b'\n_START_ARTICLE_\nDisleksija\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xbeastys\n_START_PARAGRAPH_\nTyrin\xc4\x97tojai band\xc4\x97 ie\xc5\xa1koti biologini\xc5\xb3 disleksijos prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3, nes liga buvo atrasta dar 1881\xc2\xa0m. ir terminas dyslexia buvo pasi\xc5\xablytas dar 1887\xc2\xa0m. Disleksijos etiologijos teorijos vis dar vystomos ir n\xc4\x97ra pilnai apra\xc5\xa1ytos.\n_START_SECTION_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nGenetiniai disleksijos tyrimai tiria smegenis sirgusi\xc5\xb3j\xc5\xb3 disleksija po autopsijos. Kai tyr\xc4\x97jai pa\xc5\xbevelg\xc4\x97 \xc4\xaf anatominius (strukt\xc5\xabrinius) poky\xc4\x8dius, jie pasteb\xc4\x97jo skirtum\xc4\x85 kalbos centre \xc5\xa1ia liga sergan\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 smegenyse, kur susidar\xc4\x97 mikroskopiniai smegen\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97s i\xc5\xa1sigimimai, vadinami ektopijomis, bei, re\xc4\x8diau, kraujagysli\xc5\xb3 mirkroskopiniai nenormal\xc5\xabs i\xc5\xa1sivystymai, o kartais smegen\xc5\xb3 \xc5\xbeiev\xc4\x97s i\xc5\xa1sigimimai, susidarantys kaip mikroskopiniai vingiai.\n_START_SECTION_\nGen\xc5\xb3-aplinkos s\xc4\x85veika\n_START_PARAGRAPH_\nTyrimai i\xc5\xa1tyr\xc4\x97 gen\xc5\xb3 ir aplinkos santyk\xc4\xaf skaitymo sutrikimuose, studijuojant dvynius, kuriuose i\xc5\xa1tirta proporcija tarp paveldimumo ir aplinkos faktori\xc5\xb3 \xc4\xaftaka, kaip, pavyzd\xc5\xbeiui, t\xc4\x97v\xc5\xb3 ir mokytojo mokymo kokyb\xc4\x97s tyrimas parod\xc4\x97, kad genetika turi didesn\xc4\xaf poveik\xc4\xaf padedan\xc4\x8dioje mokytis aplinkoje, negu ma\xc5\xbeiau mokymuisi optimalioje aplinkose.\n_START_SECTION_\nLigos valdymas\n_START_PARAGRAPH_\nNaudojant kompensavimo strategijas ir terapija, disleksija sergantys gali i\xc5\xa1mokti ra\xc5\xa1yti ir skaityti su edukacine pagalba. Egzistuoja technika ir pagalbin\xc4\x97s priemon\xc4\x97s, kurios gali suvaldyti ar net pasl\xc4\x97pti sutrikimo simptomus. Suma\xc5\xbeinant vien stres\xc4\x85 ir nerim\xc4\x85 galima pagerinti ra\xc5\xa1om\xc4\x85j\xc4\xaf suvokim\xc4\x85._NEWLINE_Disleksijos intervencijai su alfabetin\xc4\x97mis ra\xc5\xa1ymo sistemomis fundamentalus tikslas yra pagerinti vaiko suvokim\xc4\x85 tarp grafini\xc5\xb3 (raid\xc4\x97s) ir fonini\xc5\xb3 (gars\xc5\xb3) komponent\xc5\xb3, bei suderinti juos su ra\xc5\xa1ymu ir tarimu, mokant sulieti garsus \xc4\xaf \xc5\xbeod\xc5\xbeius. Tyrimai nustat\xc4\x97, jog mokymas akcentuojant vaizdin\xc4\x99 kalb\xc4\x85 (skaitym\xc4\x85) ir ortografij\xc4\x85 (tarim\xc4\x85) duoda ilgiau trunkan\xc4\x8dius rezultatus negu vien tik sakytinis fonologinis mokymas. Ankstyva intervencija, kol kalbos sritys smegenyse vis dar vystosi yra pats s\xc4\x97kmingiausias b\xc5\xabdas suma\xc5\xbeinti ilgalaikius poveikius, formuojantis ligai.'