc5\xa1vedim\xc4\x85 ir karin\xc4\x97s lygsvaros u\xc5\xbetikrinim\xc4\x85. Dalis \xc5\xa1i\xc5\xb3 nuostat\xc5\xb3 tapo Kontadoro grup\xc4\x97s \xe2\x80\x9eTaikos akto\xe2\x80\x9c pagrindu._NEWLINE_1988 m. parlamento rinkimuose AD gavo 43,7\xc2\xa0% ir 97 vietas. Bet 1988\xe2\x80\x931993 m. prezidentu antr\xc4\x85 kart\xc4\x85 i\xc5\xa1rinktam jos lyderiui K. Peresui teko padidinti preki\xc5\xb3, komunalini\xc5\xb3 paslaug\xc5\xb3, transporto kainas, tod\xc4\x97l \xc5\xa1alyje kilo neramumai. Be to, partija neteko populiarumo d\xc4\x97l kai kuri\xc5\xb3 jos lyderi\xc5\xb3 \xc4\xafsiv\xc4\x97limo \xc4\xaf korupcijos skandalus._NEWLINE_2000 m. rinkimuose AD buvo gavusi 29 vietas 165 viet\xc5\xb3 Nacionaliniame susirinkime, dar 5 vietas gavo koalicijos partner\xc4\x97 \xe2\x80\x93 Venesuelos krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 socialist\xc5\xb3 partija COPEI. 2005 m. rinkimus AD boikotavo protestuodama prie\xc5\xa1 prezidento Hugo \xc4\x8caveso politik\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau kitos partijos jos nepalaik\xc4\x97 ir daugum\xc4\x85 parlamente v\xc4\x97l gavo kairioji kra\xc5\xa1tutin\xc4\x97 Hugo \xc4\x8caveso partija Penktosios respublikos jud\xc4\x97jimas, gavusi net 114 viet\xc5\xb3 167 viet\xc5\xb3 Nacionaliniame susirinkime.\n_START_SECTION_\nStrukt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nTuri apie milijon\xc4\x85 nari\xc5\xb3. Strukt\xc5\xabra teritorin\xc4\x97. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias organas \xe2\x80\x93 Nacionalin\xc4\x97 konferencija, \xc5\xa1aukiama kas 2 metai. Joje sudaromas (dalis renkama) Nacionalinis vykdomasis komitetas, kuriame atstovaujama ir Venesuelos dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 konfederacija, bei partijos Valdyba. Be to yra profs\xc4\x85jung\xc5\xb3, moter\xc5\xb3, jaunimo organizacij\xc5\xb3 sekretoriatai._NEWLINE_Socialist\xc5\xb3 Internacionalo konsultacin\xc4\x97 nar\xc4\x97 nuo 1964 m., tikroji nar\xc4\x97 nuo 1983 m.'