b'\n_START_ARTICLE_\nLygtis\n_START_SECTION_\nGrafinis lyg\xc4\x8di\xc5\xb3 sprendimas\n_START_PARAGRAPH_\nApytiksliai lygtis galima spr\xc4\x99sti nubr\xc4\x97\xc5\xbeiant abiejose lygties pus\xc4\x97se esan\xc4\x8di\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3 grafikus. Grafik\xc5\xb3 susikirtimo ta\xc5\xa1kai nusakys lygties sprendinius. Jei lygtyje yra vienas kintamasis, tai br\xc4\x97\xc5\xbeinys bus plok\xc5\xa1tumoje ir lygties sprendiniai bus susikirtimo ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 x koordinat\xc4\x97s. Tarkime turime lygt\xc4\xaf 0,5x + 2 = -x + 5. Norint i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti \xc5\xa1i\xc4\x85 lygt\xc4\xaf grafi\xc5\xa1kai, reikia nubr\xc4\x97\xc5\xbeti br\xc4\x97\xc5\xbeinius y = 0,5x + 2 ir y = -x + 5:_NEWLINE_Matome, kad ties\xc4\x97s kertasi vieninteliame ta\xc5\xa1ke (2;3). Kadangi mes ie\xc5\xa1kome x, pirmoji ta\xc5\xa1ko koordinat\xc4\x97 ir bus lygties sprendinys. Vietoje x \xc4\xafsistat\xc4\x99 2 galime \xc4\xafsitikinti, kad tai yra duotosios lygties sprendinys: 0,5  2 + 2 = -2 + 5. Kadangi abiejose pus\xc4\x97se atlikus veiksmus gaunasi 3, lygyb\xc4\x97 galioja ir sprendinys x=2 yra teisingas. Reikia pasteb\xc4\x97ti, kad abiejose lygyb\xc4\x97s pus\xc4\x97se \xc4\xafsta\xc4\x8dius rast\xc4\x85 x gaunamas skai\xc4\x8dius, kuris yra lygus susikirtimo ta\xc5\xa1ko ordinatei. Br\xc4\x97\xc5\xbeiant grafikus ranka ir nurodant susikirtimo ta\xc5\xa1kus \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1 akies\xe2\x80\x9c, paprastai susikirtimo ta\xc5\xa1kai randami tik apytiksliai. \xc4\xaesista\xc4\x8dius apytikslius sprendinius kintamuosius \xc4\xaf lygt\xc4\xaf, gautos lygyb\xc4\x97s pus\xc4\x97s b\xc5\xabna tik apylyg\xc4\x97s (pvz.: 3,1 = 2,95). Jei funkcij\xc5\xb3 grafikai kertasi keliuose ta\xc5\xa1kuose, tai visi tie ta\xc5\xa1kai nusakys lygties sprendinius. Praktikoje grafinis lyg\xc4\x8di\xc5\xb3 sprendimo metodas yra naudojamas retai, nes da\xc5\xbeniausiai algebrinis lyg\xc4\x8di\xc5\xb3 sprendimo metodas yra greitesnis ir tikslesnis.'