b'\n_START_ARTICLE_\nMoravija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMoravija u\xc5\xbeima didesn\xc4\x99 ryt\xc5\xb3 \xc4\x8cekijos dal\xc4\xaf. Moravijos sud\xc4\x97tyje yra Piet\xc5\xb3 Moravijos kra\xc5\xa1tas, Zlino kra\xc5\xa1tas, taip pat Moravijos-Silezijos, Olomouco, Pardubic\xc4\x97s, Vyso\xc4\x8dinos ir Piet\xc5\xb3 Bohemijos kra\xc5\xa1t\xc5\xb3 dalys._NEWLINE_\xc5\xa0iaur\xc4\x97je Moravija ribojasi su Lenkija ir \xc4\x8cek\xc5\xb3 Silezija; rytuose su Slovakija; pietuose su \xc5\xbdemutine Austrija, vakaruose su Bohemija. Moravijos \xc5\xa1iaurines ribas formuoja Sudet\xc5\xb3 kalnai, kurie rytuose pereina \xc4\xaf Karpat\xc5\xb3 kalnus._NEWLINE_Kra\xc5\xa1to \xc5\xa1irdyje yra du\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Moravos ir Tajos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 nuos\xc4\x97din\xc4\x97s kilm\xc4\x97s baseinai. Vakaruose Bohemijos-Moravijos auk\xc5\xa1tumos pakyla iki 800\xc2\xa0m, ta\xc4\x8diau auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias kalnas, Prad\xc4\x9bd (vok. Altvater) yra \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakaruose, Sudetuose; jo auk\xc5\xa1tis 1490\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nBohemijos pietuose yra Vienos baseinas, kuriame i\xc5\xa1gaunama nafta ir lignitas. Ostravos apylink\xc4\x97se iki pat 1995 intensyviai buvo i\xc5\xa1gaunama anglis. Svarbiausia pramon\xc4\x97s produkcija yra gele\xc5\xbeis, chemikalai, oda ir statybin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos. Pagrindiniai ekonominiai centrai yra Brno, Olomoucas ir Ostrava. Moravija taip pat \xc5\xbeinoma vynininkyste.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nApie 60 m. pr. m. e. kelt\xc5\xb3 boj\xc5\xb3 gentis pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 \xc5\xa1io regiono, o juos pakeit\xc4\x97 \xc4\x8dia atsik\xc4\x97l\xc4\x99 germanai kvad\xc5\xbeiai. VI am\xc5\xbeiuje \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 slavai. VIII am\xc5\xbeiaus pabaigoje dabartin\xc4\x97je rytin\xc4\x97je regiono dalyje, dabartin\xc4\x97s Slovakijos pietvakariuose ir kai kuriose \xc5\xbdemutin\xc4\x97s Austrijos dalyse susik\xc5\xabr\xc4\x97 Moravijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97. 833, nukariavusi Nitriano kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x99 (dabartin\xc4\x97 Slovakija ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Vengrija), \xc5\xa1i valstyb\xc4\x97 tapo Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Moravija._NEWLINE_Vis d\xc4\x97lto apie 907 \xc5\xa1i valstyb\xc4\x97 pralaim\xc4\x97jo \xc4\xafsiver\xc5\xbeusiems madjarams. Dar truput\xc4\xaf pabuvusi nepriklausoma, Moravija tapo kontroliuojama Bohemijos 955 metais. Tarp 999 ir 1019 \xc5\xa1i\xc4\x85 teritorij\xc4\x85 vald\xc4\x97 Lenkijos karalius Boleslovas I. 1019 kra\xc5\xa1tas v\xc4\x97l atiteko Bohemijai. Moravija gavo markgrafyst\xc4\x97s status\xc4\x85 ir nuo tada su Bohemija tur\xc4\x97jo vien\xc4\x85 istorij\xc4\x85. Tarp 1349 ir 1411 \xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3 valdovu tapo Liuksemburgai, o v\xc4\x97liau\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Habsburgai._NEWLINE_Iki 1641 Moravijos sostin\xc4\x97 buvo kra\xc5\xa1to centre esantis Olomoucas, ta\xc4\x8diau tada persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf didesn\xc4\xaf miest\xc4\x85\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Brno._NEWLINE_Po Austrijos-Vengrijos valstyb\xc4\x97s \xc5\xbelugimo 1918 Moravija tapo \xc4\x8cekoslovakijos dalimi. Per Antr\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85, \xc4\x8cekoslovakij\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97mus Vokietijai, buvo sukurtas Bohemijos ir Moravijos protektoratas, kuriam, \xc5\xbeinoma, priklaus\xc4\x97 ir Moravija. 1945, pasibaigus karui, \xc4\x8dia gyven\xc4\x99 vokie\xc4\x8diai buvo i\xc5\xa1tremti. Po \xc4\x8cekoslovakijos i\xc5\xa1irimo Moravija 1993 tapo \xc4\x8cekijos dalimi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdmon\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nMoravai yra slav\xc5\xb3 etnin\xc4\x97 grup\xc4\x97, \xc5\xa1nekanti \xc4\xafvairiais \xc4\x8dek\xc5\xb3 kalbos dialektais. Kai kurie moravai save laiko atskira etnine grupe, o kiti save laiko \xc4\x8dekais. 1991 vykdytame sura\xc5\xa1yme 1 362 000 (13,2\xc2\xa0%) \xc4\x8cekijos gyventoj\xc5\xb3 kaip tautyb\xc4\x99 nurod\xc4\x99 morav\xc5\xb3. 2001 \xc5\xa1is skai\xc4\x8dius suma\xc5\xbe\xc4\x97jo iki 380 000 (3,7\xc2\xa0%) \xc4\x8cekijos gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_Zigmundas Froidas gim\xc4\x97 Moravijoje, Fraiberge (dabar Priboras, \xc4\x8cekija) 1856\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 6 dien\xc4\x85.'