b'\n_START_ARTICLE_\n1871 m. Vokietijos Konstitucija\n_START_SECTION_\nPri\xc4\x97mimo aplinkyb\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPo trumpo 1866 m. karo Pr\xc5\xabsija sutriu\xc5\xa1kino austrus ir vietoj Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 s\xc4\x85jungos \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Vokietijos s\xc4\x85jung\xc4\x85. \xc5\xa0ios s\xc4\x85jungos Steigiamasis reichstagas 1867 m. pri\xc4\x97m\xc4\x97 konstitucij\xc4\x85, \xc4\xaf kuri\xc4\x85 \xc4\xaf\xc4\x97jo nema\xc5\xbeai 1849 m. Frankfurto konstitucijos demokratini\xc5\xb3 nuostat\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 visuotiniai, lyg\xc5\xabs, slapti rinkimai \xc4\xaf Reichstag\xc4\x85, pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 teis\xc4\x97s ir laisv\xc4\x97s. S\xc4\x85jungos prezidento pareigos tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti suteikiamos Pr\xc5\xabsijos karaliui, kuriam pavesta vykdomoji vald\xc5\xbeia, \xc4\xafgyvendinama per jo paties skiriam\xc4\x85 ir jam atsaking\xc4\x85 kancler\xc4\xaf. Po pergal\xc4\x97s 1870 m. kare su Pranc\xc5\xabzija \xc4\xaf \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Vokietijos s\xc4\x85jung\xc4\x85 \xc4\xafstojo piet\xc5\xb3 Vokietijos valstyb\xc4\x97s. Vadinamosiomis Lapkri\xc4\x8dio sutartimis \xc5\xa0iaures Vokietijos s\xc4\x85junga susitar\xc4\x97 su Badenu ir Hesenu, o tuomet su Bavarija ir Viurtembergu d\xc4\x97l j\xc5\xb3 \xc4\xafstojimo \xc4\xaf s\xc4\x85jung\xc4\x85. S\xc4\x85junga pavadinta Vokietijos S\xc4\x85junga._NEWLINE_1870 m. gruod\xc5\xbeio 10 d. reichstagas pri\xc4\x97m\xc4\x97 bundesrato pasi\xc5\xablym\xc4\x85 Vokietijos S\xc4\x85jung\xc4\x85 pavadinti Vokietijos imperija, o Pr\xc5\xabsijos karaliui, kaip bundesrato pirmininkui suteikti Vokietijos imperatoriaus titul\xc4\x85. \xc5\xa0ie pakeitimai buvo sud\xc4\x97ti \xc4\xaf vien\xc4\x85 dokument\xc4\x85 ir paskelbti 1870 m. gruod\xc5\xbeio 1 d. ir \xc4\xafsigaliojo nuo 1871 m. sausio 1 d._NEWLINE_Pagal \xc5\xa1i\xc4\x85 konstitucij\xc4\x85 1871 m. kovo 3 d. buvo i\xc5\xa1rinktas naujas reichstagas, kuris baland\xc5\xbeio 14 d. pritar\xc4\x97 pakeistam konstitucijos tekstui. Esminiu pasikeitimu nuo 1867 m. konstitucijos buvo papildomos kli\xc5\xabtys konstitucijos keitimui (siekiant u\xc5\xbetikrinti, kad Pr\xc5\xabsija tur\xc4\x97t\xc5\xb3 veto teis\xc4\x99). Pakeitimams reik\xc4\x97jo trij\xc5\xb3 ketvirt\xc5\xb3j\xc5\xb3 daugumos bundesrate.\n_START_SECTION_\nKonstitucin\xc4\x97 valstyb\xc4\x97s sandara\n_START_PARAGRAPH_\nVokietijos imperija buvo federacin\xc4\x97 valstyb\xc4\x97, susidedanti i\xc5\xa1 22 monarchij\xc5\xb3 ir 3 laisv\xc5\xb3j\xc5\xb3 miest\xc5\xb3. Jos valstyb\xc4\x97s forma literat\xc5\xabroje vadinama "apribota monarchija".