b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Schmidt-Rottluff\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKarlas \xc5\xa0mitas gim\xc4\x97 1884 m. gruod\xc5\xbeio 1 d. Rotlufo mieste netoli Chemnico Saksonijoje mal\xc5\xabnininko \xc5\xa1eimoje. 1902 m. jis mokykloje Chemnice susitiko Erik\xc4\x85 Hekel\xc4\xaf. Jie kartu dalyvavo mokyklos literat\xc5\xabrini\xc5\xb3 ir meno debat\xc5\xb3 ratelyje \xe2\x80\x9eVulkan\xe2\x80\x9c. 1905 m. K. \xc5\xa0mitas prad\xc4\x97jo studijuoti architekt\xc5\xabr\xc4\x85 Dresdeno politechnikos institute. Per E. Hekel\xc4\xaf susipa\xc5\xbeino su Fritz Bleyl ir Ernst Ludwig Kirchner. Kartu jie \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 dailinink\xc5\xb3 grup\xc4\x99 \xe2\x80\x9eTiltas\xe2\x80\x9c (Br\xc3\xbccke). Nuo to laiko K. \xc5\xa0mitas prie savo pavard\xc4\x97s prid\xc4\x97jo Rotlufo prapl\xc4\x97tim\xc4\x85 pagal gimt\xc4\x85j\xc4\x85 vietov\xc4\x99. 1906 m. K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas galutinai atsid\xc4\x97jo tapybai. Iki 1909 m. jo k\xc5\xabryboje dar jaut\xc4\x97si impresionistinio meno \xc4\xaftaka, 1910 m. jis prad\xc4\x97jo tapyti ekspresionistinius paveikslus. 1910 m. \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 Hamburge. Jo darbus rinko Hamburgo teisininkas Gustav Schiefler, grup\xc4\x99 r\xc4\x97m\xc4\x97 meno istorik\xc4\x97 Rosa Schapire. 1907 \xe2\x88\x92 1912 m. K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas vasaras leisdavo Dangaste prie Oldenburgo, kartais su E. Hekeliu. Didel\xc4\x97 dalis geriausi\xc5\xb3 jo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 buvo sukurti \xc5\xa1iuo periodu vieni\xc5\xa1oje \xc5\xa0iaur\xc4\x97s j\xc5\xabros pakrant\xc4\x97je. Skirtingai nuo kit\xc5\xb3 grup\xc4\x97s draug\xc5\xb3 ekspresionist\xc5\xb3, K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas labiau vaizdavo ne miesto, o kaimo peiza\xc5\xbe\xc5\xb3 vaizdus._NEWLINE_1911 m. K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Berlyn\xc4\x85, susipa\xc5\xbeino su to meto modernaus meno srov\xc4\x97mis: kubizmu, fovizmu, taip pat, Afrikos primityviuoju menu. Susidraugavo su Lyonel Feininger. 1913 m. grup\xc4\x97 \xe2\x80\x9eTiltas\xe2\x80\x9c suiro. Pirmojo pasaulinio karo metu K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas tarnavo Rusijoje ir Lietuvoje, k\xc5\xabr\xc4\x97 med\xc5\xbeio rai\xc5\xbeini\xc5\xb3 grafik\xc4\x85 ir skulpt\xc5\xabr\xc4\x97les. 1918 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Berlyn\xc4\x85, ved\xc4\x97 Emy Frisch. Po 1920 m. daugiau tap\xc4\x97 ir k\xc5\xabr\xc4\x97 akvareles. K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas keliavo \xc4\xaf Italij\xc4\x85, Pary\xc5\xbei\xc5\xb3, Dalmatij\xc4\x85, Ti\xc4\x8din\xc4\x85. 1931 m. tapo Pr\xc5\xabsijos akademijos nariu, bet pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 jos 1933 m. at\xc4\x97jus \xc4\xaf vald\xc5\xbei\xc4\x85 nacionalsocialistams. Nacistai apskelb\xc4\x97 K. \xc5\xa0mit\xc4\x85-Rotluf\xc4\x85 \xe2\x80\x9edegeneraciniu menininku\xe2\x80\x9c ir nuo 1936 m. u\xc5\xbedraud\xc4\x97 eksponuoti, nuo 1941 m. \xe2\x88\x92 tapyti. 1943 m. Antrojo pasaulinio karo metu dailininko studija Berlyne buvo subombarduota. K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas gyveno Pomeranijoje ir v\xc4\x97liau gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Rotluf\xc4\x85. Po karo buvo reabilituotas Vokietijoje, 1947 m. tapo Dail\xc4\x97s akademijos profesoriumi Berlyne. K. \xc5\xa0mitas-Rotlufas mir\xc4\x97 1976 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 9 d. Berlyne. Daug jo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 palikimu atiteko \xe2\x80\x9eTilto\xe2\x80\x9c muziejui Berlyne.'