b'\n_START_ARTICLE_\nNervinis audinys\n_START_PARAGRAPH_\nNervinis audinys (lot. textus nervosus)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 audinys, sudarantis nerv\xc5\xb3 sistem\xc4\x85. Susideda i\xc5\xa1 nervini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3 (neuron\xc5\xb3) ir neuroglijos. Nerv\xc5\xb3 sistema reguliuoja vis\xc4\x85 organizmo veikl\xc4\x85 ir palaiko ry\xc5\xa1\xc4\xaf su aplinka. Nervin\xc4\xaf audin\xc4\xaf sudaro neuronai ir neuroglija. Neuronas, yra pagrindinis strukt\xc5\xabrinis ir funkcinis nervinio audinio vienetas. Jis yra specialiai prisitaik\xc4\x99s perduoti elektrochemin\xc4\xaf impuls\xc4\x85 i\xc5\xa1 neurono \xc4\xaf neuron\xc4\x85 ar kit\xc4\x85 organ\xc4\x85._NEWLINE_Neurono k\xc5\xabnas turi branduol\xc4\xaf, kuris d\xc4\x97l didelio chromatino aktyvumo da\xc5\xbeosi silpnai. Branduolyje yra vienas du branduol\xc4\x97liai. Neurono plazmolema, be b\xc5\xabdingos visoms l\xc4\x85stel\xc4\x97ms funkcijos, pasi\xc5\xbeymi impulso perdavimu. Neurono citoplazma (neuroplasma) turi visas organeles: Gold\xc5\xbeio kompleks\xc4\x85, mitochondrijas, lizosomas, neurofibriles, kurios sudaro neurono griau\xc4\x8dius. K\xc5\xabne ir dendrituose yra gerai susiformav\xc4\x99s endoplaminis tinklas, kuris dar vadinamas tigroidin\xc4\x97 med\xc5\xbeiaga. \xc5\xa0is gr\xc5\xabd\xc4\x97tasis endoplazminis tinklas garantuoja vidul\xc4\x85stelin\xc4\x99 neurono regeneracij\xc4\x85 ilgaam\xc5\xbei\xc5\xa1kum\xc4\x85. Impregnavus sidabro druskomis neuron\xc5\xb3 k\xc5\xabne i\xc5\xa1ry\xc5\xa1k\xc4\x97ja si\xc5\xablin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros\xc2\xa0\xe2\x80\x93 neurofibril\xc4\x97s, kurios atlieka atramin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85 ir dalyvauja visdul\xc4\x85stelin\xc4\x97je med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 perna\xc5\xa1oje._NEWLINE_Ataugos yra dviej\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 aksonas (neuritas) ir dendritas. Kiekvienas neuronas turi tik vien\xc4\x85 akson\xc4\x85. Juo impulsas eina i\xc5\xa1 k\xc5\xabno \xc4\xaf periferij\xc4\x85. Aksonas nuo neurono k\xc5\xabno prsideda kalvele ir baigiasi i\xc5\xa1si\xc5\xa1akojimu\xc2\xa0\xe2\x80\x93 telodendronu. Neuronas gali tur\xc4\x97ti vien\xc4\x85 ir daugiau dendrid\xc5\xb3. Dendritais impulsas ateina \xc4\xaf neurono k\xc5\xabn\xc4\x85. Dendritai yra trumpesni ir jie \xc5\xa1akojasi arti neurono k\xc5\xabno. Ataugos pana\xc5\xa1ios \xc4\xaf med\xc4\xaf, tod\xc4\x97l ir vadinamos dendritais (gr. dendron\xc2\xa0\xe2\x80\x93 medis). Kiekviena atsi\xc5\xa1akojusi atauga baigiasi sustor\xc4\x97jimu, kuriuo siejasi su kitais neuronais ._NEWLINE_Pagal atliekam\xc4\x85 funkcij\xc4\x85 neuronai skiriami \xc4\xaf tokias grupes:_NEWLINE_a) tarpiniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 asociaciniai;_NEWLINE_b) juntamieji\xc2\xa0\xe2\x80\x93 aferentiniai_NEWLINE_c) motoriniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 eferentiniai_NEWLINE_Be min\xc4\x97t\xc5\xb3, yra sekreciniai neuronai, kurie geba patys sekretuoti. Jie randami pogumburio branduoliuose. Be nervini\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, nervinis audinys turi neuroglij\xc4\x85, o \xc5\xa1i\xc4\x85 sudaro l\xc4\x85stel\xc4\x97s