b'\n_START_ARTICLE_\nHelsinkis\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas \xc4\xafkurtas 1550 m. \xc5\xa1alia Vantos (Vantaa) up\xc4\x97s \xc5\xa0vedijos karaliaus Gustavo I, kaip konkurentas Hanzos s\xc4\x85jungos miestui Reveliui. Ta\xc4\x8diau Helsinkis ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 tebuvo ma\xc5\xbeas pakrant\xc4\x97s miestelis. 1710 m. dauguma jo gyventoj\xc5\xb3 \xc5\xbeuvo d\xc4\x97l maro. Miestas prad\xc4\x97jo kiek labiau augti XVIII a. greta \xc4\xafk\xc5\xabrus Sveaborgo fort\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau Helsinkis tapo svarbiu miestu tik 1812 m. Rusijai okupavus Suomij\xc4\x85: jis tapo Did\xc5\xbeiosios Suomijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s sostine, nusprendus perkelti sostin\xc4\x99 i\xc5\xa1 Turku \xc4\xaf ar\xc4\x8diau Rusijos esant\xc4\xaf miest\xc4\x85, ne taip paveikt\xc4\x85 \xc5\xa1ved\xc5\xb3. Miestas \xc4\xafgavo daug neoklasikini\xc5\xb3, Sankt Peterburgui b\xc5\xabding\xc5\xb3 architekt\xc5\xabros bruo\xc5\xbe\xc5\xb3. 1917 m. Helsinkis tapo nepriklausomos Suomijos sostine. Antrojo pasaulinio karo metais miestas smarkiai nukent\xc4\x97jo nuo tarybin\xc4\x97s aviacijos antpuoli\xc5\xb3._NEWLINE_1952 m. Helsinkyje vyko XV vasaros olimpin\xc4\x97s \xc5\xbeaidyn\xc4\x97s, 2007 m. \xc4\xafvyko Eurovizijos dain\xc5\xb3 konkursas.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHelsinkis yra \xc5\xa1alies pietuose, \xc5\xaasimos regione, Suomijos \xc4\xaflankos pakrant\xc4\x97je. Su \xc5\xa1alimais esan\xc4\x8diais Espo, Vantos ir Kauniaineno miestais sudaro aglomeracij\xc4\x85. Keturi politi\xc5\xa1kai savaranki\xc5\xa1ki miestai sudaro vadinam\xc4\x85j\xc4\xaf \xe2\x80\x9eSostin\xc4\x97s region\xc4\x85\xe2\x80\x9d (suom. p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseutu, \xc5\xa1ved. huvudstadsregionen), fakti\xc5\xa1kai vientis\xc4\x85 didmiest\xc4\xaf su milijonu gyventoj\xc5\xb3. Platesniame Helsinkio traukos lauke yra Helsinkio regionas (suom. Helsingin seutu), kuriam priklauso Kirkonumio, Vih\xc4\x8dio, Nurmijervio, T\xc5\xabsulos, Keravos, Sipo, Jervenp\xc4\x97s ir Hiuvink\xc4\x97s savivaldyb\xc4\x97s. \xc5\xa0iame regione i\xc5\xa1 viso gyvena 1,233 mln. gyventoj\xc5\xb3, o tai sudaro apie ketvirt\xc4\xaf vis\xc5\xb3 \xc5\xa1alies gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_Helsinkio ir apylinki\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tovaizd\xc4\xaf, kaip ir visos Piet\xc5\xb3 Suomijos, formuoja plok\xc5\xa1\xc4\x8dios granito uol\xc5\xb3 kalvos. Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia miesto vieta yra Kiviko rajone ir siekia 62 m vir\xc5\xa1 j\xc5\xabros lygio. I\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s \xc5\xa1alia daugyb\xc4\x97s \xc4\xaflank\xc5\xb3 ir sal\xc5\xb3. \xc5\xbdymiausios salos: Seurasaris, Lautasaris ir Korkeasaris, kuriame yra did\xc5\xbeiausias \xc5\xa1alies zoologijos sodas, taip pat sala tvirtov\xc4\x97 Suomenlina (suom. Suomenlinna, \xc5\xa1ved.Sveaborg).