b'\n_START_ARTICLE_\nHidrometrinis suktukas\n_START_PARAGRAPH_\nHidrometrinis suktukas (anks\xc4\x8diau ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 vadintas hidrometriniu mal\xc5\xabn\xc4\x97liu)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 hidrologinis prietaisas, skirtas vandens srov\xc4\x97s grei\xc4\x8dio matavimams nat\xc5\xabraliomis s\xc4\x85lygomis (up\xc4\x97se, kanaluose, tvenkiniuose, e\xc5\xbeeruose ir pana\xc5\xa1iuose vandens objektuose). Veikia hidrodinaminio ry\xc5\xa1io su srove principu. \xc5\xa0iuo metu hidrometrinis suktukas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pagrindinis ir labiausiai paplit\xc4\x99s visame pasaulyje srov\xc4\x97s grei\xc4\x8dio matavimo prietaisas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nHidrometrinio suktuko veikimo principas pagr\xc4\xafstas daviklio sukimosi grei\xc4\x8dio (apsisukim\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus per sekund\xc4\x99 n) priklausomybe nuo vietinio srov\xc4\x97s grei\xc4\x8dio V. Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 apie galimyb\xc4\x99 panaudoti suktuk\xc4\x85 vandens srov\xc4\x97s grei\xc4\x8dio matavimui XV a. viduryje u\xc5\xbesimin\xc4\x97 Leonardas Da Vin\xc4\x8dis (Leonardo da Vinci), analizuodamas v\xc4\x97jo mal\xc5\xabn\xc4\x97lio veikimo teorinius principus. Rimtai teori\xc5\xa1kai i\xc5\xa1nagrin\xc4\x97jo ir pirm\xc4\x85syk praktikoje hidrometrin\xc4\xaf suktuk\xc4\x85 panaudojo R. Voltmanas (R. Woltman) XVIII a. pabaigoje.\n_START_SECTION_\nSuktuko konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nDaugumos suktuk\xc5\xb3 konstrukciniai principai pana\xc5\xa1\xc5\xabs. Juose i\xc5\xa1 i\xc5\xa1or\xc4\x97s paprastai nesunku i\xc5\xa1skirti \xc5\xa1ias pagrindines dalis: grei\xc4\x8dio davikl\xc4\xaf, korpus\xc4\x85, kontaktus bei stabilizatori\xc5\xb3. Grei\xc4\x8dio daviklis gali b\xc5\xabti mentinis sraigtas arba sparneli\xc5\xb3 ar kau\xc5\xa1eli\xc5\xb3 formos rotorius. Kai kuriuose suktukuose naudojami keli skirtingi sraigtai, kei\xc4\x8diami esant \xc4\xafvairiems srov\xc4\x97s grei\xc4\x8diams. Grei\xc4\x8dio daviklis sutvirtintas su korpuso viduje esan\xc4\x8dia suktuko a\xc5\xa1imi. A\xc5\xa1\xc4\xaf su davikliu arba su korpusu jungia guoliai ir, priklausomai nuo to, daviklis sukasi arba aplink a\xc5\xa1\xc4\xaf, arba kartu su ja. Daviklis su a\xc5\xa1imi yra svarbiausioji suktuko detal\xc4\x97. Nuo daviklio ir a\xc5\xa1ies tobulumo priklauso suktuko jautrumas ir matavimo rezultatai. Korpusas skirtas apjungti visoms suktuko dalims tarpusavyje. Be daviklio a\xc5\xa1ies, korpuse yra signalizacijos \xc4\xafrenginys su kontaktais, skirtais prijungti apsisukim\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus ar grei\xc4\x8dio skaitliukui. Korpusu suktukas tvirtinamas prie strypo ar lyno. Tvirtinant suktuk\xc4\x85 ant lyno, prie korpuso galo montuojamas stabilizatorius (uodega), skirtas suktukui orientuoti i\xc5\xa1ilgai vyraujan\xc4\x8dios matuojamos srov\xc4\x97s krypties.\n_START_SECTION_\nHidrometrinio suktuko veikimo principas\n_START_PARAGRAPH_\nSkaitliukas nustato daviklio apsisukim\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 pagal elektros signalus, siun\xc4\x8diamus ties kontaktais susidarius u\xc5\xbedarai elektros grandinei (grandin\xc4\x97 u\xc5\xbesidaro atsisukus specialiai kontaktinio krumpliara\xc4\x8dio at\xc5\xa1akai). Da\xc5\xbeniausiai elektros signalai siun\xc4\x8diami kas 10 arba 20 daviklio apsisukim\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iuolaikiniuose suktukuose \xc5\xa1\xc4\xaf skai\xc4\x8di\xc5\xb3 galima reguliuoti._NEWLINE_Teori\xc5\xa1kai, suktuku i\xc5\xa1matuot\xc4\x85 greit\xc4\xaf galima apskai\xc4\x8diuoti pagal lygt\xc4\xaf:_NEWLINE_V = k \xc3\x97 n_NEWLINE_V\xc2\xa0\xe2\x80\x93 srov\xc4\x97s greitis, m/s; k\xc2\xa0\xe2\x80\x93 suktuko daviklio geometrinis \xc5\xbeingsnis, m; n\xc2\xa0\xe2\x80\x93 suktuko daviklio apsisukim\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius per sekund\xc4\x99.'