b'\n_START_ARTICLE_\nKatalonijos istorija\n_START_SECTION_\nIstorinio regiono apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas\n_START_PARAGRAPH_\nNuo XVII a. vidurio Katalonijos istorinis regionas paprastai tapatinamas su dabartinio Katalonijos autonominio regiono teritorija Ispanijos sud\xc4\x97tyje. \xc5\xa0is regionas apima \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytin\xc4\x99 Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 pusiasalio dal\xc4\xaf, kur vakaruose yra ribojamas Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros, \xc5\xa1iaur\xc4\x97je - Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 kaln\xc5\xb3, rytuose - Aragono, o pietuose siekiasi su Valensija._NEWLINE_Platesne prasme istorinei Katalonijai taip pat gali b\xc5\xabti priskiriamas \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Katalonijos regionas (dab. Ryt\xc5\xb3 Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 departamentas), kuris buvo atskirtas nuo katalon\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3 ir prijungtas prie Pranc\xc5\xabzijos XVII a. _NEWLINE_Dar platesne prasme Katalonijai (kat. Pa\xc3\xafsos Catalans) priskiriamos visos katalon\xc5\xb3 kalba kalban\xc4\x8dios teritorijos - taigi, ir Andora, did\xc5\xbeioji dalis Valensijos bei Balear\xc5\xb3 salos, o taip pat siauras rytinis Aragono regiono ruo\xc5\xbeas la Fran\xc5\xbea (kat. La Franja) .\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1istor\xc4\x97 ir senov\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonijos istorijos periodizacija i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s sutampa su bendra Europos istorijos periodizacija._NEWLINE_Prie\xc5\xa1istor\xc4\x97 apib\xc5\xabdinama pagal archeologinius radinius Katalonijos teritorijoje ir apima pirmyk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc5\xb3 (\xc4\xafskaitant neandertalie\xc4\x8dius), paleolito, mezolito radinius, neolito stovyklas. Periodas t\xc4\x99siasi iki brozos am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeios (1200\xc2\xa0m. pr. m. e.)._NEWLINE_Seniausi \xc5\xbemogaus p\xc4\x97dsakai Katalonijos teritorijoje aptinkami i\xc5\xa1 Viduriniojo paleolito, datuojami apie 200 t\xc5\xabkst met\xc5\xb3. D\xc4\x97l gausaus kra\xc5\xa1to mi\xc5\xa1kingumo, kuris leido s\xc4\x97kmingai pl\xc4\x97toti med\xc5\xbeiokl\xc4\x99 ir rinkim\xc4\x85, mezolitas ir epipaleolitas \xc4\x8dia u\xc5\xbesit\xc4\x99s\xc4\x97 ilgiau: neolito revoliucija \xc4\x8dia vyko tik V t\xc5\xabkst. pr. m. e. Nuo III t\xc5\xabkst. pr. m. e. Katalonijos teritorijose prad\xc4\x97tas vartoti varis, taigi, persiritama \xc4\xaf eneolito faz\xc4\x99, o pirmieji bronzos dirbiniai datuojami II t\xc5\xabkst. pr. m. e. pirm\xc4\x85ja puse. _NEWLINE_II t\xc5\xabkst. pr. m. e. II pus\xc4\x97je Katalonijos bronzos gamintojai grei\xc4\x8diausiai buvo indoeuropie\xc4\x8diai, mat \xc5\xa1is kra\xc5\xa1tas sudar\xc4\x97 