b'\n_START_ARTICLE_\nVladimiras Tatlinas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nVladimiras Tatlinas gim\xc4\x97 1885 m. gruod\xc5\xbeio 28 d. Charkove (tuomet Rusijos imperija, dabar Ukraina). Jo t\xc4\x97vas buvo in\xc5\xbeinierius gele\xc5\xbeinkelietis, motina \xe2\x88\x92 poet\xc4\x97, kuri mir\xc4\x97 po dvej\xc5\xb3 met\xc5\xb3. T\xc4\x97vas ved\xc4\x97 antr\xc4\x85 kart\xc4\x85 ir Vladimiras Tatlinas nuo vaikyst\xc4\x97s nekent\xc4\x97 pamot\xc4\x97s ir nem\xc4\x97go t\xc4\x97vo grie\xc5\xbetos disciplinos, d\xc4\x97l to jam i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 nepasitik\xc4\x97jimas aplinka, kaip liudijo V. Tatlino artimas draugas Aleksandras Rod\xc4\x8denka. Nuo 1903 m. V. Tatlinas u\xc5\xbesidirbdavo j\xc5\xabreiviaudamas, 1904 m. u\xc5\xbesira\xc5\xa1\xc4\x97 \xc4\xaf Penzos dail\xc4\x97s mokykl\xc4\x85. Michailas Larionovas 1909 m. j\xc4\xaf paskatino \xc4\xafstoti \xc4\xaf Maskvos tapybos, skulpt\xc5\xabros ir architekt\xc5\xabros mokykl\xc4\x85, kur d\xc4\x97st\xc4\x97 Konstantinas Korovinas ir Valentinas Serovas. Tuo metu V. Tatlinas gyveno skurd\xc5\xbeiai, be j\xc5\xabreivyst\xc4\x97s vert\xc4\x97si atsitiktiniais darbais. Band\xc4\x97 imtyni\xc5\xb3 sport\xc4\x85 cirke, bet patyr\xc4\x97 traum\xc4\x85 ir prarado klaus\xc4\x85 kairi\xc4\x85ja ausimi. M. Larionovo ir N. Gon\xc4\x8diarovos pagalba V. Tatlinas eksponavo savo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 avangardist\xc5\xb3 parodose iki 1913 m., kada su r\xc4\x97m\xc4\x97jais susipyko._NEWLINE_1913 m. V. Tatlinas su ukrainie\xc4\x8di\xc5\xb3 folk muzikant\xc5\xb3 grupe keliavo \xc4\xaf Berlyne surengt\xc4\x85 Rusijos folkloro parod\xc4\x85, grojo akordeonu. J\xc4\xaf pasteb\xc4\x97jo kaizeris Vilhelmas II, kuris apdovanojo V. Tatlin\xc4\x85 auksiniu laikrod\xc5\xbeiu. V. Tatlinas laikrod\xc4\xaf pardav\xc4\x97 ir nusipirko biliet\xc4\x85 \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3, kur apie m\xc4\x97nes\xc4\xaf praleido prie P. Pikaso studijos linksmindamas ispan\xc5\xb3 dailinink\xc4\x85 savo grojimu. V. Tatlinui didel\xc4\xaf \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc4\xaf paliko tuo metu P. Pikaso kurti kubistiniai reljefai ir gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf Rusij\xc4\x85 jis band\xc4\x97 kurti pana\xc5\xa1ius, bet jie jam gavosi labiau abstrakcionistiniais ir daugiausiai \xc5\xbeinomi i\xc5\xa1 eskiz\xc5\xb3, fotografij\xc5\xb3. 1915 m. jo k\xc5\xabriniai eksponuoti futurist\xc5\xb3 parodoje Sankt Peterburge. 1916 m. V. Tatlinas su grupe dailinink\xc5\xb3 suorganizavo parod\xc4\x85 Maskvoje, kurioje susipyko su K. Malevi\xc4\x8diumi, kuriam labai pavyd\xc4\x97jo. V. Tatlinas pritar\xc4\x97 1917 m. komunistinei revoliucijai ir 1918 m. buvo paskirtas Maskvos IZO (Dail\xc4\x97s departamento ir \xc5\xbemoni\xc5\xb3 \xc5\xa1vietimo komisariato) vadovu. IZO jam u\xc5\xbesak\xc4\x97 sukurti strukt\xc5\xabr\xc4\x85, kuri \xc4\xafam\xc5\xbeint\xc5\xb3 Tre\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\x85 tarptautin\xc4\x99 parod\xc4\x85. V. Tatlinas paruo\xc5\xa1\xc4\x97 projekt\xc4\x85 konstrukcijos, dvigubai auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97s u\xc5\xbe \xe2\x80\x9eEmpire\xe2\x80\x9c dangorai\xc5\xbe\xc4\xaf Niujorke. Projektas buvo 1920 m. perkeltas \xc4\xaf Sankt Peterburg\xc4\x85, bet ne\xc4\xafgyvendintas d\xc4\x97l technologini\xc5\xb3 to meto ribotum\xc5\xb3._NEWLINE_1921 m. V. Tatlinas buvo paskirtas vadovauti skulpt\xc5\xabros skyriuj Sankt Peterburgo dail\xc4\x97s akademijoje. 1925 m. i\xc5\xa1si\xc5\xb3stas dirbti \xc4\xaf Kijevo dail\xc4\x97s institut\xc4\x85, 1927 m. persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Maskv\xc4\x85 vadovauti med\xc5\xbeio ir metal\xc5\xb3 fakultetams Auk\xc5\xa1tojoje dail\xc4\x97s-technikos mokykloje, po to vadovavo keramikos fakultetui. Po 1930 m. V. Tatlinas dirbo Novodevi\xc4\x8d\xc4\x97s vienuolyne kurdamas sklandytuv\xc4\x85 Letatlin. \xc5\xa0is projektas niekuomet nebuvo \xc4\xafgyvendintas. 1933 m. \xc4\xafvyko V. Tatlino retrospektyvin\xc4\x97 paroda Maskvos dekoratyviosios dail\xc4\x97s muziejuje (dabar Pu\xc5\xa1kino muziejus). Sekan\xc4\x8dius 2 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dius V. Tatlinas dirbo teatro dizaineriu, dalyvavo daugiau nei 20 pastatym\xc5\xb3. Taip pat tap\xc4\x97 paveikslus, daugiausiai aktus ir natiurmortus. Daugelis \xc5\xa1i\xc5\xb3 paveiksl\xc5\xb3 buvo tapyti ant med\xc5\xbeio imituojant ikonos tapyb\xc4\x85. Vladimiras Tatlinas mir\xc4\x97 1953 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 31 d. Maskvoje. Palaidotas Novodevi\xc4\x8d\xc4\x97s vienuolyne.'