gliocitai (gliocytus). Gliocitai nervinio impulso nepraleid\xc5\xbeia, bet atlieka daug pagalbini\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3: paremia neuronus, izoliuoja, atlieka trofin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85, dalyvauja atsinaujinant nervin\xc4\x97ms skaiduloms, atlieka apsaugin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85. Neurologija skirstoma taip:_NEWLINE_1. Centrin\xc4\x97:_NEWLINE_a) Makroglija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 astrocitai, oligodendrocitai, ependimocitai;_NEWLINE_b) Mikroglija._NEWLINE_2. Periferin\xc4\x97:_NEWLINE_a)Neurolemocitai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xa0vano (Schwann) l\xc4\x85stel\xc4\x97s;_NEWLINE_b) Mazg\xc5\xb3 gliocitai._NEWLINE_Astriocitai (astrocytus) yra dviej\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skaiduliniai ir protoplazminiai. Protoplazminiai astrocitai dalyvauja med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykaitos procesuose, atlieka mechanin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85. Skaiduliniai turi ilgas ataugas, i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99 netoli kraujagysli\xc5\xb3 ir sudaro pasienines glijines mambranas._NEWLINE_Oligodendrocitai (oligodendrocytus) gaubia neuron\xc5\xb3 k\xc5\xabnus ir ataugas. Jie sudaro nervini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 dangalus, dalyvauja med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykaitoje, atsinaujinant nervin\xc4\x97ms skaiduloms, gaminantis mielinui._NEWLINE_Oligodendrocitai gali b\xc5\xabti dvejopi:_NEWLINE_a) kaip palydovin\xc4\x97s l\xc4\x85stel\xc4\x97s, i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios pilkojoje med\xc5\xbeiagoje apie motorinius neuronus;_NEWLINE_b) mielin\xc4\x85 sudaran\xc4\x8dios l\xc4\x85stel\xc4\x97s. Periferin\xc4\x97je nerv\xc5\xb3 sistemoje jos vadinamos neurolemocitais ar \xc5\xa0vano l\xc4\x85stel\xc4\x97mis._NEWLINE_Ependimocitai (ependymocytus) i\xc5\xa1kloja nugaros smegen\xc5\xb3 centrin\xc4\xaf kanal\xc4\x85 ir smegen\xc5\xb3 skilvelius. Tai ai\xc5\xa1kiai poliarizuotos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, vir\xc5\xa1uniniame gale turin\xc4\x8dios blakstien\xc4\x97l\xc4\x97s, pamatiniame gale\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ilg\xc4\x85 ataug\xc4\x85. Pasi\xc5\xbeymi sekrecine, dengiam\xc4\x85ja ir paramine funkcija._NEWLINE_Mikroglija (microglia)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ma\xc5\xbeos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, turin\xc4\x8dios daug ataug\xc5\xb3. Randams CNS ir PNS. Prireikus geba daugintis mitozi\xc5\xa1kai, tampa smegen\xc5\xb3 makrografais._NEWLINE_Neurolemocitai (neurolemocytus)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ma\xc5\xbeos l\xc4\x85stel\xc4\x97s, kurios supa pereferin\xc5\xb3 nerv\xc5\xb3 mielinini\xc5\xb3 nervini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 vien\xc4\x85 a\xc5\xa1in\xc4\xaf cilindr\xc4\x85, o nemielinini\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daug a\xc5\xa1ini\xc5\xb3 cilindr\xc5\xb3._NEWLINE_Mazg\xc5\xb3 gliocitai (gliocytus ganglii)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 l\xc4\x85stel\xc4\x97s, supan\xc4\x8dios