b'\n_START_ARTICLE_\nMauricijaus darbinink\xc5\xb3 partija\n_START_PARAGRAPH_\nMauricijaus darbinink\xc5\xb3 (leiborist\xc5\xb3) partija (MLP, pranc. Parti travailliste mauricien, angl. Mauritius Labour Party) \xe2\x80\x93 seniausia Mauricijaus politin\xc4\x97 partija, nuosekliai laikosi demokratinio socializmo pozicij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaekurta 1936 m. vasario 23 d. Port Luiso Marso lauke. Iniciatorius ir pirmasis vadovas buvo dr. Hasend\xc5\xbeis D\xc5\xbeitu, taip pat dr. Morisas Kiur\xc4\x97, Samuelis Barb\xc4\x97, Mamod\xc4\x97 Asen\xc5\xbeis ir kiti darbinink\xc5\xb3 vadovai._NEWLINE_1937 m. liepos m\xc4\x97n. Mauricijaus darbininkai pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 parei\xc5\xa1k\xc4\x97 savo politinius reikalavimus. 1938 m. pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 pamin\xc4\x97ta Gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 1-oji. 1940 m. Sivusaguras Rangulamas buvo i\xc5\xa1rinktas \xc4\xaf \xc4\xaestatym\xc5\xb3 taryb\xc4\x85. 1945 m. i\xc5\xa1kovota visuotin\xc4\x97 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x97. 1946 m. gruod\xc5\xbeio 29 d. partijos lyderiu i\xc5\xa1rinktas Gi Rozemontas._NEWLINE_1948 m. ir 1953 m. MLP laim\xc4\x97jo rinkimus, Gi Rozemontas tapo Valstyb\xc4\x97s kolonij\xc5\xb3 sekretoriumi. 1959 m. kovo 9 d. rinkimus laim\xc4\x97jus MLP ir Musulmon\xc5\xb3 veikimo komiteto koalicijai 1961 m. Londone buvo i\xc5\xa1keltas \xc5\xa1alies nepriklausomyb\xc4\x97s nuo Jungtin\xc4\x97s Karalyst\xc4\x97s klausimas._NEWLINE_1963 m. spalio 21 d. MLP v\xc4\x97l laim\xc4\x97jo parlamento rinkimus, o 1967 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 7 d. rinkimuose nugal\xc4\x97jo Nepriklausomyb\xc4\x97s partija, kuri\xc4\x85 sudar\xc4\x97 MLP, Nepriklausom\xc5\xb3 lyderi\xc5\xb3 blokas ir Musulmon\xc5\xb3 veikimo komitetas. Dar kolonijos laikotarpiu MLP buvo vald\xc5\xbeioje daugelyje savivaldybi\xc5\xb3._NEWLINE_1968 m. kovo 12 d. paskelbus Mauricijaus nepriklausomyb\xc4\x99 Ministru pirmininku tapo MLP lyderis Sevusaguras Ramgulamas, sudar\xc4\x99s 1958 m. \xc4\xafkurto Musulmon\xc5\xb3 veikimo komiteto, 1955 m. \xc4\xafkurtos Mauricijaus socialdemokrat\xc5\xb3 partijos (MSDP) ir MLP koalicin\xc4\x99 vyriausyb\xc4\x99, kuri vykd\xc4\x97 profs\xc4\x85jungoms palanki\xc4\x85 politik\xc4\x85._NEWLINE_Po 1976 m. rinkim\xc5\xb3 buvo sudaryta dvipartin\xc4\x97 MLP ir MSDP Sivusaguro Ramgulamo vyriausyb\xc4\x97. 1977\xe2\x80\x931984 m. partija dalyvavo koalicin\xc4\x97se vyriausyb\xc4\x97se. 1984\xe2\x80\x931987 m. buvo opozicijoje. 1987 m. rinkimuose kartu su partneriais gavusi 49,5\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir 39 vietas 62 viet\xc5\xb3 parlamente, v\xc4\x97l dalyvavo vyriausybin\xc4\x97je koalicijoje, partijos lyderis S. Burelas buvo premjero pavaduotojas._NEWLINE_Nuo 1995 m. MLP pirmininkas Navin\xc4\x8dandra Ramgulamas, 1995\xe2\x80\x932000 m. Mauricijaus Ministras pirmininkas. 2000 m. rinkimuose MLP dalyvavo koalicijoje su Ksavje Luko Diuvalio partija, bet laim\xc4\x97jo tik 8 vietas 70 viet\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose. 2005 m. abi partijos sudar\xc4\x97 Socialin\xc4\x99 s\xc4\x85jung\xc4\x85, kuri rinkimuose gavo 42 parlamento vietas. Navin\xc4\x8dandra Ramgulamas v\xc4\x97l tapo Ministru pirmininku._NEWLINE_Turi apie 30 000 nari\xc5\xb3. Partijoje veikia Moter\xc5\xb3 lyga. Socialist\xc5\xb3 Internacionalo nar\xc4\x97 nuo 1955 m.'