b'\n_START_ARTICLE_\nGegu\xc5\xbein\xc4\x97s pamaldos\n_START_PARAGRAPH_\nGegu\xc5\xbein\xc4\x97s pamaldos (mojava, mojus)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tradicin\xc4\x97s kasdien\xc4\x97s pamaldos, vykstan\xc4\x8dios gegu\xc5\xbe\xc4\x97s m\xc4\x97nes\xc4\xaf, skirtos \xc5\xa0v\xc4\x8d. Mergel\xc4\x97s Marijos pagarbinimui. Jos pravedamos ne tik ba\xc5\xbeny\xc4\x8diose, bet ir tikin\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 namuose._NEWLINE_\xc5\xa0ios pamaldos labiausiai paplitusios kaimuose, miesteliuose. Pamald\xc5\xb3 laikas stipriai \xc4\xaftakotas \xc5\xbeemdirbi\xc5\xa1kosios kaimo kult\xc5\xabros, nes \xc5\xbemon\xc4\x97s bendrai maldai gali susirinkti tik pabaig\xc4\x99 \xc5\xabkio ir nam\xc5\xb3 ruo\xc5\xa1os darbus. Gegu\xc5\xbeini\xc5\xb3 pamald\xc5\xb3 proga papuo\xc5\xa1iamas altor\xc4\x97lis su girliandomis, g\xc4\x97l\xc4\x97mis, Marijos skulpt\xc5\xabra. Marijos garbei giedama Marijos litanija, giesm\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nJau XII a. u\xc5\xbetinkami ai\xc5\xa1k\xc5\xabs gegu\xc5\xbeini\xc5\xb3 pamald\xc5\xb3 p\xc4\x97dsakai Ispanijoje, Pranc\xc5\xabzijoje ir Vokietijoje. XVIII a. jos atsiranda Italijoje. Ypa\xc4\x8d greitai \xc4\x97m\xc4\x97 plisti, kai popie\xc5\xbeius Pijus VII skyr\xc4\x97 atlaidus visiems, kurie maldingai gieda ar bent kalba \xc5\xa1v\xc4\x8d. Mergel\xc4\x97s Marijos litanij\xc4\x85, mald\xc4\x85 \xe2\x80\x9eAtsimink\xe2\x80\x9c ir giesm\xc4\x99 \xe2\x80\x9eSveika, Marija\xe2\x80\x9c. Jau tada buvo nustatyta tvarka: g\xc4\x97l\xc4\x97mis puo\xc5\xa1iamas Marijos altor\xc4\x97lis, meld\xc5\xbeiamasi._NEWLINE_1853\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbein\xc4\x97s pamaldos prad\xc4\x97tos vesti Lietuvoje, Sein\xc5\xb3 katedroje (dabar Lenkijoje). Manoma, \xc5\xbdemaitijoje \xc5\xa1ios pamaldos atsirado anks\xc4\x8diau nei Vilniuje, nes vyskupas Motiejus Valan\xc4\x8dius bi\xc4\x8diuliavosi su Sein\xc5\xb3 prelatu, tuoj jas \xc4\xafved\xc4\x97 \xc5\xa1iame kra\xc5\xa1te, o Vilniuje suskambo tik 1898\xc2\xa0m._NEWLINE_Mojav\xc5\xb3 giesm\xc4\x97 \xe2\x80\x9eSveika, Marija, Motina Dievo\xe2\x80\x9c yra kilusi i\xc5\xa1 Lenkijos, ta\xc4\x8diau sulietuvinta ir prigijusi savitu pavidalu. Teigiama, jog \xc5\xa1i\xc4\x85 giesm\xc4\x99 gieda tik Lenkijoje ir Lietuvoje. Gegu\xc5\xbein\xc4\x97s pamaldos Lietuvoje buvo laikomos ne tik ba\xc5\xbeny\xc4\x8diose, bet ir laukuose prie kry\xc5\xbei\xc5\xb3, koplyt\xc4\x97li\xc5\xb3, priva\xc4\x8diuose namuose, kur temstant, suskambinus varpu ar kitu instrumentu, \xc5\xbemon\xc4\x97s rinkdavosi giedoti Marijos litanijos ir giesmi\xc5\xb3. Atokiau gyvenantieji pamaldas atlikdavo savo \xc5\xa1eimos ratelyje. Gegu\xc5\xbein\xc4\x97s buvo labai populiarios, ypatingos, nes pasibaigus maldai pasklisdavo daina, o savaitgaliais b\xc5\xabdavo ir \xc5\xa1okiai. \xc5\xa0i\xc5\xb3 pamald\xc5\xb3 laikas buvo ne tik malda, bet ir kaimyn\xc5\xb3 bendravimas. Anks\xc4\x8diau kiekvienas Lietuvos kaimas tur\xc4\x97jo tokius namus, kurie priimdavo gegu\xc5\xbeini\xc5\xb3 giesmi\xc5\xb3 kaimynus giedoti Marijos garbei.'