nervini\xc5\xb3 mazg\xc5\xb3 neuron\xc5\xb3 k\xc5\xabnus. \xc5\xa0ie gliocitai atlieka apsaugin\xc4\x99, med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykaitos tarp kapiliar\xc5\xb3 ir neuron\xc5\xb3 funkcijas_NEWLINE_Neurono ataugos, apsuptos dangalais, sudaro nervines skaidulas (neurofibrae). Nervin\xc4\x97s skaidulos centre gali b\xc5\xabti dendritas ar aksonas._NEWLINE_Mielinin\xc4\x97s skaidulos yra baltos spalvos. Kielviena mielinin\xc4\x97 skaidula turi vien\xc4\x85 a\xc5\xa1in\xc4\xaf cilindr\xc4\x85, apsupt\xc4\x85 dangal\xc5\xb3. A\xc5\xa1in\xc4\xaf cilndr\xc4\x85 sudaro aksoplazma, korioje i\xc5\xa1ilgai i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusios neurofibril\xc4\x97s. Daug neurosom\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d mazg\xc5\xb3 srityje. A\xc5\xa1in\xc4\xaf cilindr\xc4\x85 supa mielininis dangalas. \xc5\xa0is dangalas i\xc5\xa1tisin\xc4\x97s mak\xc5\xa1ties apie cilindr\xc4\x85 nesudaro, bet periodi\xc5\xa1kai nutr\xc5\xabksta. Toje vietoje susidaro nervin\xc4\x97s skaidulos mazgas. Nervin\xc4\x97s atkarpos dalis tarp dviej\xc5\xb3 mazg\xc5\xb3 vadinama skaidulos segmentu. Jis atitinka vien\xc4\x85 neurolemocit\xc4\x85. Mazgas yra riba tarp dviej\xc5\xb3 gretim\xc5\xb3 neurolemocit\xc5\xb3, kurie kontaktuoja vienas su kitu interdigitacijos b\xc5\xabdu. Mazgo vietoje mielino n\xc4\x97ra. \xc4\x8cia neurolema yra glaud\xc5\xbeiai prigludusi prie a\xc5\xa1inio cilindro. Mazgo vietoje vyksta med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 apykaita ir toje vietoje grei\xc4\x8diau plinta nervinis impulsas._NEWLINE_Mielininis dangalas susidaro formuojantis skaidulai. A\xc5\xa1inis cilindras \xc4\xafsiterpia \xc4\xaf grandin\xc4\x97le i\xc5\xa1sirikiavusius neurolemocitus, kuri\xc5\xb3 galai vienas su kitu jungiasi pir\xc5\xa1tin\xc4\x97mis jungtimis._NEWLINE_Nemielinin\xc4\x97s nervin\xc4\x97s skaidulos i\xc5\xa1plitusios vegetacin\xc4\x97je nerv\xc5\xb3 sistemoje. \xc4\xae nemielinin\xc4\x97s nervin\xc4\x97s skaidulos sud\xc4\x97t\xc4\xaf \xc4\xafeina iki 20 a\xc5\xa1ini\xc5\xb3 cilindr\xc5\xb3, priklausan\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc4\xafvairiems neuronams.\n_START_SECTION_\nTarpneuronin\xc4\x97s sinaps\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nTarpneuronin\xc4\x97s sinaps\xc4\x97s (synapses interneurales) yra dviej\xc5\xb3 neuron\xc5\xb3 morfologin\xc4\x97s jungtys, kuriomis nervinis impulsas i\xc5\xa1 vieno neurono plinta \xc4\xaf kit\xc4\x85. Sinaps\xc4\x99 sudaro trys dalys: prie\xc5\xa1inapsin\xc4\x97 membrana, sinapsinis ply\xc5\xa1ys ir posinapsin\xc4\x97 membrana. Pastar\xc4\x85j\xc4\x85 sudaro inervuojamos l\xc4\x85stel\xc4\x97s plazmolema. Morfologiniu funkciniu pagrindu sinaps\xc4\x97s klasifikuojamos \xc4\xaf tris pagrindines grupes:\n_START_SECTION_\nSinaps\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\n1. Neuronin\xc4\x97s sinaps\xc4\x97s:_NEWLINE_a) aksodendritin\xc4\x97s (synapsis axodendritica)_NEWLINE_b) aksosomatin\xc4\x97s (synapsis axosomatica)_NEWLINE_c) aksoaksonin\xc4\x97s (synapsis axo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 axonalis)_NEWLINE_2. Neuromuskulin\xc4\x97s (synapsis neuromuscularis) neurito ir skersaruo\xc5\xbe\xc4\x97s raumenin\xc4\x97s