b'\n_START_ARTICLE_\nEkonomin\xc4\x97 antropologija\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomin\xc4\x97 antropologija yra mokslo sritis, tirianti \xc5\xbemoni\xc5\xb3 ekonomin\xc4\xaf elges\xc4\xaf naudodama tiek ekonomikos, tiek antropologijos metodus. Yra i\xc5\xa1skiriamos trys ekonomin\xc4\x97s antropologijos paradigmos: formalizmas, substantyvizmas ir kult\xc5\xabrin\xc4\x97 paradigma.\n_START_SECTION_\nSubstantyvizmas\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantyvizmo pozicija, anks\xc4\x8diausiai i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ta Karl Polany darbe \xe2\x80\x9eThe Great Transformation\xe2\x80\x9c, diskutuoja, kad terminas \xe2\x80\x9eekonomika\xe2\x80\x9c turi dvi reik\xc5\xa1mes: formali reik\xc5\xa1m\xc4\x97 priskiria ekonomik\xc4\x85, kaip racionali\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 logika ir sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mim\xc4\x85, kaip racional\xc5\xb3 pasirinkim\xc4\x85 tarp ribot\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 naudojimo ir alternatyv\xc5\xb3 naudojimo susijusio su \xc5\xa1iais i\xc5\xa1tekliais. Antrasis, substantyvistinis po\xc5\xbei\xc5\xabris, formuoja prielaid\xc4\x85, kad sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimas remiantis resurs\xc5\xb3 tr\xc5\xabkumo id\xc4\x97ja yra klaidingas. Substantyvizmas ai\xc5\xa1kina kaip \xc5\xbemon\xc4\x97s gyvena ir priima sprendimus \xc4\xaftakojami socialin\xc4\x97s ir nat\xc5\xabralios aplinkos._NEWLINE_Visuomen\xc4\x97s i\xc5\xa1gyvenimo strategija yra suprantama kaip adaptacija prie aplinkos ir materialini\xc5\xb3 faktori\xc5\xb3, kuri gali ir ne\xc4\xaftraukti naudos maksimzacijos. Ekonomika matoma kaip procesas kai visuomen\xc4\x97 susiduria su jos materialiais poreikiais. Polany terminas \xe2\x80\x9e did\xc5\xbeioji transformacija\xe2\x80\x9c ai\xc5\xa1kina visuomeni\xc5\xb3 padalijim\xc4\x85 \xc4\xaf kapitalistines visuomenes, kur dominuoja rinkos d\xc4\x97sniai ir prie\xc5\xa1industrines visuomenes, kuriose n\xc4\x97ra kapitalistini\xc5\xb3 princip\xc5\xb3 ir, kurios vystosi ne pagal Vakarieti\xc5\xa1k\xc4\x85 model\xc4\xaf. Polany diskutuoja, substantyvizmas gali b\xc5\xabti analizuojamas b\xc5\xabtent remiantis antruoju visuomen\xc4\x97s tipu. Diskutuojama, kad planuotos-centralizuotos rinkos atveju individualus pasirinkimas yra paremtas ne maksimalia ekonomine nauda, o daugiau socialiniu bendravimu, kult\xc5\xabrin\xc4\x97mis vertyb\xc4\x97mis, morale, religija ar politika. Daugumoje valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 ir gentini\xc5\xb3 bendruomeni\xc5\xb3 gamyba yra skirta patiems gamintojams, kaip prie\xc5\xa1prie\xc5\xa1a \xe2\x80\x9eprodukcijai skirtai mainams\xe2\x80\x9c kas \xc4\xafgalina maksimal\xc5\xb3 naudingum\xc4\x85. \xc5\xa0i\xc5\xb3 visuomeni\xc5\xb3 tipai yra tokie skirtingi, jog jokia viena teorija negali j\xc5\xb3 paai\xc5\xa1kinti._NEWLINE_Remiantis Polany, modernios kapitalistin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s pagrindas yra tai, kad individ\xc5\xb3 