b'\n_START_ARTICLE_\nEnergijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis\n_START_PARAGRAPH_\nEnergijos tverm\xc4\x97s ir virsmo d\xc4\x97snis nusako, kad visas energijos kiekis izoliuotoje fizikin\xc4\x97je sistemoje i\xc5\xa1lieka pastovus, ta\xc4\x8diau energijos formos gali kisti. Pla\xc4\x8diau \xc5\xa1\xc4\xaf d\xc4\x97sn\xc4\xaf nusako pirmas termodinamikos d\xc4\x97snis. Trumpai tariant tai rei\xc5\xa1kia, kad energija i\xc5\xa1 niekur neatsiranda ir niekur nei\xc5\xa1nyksta, o vienos r\xc5\xab\xc5\xa1ies energija gali virsti arba b\xc5\xabti pakeista \xc4\xaf kitos r\xc5\xab\xc5\xa1ies energij\xc4\x85._NEWLINE_D\xc4\x97snio atradimas yra priskiriamas J. Majeriui, D\xc5\xbe. D\xc5\xbeauliui ir H. Helmholcui.\n_START_SECTION_\nMatematinis po\xc5\xbei\xc5\xabris\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iuolaikin\xc4\x97je fizikoje energijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis grind\xc5\xbeiamas Neter (Noether\xe2\x80\x99s) teorema, kuri teigia, kad visi tverm\xc4\x97s d\xc4\x97sniai atitinka tam tikroms simetrijoms fizikin\xc4\x97se teorijose. Energijos tverm\xc4\x97s d\xc4\x97snis \xc5\xa1iuo po\xc5\xbei\xc5\xabriu susij\xc4\x99s su fizikini\xc5\xb3 d\xc4\x97sni\xc5\xb3 simetrija laiko at\xc5\xbevilgiu (t. y. fizikiniai d\xc4\x97sniai nesikei\xc4\x8dia b\xc4\x97gant laikui). D\xc4\x97l to, pavyzd\xc5\xbeiui, sistemose, kuriose potencin\xc4\x97 energija priklauso nuo laiko, energija n\xc4\x97ra tvarus dydis. Ta\xc4\x8diau \xc5\xa1iuo atveju mes visada galime nagrin\xc4\x97ti didesn\xc4\x99 fizikin\xc4\x99 sistem\xc4\x85, su kuria kei\xc4\x8diamasi energija ir tuo b\xc5\xabdu sistema v\xc4\x97l tampa invarianti\xc5\xa1ka (simetri\xc5\xa1ka) laiko at\xc5\xbevilgiu.'