b'\n_START_ARTICLE_\nZlate Horai\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZlate Horai yra Jesenyko rajono \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytuose. \xc4\xae \xc5\xa1iaur\xc4\x99 nuo miesto yra \xc4\x8cekijos-Lenkijos siena. Atstumas nuo Zlate Hor\xc5\xb3 iki rajono centro Jesenyko yra 14,5 km, o iki kra\xc5\xa1to centro Olomouco \xe2\x80\x93 73,5 km._NEWLINE_Netoli miesto st\xc5\xabkso kelios vietin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97s. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97 yra Orlikas (1204 m), kit\xc5\xb3 vir\xc5\xa1\xc5\xabni\xc5\xb3 auk\xc5\xa1\xc4\x8diai nuo 600 iki 1000 m.\n_START_SECTION_\nMiestas ir jo gyventojai\n_START_PARAGRAPH_\nAdministracin\xc4\x97s dalys: Rejv\xc3\xadz, Doln\xc3\xad \xc3\x9adol\xc3\xad, Horn\xc3\xad \xc3\x9adol\xc3\xad, Ro\xc5\xbemit\xc3\xa1l, Salisov ir Ond\xc5\x99ejovice._NEWLINE_Pagal 1910 m. gyventoj\xc5\xb3 Austrijos-Vengrijos gyventoj\xc5\xb3 sura\xc5\xa1ym\xc4\x85 mieste buvo 4520 gyventoj\xc5\xb3 (4341 i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 buvo nuolatiniai). 4341 gyventojai kalb\xc4\x97jo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalba. 98,3% (4441 gyv) gyventoj\xc5\xb3 buvo katalikai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDabartinio Jesenyko rajono teritorija buvo apgyvendinta XII a. - XIII a. prad\xc5\xbeioje. Tuo metu buvo eksploatuojami vietiniai aukso telkiniai. 1224 m. P\xc5\x99emysl Otakar I b\xc5\xabsimo Zlate Hor\xc5\xb3 miesto vietoje prad\xc4\x97jo statyti Edel\xc5\xa1teino pil\xc4\xaf. 1263 m. (20 m. po Aukso ordos kariuomen\xc4\x97s \xc4\xafsiver\xc5\xbeimo \xc4\xaf Silezij\xc4\x85, istoriniuose dokumentuose pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamin\xc4\x97ta Cukmantelio tvirtov\xc4\x97. Dar po 18 m. sutinkamas ir pavadinimas Zlate Horai (tada jis rei\xc5\xa1k\xc4\x97 priemies\xc4\x8dio \xc4\xaftvirtinimus). Pilys keit\xc4\x97 \xc5\xa1eimininkus, jas vald\xc4\x97 tai vietiniai vyskupai, tai pasaulie\xc4\x8diai kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diai._NEWLINE_1306 m. Zlate Horai i\xc5\xa1 Opavos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio Mikula\xc5\xa1o I (Mikul\xc3\xa1\xc5\xa1 Opavsk\xc3\xbd) gavo Magdeburgo miesto privilegijas. 1325 m. miestas gauna r\xc5\xabdos gavybos teises, o 1433 m. gauna teis\xc4\x99 kaldinti monetas. Miesto siuzerenai tuo metu tebebuvo Mikula\xc5\xa1o I palikuonys. 1460 m. miestas atiteko Jurgio Podiebradie\xc4\x8dio vald\xc5\xbeion, o dar po 10 met\xc5\xb3 v\xc4\x97l buvo parduotas ba\xc5\xbeny\xc4\x8diai. 1477 ir 1524 m. buvo patvirtintos miesto teis\xc4\x97s u\xc5\xbesiimti kalnakasyba. 1514 m. mieste u\xc5\xbesiimta aludaryste. 1586 m. mieste jau veik\xc4\x97 pa\xc5\xa1to stotis. XVI a. antr\xc4\x85 pus\xc4\x99 apylink\xc4\x97se buvo aukso gamybos bumas. Du rasti grynuoliai (1385 ir 1870 g) buvo padovanoti imperatoriui Rudolfui II. I\xc5\xa1senkant aukso i\xc5\xa1tekliams imta i\xc5\xa1gauti var\xc4\xaf._NEWLINE_Trisde\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio karo metu miestas, tada buv\xc4\x99s Austrijos miestu Cukmanteliu, buvo du kartus apipl\xc4\x97\xc5\xa1as \xc5\xa1ved\xc5\xb3 kariuomen\xc4\x97s, bet kiekvien\xc4\x85 kart\xc4\x85 spar\xc4\x8diai atsigaudavo. XVII a. antr\xc4\x85 pus\xc4\x99 monet\xc5\xb3 kalykla i\xc5\xa1 Cukmantelio buvo perkelta \xc4\xaf Nys\xc4\x85, o mieste imtas vystyti audimas. Cukmantelyje buvo apie 200 audimo stakli\xc5\xb3, dirbo vir\xc5\xa1 60 meistr\xc5\xb3 aud\xc4\x97j\xc5\xb3. Toliau vyst\xc4\x97si aludaryst\xc4\x97, \xc4\x97m\xc4\x97 veikti plytin\xc4\x97. Nuo 1668 m. miestas kasmet \xc4\x97m\xc4\x97 organizuoti dvejas dideles muges._NEWLINE_XVIII a. prad\xc5\xbeioje v\xc4\x97l atgijo aukso gavyba, miestui imperatorius Juozapas I gr\xc4\x85\xc5\xbeino sen\xc4\x85sias privilegijas. Ta\xc4\x8diau XVIII a. viduryje kalnakasyba v\xc4\x97l prislopo, o miesto ekonomikoje \xc4\x97m\xc4\x97 vyrauti audimas. 