pragyvenimo sistema remiasi racionalaus pasirinkimo principu. Tuo tarpu ne kapitalistin\xc4\x97se, prie\xc5\xa1industrin\xc4\x97se visuomen\xc4\x97se \xc5\xa1is principas visi\xc5\xa1kai netinka. \xc5\xa0ios visuomen\xc4\x97s, ne taip kaip kapitalistin\xc4\x97s, remiasi perskirstymu ir gr\xc4\xaf\xc5\xbetamumo principais. Gr\xc4\xaf\xc5\xbetamumas yra apibr\xc4\x97\xc5\xbeiamas kaip esminis keitimosi geryb\xc4\x97mis ar paslaugomis procesas, paremtas ilgalaikiais santykiais. Perskirstymas reikalauja stipraus politinio reguliavimo, tokio kaip giminyste paremtas lyderiavimas, kuris gauna ir perskirsto resursus remiantis specifiniais kult\xc5\xabriniais principais. Visuomen\xc4\x97se kurios n\xc4\x97ra paremtos rinkos principais, perskirstymo ir gr\xc4\xaf\xc5\xbetamo principai da\xc5\xbeniausiai pasirei\xc5\xa1kia kartu. Rinka paremtas keitimasis yra esminis ir dominuojantis modelis industrin\xc4\x97se visuomen\xc4\x97se, kai ne rinka paremtas perskirstymas ir gr\xc4\xaf\xc5\xbetamumas da\xc5\xbeniausiai pasirei\xc5\xa1kia \xc5\xa1eimos ar nam\xc5\xb3 \xc5\xabki\xc5\xb3 sistemose, kur perskirstymo funkcija kartais yra perimta valstyb\xc4\x97s institucij\xc5\xb3 ar labdaros organizacij\xc5\xb3._NEWLINE_Dar vienas svarbus substantyvizmo teorijos pamatas yra \xe2\x80\x9e\xc4\xafsiterpimas\xe2\x80\x9c. Ekonomika yra \xc4\xaftvirtinta abiejuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ekonominiame ir ne ekonominiame institut\xc5\xb3 kontekste labiau nei i\xc5\xa1skirstyta \xc4\xaf skirtingas sferas. Keitimasis vyksta, ir yra reguliuojamas visuomen\xc4\x97s, da\xc5\xbeniau nei yra paliekamas \xe2\x80\x9esocialin\xc4\x97je tu\xc5\xa1tumoje\xe2\x80\x9c. Pavyzd\xc5\xbeiui, vald\xc5\xbeia ar religija gali b\xc5\xabti svarbios ekonomikai, tiek kiek ekonomini\xc5\xb3 institut\xc5\xb3 prasme. Sociokult\xc5\xabriniai \xc4\xafsipareigojimai, normos ir vertyb\xc4\x97s vaidina svarbi\xc4\x85 rol\xc4\x99 visuomen\xc4\x97s pragyvenimo strategijose. Tod\xc4\x97l bet koks bandymas atskirti ekonomik\xc4\x85 nuo kit\xc5\xb3 su ja glaud\xc5\xbeiai susijusi\xc5\xb3 sfer\xc5\xb3, kaip politika ar kult\xc5\xabra, sukelia nepiln\xc4\x85 ir netiksl\xc5\xb3 ekonomini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 supratim\xc4\x85. Substantyvizmo analiz\xc4\x97 koncentruojasi ties \xc4\xafvairi\xc5\xb3 socialini\xc5\xb3 institut\xc5\xb3 tyrimo ir j\xc5\xb3 \xc4\xaftakos \xc5\xbemoni\xc5\xb3 pragyvenimo modeliams reik\xc5\xa1m\xc4\x97s. Rinka t\xc4\x97ra viena i\xc5\xa1 institut\xc5\xb3 \xc4\xaftakojan\xc4\x8di\xc5\xb3 ekonomini\xc5\xb3 main\xc5\xb3 esm\xc4\x99. Polany centrinis argumentas yra, kad institutai yra pirminiai ekonomini\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 organizatoriai. Substantyvizmo ekonomika yra \xe2\x80\x9einstitutinis \xc5\xbemogaus ir aplinkos santyki\xc5\xb3 procesas, kuris \xc4\xaftakoja besit\xc4\x99siant\xc4\xaf materialios naudos patenkinimo apr\xc5\xabpinim\xc4\x85\xe2\x80\x9c._NEWLINE_\xc5\xa0is \xe2\x80\x9e\xc4\xafsiterpimo\xe2\x80\x9c konceptas yra labai svarbus