\n_START_SECTION_\nMiesto i\xc5\xa1sid\xc4\x97stymas\n_START_PARAGRAPH_\nHelsinkis i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s 715 km\xc2\xb2 plote, i\xc5\xa1 kurio 212 km\xc2\xb2 u\xc5\xbeima sausuma, sudaryta i\xc5\xa1 \xc5\xbeemynin\xc4\x97s dalies ir daugiau nei 300 \xc5\xa1cher\xc5\xb3. Svarbiausios salos yra Lautasaris su gyvenamuoju rajonu, Seurasaris su muziejumi, Korkeasaris su zoologijos sodu bei sala tvirtov\xc4\x97 Suomenlina._NEWLINE_Daugiau nei 100 km pakrant\xc4\x97 i\xc5\xa1rai\xc5\xbeyta daugyb\xc4\x97s \xc4\xaflank\xc5\xb3 ir pusiasali\xc5\xb3. Apie 20 proc. miesto ploto u\xc5\xbeima mi\xc5\xa1kai, beveik 10 proc. parkai. Per paskutinius kelis \xc5\xa1imtus met\xc5\xb3 pakrant\xc4\x97s linija smarkiai keit\xc4\x97si d\xc4\x97l daugelio \xc5\xbemoni\xc5\xb3 vykdyt\xc5\xb3 projekt\xc5\xb3. Pvz., XIX a. prad\xc5\xbeioje centrin\xc4\x97 miesto dalis Kl\xc5\xabvis tebebuvo po vandeniu.\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas suplanuotas vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 architekto Carl Ludvig Engel. Jo plano centru tapo Senato aik\xc5\xa1t\xc4\x97, apsupta Vyriausyb\xc4\x97s r\xc5\xabm\xc5\xb3, Helinkio universiteto r\xc5\xabm\xc5\xb3 ir Helsinkio katedros, baigtos statyti 1852 m. Neoklasikin\xc4\x97 Helsinkio architekt\xc5\xabra jam suteik\xc4\x97 \xe2\x80\x9eBaltojo \xc5\xa1iaur\xc4\x97s miesto\xe2\x80\x9d pravard\xc4\x99._NEWLINE_XX a. pr. miesto architekt\xc5\xabra smarkiai paveikta Art Nouveau stiliaus. Daug pastat\xc5\xb3 suprojektavo \xc5\xa1io stiliaus suomi\xc5\xb3 architektas Eliel Saarinen. Art Nouveau stiliumi statyti gyvenamieji namai, centrin\xc4\x97 gele\xc5\xbeinkelio stotis ir kt. Prie miesto veido daug prisid\xc4\x97jo kitas \xc5\xbeymus \xc5\xa1alies architektas Alvar Aalto (vienas i\xc5\xa1 funkcionalizmo pradinink\xc5\xb3). Jis suprojektavo Finlandijos r\xc5\xabmus, popieriaus fabriko centrin\xc4\xaf pastat\xc4\x85, kult\xc5\xabros namus ir kt._NEWLINE_\xc5\xa0altojo karo metais Helsinkyje neretai filmuoti vakarieti\xc5\xa1ki filmai apie Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jung\xc4\x85, nes miesto neorenesansin\xc4\x97 architekt\xc5\xabra primena Sankt Peterburgo ir Maskvos miestovaizd\xc5\xbeius._NEWLINE_Be katedros, i\xc5\xa1 kit\xc5\xb3 svarbesni\xc5\xb3 miesto maldos nam\xc5\xb3 pamin\xc4\x97tina XIX a. vid. Suomenlinos ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia (prad\xc5\xbeioje ortodoks\xc5\xb3, dabar liuteron\xc5\xb3), dirbanti ir kaip \xc5\xa1vyturys, 1868 m. baigta statyti Uspenskio katedra, XIX a. pab. plyt\xc5\xb3 gotikos \xc5\xa0v. Jono liuteron\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia bei 1969 m. pastatyta modernistin\xc4\x97 Temppeliaukio liuteron\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia (\xc4\xafrengta uoloje, u\xc5\xbedengtoje pla\xc4\x8diu kupolu).