b'\n_START_ARTICLE_\nAlexej von Jawlensky\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nAleksejus fon Javlenskis gim\xc4\x97 1864 m. kovo 13 d. Tor\xc5\xbeoke, netoli Tver\xc4\x97s Rusijoje. Jis buvo kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 bajori\xc5\xa1kos gimin\xc4\x97s ir sek\xc4\x97 gimin\xc4\x97s tradicija tarnauti armijoje. Kai jam buvo 10 met\xc5\xb3 \xc5\xa1eima persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Maskv\xc4\x85, kur A. fon Javlenskis mok\xc4\x97si kadet\xc5\xb3 mokykloje, susidom\xc4\x97jo daile. Tarnavo imperijos gvardijoje, 1889 m. buvo perkeltas \xc4\xaf Sankt Peterburg\xc4\x85 ir met\xc4\x97 karininko tarnyb\xc4\x85 d\xc4\x97l dail\xc4\x97s. 1890\xe2\x88\x921896 m. mok\xc4\x97si Sankt Peterburgo dail\xc4\x97s akademijoje vadovaujamas I. Repino. 1896 m. kartu su dailininke Mariana fon Veriovkina persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Miunchen\xc4\x85, kur mok\xc4\x97si slov\xc4\x97n\xc5\xb3 tapytojo Antono A\xc5\xbeb\xc3\xa9s mokykloje. Joje sutiko V. Kandinsk\xc4\xaf, buvo paveiktas jo ekspresionistini\xc5\xb3 k\xc5\xabrini\xc5\xb3. 1903\xe2\x88\x921907 m. A. fon Javlenskis daugiausiai gyveno Pranc\xc5\xabzijoje, kur susipa\xc5\xbeino su neoimpresionistiniais ir fovistiniais k\xc5\xabriniais, 1907 m. trumpai dirbo kartu su A. Matisu. Taip pat buvo \xc4\xaftakotas Van Gogo dail\xc4\x97s, 1908 m. \xc4\xafsigijo vien\xc4\x85 Van Gogo paveiksl\xc4\x85. 1908\xe2\x88\x921909 m. A. fon Javlenskis dirbo kartu su V. Kandinskiu, G. Miunter ir M. fon Veriovkina Murnau vietov\xc4\x97je piet\xc5\xb3 Bavarijoje._NEWLINE_A. fon Javlenskis daugiausiai k\xc5\xabr\xc4\x97 portretus ir peiza\xc5\xbeus, jis reik\xc5\xa1mingai \xc4\xaftakojo kitus menininkus. 1909 m. kartu su V. Kandinskiu Miunchene \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Nauj\xc4\x85j\xc4\x85 dail\xc4\x97s asociacij\xc4\x85, kuri\xc4\x85 jie kartu paliko sekan\xc4\x8diais metais ir \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 ekspresionist\xc5\xb3 grup\xc4\x99 \xe2\x80\x9eM\xc4\x97lynasis raitelis\xe2\x80\x9c. Pirmojo pasaulinio karo metus dailininkas praleido \xc5\xa0veicarijoje. Ilgainiui A. fon Javlenskio dail\xc4\x97 tapo vis abstraktesne, jis vis labiau koncentravosi \xc4\xaf portretin\xc4\x99 tapyb\xc4\x85. Gerai \xc5\xbeinomos jo serijos \xe2\x80\x9eMistin\xc4\x97s galvos\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eAbstrak\xc4\x8dios galvos\xe2\x80\x9c. 1922 m. jis ved\xc4\x97 H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Nesnakomoff, apsistojo Visbadene. Pora dar iki vedyb\xc5\xb3 susilauk\xc4\x97 vienintelio s\xc5\xabnaus Andreaso (gim\xc4\x99s 1902 metais). 1924 m. A. fon Javlenskis, V. Kandinskis, L. Feiningeris ir P. Kl\xc4\x97 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 draugij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eM\xc4\x97lynasis ketvertas\xe2\x80\x9c (Der Blaue Vier), kurios parodos \xc4\xafvyko JAV ir Europoje. Po 1930 m. A. fon Javlenskiui i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 artritas ir d\xc4\x97l ligos 1937 m. jis visi\xc5\xa1kai nutrauk\xc4\x97 tapytojo veikl\xc4\x85. Nacistin\xc4\x97je Vokietijoje po 1933 m. jo k\xc5\xabriniai buvo paskelbti \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1sigimusiu menu\xe2\x80\x9c, dailininkas gyveno labai skurd\xc5\xbeiai. 1938 m. jis prad\xc4\x97jo diktuoti savo gyvenimo memuarus (publikuoti 1970 m.). Aleksejus fon Javlenskis mir\xc4\x97 1941 m. kovo 15 d. Visbadene. Didel\xc4\x97 jo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 kolekcija buvo padovanota Norton Simon muziejui Pasadenoje JAV. 2008 m. jo paveikslas \xe2\x80\x9eSchokko su pla\xc4\x8dia skryb\xc4\x97le u\xc5\xbelenktas kra\xc5\xa1tais\xe2\x80\x9c aukcione buvo parduotas u\xc5\xbe 18,6 mln. JAV doleri\xc5\xb3.'