ekonomin\xc4\x97s antropologijos tyrimo lauke. Granovetter savo tyrimuose, susijusiuose su Kinijos verslo tinklais Indonezijoje, pasteb\xc4\x97jo, jog individuali ekonomika yra \xc4\xafsiterpusi tinkluose, d\xc4\x97l stipri\xc5\xb3 asmenini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3. Klient\xc5\xb3 rato formavimo procese, asmeniniai santykiai vaidina didesn\xc4\x99 rol\xc4\x99, nei ekonominiai sand\xc4\x97ri\xc5\xb3 procesai. Ekonominiai mainai vyksta da\xc5\xbeniausiai ne tarp nepa\xc5\xbe\xc4\xafstam\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3, bet tarp asmen\xc5\xb3 kurie yra susij\xc4\x99 ilgalaikiais santykiais. Granovetter ai\xc5\xa1kina neoliberalius ekonominius rei\xc5\xa1kinius, atskirdamas juos nuo visuomen\xc4\x97s ir kult\xc5\xabros, ta\xc4\x8diau pabr\xc4\x97\xc5\xbeia socialini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3, kurie yra esmin\xc4\x97 \xc5\xbemogi\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 dalis, svarb\xc4\x85: \xe2\x80\x9e Asmenys nesielgia ar nesprend\xc5\xbeia kaip atskiros dalys, nepriklausomos nuo socialini\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3, bet jie taip pat nesivadovauja i\xc5\xa1ankstiniu scenarijumi, para\xc5\xa1ytu visuomen\xc4\x97s institut\xc5\xb3. J\xc5\xb3 veiksmai yra labiau priklausomi nuo socialinio bendravimo, nei \xc4\xafsiterpimo jame\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabrin\xc4\x97 paradigma\n_START_PARAGRAPH_\nKai kuriems antropologams realizmo kritika universaliam Vakarieti\xc5\xa1kos ekonomikos modeliui n\xc4\x97ra pakankama. Stephen Gudeman gin\xc4\x8dijasi, kad kertiniai procesai, nusakantys i\xc5\xa1gyvenim\xc4\x85, yra kult\xc5\xabri\xc5\xa1kai \xc4\xaftakoti. Tod\xc4\x97l visi i\xc5\xa1gyvenimo ir pragyvenimo modeliai, nesvarbu ar tai b\xc5\xabt\xc5\xb3 mainai, nauda ar pinigai, turi b\xc5\xabti nagrin\xc4\x97jami atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf vietin\xc4\xaf \xc5\xa1i\xc5\xb3 reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3 supratim\xc4\x85._NEWLINE_Vietoj to, jog b\xc5\xabt\xc5\xb3 bandoma pritaikyti Vakarieti\xc5\xa1k\xc4\x85 universal\xc5\xb3 ekonomikos model\xc4\xaf, vertinti visuomen\xc4\x99 reik\xc4\x97t\xc5\xb3 pagal toje visuomen\xc4\x97je galiojan\xc4\x8dius d\xc4\x97snius ir tendencijas. Savo darbe apie gyvenimo ypatybes, Gudeman siekia pristatyti \xe2\x80\x9epa\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 ekonominius konstruktus\xe2\x80\x9c, t. y. ne tik vertinti vertybi\xc5\xb3 konstruktus, pagal kuriuos \xc5\xbemon\xc4\x97s yra link\xc4\x99 pirkti ir kiek d\xc4\x97mesio jie skiria laisvalaikiui, bet pa\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 ekonomin\xc4\x99 koncepcij\xc4\x85, pvz., kaip \xc5\xbemon\xc4\x97s supranta mainus, nuosavyb\xc4\x99 ar naud\xc4\x85. Jo apra\xc5\xa1yta valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 visuomen\xc4\x97 Panamoje parodo, kad vietiniai gyventojai prekiauja ne d\xc4\x97l didesn\xc4\x97s naudos, bet d\xc4\x97l \xe2\x80\x9eekvivalen\xc4\x8di\xc5\xb3 