b'\n_START_ARTICLE_\nKairuanas\n_START_SECTION_\nPaveldas\n_START_PARAGRAPH_\nKairuanas \xc5\xbeymus savo religin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros paveldu. Svarbiausias objektas Kairuano did\xc5\xbeioji me\xc4\x8det\xc4\x97 (arba Sidi Ukba), pastatyta 670\xc2\xa0m. (daug kart\xc5\xb3 perstatyta), su minaretu, keturkampiu kiemu su arkadomis ir kolon\xc5\xb3 sale. Taip pat yra 866\xc2\xa0m. pastatyta Trej\xc5\xb3 vart\xc5\xb3 (Tleta Biban) me\xc4\x8det\xc4\x97, Barbero me\xc4\x8det\xc4\x97 (Sidi Sahabo mauzoliejus), XVII a. Ansaro me\xc4\x8det\xc4\x97, XVII a. pab. Ali B\xc4\x97jaus me\xc4\x8det\xc4\x97. Yra i\xc5\xa1likusios VIII-XVIII a. gynybin\xc4\x97s miesto sienos, citadel\xc4\x97, IX a. Aglabid\xc5\xb3 dinastijos vandens rezervuarai, taip pat dengti turg\xc5\xabs (souk), seni gyvenamieji namai._NEWLINE_1988\xc2\xa0m. Kairuano senamiestis \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf UNESCO pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nKairuan\xc4\x85 670\xc2\xa0m. \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 arabai, vadovaujami Ukbos ibn Nafio. Netrukus miest\xc4\x85 sugriov\xc4\x97 berberai, bet juos islamizavus, 694\xc2\xa0m. Kairuanas atstatytas. 745\xc2\xa0m. miest\xc4\x85 v\xc4\x97l u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 berberai. Kairuanas suklest\xc4\x97jo IX a., valdant Aglabid\xc5\xb3 dinastijai. Miestas tapo valstyb\xc4\x97s sostine, \xc4\x8dia pastatyta did\xc5\xbeioji me\xc4\x8det\xc4\x97, miestas tapo svarbiu religiniu ir \xc5\xa1vietimo centru. \xc4\x8cia statyti i\xc5\xa1taigingi r\xc5\xabmai, fontanai, \xc4\xafveisti sodai. 909\xc2\xa0m. miest\xc4\x85 u\xc5\xbekariavo Fatimidai. 921\xc2\xa0m. jie perk\xc4\x97l\xc4\x97 sostin\xc4\x99 \xc4\xaf Mahdij\xc4\x85, o Kairuano reik\xc5\xa1m\xc4\x97 sumenko. Valdant Ziridams miestas v\xc4\x97l klest\xc4\x97jo, bet 1057\xc2\xa0m. buvo sugriautas Fatimid\xc5\xb3, d\xc4\x97l to, kad Ziridai paskelb\xc4\x97 nepriklausomyb\xc4\x99 nuo Kairo. Miestas buvo apleistas, \xc5\xbelugo \xc4\x8dia vystyta \xc5\xbeemdirbyst\xc4\x97. XIII a. valdant Hafsidams, Kairuanas atstatytas, bet buvusios reik\xc5\xa1m\xc4\x97s neatgavo. Nuo XVIII a. v\xc4\x97l tapo religiniu centru. Ne musulmonai \xc4\xaf miest\xc4\x85 patekti gal\xc4\x97jo tik nuo 1881\xc2\xa0m., kai j\xc4\xaf u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 pranc\xc5\xabzai. Nuo 1956\xc2\xa0m. priklauso Tunisui.'