b'\n_START_ARTICLE_\nLaisvoji Fium\xc4\x97s valstyb\xc4\x97\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 Fium\xc4\x97 autonomij\xc4\x85 gavo 1719\xc2\xa0m., kai miestas imperatoriaus Karolio VI dekretu buvo paskelbtas \xc5\xa0ventosios Romos imperijos laisvuoju uostu. 1776\xc2\xa0m., valdant imperatorei Marijai Terezei, miestas buvo priskirtas Vengrijos karalystei, o 1779\xc2\xa0m. tapo Fium\xc4\x97s corpus separatum (t. y., gavo corpus separatum teises), likdamas Vengrijos karalyst\xc4\x97s dalimi. Miestas buvo trumpam prarad\xc4\x99s savo autonomij\xc4\x85 1848\xc2\xa0m., kai j\xc4\xaf u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 kroat\xc5\xb3 banas Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87, kuri\xc4\x85 atgavo 1868\xc2\xa0m., kai v\xc4\x97l prisijung\xc4\x97 prie Vengrijos karalyst\xc4\x97s kaip corpus separatum. Iki 1924\xc2\xa0m. Fium\xc4\x97 egzistavo kaip vienoks ar kitoks autonomi\xc5\xa1kas darinys._NEWLINE_XIX a. mieste gyveno kroatai, italai, vengrai ir kit\xc5\xb3 tautybi\xc5\xb3 \xc5\xbemon\xc4\x97s. Priklausymas vienai ar kitai tautai keit\xc4\x97si nuo vieno gyventoj\xc5\xb3 sura\xc5\xa1ymo iki kito, nes tada tautyb\xc4\x97 daugiausiai nustatydavo pagal kalb\xc4\x85. D\xc4\x97l ypatingo statuso ir pad\xc4\x97ties tarp keli\xc5\xb3 \xc5\xa1ali\xc5\xb3 susiformavo sava vietini\xc5\xb3 gyventoj\xc5\xb3 etnin\xc4\x97 tapatyb\xc4\x97. Vartosenoje buvo oficialios kalbos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ital\xc5\xb3, vengr\xc5\xb3 ir vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalba. Dauguma dalykinio susira\xc5\xa1in\xc4\x97jimo vyko ital\xc5\xb3 kalba, o daug vietini\xc5\xb3 \xc5\xa1eim\xc5\xb3 namuose kalb\xc4\x97jo vietine tarme\xc2\xa0\xe2\x80\x93 venet\xc5\xb3 kalba su kroat\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 priemai\xc5\xa1a. Kaimo vietov\xc4\x97je vyravo kroat\xc5\xb3 kalba (\xc4\x8dakav\xc5\xb3 dialektas).'