pietvakariausi\xc4\x85 laidojimo lauk\xc5\xb3 kult\xc5\xabros areal\xc4\x85. B\xc5\xabtent \xc5\xa1ios kult\xc5\xabros k\xc5\xabr\xc4\x97jai pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo pirmosiomis urbanizuotomis gyvenviet\xc4\x97mis._NEWLINE_Apie VIII a. pr. m. e. Katalonijoje \xc4\xafsigal\xc4\x97jo gele\xc5\xbeies naudojimas, kurio tradicijos siejamos su svarbiausia senov\xc4\x97s tauta iberais. \xc5\xa0ie suk\xc5\xabr\xc4\x97 pa\xc5\xbeangi\xc4\x85 civilizacij\xc4\x85, kuriai b\xc5\xabdingos nema\xc5\xbeos miest\xc5\xb3 tipo gyvenviet\xc4\x97s, i\xc5\xa1vystytas \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis ir ra\xc5\xa1ymo tradicija. Nors iberai buvo paplit\xc4\x99 visame Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 pusiasalyje, stipriausios j\xc5\xb3 tradicijos buvo b\xc5\xabtent rytin\xc4\x97je jo dalyje, t. y. dabartin\xc4\x97se Katalonijos ir Valensijos \xc5\xbeem\xc4\x97se (did\xc5\xbeiausios gyvenviet\xc4\x97s Tivisa, Lucentumas, Saguntas ir kt.). Kitose kra\xc5\xa1to dalyse iber\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc4\x85 ir kalb\xc4\x85 ilgainiui i\xc5\xa1st\xc5\xabm\xc4\x97 keltai bei keltiberai._NEWLINE_Nuo VI a. pr. m. e. dabartini\xc5\xb3 Katalonijos ir Valensijos \xc5\xbeemi\xc5\xb3 iberai aktyviai vyst\xc4\x97 ry\xc5\xa1ius su graikais. Pastarieji \xc4\x8dia \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 savo kolonijas, tokias kaip Emporionas, Rodas ir Zakintas. Aktyv\xc5\xabs kra\xc5\xa1te buvo ir finikie\xc4\x8diai._NEWLINE_III-II a. pr. m. e. sand\xc5\xabroje rytin\xc4\x97je Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 pakrant\xc4\x97je susid\xc5\xabr\xc4\x97 Romos ir p\xc5\xabn\xc5\xb3 interesai. Pasibaigus P\xc5\xabn\xc5\xb3 karui, 195 m. pr. m. e. dabartini\xc5\xb3 Katalonijos ir Valensijos \xc5\xbeem\xc4\x97s buvo inkorporuotos \xc4\xaf Romos valstyb\xc4\x99 ir tapo Artimosios Ispanijos provincija. Tai buvo anks\xc4\x8diausiai pusiasalyje rom\xc4\x97n\xc5\xb3 u\xc5\xbevaldytos \xc5\xbeem\xc4\x97s. Suklest\xc4\x97jus Tarako miestui, 27 m. pr. m. e. provincija pervardinta Tarako Ispanija, ir jai priskirtos didel\xc4\x97s teritorijos. Valdant rom\xc4\x97nams, lotyn\xc5\xb3 kalba pakeit\xc4\x97 iber\xc5\xb3 kalb\xc4\x85, i\xc5\xa1vystytas \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkis, keli\xc5\xb3 sistema.\n_START_SECTION_\nViduram\xc5\xbeiai\n_START_PARAGRAPH_\nNuo III a. silpstant Romos imperijai kra\xc5\xa1tas patyr\xc4\x97 nema\xc5\xbe\xc4\x85 ekonomin\xc4\x99 kriz\xc4\x99, \xc4\x8dia plito krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97. V a. \xc4\xaf Pir\xc4\x97nus atsik\xc4\x97l\xc4\x97 vestgotai, kurie \xc4\x8dia suk\xc5\xabr\xc4\x97 Vestgot\xc5\xb3 karalyst\xc4\x99. