b'\n_START_ARTICLE_\nBurbulin\xc4\x97 kamera\n_START_PARAGRAPH_\nBurbulin\xc4\x97 kamera\xc2\xa0\xe2\x80\x93 prietaisas, kuris parodo daleli\xc5\xb3 p\xc4\x97dsakus. \xc5\xa0is prietaisas buvo i\xc5\xa1rastas 1952 metais, o jo i\xc5\xa1rad\xc4\x97jas Donaldas A. Glaseris 1960 metais u\xc5\xbe tai gavo Nobelio premij\xc4\x85._NEWLINE_Burbulin\xc4\x97 kamera i\xc5\xa1sprend\xc4\x97 svarbiausi\xc4\x85 Vilsono kamer\xc5\xb3 tr\xc5\xabkum\xc4\x85: kai daleli\xc5\xb3 energija didel\xc4\x97, j\xc5\xb3 p\xc4\x97dsakai netelpa kameroje. O burbulin\xc4\x97je kameroje p\xc4\x97dsakai yra beveik 1000 kart\xc5\xb3 trumpesni.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija ir veikimas\n_START_PARAGRAPH_\nPrietaise yra perkaitintas skystis (paprastai vandenilis arba helis). Skys\xc4\x8dio temperat\xc5\xabra auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 u\xc5\xbe virimo ta\xc5\xa1k\xc4\x85, ta\xc4\x8diau skystis neverda, nes yra susl\xc4\x97gtas. Staiga suma\xc5\xbeinus sl\xc4\x97g\xc4\xaf, patekusios \xc4\xaf kamer\xc4\x85 branduolio dalel\xc4\x97s jonizuoja skys\xc4\x8dio atomus. Kai tik taip atsitinka, i\xc5\xa1siskyrusi energija priver\xc4\x8dia skyst\xc4\xaf virti ir formuojasi burbuliuk\xc5\xb3 p\xc4\x97dsakai. P\xc4\x97dsakai burbulin\xc4\x97je kameroje paprastai i\xc5\xa1kreipiami magnetinio lauko, kuris naudojamas dalel\xc4\x97ms nukreipti (kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 lengviau jas identifikuoti).'