b'\n_START_ARTICLE_\nFenacitas\n_START_PARAGRAPH_\nFenacitas yra nesosilikatinis mineralas susidedantis i\xc5\xa1 berilio ortosilikato Be\xe2\x82\x82SiO\xe2\x82\x84. Pavadinimas kilo i\xc5\xa1 graiki\xc5\xa1ko \xc5\xbeod\xc5\xbeio phenacus \xe2\x80\x93 apgavikas, tuo pabr\xc4\x97\xc5\xbeiant pana\xc5\xa1um\xc4\x85 \xc4\xaf kvarc\xc4\x85._NEWLINE_Fenacitas randamas atskirais kristalais, kurie yra romboedrai su priekin\xc4\x97s lygiagret\xc4\x97s hemiedrismu. Neturi \xc4\xafskilim\xc5\xb3, o l\xc5\xab\xc5\xbeimai yra kriaukliniai. Pagal i\xc5\xa1vaizd\xc4\x85 mineralas gana pana\xc5\xa1us \xc4\xaf kvarc\xc4\x85, kuriuo i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 klaidingai ir laikytas._NEWLINE_Mineralo kietumas pagal Moso skal\xc4\x99 auk\xc5\xa1tas, apie 7,5\xe2\x80\x938; specifinis tankis \xe2\x80\x93 2,96._NEWLINE_Kristalai da\xc5\xbeniausiai randami gelsvi arba pilk\xc5\xa1vi, persi\xc5\xa1vie\xc4\x8diantys, ta\xc4\x8diau kartais b\xc5\xabna permatomi bespalviai ar bly\xc5\xa1kiai ro\xc5\xbei\xc5\xa1kai raudoni._NEWLINE_Fenacitas randamas auk\xc5\xa1tos temperat\xc5\xabros pegmatit\xc5\xb3 gyslose ir \xc5\xbe\xc4\x97ru\xc4\x8dio skal\xc5\xabne kartu su kvarcu, chrisoberilu, apatitais ir topazu._NEWLINE_\xc5\xbdinomas seniai, i\xc5\xa1 smaragd\xc5\xb3 ir chrizoberil\xc5\xb3 kasyklos Takovajos gysloje \xc5\xa1alia Jekaterinburgo, Uralo kalnuose (Rusijoje), kur \xc5\xbe\xc4\x97ru\xc4\x8dio skal\xc5\xabnuose pasitaiko stambi\xc5\xb3 kristal\xc5\xb3. Taip pat randamas su topazu ir Amazon\xc4\x97s akmeniu granite Ilmenio kalnuose pietiniame Urale, taip pat Pikes Peak regione Kalifornijoje (JAV). Dideli prizminiai kristalai neseniai rasti lauko \xc5\xa1pato Kragero karjeruose, Norvegijoje. Framontas \xc5\xa1alia \xc5\xa0irmeko, Elzase yra kita gerai \xc5\xbeinoma radimviet\xc4\x97. Dar didesni kristalai, esantys 1\xe2\x80\x932 coli\xc5\xb3 ir sveriantys 28 svarus buvo rasti Grynvude, Meine, bet jie yra kvarco pseudomorfai._NEWLINE_Brangakmeniams fenacitas yra \xc5\xa1lifuojamas brilianto forma. Du brangakmeni\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiai, sveriantys 34 ir 43 karatus (6,8 ir 8,6 g), yra Brit\xc5\xb3 Muziejuje. L\xc5\xab\xc5\xbeio rodiklis yra didesnis nei kvarce, berile ar topaze.'