main\xc5\xb3\xe2\x80\x9c, kada prek\xc4\x97s vert\xc4\x97 yra nustatoma pagal \xc4\xafvairius i\xc5\xa1teklius naudotus jos gamybai. Tik pa\xc5\xa1aliai asmenys prekiauja siekdami vien naudos, ir taip atne\xc5\xa1dami sumai\xc5\xa1t\xc4\xaf \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 visuomen\xc4\x99._NEWLINE_Gudeman ne tik atmeta formalist\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\xaf, kad ekonominiai procesai yra universal\xc5\xabs, bet taip pat kritikuoja substantyvist\xc5\xb3 pozicij\xc4\x85, teikdamas, jog \xc5\xa1ie daro t\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 klaid\xc4\x85 kaip ir formalistai, bandydami rasti model\xc4\xaf, bendr\xc4\x85 visoms prie\xc5\xa1industrin\xc4\x97ms visuomen\xc4\x97ms. Ta\xc4\x8diau jis pritaria substantyvist\xc5\xb3 i\xc5\xa1keltai socialini\xc5\xb3 institut\xc5\xb3 svarbai ekonominiuose procesuose. Gudeman neigia bet kok\xc4\xaf universalizuot\xc4\x85 ekonomin\xc4\xaf model\xc4\xaf, ar tai b\xc5\xabt\xc5\xb3 formalistinis ar substantyvistinis ar marksistinis, teigdamas jog \xc5\xa1ie yra per daug etnocentriniai. Jo po\xc5\xbei\xc5\xabriu, visi \xc5\xbemogi\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 santyki\xc5\xb3 modeliai yra paimti i\xc5\xa1 mokslinio pasaulio, kur jie pagrind\xc5\xbeiami kaip materialinis pasaulis, ir tada pritaikomi \xc5\xbemogi\xc5\xa1kajam pasauliui. Vietoj to \xe2\x80\x9e jog bandyt\xc5\xb3 sukurti universalius ekonominius modelius pritaikydami juos subjektams, antropologai tur\xc4\x97t\xc5\xb3 siekti analizuoti vietinius modelius kaip pagrind\xc4\x85\xe2\x80\x9c. O \xc5\xa1ie modeliai gali radikaliai skirtis nuo Vakarieti\xc5\xa1ko ekonomikos modelio._NEWLINE_Gudeman kuria post-modern\xc5\xb3 kult\xc5\xabrinio reliatyvizmo model\xc4\xaf. Bendrais bruo\xc5\xbeais kult\xc5\xabrinis reliatyvizmas, gali b\xc5\xabti lyginamas substantyvist\xc5\xb3 id\xc4\x97joms, tik labiau pabr\xc4\x97\xc5\xbeiant kult\xc5\xabrin\xc4\xaf konstruktyvizm\xc4\x85, ir didesn\xc4\xaf d\xc4\x97mesio sutelkim\xc4\x85 ties sociokult\xc5\xabrine dinamika. Kol substantyvistai labiausiai kreipia d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf institutus, kaip j\xc5\xb3 pagrindin\xc4\xaf analiz\xc4\x97s subjekt\xc4\x85, kult\xc5\xabrin\xc4\x97s paradigmos atstovai link\xc4\x99 detaliau analizuoti vietines visuomenes, su kuriomis jie dirba. Abi \xc5\xa1ios antropologijos kryptys atmeta formalist\xc5\xb3 model\xc4\xaf, kuris remiasi prielaidom, jog visas \xc5\xbemoni\xc5\xb3 elgesys yra gali b\xc5\xabti ai\xc5\xa1kinamas racionali\xc5\xb3 sprendim\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimu ir naudos maksimizavimu.