b'\n_START_ARTICLE_\nDnipras\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1776\xc2\xa0m. miest\xc4\x85 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 rusas Grigorijus Potiomkinas ir carien\xc4\x97s Jekaterinos Did\xc5\xbeiosios garbei pavadino Jekaterinoslavu. Miesto teis\xc4\x97s suteiktos 1783\xc2\xa0m. Dabartiniu pavadinimu miestas \xc5\xbeinomas nuo 2016\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 19 dienos, kai Rada pakeit\xc4\x97 pavadinim\xc4\x85._NEWLINE_1789\xc2\xa0m. pastatyti klasicistiniai G. Potiomkino r\xc5\xabmai (archit. I. Starovas; perstatyti XIX a., v\xc4\x97liau sugriauti, atstatyti 1953\xc2\xa0m.). XVIII a. pab. pastatytas gelumb\xc4\x97s fabrikas. 1835\xc2\xa0m. pastatytas Vie\xc5\xa1paties Atsimainymo soboras (archit. A. Zacharovas). XIX a. pab.\xe2\x80\x93 XX a. pr. mieste i\xc5\xa1kilo eklektiniai pastatai._NEWLINE_1926\xc2\xa0m. miestas pervadintas Dniepropetrovsku komunist\xc5\xb3 partijos lyderio Grigorijaus Petrovskio garbei._NEWLINE_1932\xc2\xa0m. pasta\xc4\x8dius vandens j\xc4\x97gain\xc4\x99 ant Dniepro up\xc4\x97s paskatino miesto pramon\xc4\x97s augim\xc4\x85, kuris prasid\xc4\x97jo apie 1880\xc2\xa0m. nutiesus gele\xc5\xbeinkel\xc4\xaf. Antrojo pasaulinio karo metu (1941\xe2\x80\x931943) Dniepropetrovsk\xc4\x85 okupavo vokie\xc4\x8diai. Iki 1991\xc2\xa0m. d\xc4\x97l raketin\xc4\x97s pramon\xc4\x97s miestas buvo u\xc5\xbedaras u\xc5\xbesienie\xc4\x8diams._NEWLINE_Per Pirm\xc4\x85j\xc4\xaf pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 Jekaterinoslave apsigyveno lietuvi\xc5\xb3 karo pab\xc4\x97g\xc4\x97li\xc5\xb3. Po 1917\xc2\xa0m. Spalio perversmo ir Rusijos pilietinio karo dauguma lietuvi\xc5\xb3 gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Lietuv\xc4\x85._NEWLINE_2016\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 19 d. Ukrainos Auk\xc5\xa1\xc4\x8diausioji Rada, siekdama panaikinti komunistinio re\xc5\xbeimo simbolius, pakeit\xc4\x97 miesto pavadinim\xc4\x85 i\xc5\xa1 Dniepropetrovskas \xc4\xaf Dnipras.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s abiejuose Dniepro up\xc4\x97s krantuose.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vietimas ir kult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nYra Ukrainos moksl\xc5\xb3 akademijos filialas. Dnipro universitetas (anks\xc4\x8diau \xe2\x80\x93 Dniepropetrovsko universitetas), \xc4\xafkurtas 1918\xc2\xa0m., \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio universitetas, kasybos (\xc4\xafk. 1899\xc2\xa0m.), metalurgijos (\xc4\xafk. 1930\xc2\xa0m.) institutai. Veikia dail\xc4\x97s ir istorijos muziejai, 5 teatrai, tarp j\xc5\xb3 operos ir baleto teatras, atidarytas 1974\xc2\xa0m., filharmonija, Botanikos sodas.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nDidelis pramon\xc4\x97s centras, mineralais gausiame regione. Gerai i\xc5\xa1vystytas gele\xc5\xbeinkelio ir vandens transportas, leid\xc5\xbeiantis susisiekti su gele\xc5\xbeimi gausiu Krivoj Rogu Doneco baseine ir mangano kasyklomis Nikopolyje, yra upi\xc5\xb3 uostas ir oro uostas. Dnipre i\xc5\xa1pl\xc4\x97tota juodoji metalurgija, metalo apdirbimas, plieno, elektrove\xc5\xbei\xc5\xb3, metalurgijos ir kasybos \xc4\xafrangos, \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio ma\xc5\xa1in\xc5\xb3, stakli\xc5\xb3, pres\xc5\xb3, radijo imtuv\xc5\xb3 gamyba, chemijos (kokso chemijos, padang\xc5\xb3, plastik\xc5\xb3, da\xc5\xbe\xc5\xb3, lak\xc5\xb3, azoto tr\xc4\x85\xc5\xa1\xc5\xb3, sintetini\xc5\xb3 derv\xc5\xb3), siuvimo, trikota\xc5\xbeo, avalyn\xc4\x97s, statybini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3, med\xc5\xbeio apdirbimo, bald\xc5\xb3, popieriaus, maisto (m\xc4\x97sos, alaus) pramon\xc4\x97.'