b'\n_START_ARTICLE_\nMultivisata\n_START_PARAGRAPH_\nMultivisata tai fizikin\xc4\x97 ir filosofin\xc4\x97 kategorija, talpinanti savyje vis\xc4\x85 aib\xc4\x99 galimai egzistuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 visat\xc5\xb3 su savo fizikiniais d\xc4\x97sniais ir fizikin\xc4\x97mis konstantomis.\n_START_SECTION_\nMultivisat\xc5\xb3 klasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nMax Tegmark ir Brian Greene pateik\xc4\x97 savitas visat\xc5\xb3 klasifikacines sistemas.\n_START_SECTION_\nMax Tegmarko keturi\xc5\xb3 lygi\xc5\xb3 schema\n_START_PARAGRAPH_\nKosmologas Max Tegmark suk\xc5\xabr\xc4\x97 keturi\xc5\xb3 lygi\xc5\xb3 Multivisatos klasifikacij\xc4\x85. Kiekvienas sekantis lygis yra pl\xc4\x97tinys, apimantis prie\xc5\xa1 tai buvusius lygius. Jie apra\xc5\xa1yti Tegmarko knygoje.\n_START_SECTION_\nI lygis Begalin\xc4\x97 visata\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc4\x97l infliacijos i\xc5\xa1sipl\xc4\x97tusi Visata u\xc5\xbeima mil\xc5\xbeini\xc5\xa1k\xc4\x85 (galb\xc5\xabt begalin\xc4\xaf) t\xc5\xabr\xc4\xaf. Jame galime i\xc5\xa1skirti daugyb\xc4\x99 Metagalaktik\xc5\xb3 (sri\xc4\x8di\xc5\xb3, apribot\xc5\xb3 kosmologiniu horizontu). Nors daugumoje j\xc5\xb3 pradin\xc4\x97s s\xc4\x85lygos skirsis (tur\xc4\x97sime kitok\xc4\xaf med\xc5\xbeiagos pasiskirstym\xc4\x85), bet didel\xc4\x97je imtyje vis tiek atsiras toki\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3, kuriose med\xc5\xbeiagos daleli\xc5\xb3 pasiskirstymas bus identi\xc5\xa1kas m\xc5\xabs\xc5\xb3 stebimai visatos daliai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Metagalaktikai. Taigi, tur\xc4\x97sime ideali\xc4\x85 arba beveik ideali\xc4\x85 savo kopij\xc4\x85. Tegmark \xc4\xafvertinimais tokia sritis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 m\xc5\xabs\xc5\xb3 kopija gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti ka\xc5\xbekur u\xc5\xbe 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb0\xc2\xb9\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 metr\xc5\xb3 nuo m\xc5\xabs\xc5\xb3. O kadangi Visata dar ir begalin\xc4\x97, tai toki\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti irgi be galo daug.\n_START_SECTION_\nII lygis: visatos su skirtingomis fizikin\xc4\x97mis konstantomis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cia tariama, kad infliacija yra nenutr\xc5\xabkstamas, nuolatinis procesas. Jo metu kuriami burbulai (ki\xc5\xa1enin\xc4\x97s visatos), kurios fakti\xc5\xa1kai yra I lygio visatos. \xc4\xaevairiose tokiose visatose d\xc4\x97l skirtingo simetrijos pa\xc5\xbeeidimo pob\xc5\xabd\xc5\xbeio atsiras besiskirian\xc4\x8dios fizikin\xc4\x97s konstantos (elementari\xc5\xb3j\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 mas\xc4\x97s, fundamentali\xc5\xb3j\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc5\xb3 stiprum\xc4\x85 lemian\xc4\x8dios konstantos ir pan.). Dauguma toki\xc5\xb3 visat\xc5\xb3 bus mums netinkamos gyventi. Ta\xc4\x8diau kadangi j\xc5\xb3 bus be galo daug, tikrai atsiras lygiai tokia pati m\xc5\xabs\xc5\xb3 kopija.\n_START_SECTION_\nIII lygis: Kvantmechanin\xc4\x97 daugelio pasauli\xc5\xb3 interpretacija\n_START_PARAGRAPH_\nJi sukurta norint i\xc5\xa1vengti bangin\xc4\x97s funkcijos kolapso. Kaip \xc5\xbeinoma, kvantiniame pasaulyje egzistuoja visos galimyb\xc4\x97s vienu metu. Kopenhagos interpretacija tik steb\xc4\x97jimo momentu \xe2\x80\x9epasirenkama\xe2\x80\x9c tam tikra b\xc5\xabsena (tiksliai nustatoma objekto pad\xc4\x97tis arba tiksliai pasakoma, kad kvantinis objektas pasielg\xc4\x97 kaip dalel\xc4\x97 arba kaip banga)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 vyksta vadinamasis bangin\xc4\x97s funkcijos kolapsas. Everetto kvantmechanin\xc4\x97je daugelio pasauli\xc5\xb3 interpretacijoje egzistuoja visos galimyb\xc4\x97s vienu metu. Tai gali b\xc5\xabti pana\xc5\xa1u \xc4\xaf kauliuko su 6 akimis metim\xc4\x85. Ir po kiekvieno metimo tarsi visas pasaulis suskyla \xc4\xaf 6 skirtingas visatas, kuri\xc5\xb3 kiekvienoje realizavosi sava metimo baigtis._NEWLINE_Tegmarko \xc5\xbeod\xc5\xbeiais tariant, skirtumas tarp I ir III lygio visat\xc5\xb3 yra tiesiog tame, kur gyvena m\xc5\xabs\xc5\xb3 kopija. I lygio visatoje ji atskirta dideliu atstumu erdv\xc4\x97je. III lygio visatoje ji gyvena kitoje kvantin\xc4\x97je at\xc5\xa1akoje begalinmat\xc4\x97je Hilberto erdv\xc4\x97je. Pana\xc5\xa1iai skirt\xc5\xb3si II ir III lygio visatos.