1733 m. 50 kalnakasi\xc5\xb3 teko 300 aud\xc4\x97j\xc5\xb3._NEWLINE_1741 m. Pirmojo Silezijos karo metu miest\xc4\x85 apgul\xc4\x97 Pr\xc5\xabsijos kariuomen\xc4\x97. Miest\xc4\x85 sugriov\xc4\x97 artilerijos ugnis, jis buvo apipl\xc4\x97\xc5\xa1tas. Po Antrojo Silezijos karo miestas prarado teis\xc4\x99 kaldinti monetas, kalykla buvo perkelta \xc4\xaf Vien\xc4\x85. O netrukus Cukmantelis prarado kalnakasybos teis\xc4\x99. Austrijos bandymas Septyneri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 karo metu susigr\xc4\x85\xc5\xbeinti Auk\xc5\xa1tutin\xc4\x99 Silezij\xc4\x85 buvo nes\xc4\x97kmingas. Karo u\xc5\xbe Bavarijos paveld\xc4\x97jim\xc4\x85 metu miestas v\xc4\x97l tapo kautyni\xc5\xb3 vieta._NEWLINE_XIX a. miestas vyst\xc4\x97si toliau. 1839 m. mieste buvo pastatyti gatvi\xc5\xb3 \xc5\xbeibintai, o apie 1860 m. gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius vir\xc5\xa1ijo 4 t\xc5\xabkstan\xc4\x8dius. Beveik de\xc5\xa1imtadalis j\xc5\xb3 dirbo audimo pramon\xc4\x97je. 1862 m. \xc4\xaf miest\xc4\x85 atitiesta telegrafo linija. 8-t\xc4\x85 de\xc5\xa1imtmet\xc4\xaf atidaryta vidurin\xc4\x97 mokykla, bankas ir miesto ligonin\xc4\x97. 1879 m. \xc4\x97m\xc4\x97 veikti hidroterapijos sanatorija. 1892 m. mieste \xc4\x97m\xc4\x97 veikti gele\xc5\xbeinkelio stotis. Dar po keleri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 mieste buvo \xc4\xafrengtas Pranci\xc5\xa1kaus Juozapo parkas, kurio pavadinimas v\xc4\x97liau pakeistas Cukmantelio mieste gimusios Jelizavetos Vitzovos (Franco \xc5\xa0uberto motinos) garbei. 10-to de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio prad\xc5\xbeioje Cukmantelyje aud\xc4\x97j\xc5\xb3 jau buvo vir\xc5\xa1 700. Aud\xc4\x97jas per dien\xc4\x85 vidutini\xc5\xa1kai u\xc5\xbedirbdavo 1,5-2 guldenus._NEWLINE_Pirmojo pasaulinio karo metais \xc4\xaf Vokietijos kariuomen\xc4\x99 buvo paimta 10 procent\xc5\xb3 miesto gyventij\xc5\xb3 (452 vyrai). 118 j\xc5\xb3 \xc5\xbeuvo fronte. Po karo miestas atiteko naujajai valstybei \xc4\x8cekoslovakijai. Mieste vyrav\xc4\x99 vokie\xc4\x8diakalbiai gyventojai protestavo, reikalavo prijungti prie Austrijos. Riau\xc5\xa1es ramino i\xc5\xa1kviestos kariuomen\xc4\x97s dalys. \xc4\xaetempti santykiai tarp miesto gyventoj\xc5\xb3 \xc4\x8dek\xc5\xb3 ir vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 i\xc5\xa1liko ir toliau. 1938 m. daug gyventoj\xc5\xb3 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3, vengdami \xc5\xa1aukimo \xc4\xaf \xc4\x8cekoslovakijos kariuomen\xc4\x99, b\xc4\x97go \xc4\xaf Vokietij\xc4\x85. \xc4\x8cekoslovakij\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97mus hitlerin\xc4\x97s Vokietijos kariuomenei, \xc4\x8dek\xc5\xb3 ma\xc5\xbeuma buvo i\xc5\xa1keldinta i\xc5\xa1 miesto._NEWLINE_Po Antrojo pasaulinio karo dauguma vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 paliko Zlate Horus arba savo iniciatyva, arba buvo deportuoti. J\xc5\xb3 vietas u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 perkeltieji i\xc5\xa1 Gu\xc5\xa1tenovic\xc4\x97s Ryt\xc5\xb3 Moravijoje, Oravos Slovakijoje, o v\xc4\x97liau ir pab\xc4\x97g\xc4\x97liai i\xc5\xa1 Graikijos._NEWLINE_1948 m. miestas pervadintas ir i\xc5\xa1 Cukmantelio tapo Zlate Horais.'