b'\n_START_ARTICLE_\nMazovijos vaivadija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo V a. pr. m. e. iki X a. rytin\xc4\x97je ir \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je dabartin\xc4\x97s vaivadijos teritorijoje gyveno balt\xc5\xb3 gentys jotvingiai, galindai ir pr\xc5\xabsai. Antrame m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros am\xc5\xbeiuje palei Vysl\xc4\x85 link jos auk\xc5\xa1tupio \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 ir plito toliau gotai,perskirdami balt\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3 apgyvendint\xc4\x85 plot\xc4\x85.\xc5\xa0ios vaivadijos teritorijoje esan\xc4\x8dias \xc5\xbeemes \xc4\xaf rytus nuo Vyslos up\xc4\x97s X a. pabaigoje u\xc5\xbekariavo lenk\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1tis Mie\xc5\xa1ko I. Nuo X a. iki 1526\xc2\xa0m. did\xc5\xbeioji dalis dabartin\xc4\x97s vaivadijos \xc5\xbeemi\xc5\xb3 priklaus\xc4\x97 Lenkijos karalyst\xc4\x97s Mazovijos kunigaik\xc5\xa1tystei. Nuo 1529\xc2\xa0m. iki 1795\xc2\xa0m. Mazovijos vaivadijai. Nuo 1795\xc2\xa0m. iki 1807\xc2\xa0m. \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 vaivadijos dalis priklaus\xc4\x97 Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x97s Naujajai Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijai, rytin\xc4\x97 Piet\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijai, pietin\xc4\x97 Austrijos karalyst\xc4\x97s Vakar\xc5\xb3 Galicijai. 1807\xe2\x80\x931816\xc2\xa0m. \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytin\xc4\x97 dalis priklaus\xc4\x97 Var\xc5\xa1uvos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s Lom\xc5\xbeos departamentui, pietrytin\xc4\x97 Sedlc\xc5\xb3, pietin\xc4\x97 Radomo, vidurin\xc4\x97 Var\xc5\xa1uvos ir vakarin\xc4\x97 Plocko departamentui._NEWLINE_1816\xe2\x80\x931837\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalyst\xc4\x97s Augustavo vaivadijai, Mazovijos vaivadijai ir Plocko vaivadijai. 1837\xe2\x80\x931844\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 Augustavo gubernijai, Mazovijos gubernijai ir Plocko gubernijai. 1844\xe2\x80\x931867\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 Augustavo gubernijai, Radomo gubernijai, Plocko gubernijai ir Var\xc5\xa1uvos gubernijai. 1867\xe2\x80\x931915\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 Lom\xc5\xbeos gubernijai, Radomo gubernijai, Sedlc\xc5\xb3 gubernijai, Plocko gubernijai ir Var\xc5\xa1uvos gubernijai._NEWLINE_1915\xe2\x80\x931918\xc2\xa0m. \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 dalis priklaus\xc4\x97 Vokietijos imperijos Var\xc5\xa1uvos generalgubernijai, o pietin\xc4\x97 dalis Liublino Generalgubernijai. 1918\xe2\x80\x931939\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 II Lenkijos Respublikos Var\xc5\xa1uvos vaivadijai ir Liublino vaivadijai. 1939\xe2\x80\x931945\xc2\xa0m. \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 dalis priklaus\xc4\x97 Tre\xc4\x8diojo Reicho Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijai, o pietin\xc4\x97 Generalgubernijai._NEWLINE_1945\xe2\x80\x931975\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 Lenkijos Liaudies Respublikos Var\xc5\xa1uvos vaivadijai. 1975\xe2\x80\x931998\xc2\xa0m. priklaus\xc4\x97 Var\xc5\xa1uvos, Plocko, Cechanuvo, Ostrolenkos, Sedlc\xc5\xb3 ir Radomo vaivadijoms._NEWLINE_Dabartin\xc4\x97 vaivadija \xc4\xafkurta 1999\xc2\xa0m. sausio 1 d. sujungiant Var\xc5\xa1uvos, Plocko, Ciechanovo, Ostrolenkos, Siedlc\xc4\x97s ir Radomo vaivadijas remiantis 1998\xc2\xa0m. Vietin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios reorganizacijos aktu. Vaivadijos vardas kilo nuo tradicinio regiono pavadinimo Mazovija, ta\xc4\x8diau jos ribos nesutampa su istoriniu Mazovijos regionu: pietin\xc4\x97 vaivadijos dalis su Radomo miestu priklauso istoriniam Ma\xc5\xbeosios Lenkijos regionui, o Mazovijai priklausanti Lom\xc5\xbea ir jos apylink\xc4\x97s dabar yra Palenk\xc4\x97s vaivadijoje._NEWLINE_Dalis dabartini\xc5\xb3 Losic\xc4\x97s, Sedlc\xc5\xb3, Palenk\xc4\x97s Sokoluvo ir Vengruvo apskri\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3 nuo XIII\xe2\x80\x93XIV a. iki 1569\xc2\xa0m. Liublino unijos priklaus\xc4\x97 Lietuvos Did\xc5\xbeiajai kunigaik\xc5\xa1tystei.\n_START_SECTION_\nNuotrauk\xc5\xb3 galerija\n_START_PARAGRAPH_\nVaivadijoje yra 85 miesto status\xc4\x85 turin\xc4\x8dios gyvenviet\xc4\x97s, 5 i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 sudaro atskirus miestus-apskritis ir 30 miesto tipo vals\xc4\x8dius.'