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xbei\xc5\xabri\xc5\xb3 kritika\n_START_PARAGRAPH_\nFormalist\xc5\xb3 po\xc5\xbei\xc5\xabris susilauk\xc4\x97 nema\xc5\xbeai kritikos. Centrin\xc4\x97 \xc5\xa1io po\xc5\xbei\xc5\xabrio esm\xc4\x97, kuri siejama su \xc5\xbemogi\xc5\xa1kuoju elgesiu, yra gin\xc4\x8dijama da\xc5\xbeniausiai. Trumpai tariant nuomon\xc4\x97, kad racionalus pasirinkimas ir naudos maksimizavimas yra universal\xc5\xabs negali b\xc5\xabti pritaikomi visoms kult\xc5\xabroms. Ta\xc4\x8diau taip pat po\xc5\xbei\xc5\xabris apie Vakarieti\xc5\xa1ka ekonomikos model\xc4\xaf, kaip apie redukcionistin\xc4\xaf susilaukia kritikos. Prattis teigia, kad naudos maksimizavimo prielaidos yra tautologin\xc4\x97s, nes \xc5\xbei\xc5\xabrint \xc4\xaf individ\xc4\x85, kad ir k\xc4\x85 \xc5\xa1is bedaryt\xc5\xb3, net jei tai yra jo laisvalaikis, gali b\xc5\xabti suprantama kaip naudos maksimizacija. Net jei asmuo nesiekia maksimizuoti pinig\xc5\xb3, tai yra ai\xc5\xa1kinama, kaip malonumo ar kokios kitos vertyb\xc4\x97s maksimizacija. \xc5\xa0is teiginys negali b\xc5\xabti pagr\xc4\xafstas ir moksline prasme negalimas vartoti. Pavyzd\xc5\xbeiui, asmuo gali aukoti savo laik\xc4\x85, finansus ar sveikat\xc4\x85 siekdamas pagelb\xc4\x97ti kitiems. Formalistai \xc4\xafvardint\xc5\xb3 tai, jog \xc5\xbemogus stengiasi pad\xc4\x97ti siekdamas maksimizuoti pagalbos reik\xc5\xa1m\xc4\x99, tod\xc4\x97l ir aukoja kitus savo resursus, nes vis tiek siekia sustiprinti savo reik\xc5\xa1m\xc4\x99 ir taip maksimizuoti naud\xc4\x85. Bet tai tiesiog sp\xc4\x97jimas, \xc5\xa1io asmens motyvai gali b\xc5\xabti visi\xc5\xa1kai nesusij\xc4\x99 su nauda ar tuo labiau jos didinimu. Pana\xc5\xa1iai kalba Gudeman, jog Vakarieti\xc5\xa1kos ekonomikos antropologas, studijuodamas kitas kult\xc5\xabras, visada sugeb\xc4\x97s \xc4\xaf\xc5\xbevelgti situacijas, kada asmenys stengiasi elgtis \xe2\x80\x9eracionaliai\xe2\x80\x9c. Taip pat formalistai susid\xc5\xabr\xc4\x99 su elgesiu, kuomet n\xc4\x97ra siekiama maksimizuoti naudos, \xc5\xa1i elges\xc4\xaf laikys iracionaliu. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1ie, su naudos maksimizavimu, nesusij\xc4\x99 elgesio veiksmai, veikian\xc4\x8diajam individui gali atrodyti pakankamai racional\xc5\xabs ir logi\xc5\xa1ki, nes jie gali b\xc5\xabti gr\xc4\xafsti visi\xc5\xa1kai kitokiomis reik\xc5\xa1m\xc4\x97mis ir supratimu._NEWLINE_Gal\xc5\xb3 gale yra taip pat ir substantyvistinis po\xc5\xbei\xc5\xabris, jog ekonominiai institutai kaip ir individo ekonomin\xc4\x97 veikla yra \xc4\xafsiterp\xc4\x99 \xc4\xaf sociokult\xc5\xabrin\xc4\x99 sfera ir negali b\xc5\xabti ai\xc5\xa1kinami kaip izoliuoti. Socialinis bendravimas vaidina did\xc5\xbeiul\xc4\x99 rol\xc4\x99 individo ekonominiame gyvenime, tod\xc4\x97l negalima analizuoti individo kaip atskiros dalies nekreipiant d\xc4\x97mesio \xc4\xaf vis\xc4\x85 j\xc4\xaf supan\xc4\x8di\xc4\x85 sistem\xc4\x85._NEWLINE_Substantyvizmas taip pat yra kritikuojamas. Prattis teigia, jog ry\xc5\xa1kus primityvi\xc5\xb3 ir moderni\xc5\xb3 ekonomini\xc5\xb3 visuomeni\xc5\xb3 atskyrimas yra esminis substantyvizmo tr\xc5\xabkumas. Matoma, kad yra \xc4\xafmanomi bendri bruo\xc5\xbeai tarp moderni\xc5\xb3 ir primityvi\xc5\xb3 visuomeni\xc5\xb3, juk globalizacijos laikotarpiu negalime teigti, kad yra dar i\xc5\xa1likusi\xc5\xb3 \xe2\x80\x9egryn\xc5\xb3\xe2\x80\x9c prie\xc5\xa1industrini\xc5\xb3 visuomeni\xc5\xb3, taip pat s\xc4\x85lygos kada