b'\n_START_ARTICLE_\nAntarkties konvergencija\n_START_PARAGRAPH_\nAntarkties konvergencija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sezoni\xc5\xa1kai kintanti kreiv\xc4\x97, apjuosianti Antarktid\xc4\x85. \xc5\xbdymi rib\xc4\x85, kur \xc5\xa1altas, \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x99 tekantis vanduo, susilieja su santykinai \xc5\xa1iltesniais subantarktiniais vandenimis. \xc5\xa0i linija, kaip ir Arktikos med\xc5\xbei\xc5\xb3 riba, yra nat\xc5\xabrali riba, o ne dirbtin\xc4\x97, kaip platumos linija. Arktyje tokios konvergencijos n\xc4\x97ra, nes \xc5\xa1iaur\xc4\x97s a\xc5\xa1igalio region\xc4\x85 supa daug \xc5\xbeem\xc4\x97s.\n_START_SECTION_\nVieta\n_START_PARAGRAPH_\nAntarkties konvergencija yra ma\xc5\xbedaug 32\xe2\x80\x9348\xc2\xa0km plo\xc4\x8dio zona. Platuma priklauso nuo met\xc5\xb3 laiko bei ilgumos, ir driekiasi Atlanto, Ramiajame ir Indijos vandenynuose tarp piet\xc5\xb3 platumos 48-osios ir 61-osios paraleli\xc5\xb3. Nors \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 riba \xc4\xafvairuoja, 1980\xc2\xa0m. Antarkties j\xc5\xabr\xc5\xb3 gyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 apsaugos konvencijoje ji apibr\xc4\x97\xc5\xbeta kaip 50\xc2\xb0S, 0\xc2\xb0; 50\xc2\xb0S, 30\xc2\xb0E; 45\xc2\xb0S, 30\xc2\xb0E; 45\xc2\xb0S, 80\xc2\xb0E; 55\xc2\xb0S, 80\xc2\xb0E; 55\xc2\xb0S, 150\xc2\xb0E; 60\xc2\xb0S, 150\xc2\xb0E; 60\xc2\xb0S, 50\xc2\xb0W; 50\xc2\xb0S, 50\xc2\xb0W; 50\xc2\xb0S, 0\xc2\xb0. Nors \xc5\xa1i zona yra paslanki, paprastai nuo savo vidutin\xc4\x97s pozicijos ji nenukrypsta daugiau nei pus\xc4\x97 laipsnio platumos. Tiksli\xc4\x85 rib\xc4\x85 nurodo staigus j\xc5\xabros vandens temperat\xc5\xabros suma\xc5\xbe\xc4\x97jimas i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s \xc4\xaf pietus, vidutini\xc5\xa1kai nuo 5,6 \xc2\xb0 C iki 2,8 \xc2\xb0 C ir \xc5\xbeemiau 2 \xc2\xb0 C.'