b'\n_START_ARTICLE_\nZenonas Norkus\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nMama Morta Norkien\xc4\x97 (Zevelskyt\xc4\x97) (1929-1987), fizikos ir matematikos mokytoja. Paskutin\xc4\x97 darboviet\xc4\x97 \xe2\x80\x93 Pakra\xc5\xbean\xc4\x8dio vidurin\xc4\x97 mokykla (Kelm\xc4\x97s rajonas), kuri\xc4\x85 1976 m. baig\xc4\x97 ir s\xc5\xabnus Zenonas Norkus._NEWLINE_T\xc4\x97vas Bronius Norkus (g. 1930 m.), \xe2\x80\x9eNaujos vagos\xe2\x80\x9c kol\xc5\xabkio traktorininkas. Sesuo Birut\xc4\x97 gim\xc4\x97 ir mir\xc4\x97 1964 m._NEWLINE_1965-1976 m. lank\xc4\x97 Pakra\xc5\xbean\xc4\x8dio vidurin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85. 1976-1981 m. studijavo filosofij\xc4\x85 Leningrado universiteto Filosofijos fakultete, 1981-1984 m. aspirantas. 1984 m. gruod\xc5\xbeio m\xc4\x97n. apgyn\xc4\x97 filosofijos moksl\xc5\xb3 kandidato disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eEdmundo Huserlio logikos filosofija" (nostrifikuota 1993 m.)._NEWLINE_2002 m. bir\xc5\xbeelio 15 d. socialini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 institute apgyn\xc4\x97 habilitacin\xc4\x99 disertacij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eMaxas Weberis ir racionalus pasirinkimas"._NEWLINE_Sta\xc5\xbeavosi u\xc5\xbesienyje:  Bylefeldo universiteto Istorijos ir filosofijos fakultetas (1993 m. baland\xc5\xbeio 1 d. iki 1993 m. bir\xc5\xbeelio 30 d.), Baselio universiteto Filosofijos institutas \xc5\xa0veicarija (1994 m. spalis-1995 m. kovas), (Manheimo universiteto Socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 fakulteto Sociologijos ir mokslo teorijos katedroje su Aleksanderio fon Humbolto fondo stipendija (1996 m. spalis \xe2\x80\x93 1997 m. liepa), nuo 1998 m. spalio iki 1999 m. liepos 31 d. Berlyno mokslo kolegija, nuo 2003 m. liepos 14 d. iki 2003 m. rugoj\xc5\xab\xc4\x8dio 12 d. Kembrid\xc5\xbeo universiteto Darvino koled\xc5\xbee (Did\xc5\xbeioji Britanija), nuo 2003 m. rugs\xc4\x97jo 1 iki 2004 m. bir\xc5\xbeelio 1 d. (su Fulbraito stipendija) Berkeley universiteto Slavistikos, Ryt\xc5\xb3 Europos ir Eurazijos tyrim\xc5\xb3 institute (JAV), nuo 2009 m. sausio 12 d. iki 2009 m. baland\xc5\xbeio 12 d. Berlyno Europos lyginamosios istorijos kolegija (Berlyno laisvasis universitetas)._NEWLINE_Ved\xc4\x99s, \xc5\xbemona J\xc5\xabrat\xc4\x97 \xc4\x8cernevi\xc4\x8di\xc5\xabt\xc4\x97 (g.1958); dukra Milda Norkut\xc4\x97 (g.1991)\n_START_SECTION_\nPedagogin\xc4\x97, mokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nNuo 1988 m. rugs\xc4\x97jo 1 d. iki 1989 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 31 d. VU Filosofijos katedros vyr. asistentas,_NEWLINE_1989-2002 m. docentas. Nuo 1999\xe2\x80\x932001 m. d\xc4\x97st\xc4\x97 Atviros visuomen\xc4\x97s kolegijoje prie Atviros Lietuvos fondo._NEWLINE_Nuo 2002 m. rugs\xc4\x97jo iki 2003 m. VU FsF Filosofijos katedros, nuo 2003 m. rugs\xc4\x97jo iki 2004 m. rugs\xc4\x97jo Socialin\xc4\x97s teorijos katedros profesorius, nuo 2004 m. VU Filosofijos fakulteto prodekanas, nuo 2004 m. rugs\xc4\x97jo \xe2\x80\x93 VU FsF Sociologijos katedros profesorius., nuo 2018 met\xc5\xb3 Vilniaus universiteto Sociologijos katedros ved\xc4\x97jas._NEWLINE_2018 m. Zenonui Norkui suteiktas Vilniaus Universiteto i\xc5\xa1skirtinio profesoriaus statusas._NEWLINE_Moksliniai interesai \xe2\x80\x93 Lyginamoji istorin\xc4\x97 imperij\xc5\xb3 sociologija, Pokomunistin\xc4\x97 socialin\xc4\x97 transformacija, Racionalaus pasirinkimo teorija, Makso V\xc4\x97berio socialin\xc4\x97 teorija, Istorijos ir socialini\xc5\xb3 moksl\xc5\xb3 filosofija._NEWLINE_Daugiau nei 100 straipsni\xc5\xb3 lietuvi\xc5\xb3 ir u\xc5\xbesienio kalba, taip pat daugelio knyg\xc5\xb3 autorius._NEWLINE_Moka lietuvi\xc5\xb3, rus\xc5\xb3, angl\xc5\xb3, vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalbas.'