\n_START_SECTION_\nIV lygis: Matematin\xc4\x97 visata\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cia Tegmarkas i\xc5\xa1kelia hipotez\xc4\x99, kad realiai egzistuoja visatos, jei jos tik apra\xc5\xa1omos kokiomis nors neprie\xc5\xa1taringomis matematin\xc4\x97mis strukt\xc5\xabromis. Tod\xc4\x97l pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 klasifikacin\xc4\x99 schem\xc4\x85 V lygio visat\xc5\xb3 jau nebegali b\xc5\xabti. Savo knygoje Tegmarkas teigia, kad \xc5\xa1is po\xc5\xbei\xc5\xabris pana\xc5\xa1us \xc4\xaf Platono (realus pasaulis yra tik tobulo id\xc4\x97j\xc5\xb3 pasaulio atspindys, \xc5\xa1e\xc5\xa1\xc4\x97lis)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tikrasis pasaulis yra matematin\xc4\x97 strukt\xc5\xabra, kurioje gali egzistuoti ir t\xc4\x85 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 suvokian\xc4\x8dios b\xc5\xabtyb\xc4\x97s (tame tarpe mes, \xc5\xbemon\xc4\x97s).\n_START_SECTION_\nBurbulin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nTai begalin\xc4\x97 multivisata pripildyta be galo daug Metagalaktik\xc5\xb3, kai kurios j\xc5\xb3 beveik pana\xc5\xa1ios ir visi\xc5\xa1kai identi\xc5\xa1kos m\xc5\xabsi\xc5\xa1kei. Ta\xc4\x8diau jos atskirtos dideliais atstumais ir \xc5\xa1viesos greitis apriboja m\xc5\xabs\xc5\xb3 galimybes kada nors su\xc5\xbeinoti apie jas.\n_START_SECTION_\nInfliacin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nJi remiasi nenutr\xc5\xabkstamos infliacijos teorija, teigian\xc4\x8dia, kad multivisata sudaryta i\xc5\xa1 daugyb\xc4\x97s infliacini\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eburbul\xc5\xb3\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nBran\xc5\xb3 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i teorija postuluoja, kad m\xc5\xabs\xc5\xb3 visata egzistuoja branoje (brana tai yra membranos, dvima\xc4\x8dio pavir\xc5\xa1iaus apibendrinimas trij\xc5\xb3 ir daugiau dimensij\xc5\xb3 dariniams), kuri patalpinta didesni\xc5\xb3 dimensij\xc5\xb3 erdv\xc4\x97je. Toje erdv\xc4\x97je taip pat yra kit\xc5\xb3 membran\xc5\xb3/bran\xc5\xb3, kurios jud\xc4\x97damos arba traukiamos gravitacijos (arba kit\xc5\xb3 mums ne\xc5\xbeinom\xc5\xb3 j\xc4\x97g\xc5\xb3) susiduria tarpusavy, sukeldamos Did\xc5\xbeiuosius sprogimus.\n_START_SECTION_\nCiklin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ios teorijos pagrindas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daugelio bran\xc5\xb3 multivisata. Branos vibruoja, susiduria. Susid\xc5\xabrim\xc5\xb3 metu vyksta Didieji sprogimai, senosios visatos suardomos ir susikuria naujai.\n_START_SECTION_\nLand\xc5\xa1afto multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nJi grind\xc5\xbeiama styg\xc5\xb3 teorija bei Calabi\xe2\x80\x93Yau erdv\xc4\x97mis. Kvantin\xc4\x97s fluktuacijos susuka ir deformuoja styg\xc4\x85 arba styg\xc5\xb3 pluo\xc5\xa1t\xc4\x85 taip, kad \xc5\xbeemiausioje energetin\xc4\x97je b\xc5\xabsenoje gaunama ki\xc5\xa1enin\xc4\x97 visata su savitais fizikiniais d\xc4\x97sniais ir konstantomis.\n_START_SECTION_\nKvantin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nKvantin\xc4\x97 multivisata remiasi Everetto daugelio pasauli\xc5\xb3 interpretacija. Ji analogi\xc5\xa1ka Tegmarko III lygio visatoms.\n_START_SECTION_\nHolografin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nHolografinis principas teigia, kad bet kok\xc4\xaf t\xc5\xabr\xc4\xaf ribojan\xc4\x8diame pavir\xc5\xa1iuje u\xc5\xbekoduota visa informacija, esanti tame t\xc5\xabryje.\n_START_SECTION_\nKompiuterin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nMultivisata yra sud\xc4\x97tingo kompiuterio veiklos rezultatas (modeliuojama/imituojama multivisata).\n_START_SECTION_\nMatematin\xc4\x97 multivisata\n_START_PARAGRAPH_\nYra analogi\xc5\xa1ka Tegmarko IV lygio multivisatai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ji apima visas galimas visatas, kurios tik apra\xc5\xa1omos matemati\xc5\xa1kai.'