skaidulos sinaps\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 motorin\xc4\x97 plok\xc5\xa1tel\xc4\x97._NEWLINE_3. Neuroglandulin\xc4\x97 sinaps\xc4\x97 (synapsis neuroglandularis) neurono ir liaukos sinaps\xc4\x97. Nervini\xc5\xb3 skaidul\xc5\xb3 periferiniai galai baigiasi nervin\xc4\x97mis gal\xc5\xabn\xc4\x97mis (terminationes neurales). Jos sujungia neuronus su \xc4\xafvairiais audiniais vadinamosiomis periferin\xc4\x97mis sinaps\xc4\x97mis. Pagal atliekam\xc4\x85 funkcij\xc4\x85 nervin\xc4\x97s gal\xc5\xabn\xc4\x97s skirstomos \xc4\xaf dvi grupes: efektorines ir receptorines. Efektorin\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai motorini\xc5\xb3 neuron\xc5\xb3 akson\xc5\xb3 gal\xc5\xabn\xc4\x97s._NEWLINE_Efektorin\xc4\x97s nervin\xc4\x97s gal\xc5\xabn\xc4\x97s sudarytos sinapsi\xc5\xb3 principu. Skiriama prie\xc5\xa1sinapsinis polius\xc2\xa0\xe2\x80\x93 efektorinio neurono aksonas, ir posinapsinis polius\xc2\xa0\xe2\x80\x93 griau\xc4\x8di\xc5\xb3 skersaruo\xc5\xbeio raumens skaidula. Tokia sinaps\xc4\x97 vadinama motorine plok\xc5\xa1tele._NEWLINE_Receptorin\xc4\x97s nervin\xc4\x97s gal\xc5\xabn\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai juntam\xc5\xb3j\xc5\xb3 neuron\xc5\xb3 dendrit\xc5\xb3 galai. Jomis prasideda visi reflekso lankai. Pagal strukt\xc5\xabros ypatumus skiriamos dvi nervini\xc5\xb3 gal\xc5\xabni\xc5\xb3 grup\xc4\x97s: laisvosiosios ir nelaisvos. Laisv\xc5\xb3j\xc5\xb3 nervini\xc5\xb3 gal\xc5\xabni\xc5\xb3 (terminationes nervi liberae) randama epitelyje, gleivin\xc4\x97se, jungiamajame audinyje, raumenyse. Laisvosios nervin\xc4\x97s gal\xc5\xabn\xc4\x97s priima lietimo, spaudimo temperat\xc5\xabros jutimus.\n_START_SECTION_\nNeuronai\n_START_PARAGRAPH_\nNeuronas yra strukt\xc5\xabrinis ir funkcinis nervinio audinio vienetas. Jis susideda i\xc5\xa1 k\xc5\xabno ir ataug\xc5\xb3. K\xc5\xabn\xc4\x85 sudaro branduolys ir citoplazma (neuroplazma) su joje esan\xc4\x8diais organoidais. Neurono k\xc5\xabnas gali b\xc5\xabti apskritas, ovalus, piramid\xc4\x97s ar kriau\xc5\xa1\xc4\x97s formos. Ataugos yra dviej\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3: viena ilga\xc2\xa0\xe2\x80\x93 aksonas ir daug trumpesni\xc5\xb3 ataug\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 dendrit\xc5\xb3. Neuronai priima aplinkos signalus, perduoda juos kitiems neuronams bei perduoda raumen\xc5\xb3 ir kitokioms l\xc4\x85stel\xc4\x97ms signalus veikti._NEWLINE_Neurono veikl\xc4\x85 lydi elektriniai rei\xc5\xa1kiniai: ramyb\xc4\x97s b\xc5\xabsenoje jis aplinkos at\xc5\xbevilgiu \xc4\xafelektrintas neigiamai, su\xc5\xbeadinus \xc5\xa1is neigiamas kr\xc5\xabvis trumpam i\xc5\xa1nyksta. Tod\xc4\x97l smegen\xc5\xb3 darb\xc4\x85 galima tirti \xc4\xafvairiais elektriniais prietaisais.\n_START_SECTION_\nNeuroglija\n_START_PARAGRAPH_\nNeuronus supan\xc4\x8dios neuroglijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s (gliocitai) irgi gali daryti \xc4\xaftak\xc4\x85 signal\xc5\xb3 perdavimui, ta\xc4\x8diau pagrindin\xc4\x97s j\xc5\xb3 funkcijos yra trofin\xc4\x97 (maitinti neuronus), ir atramin\xc4\x97 bei apsaugin\xc4\x97 (apsaugoti juos nuo sm\xc5\xabgi\xc5\xb3 bei sukr\xc4\x97tim\xc5\xb3). Neuroglijos l\xc4\x85stel\xc4\x97s gali vykdyti fagozitoz\xc4\x99.'