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 jos centras buvo Tul\xc5\xabzoje, o v\xc4\x97liau perkeltas \xc4\xaf Toled\xc4\x85._NEWLINE_VIII a. Pir\xc4\x97n\xc5\xb3 pusiasal\xc4\xaf u\xc5\xbekariavo musulmoni\xc5\xa1ka Omejad\xc5\xb3 dinastija, kuri 720 m. nukariavo ir Katalonij\xc4\x85. Musulmon\xc5\xb3 Pir\xc4\x97nuose u\xc5\xbevaldytos valdos tapo \xc5\xbeinomos kaip Al Andalus. Nesitaikstydamas su sarac\xc4\x97n\xc5\xb3 invazija, Karolis Didysis sulaik\xc4\x97 j\xc5\xb3 ver\xc5\xbeim\xc4\x85si ir 795 m. Katalonijos \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je dalyje suk\xc5\xabr\xc4\x97 Ispanijos mark\xc4\x85. _NEWLINE_V\xc4\x97lesniaisiais am\xc5\xbeiais Ispanijos markoje rei\xc5\xa1k\xc4\x97si feodalinis susiskaldymas. Ji buvo susiskald\xc5\xbeiusi \xc4\xaf vis\xc4\x85 eil\xc4\x99 smulki\xc5\xb3 grafys\xc4\x8di\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip Barselonos, Gironos, Urgelio, Osonos, Besalu, Empurijos, Konflento, Serdanijos ir kt. Ta\xc4\x8diau daugumoje j\xc5\xb3 ilgainiui \xc4\xafsigal\xc4\x97jo viena Barselonos dinastija, kurios pradininku laikomas Vilfredas Plaukuotasis (870-897 m.). _NEWLINE_Markos kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diai palaipsniui atitolo nuo Frank\xc5\xb3 imperijos. 987 m. vietos valdovai jau nebeprisiek\xc4\x97 i\xc5\xa1tikimyb\xc4\x97s frankams. XII a. prad\xc5\xbeioje aptinkamas ir ankstyvasis Katalonijos, kaip regiono, pamin\xc4\x97jimas: tuometinis Barselonos grafas Ramonas Berengeris III vadinamas "katalon\xc5\xb3 kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8diu" (lot. dux catalanensis)._NEWLINE_Nuo XII a. Katalonijos grafai suart\xc4\x97jo su gretima Aragono karalyste. Aragono karaliui Ramirui II 1137 m. pasitraukus \xc4\xaf vienuolyst\xc4\x99, Barselonos grafas Ramonas Berengeris IV ved\xc4\x97 ma\xc5\xbeamet\xc4\x99 jo dukr\xc4\x85 Petronilj\xc4\x85, taip tapdamas Aragono karaliumi. Tokiu b\xc5\xabdu sukurta dinastin\xc4\x97 unija, vadinama Aragono kar\xc5\xabna. J\xc4\x85 sudar\xc4\x97 dvi atskiros valstyb\xc4\x97s su skirtingomis teisin\xc4\x97mis ir politin\xc4\x97mis sistemomis bei atskira teritorine administracija. Nuo tada Barselonos graf\xc5\xb3 valdytos \xc5\xbeem\xc4\x97s buvo apjungtos \xc4\xaf vientis\xc4\x85 vienet\xc4\x85, \xc5\xbeinom\xc4\x85 kaip Katalonijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97._NEWLINE_XIII-XV a. Aragono kar\xc5\xabna tapo viena galingiausi\xc5\xb3 Europos politini\xc5\xb3 gali\xc5\xb3. Katalonija, tur\xc4\x97jusi pri\xc4\x97jim\xc4\x85 prie j\xc5\xabros ir uostus, buvo ypa\xc4\x8d aktyvi pl\xc4\x97sdama valstyb\xc4\x97s teritorijas. Ji aktyviai vykd\xc4\x97 rekonkist\xc4\x85. Naujai i\xc5\xa1 musulmon\xc5\xb3 atkariautos \xc5\xbeem\xc4\x97s tapo \xc5\xbeinomos kaip Naujoji Katalonija, o dar pie\xc4\x8diau 1238 m. suformuota Valensijos karalyst\xc4\x97, tapusi tre\xc4\x8di\xc4\x85ja valstyb\xc4\x97s sud\xc4\x97tine dalimi. Taip pat buvo vykdoma j\xc5\xabrin\xc4\x97 ekspansija: valstyb\xc4\x97 u\xc5\xbevald\xc4\x97 Balear\xc5\xb3 salas (1231), Sicilij\xc4\x85 (1282), Sardinij\xc4\x85 (1297), Andor\xc4\x85 (1396), ir galiausiai Neapolio karalyst\xc4\x99 (1442).