b'\n_START_ARTICLE_\nElektronas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGraiki\xc5\xa1kai elektron (\xce\xae\xce\xbb\xce\xb5\xce\xba\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd) rei\xc5\xa1kia gintar\xc4\x85; senov\xc4\x97s graikai pasteb\xc4\x97jo, jog gintar\xc4\x85 patrynus sausa med\xc5\xbeiaga \xc5\xa1is pritraukia labai smulkias daleles. \xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97je fizikoje \xc5\xa1io rei\xc5\xa1kinio prie\xc5\xbeastis yra \xc5\xbeinoma ir tai vyksta d\xc4\x97l \xc4\xafkrovos suk\xc5\xabrimo. XIX a. mokslininkai pirm\xc4\x85j\xc4\x85 atrast\xc4\x85, \xc4\xafkrov\xc4\x85 ne\xc5\xa1an\xc4\x8di\xc4\x85 dalel\xc4\x99 pavadino graiki\xc5\xa1ku \xc5\xbeod\xc5\xbeiu elektronas._NEWLINE_XIX a. pabaigoje daugelis fizik\xc5\xb3 postulavo, kad elektros srov\xc4\x97 gali b\xc5\xabti sudaryta i\xc5\xa1 diskre\xc4\x8di\xc5\xb3 element\xc5\xb3, kurie buvo vadinami \xc4\xafvairiais pavadinimais, tarp j\xc5\xb3 ir elektronais. Kad elektronas yra subatomin\xc4\x97 dalel\xc4\x97 1897 m. tyrin\xc4\x97damas katodini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 kolbas atrado J. J. Thomson. Katodini\xc5\xb3 spinduli\xc5\xb3 kolba yra hermeti\xc5\xa1kai u\xc5\xbedarytas stiklinis cilindras, kuriame yra \xc4\xaftaisyti du elektrodai atskirti vakuumu. Prie elektrod\xc5\xb3 prijungus \xc4\xaftamp\xc4\x85, yra generuojami katodiniai spinduliai. Eksperimentuodamas Thomson atrado, kad neigiamas kr\xc5\xabvis negal\xc4\x97jo b\xc5\xabti atskirtas nuo spinduli\xc5\xb3 (panaudojant magnetin\xc4\xaf lauk\xc4\x85), ir kad spinduli\xc5\xb3 kryptis gal\xc4\x97jo b\xc5\xabti kei\xc4\x8diama elektriniu lauku. Jis padar\xc4\x97 i\xc5\xa1vad\xc4\x85, kad \xc5\xa1ie spinduliai buvo ne bangos, bet srautas neigiamo kr\xc5\xabvio daleli\xc5\xb3, kurias jis pavadino \xe2\x80\x9ekorpuskul\xc4\x97mis\xe2\x80\x9c. Jis i\xc5\xa1matavo, kad j\xc5\xb3 mas\xc4\x97s ir kr\xc5\xabvio santykis buvo daugiau nei t\xc5\xabkstant\xc4\xaf kartu ma\xc5\xbeesnis nei vandenilio jon\xc5\xb3, vadinasi, \xe2\x80\x9ekorpuskul\xc4\x97s\xe2\x80\x9c buvo arba labai didelio kr\xc5\xabvio, arba labai ma\xc5\xbeos mas\xc4\x97s. V\xc4\x97lesni kit\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 atlikti eksperimentai patvirtino pastar\xc4\x85j\xc4\x85 i\xc5\xa1vad\xc4\x85. 1909 m. Robert Millikan i\xc5\xa1matavo elektrono kr\xc5\xabv\xc4\xaf._NEWLINE_Periodin\xc4\x97s element\xc5\xb3 lentel\xc4\x97s pagrindas yra teiginys, kad chemin\xc4\x97s element\xc5\xb3 savyb\xc4\x97s periodi\xc5\xa1kai kartojasi. Prad\xc5\xbeioje tai buvo ai\xc5\xa1kinama element\xc5\xb3 atomine mase. Ta\xc4\x8diau, kadangi periodin\xc4\x97je lentel\xc4\x97je buvo anomalij\xc5\xb3, buvo ie\xc5\xa1koma geresnio paai\xc5\xa1kinimo. 1913 m. Henry Moseley \xc4\xafved\xc4\x97 atominio numerio savok\xc4\x85 ir paai\xc5\xa1kino element\xc5\xb3 chemini\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3 periodi\xc5\xa1kum\xc4\x85 per kiekvieno elemento proton\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3. Tais pa\xc4\x8diais metais Nilsas Boras parod\xc4\x97, kad tikrasis lentel\xc4\x97s pagrindas yra elektronai. 