resursai yra limituoti galime rasti taip pat visame pasaulyje. Taip pat individai, pvz., komunistin\xc4\x97se visuomen\xc4\x97se gali s\xc4\x97kmingai dalyvauti racionaliame naudos maksimizavimo procese, naudodami ma\xc5\xbeus sod\xc5\xb3 dirbamos \xc5\xbeem\xc4\x97s plotus, siekdami u\xc5\xbesiauginti daugiau nei oficialus maisto racionas. Nors rinka paremta ekonomika ir dominuoja Vakarieti\xc5\xa1kos ekonomikos modelyje, ta\xc4\x8diau galime pasteb\xc4\x97ti ir nemenk\xc4\x85 redistribucijos rol\xc4\x99 valstyb\xc4\x97se kaip Pranc\xc5\xabzija, \xc5\xa0vedija ar Vokietija. Kada valstyb\xc4\x97 per religines ir labdaros organizacijas sukaupia reikalingus resursus ir v\xc4\x97liau juos paskirto, tiems kam labiausiai j\xc5\xb3 reikia. Kult\xc5\xabrin\xc4\x97 paradigma taip pat gali b\xc5\xabti kritikuojama \xc4\xafvairiais aspektais. Marksistai kritikuotu kult\xc5\xabrin\xc4\x97s paradigmos atstovus u\xc5\xbe tai, kad jie per daug idealizuoja socialin\xc4\x99 realyb\xc4\x99, ma\xc5\xbeai atsi\xc5\xbevelgdami \xc4\xaf i\xc5\xa1orini\xc5\xb3 stimul\xc5\xb3 (da\xc5\xbeniausiai materiali\xc5\xb3) poveik\xc4\xaf individui, kurian\xc4\x8diam savo gyvenimo sistem\xc4\x85. Jei, kaip teigia Gudeman, vietin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s modeliai negali b\xc5\xabti objektyviai vertinami universalios ekonomikos kontekste, tai j\xc5\xb3 taip pat ne\xc4\xafmanoma naudoti visuotinio pasaulio ekonomikos supratime. Toliau \xc5\xbevelgiant, \xc5\xa1is faktas darosi dar svarbesnis, nes globalizacijos laikotarpiu, ne\xc4\xafmanoma rasti nei vienos visuomen\xc4\x97s, neb\xc5\xabt\xc5\xb3 paveikta Vakarieti\xc5\xa1ko m\xc4\x85stymo ar veikimo modelio. Lokalus ir globalus diskursai pradeda mai\xc5\xa1ytis ir riba tarp j\xc5\xb3 darosi menkai \xc4\xaf\xc5\xbei\xc5\xabrima. Net jei ir \xc5\xbemon\xc4\x97s liks prie savo egzistuojan\xc4\x8dio pasaul\xc4\x97vaizd\xc5\xbeio, universal\xc5\xabs modeliai gali b\xc5\xabti naudojami s\xc4\x97kmingai ai\xc5\xa1kinti j\xc5\xb3 integracijos \xc4\xaf likus\xc4\xaf pasaul\xc4\xaf aspektus._NEWLINE_Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ekonomistai Gunnar Heinsohn ir Otto Steiger teigia jog prekybos rinka yra neuniversali, pradedant Karl Polany \xc4\xafvardint\xc5\xb3 skirtum\xc5\xb3 tarp rinkos ekonomikos, perskirstymo ir gr\xc4\xaf\xc5\xbetamumo. Ta\xc4\x8diau jie kritikuoja ir formalizm\xc4\x85 ir substantyvizm\xc4\x85 u\xc5\xbe nesugeb\xc4\x97jim\xc4\x85 paai\xc5\xa1kinti rinkos racionalumo ir jos istorinio atsiradimo pamat\xc5\xb3. Jie i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo teorija kuri paai\xc5\xa1kina priva\xc4\x8dios nuosavyb\xc4\x97s atsiradim\xc4\x85, pinig\xc5\xb3 atsiradim\xc4\x85 ir t.t kuri\xc4\x85 pavadino \xe2\x80\x9e pinig\xc5\xb3, rinkos, pal\xc5\xabkan\xc5\xb3 nuosavyb\xc4\x97s teorija\xe2\x80\x9c. Ir pritaik\xc4\x97 \xc5\xa1\xc4\xaf savo model\xc4\xaf besipletojan\xc4\x8dioms ekonomikoms, kur dinamini\xc5\xb3 rink\xc5\xb3 supratimas yra esminis, nes tikslas yra sukurti tas rinkas kur ank\xc4\x8diau j\xc5\xb3 nebuvo.'