b'\n_START_ARTICLE_\nSuomijos bankas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nBank\xc4\x85 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Rusijos imperatorius Aleksandras I 1812\xc2\xa0m. kovo 1 d. Turku mieste, tuometin\xc4\x97s Suomijos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s sostin\xc4\x97je. Po m\xc4\x97nesio sostine buvo paskelbtas Helsinkis, kur\xc4\xaf prad\xc4\x97ta rekonstruoti ir pl\xc4\x97sti. 1812\xc2\xa0m. \xc4\xaf Helsink\xc4\xaf buvo perkeltos pagrindin\xc4\x97s \xc5\xa1alies \xc4\xafstaigos, tarp j\xc5\xb3 ir Suomijos bankas. 1840\xe2\x80\x931890\xc2\xa0m. laikotarpyje bankas buvo pertvarkomas \xc4\xaf centrin\xc4\xaf bank\xc4\x85. 1840\xc2\xa0m. jame buvo \xc4\xafvykdyta reforma, 1860\xc2\xa0m. imperatoriaus Aleksandro II potvarkiu Did\xc5\xbeiosios Kunigai\xc5\xa1tyst\xc4\x97s teritorijoje buvo \xc4\xafvesta sava valiuta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Suomijos mark\xc4\x97, vienu ketvirtadaliu vert\xc4\x97s susieta su rubliu. Po penkeri\xc5\xb3 met\xc5\xb3, 1865\xc2\xa0m., mark\xc4\x97 buvo susieta su tarptautiniu sidabro standartu, o v\xc4\x97liau, 1877\xc2\xa0m., su auksu._NEWLINE_Bankas leido ir reguliavo Suomijos mark\xc4\x99 iki 1999\xc2\xa0m., kai \xc5\xa1alis \xc4\xafstojo \xc4\xaf euro zon\xc4\x85 ir j\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 euru.\n_START_SECTION_\nBanko pastatas\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindin\xc4\xaf banko pastat\xc4\x85 suprojektavo vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 architektas Ludwig Bohnstedt. Pastatytas 1882\xc2\xa0m. Priestatas i\xc5\xa1kilo 1960\xc2\xa0m. Prie\xc5\xa1ais bank\xc4\x85 stovi paminklas suomi\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s veik\xc4\x97jui, finans\xc5\xb3 ministrui Johan Vilhelm Snellman. Jis buvo atidengtas 1923\xc2\xa0m. Ant pamnklo postamento matyti i\xc5\xa1lik\xc4\x99 1944\xc2\xa0m. bombardavimo p\xc4\x97dsakai.'