b'\n_START_ARTICLE_\nAdam Ferguson\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 Logieraito kaimelyje, Atolio rajone, Pert\xc5\xa1yro apskrityje. Mok\xc4\x97si Logieraito parapijos mokykloje, Perto miesto vidurin\xc4\x97je mokykloje. Baig\xc4\x97 Edinburgo universitet\xc4\x85 ir \xc5\xa0vento Andriejaus universitet\xc4\x85, magistras (1742 m.)._NEWLINE_Mok\xc4\x97damas kelt\xc5\xb3 kalb\xc4\x85, 1745 m. gavo paskyrim\xc4\x85 kaip kapeliono pavaduotojas \xc4\xaf 43-\xc4\x85j\xc4\xaf pulk\xc4\x85 (o veliau 42-\xc4\x85j\xc4\xaf) bei teis\xc4\x99 pamokslauti. \xc5\xa0is paskyrimas buvo i\xc5\xa1lyga, nes jis privalom\xc5\xb3 6 met\xc5\xb3 teologijos studij\xc5\xb3 nebaig\xc4\x97. Po kurio laiko pagyven\xc4\x99s Leipcige (Saksonijoje, Vokietija), gr\xc4\xaf\xc5\xbeo Edinburg\xc4\x85, kur pad\xc4\x97jo Davidui Humui (kitam garsiam \xc5\xa1kot\xc5\xb3 filosofui, draugui) \xc4\xafsidarbinti bibliotekininku Edinburgo universiteto Teis\xc4\x97s fakultete. Po trumpo laiko jis apleid\xc5\xbeia bibliotek\xc4\x85 ir tampa repetitoriumi markizo Bute \xc5\xa1eimoje. Nuo 1759 m. Edinburgo universiteto profesorius, prigimtin\xc4\x97s filosofijos d\xc4\x97stytojas. 1764 m. \xe2\x80\x9eperkeltas\xe2\x80\x9c \xc4\xaf s\xc4\x85mon\xc4\x97s ir moralin\xc4\x97s filosofijos profesoriaus pareigas._NEWLINE_1769 m. D. Humui nepritariant, publikavo es\xc4\x97 \xe2\x80\x9e\xc5\xbdmogi\xc5\xa1kosios visuomen\xc4\x97s istorija\xe2\x80\x9c. Ji buvo priimta \xc5\xa1iltai ir i\xc5\xa1versta \xc4\xaf kelet\xc4\x85 Europos kalb\xc5\xb3. 1770 de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio viduryje keliavo \xc4\xaf Europ\xc4\x85, susitiko su Volteru. Pagal u\xc5\xbera\xc5\xa1\xc5\xb3 knygut\xc4\x97s \xc4\xafra\xc5\xa1\xc4\x85, buvo Pokerio klubo narys._NEWLINE_1776 m. i\xc5\xa1platintas propagandinis Fergiusono anoniminis lankstinukas, oponuojant daktaro Ri\xc4\x8dardo Praiso \xe2\x80\x9cPasteb\xc4\x97jimai apie Pilietin\xc4\x97s laisv\xc4\x97s prigim\xc4\xaf (angl. Observations on the Nature of civil Liberty), kuriame pataikavo brit\xc5\xb3 vald\xc5\xbeiai._NEWLINE_Nuo 1778 m. paskirtas sekretoriumi Karlaislo komisijoje (ji nes\xc4\x97kmingai steng\xc4\x97si tarpininkauti bendradarbiavimui su mai\xc5\xa1taujan\xc4\x8diomis kolonijomis)._NEWLINE_1783 m. pasirod\xc4\x97 jo \xe2\x80\x9cRomos Respublikos augimas ir \xc5\xbelugimas istorijos aspekte" (History of the Progress and termination of the Roman republic). \xc5\xa0is veikalas tapo populiarus, buvo i\xc5\xa1leistas net kelet\xc4\x85 kart\xc5\xb3. Fergiusonas tik\xc4\x97jo, kad Romos respublikos istorija, jos klest\xc4\x97jimo laikotarpiu, suformavo savo etines ir politines doktrinas, tas, kurias Fergiusonas nuodugniai tyrin\xc4\x97jo; istorij\xc4\x85 suprato puikiai, ne\xc5\xa1ali\xc5\xa1kai, pateikdavo \xc5\xa1altinius. Autoriaus \xe2\x80\x9ekarin\xc4\x97\xe2\x80\x9c patirtis vietomis atsiskleid\xc5\xbeia kai kuri\xc5\xb3 naratyv\xc5\xb3 segmentuose. Pavarg\xc4\x99s nuo moksl\xc5\xb3, pasitrauk\xc4\x97 i\xc5\xa1 profesoriaus pareig\xc5\xb3 ir 1785 m. pasi\xc5\xa1vent\xc4\x97 savo paskait\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimui i\xc5\xa1 naujo. Jas 1792 m. paskelb\xc4\x97 \xe2\x80\x9cMoral\xc4\x97s ir politikos moksl\xc5\xb3 pricipai" (Principles of moral and political Science). Savo septynesde\xc5\xa1imtaisiais metais Fergiusonas, ketindamas parengti nauj\xc4\x85 istorijos leidin\xc4\xaf, aplank\xc4\x97 Italij\xc4\x85 ir kai kuriuos did\xc5\xbeiuosius Europos miestus, kuriuose mokslo draugij\xc5\xb3 buvo sutiktas nuolankiai._NEWLINE_Nuo 1795 m. pasiturin\xc4\x8diai gyveno Neidpato pilyje, \xc5\xa1alia Peebles miesto, Hallyards gyvenviet\xc4\x97je, v\xc4\x97liau, \xc5\xa0vento Andriejaus mieste.'