\n_START_SECTION_\nFederacijos ir jos nari\xc5\xb3 santykis\n_START_PARAGRAPH_\nImperijos \xc4\xafstatymai vir\xc5\xa1esni u\xc5\xbe federacijos subjekt\xc5\xb3. Federacijai priklaus\xc4\x97 u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3, ginkluot\xc5\xb3j\xc5\xb3 paj\xc4\x97g\xc5\xb3 tvarkymas, finansiniai bei \xc5\xabkiniai reikalai (muitai, prekyba, pinigai, bankai, pa\xc5\xa1tas, keliai) bei vis\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 teisinis reguliavimas, teism\xc5\xb3 veiklos organizavimas. Federacijos subjektai i\xc5\xa1laiko savo konstitucijas, landtagus, vyriausybes. Jie tvarko \xc5\xbemogaus teises, ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios reikalus, \xc5\xa1vietim\xc4\x85, tiesiogini\xc5\xb3 mokes\xc4\x8di\xc5\xb3 rinkim\xc4\x85 ir administracij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\n\xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamoji vald\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nDvej\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 parlamentas \xe2\x80\x93 Bundestagas (S\xc4\x85jungos taryba) ir Reichstagas. Abeji r\xc5\xabmai tur\xc4\x97jo \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidybos iniciatyvos teis\xc4\x99, \xc4\xafstatym\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimui reik\xc4\x97jo abej\xc5\xb3 r\xc5\xabm\xc5\xb3 nari\xc5\xb3 bals\xc5\xb3 daugumos ir imperatoriaus sankcijos. Bundestagas tur\xc4\x97jo duoti administracijai nurodymus \xc4\xafstatym\xc5\xb3 taikymo klausimais, skirti kai kuriuos pareig\xc5\xabnus, spr\xc4\x99sti gin\xc4\x8dus tarp federacijos nari\xc5\xb3, gal\xc4\x97jo vienas leisti \xc4\xafsakus. Reichstagas tur\xc4\x97jo savo kompetencijos ribose si\xc5\xablyti ir priimti \xc4\xafstatymus, tvirtinti imperijos biud\xc5\xbeet\xc4\x85, ratifikuoti tarptautines sutartis. \xc4\xaestatym\xc5\xb3 leid\xc5\xbeiamosios vald\xc5\xbeios rinkim\xc5\xb3 tvarka: Bundestagas susid\xc4\x97jo i\xc5\xa1 federacijos nari\xc5\xb3 vyriausybi\xc5\xb3 skiriam\xc5\xb3 atstov\xc5\xb3. Reichstagas renkamas visuotiniais (vyrai, i\xc5\xa1skyrus karius, 25 m.), tiesioginiais slaptais rinkimais 3 metams (v\xc4\x97liau 5 m.).\n_START_SECTION_\n\xc4\xaestatym\xc5\xb3 vykdomoji vald\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\nImperatorius, turintis kaizerio titul\xc4\x85. Jis tvarko tarptautinius reikalus, skelbia imperijos vardu kar\xc4\x85 (Bundestago pritarimu), sudaro taik\xc4\x85, sudaro s\xc4\x85jungas, akredituoja pasiuntinius, gali su\xc5\xa1aukti ir paleisti parlamento r\xc5\xabmus, si\xc5\xablo \xc4\xafstatym\xc5\xb3 projektus, juos tvirtina ir skelbia, pri\xc5\xbei\xc5\xabri j\xc5\xb3 vykdym\xc4\x85. Imperatorius skiria imperijos kancler\xc4\xaf, kuris tik jam ir atsakingas, kontrasignuoja jo nutarimus ir potvarkius. Kancleris tvarko imperijos reikalus, jis yra vienintelis imperijos ministras, skiriantis sau pavald\xc5\xbeius \xc4\xafvairi\xc5\xb3 \xc5\xbeinyb\xc5\xb3 vadovus. Kancleris yra Bundestago pirmininkas, taigi gali u\xc5\xbekirsti keli\xc4\x85 \xc4\xafstatym\xc5\xb3 pri\xc4\x97mimui jame. \xc4\xaestatym\xc5\xb3 vykdomosios vald\xc5\xbeios rinkimas: kaizeriu tampa Pr\xc5\xabsijos karalius, kancleriu \xe2\x80\x93 Pr\xc5\xabsijos ministras pirmininkas.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdmogaus teisi\xc5\xb3 \xc4\xaftvirtinimas\n_START_PARAGRAPH_\nTeis\xc4\x97s ir laisv\xc4\x97s nedeklaruojamos, tai palikta federacijos nari\xc5\xb3 kompetencijai.'