\n_START_SECTION_\nNaujieji laikai\n_START_PARAGRAPH_\n1410 m. mirus Aragono karaliui Martynui I, baig\xc4\x97si Barselonos dinastija, ir nauju valdovu tapo Ferdinandas I i\xc5\xa1 kastili\xc5\xa1kos Trastamar\xc5\xb3 dinastijos. Tuometin\xc4\x97 Katalonija patyr\xc4\x97 nema\xc5\xbe\xc4\x85 socialin\xc4\x99 bei ekonomin\xc4\x99 kriz\xc4\x99, kuri rei\xc5\xa1k\xc4\x97si valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 (remen\xc3\xa7a) sukilimais, karais ir net teritorij\xc5\xb3 netektimis._NEWLINE_Naujoji dinastija suartino Aragon\xc4\x85 (ir Katalonij\xc4\x85) su Kastilija. Galutin\xc4\xaf \xc5\xbeingsn\xc4\xaf \xc5\xbeeng\xc4\x97 Ferdinandas II, kuris suk\xc5\xabr\xc4\x97 dinastin\xc4\x99 unij\xc4\x85 su Kastilija, o v\xc4\x97liau - ir Ispanijos karalyst\xc4\x99. Nepaisant to, Katalonijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97 iki pat XVIII a. i\xc5\xa1laik\xc4\x97 autonomij\xc4\x85 per atskir\xc4\x85 teisin\xc4\x99 sistem\xc4\x85, administravim\xc4\x85 ir pinigus._NEWLINE_Didieji geografiniai atradimai stipriai paveik\xc4\x97 Katalonijos ekonomik\xc4\x85. Prekybai ir ekonomikai persikoncentravus \xc4\xaf Atlantin\xc4\x99 sistem\xc4\x85, sumenko Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros prekyba, taigi, ir Katalonijos galia. Aragono kar\xc5\xabnos \xc5\xbeem\xc4\x97se sustipr\xc4\x97jo Valensija, kurios uostams buvo patogiau vydyti atlantin\xc4\x99 prekyb\xc4\x85. Pati Katalonija marginalizavosi, silpn\xc4\x97jo jos tapatyb\xc4\x97, suklest\xc4\x97jo neigiami rei\xc5\xa1kiniai, tokie kaip piratavimas ar pl\xc4\x97\xc5\xa1ikavimas._NEWLINE_Nepaisant to, katalonai ar\xc5\xa1iai gyn\xc4\x97 savo teises ir prie\xc5\xa1inosi Ispanijoje stipr\xc4\x97jan\xc4\x8dioms centralizacijos tendencijoms. Jie neleido didinti mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 Pilypo IV laikais. Vykstant Trisde\xc5\xa1imties met\xc5\xb3 karui (1618-1648), katalonai prie\xc5\xa1inosi Ispanijos vald\xc5\xbeiai, o karo pabaigoje netgi susivienijo su Pranc\xc5\xabzija ir netgi savavali\xc5\xa1kai paskelb\xc4\x97 Katalon\xc5\xb3 Respublik\xc4\x85. Tai - vadinamasis Segador\xc5\xb3 sukilimas. Sukilimas baig\xc4\x97si Ispanijos kontrol\xc4\x97s atk\xc5\xabrimu Katalonijoje ir \xc5\xa1iaurin\xc4\x97s kra\xc5\xa1to dalies perdavimu Pranc\xc5\xabzijai 1659 m. Ten suformuota Rusijono provincija. _NEWLINE_XVIII a. \xc5\xbeym\xc4\x97jo dar didesnius katalon\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 ir laisvi\xc5\xb3 suvar\xc5\xbeymus. Po Katalonijai nes\xc4\x97kmingo Ispanijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s karo, 1714 m. karalius Pilypas V panaikino Katalonijos autonomij\xc4\x85, paleido kortes\xc4\x85 ir net perk\xc4\x97l\xc4\x97 Barselonos universitet\xc4\x85. Dar v\xc4\x97liau katalon\xc5\xb3 kalba buvo i\xc5\xa1stumta i\xc5\xa1 pradinio bei vidurinio \xc5\xa1vietimo.'