b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdmogaus akies anatomija\n_START_SECTION_\nAkies priediniai organai\n_START_PARAGRAPH_\nAkies priediniai organai, organa oculi accessoria, sudaryti i\xc5\xa1 ak\xc4\xaf apsaugan\xc4\x8di\xc5\xb3 ir judinam\xc5\xb3j\xc5\xb3 \xc4\xaftais\xc5\xb3. Apsauginius \xc4\xaftaisus sudaro: vokai, antakiai, blakstienos, jungin\xc4\x97 ir a\xc5\xa1ar\xc5\xb3 aparatas,_NEWLINE_Vokai, palpebrae, yra du: vir\xc5\xa1utinis ir apatinis. Vokus sudaro plona, \xc5\xa1velni oda. Vokai apsaugo ak\xc4\xaf nuo intensyvios \xc5\xa1viesos, i\xc5\xa1orinio mechaninio poveikio._NEWLINE_Jungin\xc4\x97, tunica conjunctiva, yra plona skaidri jungiamojo audinio pl\xc4\x97vel\xc4\x97. (2)_NEWLINE_Blakstienos, cilia (i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios aplink akies obuol\xc4\xaf, ant odos rauk\xc5\xa1li\xc5\xb3; vir\xc5\xa1utin\xc4\x97s blakstienos tankesn\xc4\x97s u\xc5\xbe apatines), ir antakiai, supercilia (2 paveiksle nepavaizduoti), saugo akies obuol\xc4\xaf nuo dulki\xc5\xb3, kakta \xc5\xbeemyn b\xc4\x97gan\xc4\x8di\xc5\xb3 skys\xc4\x8di\xc5\xb3._NEWLINE_A\xc5\xa1ar\xc5\xb3 aparatas, apparatus lacrimalis, svarbus akies dr\xc4\x97kinimui. (1,3,4)_NEWLINE_A\xc5\xa1ar\xc5\xb3 liauka, glandula lacrimalis, gamina skaidr\xc5\xb3, s\xc5\xabraus skonio skyst\xc4\xaf\xc2\xa0\xe2\x80\x93 a\xc5\xa1aras. Jos dr\xc4\x97kina akies obuol\xc4\xaf. (1)\n_START_SECTION_\nAkies akomodacija\n_START_PARAGRAPH_\nAkies prisitaikymas ai\xc5\xa1kiai matyti skirtingai nutolusius daiktus vadinamas akomodacija. \xc5\xbdi\xc5\xabrint \xc4\xaf arti esan\xc4\x8dius daiktus, l\xc4\x99\xc5\xa1is i\xc5\xa1sigaubia ir jo lau\xc5\xbeiamoji geba padid\xc4\x97ja. Artimo daikto vaizdas fokusuojasi tinklain\xc4\x97s centrin\xc4\x97je duobut\xc4\x97je. \xc5\xbdi\xc5\xabrint \xc4\xaf tolimus daiktus, l\xc4\x99\xc5\xa1is suplok\xc5\xa1t\xc4\x97ja, jo lau\xc5\xbeiamoji geba tampa ma\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nRegos sensorin\xc4\x97s sistemos fiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nRegos sistema, kuriai priklauso akys ir j\xc5\xb3 neuroniniai ry\xc5\xa1iai, suteikia aplinkos erdvin\xc4\xaf suvokim\xc4\x85. Tinklain\xc4\x97s fotoreceptoriai \xc5\xa1viesos dirgiklius paver\xc4\x8dia elektriniais impulsais. Matomos \xc5\xa1viesos elektromagnetini\xc5\xb3 bang\xc5\xb3 ilgis yra nuo 400 iki 700nm. Akies gaunama optin\xc4\x97 informacija yra labai gausi, tod\xc4\x97l regos sistema turi i\xc5\xa1skirti svarbiausi\xc4\x85 vaizdin\xc4\x99 informacij\xc4\x85 ir j\xc4\x85 apdoroti. Vaizdin\xc4\x97s informacijos apdorojimas prasideda jau tinklain\xc4\x97je, kur i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 akies fotoreceptoriai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 lazdel\xc4\x97s ir kolbel\xc4\x97s (stiebeliai ir k\xc5\xabgeliai). Lazdel\xc4\x97s i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios tinklain\xc4\x97s periferijoje. Jos s\xc4\x85lygoja form\xc5\xb3 matym\xc4\x85 prieblandoje. Kolbel\xc4\x97s aktyvios ry\xc5\xa1kioje \xc5\xa1viesoje. Jos i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios geltonojoje d\xc4\x97m\xc4\x97je. Yra trys kolbeli\xc5\xb3 tipai: m\xc4\x97lynosios, \xc5\xbealiosios ir raudonosios kolbel\xc4\x97s.'