b'\n_START_ARTICLE_\nGiorgio Morandi\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeord\xc5\xbeas Morandis gim\xc4\x97 1890 m. liepos 20 d. Bolonijoje. Buvo vyriausias i\xc5\xa1 8 \xc5\xa1eimos vaik\xc5\xb3. 1906 m. trumpai dirbo u\xc5\xbesienio prekybos agent\xc5\xabroje, kur dirbo jo t\xc4\x97vas. 1907 m. prad\xc4\x97jo mokytis Bolonijos dail\xc4\x97s akademijoje. 1909 m. D\xc5\xbe. Morandis susipa\xc5\xbeino su P. Sezano k\xc5\xabriniais ir 1910 m. Venecijos bienal\xc4\x97je \xe2\x88\x92 su O. Renuaro, kuri\xc5\xb3 k\xc5\xabrybos \xc4\xaftaka i\xc5\xa1liko v\xc4\x97liau vis\xc4\x85 D\xc5\xbe. Morand\xc5\xbeio gyvenim\xc4\x85. Jis pabuvojo Florencijoje, kur buvo paveiktas D\xc5\xbeoto, Maza\xc4\x8do ir U\xc4\x8delo k\xc5\xabrini\xc5\xb3. Pirmasis i\xc5\xa1lik\xc4\x99s D\xc5\xbe. Morand\xc5\xbeio tapybos darbas datuojamas 1911 m., pirmasis grafikos \xe2\x88\x92 1912 m._NEWLINE_1913 m. D\xc5\xbe. Morandis paliko Bolonijos dail\xc4\x97s akademij\xc4\x85, 1914 m. prad\xc4\x97jo sieti save su ital\xc5\xb3 futuristais, jo pa\xc5\xbe\xc4\xafstamais tapo Umbertas Bo\xc4\x8donis ir Karlas Kara. D\xc5\xbe. Morandis dalyvavo futurist\xc5\xb3 parodose Bolonijoje ir Romoje, u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 pie\xc5\xa1imo mokytojo viet\xc4\x85 su pertraukomis iki 1930 m. Bolonijos pradin\xc4\x97je mokykloje. Pirmojo pasaulinio karo metu 1915 m. D\xc5\xbe. Morandis tarnavo kariuomen\xc4\x97je, bet d\xc4\x97l ligos buvo atleistas po 6 savai\xc4\x8di\xc5\xb3 tarnybos, po to v\xc4\x97l sirgo, sunaikino daug to laikotarpio savo k\xc5\xabrini\xc5\xb3. Po karo D\xc5\xbe. Morandis keliavo \xc4\xaf Rom\xc4\x85, susipa\xc5\xbeino su D\xc5\xbe. de Kiriku, kurio k\xc5\xabrybos kai kurie bruo\xc5\xbeai persidav\xc4\x97 D\xc5\xbe. Morand\xc5\xbeiui. Po truput\xc4\xaf dailininkas prad\xc4\x97jo gars\xc4\x97ti. Jis, D\xc5\xbe. de Kirikas ir K. Kara 1921 m. eksponavo Berlyne ir 1922 m. \xe2\x88\x92 Florencijoje. 1926-27 m. trumpai dirbo Emilijos Red\xc5\xbeo ir Kalabrijos provincij\xc5\xb3 pradini\xc5\xb3 mokykl\xc5\xb3 direktoriumi. 1927 m. eksponavo Novecento Italiano jud\xc4\x97jimo meninink\xc5\xb3, kurie siek\xc4\x97 atgaivinti klasikin\xc4\x97s italijos dail\xc4\x97s motyvus, parodoje Milane. \xc5\xa0\xc4\xaf jud\xc4\x97jim\xc4\x85 r\xc4\x97m\xc4\x97 Italijos \xe2\x80\x9edu\xc4\x8d\xc4\x97\xe2\x80\x9c Benitas Musolinis. 1928 m. D\xc5\xbe. Morandis eksponavo grafikos k\xc5\xabrinius Venecijos bienal\xc4\x97je._NEWLINE_D\xc5\xbe. Morandis niekuomet netur\xc4\x97jo susikirtim\xc5\xb3 su Italijos fa\xc5\xa1istiniu re\xc5\xbeimu ir 1930 m. u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 grafikos profesoriaus post\xc4\x85 Bolonijos akademijoje iki 1956 m. Antrajame pasauliniame kare menininkas nedalyvavo. Jo pirmoji personalin\xc4\x97 paroda \xc4\xafvyko 1945 m. Fiore galerijoje Florencijoje. 1948 m. D\xc5\xbe. Morandis tapo \xc5\xa0v. Luko akademijos nariu Romoje, buvo apdovanotas pirmuoju prizu ital\xc5\xb3 menininkams Venecijos bienal\xc4\x97je. 1953 m. D\xc5\xbe. Morandis buvo apdovanotas did\xc5\xbeiuoju prizu u\xc5\xbe grafik\xc4\x85 ir 1957 m. \xe2\x88\x92 did\xc5\xbeiuoju prizu u\xc5\xbe tapyb\xc4\x85 San Paulo bienal\xc4\x97je. 1958 m. D\xc5\xbe Morandis pasitrauk\xc4\x97 \xc4\xaf Gricanos kaimo vietov\xc4\x99 netoli Bolonijos. Mir\xc4\x97 1964 m. bir\xc5\xbeelio 18 d. Bolonijoje. Geriausiai D\xc5\xbe. Morandis \xc5\xbeinomas natiurmortais, kuriuose da\xc5\xbeniausiai vaizdavo butelius, vazas, d\xc4\x97\xc5\xbeutes. Savo gyvenimo metu jis neprisi\xc5\xa1liejo nei prie vieno modernistinio meno jud\xc4\x97jimo. Jo k\xc5\xabryba labiausiai buvo \xc4\xaftakota P. Sezano. D\xc5\xbe. Morandis buvo vienu geriausiai \xc5\xbeinom\xc5\xb3 XX a. Italijos meninink\xc5\xb3, jo garbei Gricanos miestelio pavadinimas buvo prapl\xc4\x97stas \xc4\xaf Gricana Morandis. Dailininkas niekuomet nebuvo i\xc5\xa1vyk\xc4\x99s i\xc5\xa1 Italijos. Bolonijoje \xc4\xafsteigtas Morand\xc5\xbeio muziejus, kuriame eksponuojami dailininko sesers Marijos Terezos dovanoti k\xc5\xabriniai.'