b"\n_START_ARTICLE_\nPriesaga\n_START_PARAGRAPH_\nPriesaga arba sufiksas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 po \xc5\xa1aknies (tiesiog arba po kitos priesagos) einantis ir gal\xc5\xabne nelaikomas afiksas.\n_START_SECTION_\nPriesagos lietuvi\xc5\xb3 kalboje\n_START_PARAGRAPH_\nPagal funkcij\xc4\x85 i\xc5\xa1skiriamos \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 darybos ir \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 kaitybos priesagos.\n_START_SECTION_\nMi\xc5\xa1rioji daryba arba parasintez\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nKartais priesaga gali \xc4\xafeiti \xc4\xaf tok\xc4\xaf formant\xc4\x85, kurio kitas daugma\xc5\xbe lygiavertis komponentas yra prie\xc5\xa1d\xc4\x97lis (pvz., \xe2\x80\x9epaeiliui\xe2\x80\x9c) arba d\xc5\xabrybos priemon\xc4\x97s (pvz., \xe2\x80\x9e\xc5\xbemog\xc4\x97dra\xe2\x80\x9c).\n_START_SECTION_\nKaitybos priesagos\n_START_PARAGRAPH_\nAgliutinacin\xc4\x97se kalbose kaitomoji \xc5\xbeod\xc5\xbeio dalis po kamieno da\xc5\xbeniausiai vadinama priesaga, o ne gal\xc5\xabne, nes, skirtingai nuo fleksini\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3, \xc5\xa1i \xc5\xbeod\xc5\xbeio dalis n\xc4\x97ra taip susiliejusi su kamienu ir paprastai \xc5\xbeymi kuri\xc4\x85 nors vien\xc4\x85 i\xc5\xa1 gramatini\xc5\xb3 reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3. Pavyzd\xc5\xbeiui, turimos atskiros daugiskaitos ir linksnio priesagos \xe2\x80\x93 kaip vengr\xc5\xb3 kalbos v\xc3\xa1rosokt\xc3\xb3l 'i\xc5\xa1 miest\xc5\xb3', kur priesaga -k- nurodo daugiskait\xc4\x85, o -t\xc3\xb3l \xc5\xbeymi abliatyv\xc4\x85."