\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nHelsinkyje yra did\xc5\xbeiausias ir svarbiausias \xc5\xa1alies muziejus \xe2\x80\x93 Suomijos nacionalinis muziejus. Jame saugomi eksponatai nuo prie\xc5\xa1istorini\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 ir \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3. Pats muziejus \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s vaizdingoje neo-viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 pilyje. Kitas svarbus muziejus yra Helsinkio miesto muziejus, kuriame saugomi 500 met\xc5\xb3 miesto istorijos paminklai. Helsinkio universitetas taip pat turi kelet\xc4\x85 muziej\xc5\xb3 (universiteto, gamtos istorijos)._NEWLINE_Suomijos nacionalin\xc4\x99 galerij\xc4\x85 sudaro 3 muziejai: Aten\xc4\x97jumas (klasikinio suomi\xc5\xb3 meno), Sinebrichovo meno muziejus (klasikinio Europos meno) ir Kiasma (modernaus meno). Anet\xc4\x97jumas \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s architekt\xc5\xabros paminkle \xe2\x80\x93 XIX a. neorenesansiniuose r\xc5\xabmuose, o Kiasma yra vienas naujausi\xc5\xb3 miesto pastat\xc5\xb3._NEWLINE_Mieste yra 3 dideli teatrai: Suomijos nacionalinis teatras, Helsinkio miesto teatras ir \xc5\xa0ved\xc5\xb3 teatras. Muzikos renginiai vyksta Suomijos nacionalin\xc4\x97je operoje ir Finlandijos r\xc5\xabmuose. Populiariosios muzikos koncertai vyksta miesto ledo arenose \xe2\x80\x93 Hartwall Areena ir Helsinki Ice Hall. Helsinkyje yra svarbiausi \xc5\xa1alyje parod\xc5\xb3 r\xc5\xabmai.\n_START_SECTION_\nTransportas\n_START_PARAGRAPH_\nHelsink\xc4\xaf juosia trys automobili\xc5\xb3 transporto \xc5\xbeiedai \xe2\x80\x93 I, II ir III. Magistral\xc4\x97s i\xc5\xa1 miesto driekiasi \xc4\xaf kitus Suomijos miestus._NEWLINE_Miesto vie\xc5\xa1asis transportas \xc4\xafvairiapusi\xc5\xa1kas \xe2\x80\x93 veikia Helsinkio metropolitenas (nuo 1982 m.), autobus\xc5\xb3, priemiestini\xc5\xb3 traukini\xc5\xb3, tramvaj\xc5\xb3 tinklai, dvi kelt\xc5\xb3 linijos. 19 km nuo Helsinkio centro, Vantoje veikia pagrindinis \xc5\xa1alyje Helsinkio-Vantos oro uostas. Kitas, Helsinkio-Malmio oro uostas, naudojamas privatiems ir bendrosios aviacijos skryd\xc5\xbeiams. Seniau veik\xc4\x97 Copterline sraigtasparni\xc5\xb3 aik\xc5\xa1tel\xc4\x97, i\xc5\xa1 kurios buvo galima nuskristi \xc4\xaf Talin\xc4\x85._NEWLINE_I\xc5\xa1 Helsinkio uosto vyksta \xc4\xafvairi\xc5\xb3 kompanij\xc5\xb3 keltai \xc4\xaf Talin\xc4\x85 ir Stokholm\xc4\x85. Bendrov\xc4\x97s \xe2\x80\x9eFinnlines\xe2\x80\x9c keltai dar plaukia \xc4\xaf Gdyn\xc4\x99 (Lenkija) ir Travemiund\xc4\x99 (Vokietij\xc4\x85), o \xe2\x80\x9eTallink\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 \xc4\xaf Rostok\xc4\x85.'