1916 m. Gilbert Newton Lewis paai\xc5\xa1kino element\xc5\xb3 cheminius ry\xc5\xa1ius per elektron\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nElektronas priklauso subatomini\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 klasei vadinamai leptonais, kurie yra laikomi fundamentaliomis dalel\xc4\x97mis, t. y. tokiomis, kurios nebeturi smulkesn\xc4\x97s vidin\xc4\x97s sandaros._NEWLINE_Kaip ir visos dalel\xc4\x97s, elektronai gali pasi\xc5\xbeym\xc4\x97ti ir bangin\xc4\x97mis savyb\xc4\x97mis. Tai vadinamasis bangos-dalel\xc4\x97s dualizmas, kuris gali b\xc5\xabti pademonstruotas dvigubo ply\xc5\xa1io eksperimentu._NEWLINE_Elektrono antidalel\xc4\x97 yra pozitronas, kuris turi toki\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 mas\xc4\x99, bet teigiam\xc4\x85, o ne neigiam\xc4\x85 kr\xc5\xabv\xc4\xaf. Pozitrono atrad\xc4\x97jas, Carl D. Anderson, pasi\xc5\xabl\xc4\x97 paprastus elektronus vadinti negatronais, o elektron\xc4\x85 naudoti kaip bendr\xc4\x85 termin\xc4\x85 tiek teigiamo, tiek neigiamo kr\xc5\xabvi\xc5\xb3 variantams vadinti. Ta\xc4\x8diau tokia vartosena niekada nepaplito ir \xc5\xa1iandien yra sutinkama retai.\n_START_SECTION_\nVisatoje\n_START_PARAGRAPH_\nMokslininkai mano, kad \xc5\xbeinomoje visatoje elektron\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius siekia bent 10\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb9. \xc5\xa0is skai\xc4\x8dius atitinka ma\xc5\xbedaug vieno elektrono kubiniame metre erdv\xc4\x97s vidutin\xc4\xaf tank\xc4\xaf. Astronomai yra nustat\xc4\x99, kad 90\xc2\xa0% visos stebimos med\xc5\xbeiagos visatoje yra vandenilis, kuris yra sudarytas i\xc5\xa1 vieno elektrono ir vieno protono.\n_START_SECTION_\nPramon\xc4\x97je\n_START_PARAGRAPH_\nElektron\xc5\xb3 spinduliai yra naudojami suvirinimui, litografijai ir mikroskopuose._NEWLINE_Jie taip pat yra elektronini\xc5\xb3 vamzd\xc5\xbei\xc5\xb3 esminis elementas, kurie yra pla\xc4\x8diai naudojami vaizdavimo \xc4\xafrenginiuose laboratoriniuose instrumentuose, kompiuteri\xc5\xb3 monitoriuose ir televizoriuose.\n_START_SECTION_\nLaboratorijoje\n_START_PARAGRAPH_\nElektroniniai mikroskopai yra naudojami vaizdo padidinimui iki 500000 kart\xc5\xb3. Kvantiniai elektron\xc5\xb3 efektai yra panaudojami skenuojan\xc4\x8diuose tuneliniuose mikroskopuose tirti savybes atominiuose matmenyse.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nReliatyvistin\xc4\x97je kvantin\xc4\x97je mechanikoje, elektronas yra apra\xc5\xa1omas Dirako lygtimi. Dirako modelyje elektronas yra apibr\xc4\x97\xc5\xbetas kaip matematinis ta\xc5\xa1kas, ta\xc5\xa1kin\xc4\x97 dalel\xc4\x97 turinti kr\xc5\xabv\xc4\xaf apsupta daugyb\xc4\x97s s\xc4\x85veikaujan\xc4\x8di\xc5\xb3 virtuali\xc5\xb3 daleli\xc5\xb3 ir antidaleli\xc5\xb3 por\xc5\xb3. I\xc5\xa1 \xc5\xa1io modelio gaunamas elektrono giromagnetinis santykis labai gerai sutampa su eksperimenti\xc5\xa1kai nustatyta verte, tai yra laikoma vienu i\xc5\xa1 did\xc5\xbeiausi\xc5\xb3 moderniosios fizikos pasiekim\xc5\xb3._NEWLINE_Standartiniame modelyje elektronas yra pirmosios kartos leptonas. Elektronas yra labai pana\xc5\xa1us \xc4\xaf kitas dvi sunkesnes auk\xc5\xa1tesni\xc5\xb3 kart\xc5\xb3 daleles, miuon\xc4\x85 ir tau lepton\xc4\x85, kurios yra identi\xc5\xa1kos kr\xc5\xabviu, sukiniu ir fundamentaliomis s\xc4\x85veikomis, bet skiriasi mase.'