b'\n_START_ARTICLE_\nMaterijos-formos perskyra\n_START_PARAGRAPH_\nMaterijos-formos perskyra \xe2\x80\x93 Aristotelio i\xc5\xa1skirta ontologijos s\xc4\x85vok\xc5\xb3 pora, v\xc4\x97liau perimta kit\xc5\xb3 filosof\xc5\xb3. Materija (gr. \xe1\xbd\x95\xce\xbb\xce\xb7\xc2\xa0= hyle) yra potencialus substratas, nekintantis kintant substancijai, o forma (gr. \xce\xbc\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x86\xce\xae\xc2\xa0= morph\xc4\x93) \xe2\x80\x93 materij\xc4\x85 apibr\xc4\x97\xc5\xbeiantis aktas. \xc5\xa0i Aristotelio teorija dar vadinama hilemorfizmu._NEWLINE_\xc5\xa0i teorija sukurta paai\xc5\xa1kinti substancin\xc4\xaf kitim\xc4\x85, kitaip tariant, kitim\xc4\x85, kai kinta ne tik akcidencijos, bet ir substancija (pavyzd\xc5\xbeiui, tokiu kitimu laikoma mirtis)._NEWLINE_Teigiama, kad materijos-formos perskyra leid\xc5\xbeia paai\xc5\xa1kinti substancijos kontigenti\xc5\xa1kum\xc4\x85 (galimyb\xc4\x99 b\xc5\xabti ka\xc5\xbekuo kitu paai\xc5\xa1kina materija), individualum\xc4\x85 (skirtingos tos pa\xc4\x8dios r\xc5\xab\xc5\xa1ies substancijos skiriasi materija), vien\xc4\xaf ir daug\xc4\xaf (substancija viena, nes turi vien\xc4\x85 form\xc4\x85, bet materija leid\xc5\xbeia jai susid\xc4\x97ti i\xc5\xa1 daug dali\xc5\xb3).'