b'\n_START_ARTICLE_\nStanislovas Augustas Poniatovskis\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKrokuvos ka\xc5\xa1teliono, ilgame\xc4\x8dio \xc5\xa0vedijos karaliaus Karolio XII-ojo patik\xc4\x97tinio Stanislavo Poniatovskio (1676\xe2\x80\x931762\xc2\xa0m.) ir princes\xc4\x97s Konstancijos \xc4\x8cartoriskait\xc4\x97s (1700\xe2\x80\x931759\xc2\xa0m.) s\xc5\xabnus. Mok\xc4\x97jo angl\xc5\xb3, ital\xc5\xb3, pranc\xc5\xabz\xc5\xb3, vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kalbas. _NEWLINE_Anos Petrovnos (1757\xe2\x80\x931759\xc2\xa0m.) su Jekaterina Aleksejevna (1729\xe2\x80\x931796\xc2\xa0m., tikroji pavard\xc4\x97 Sofija Augusta Frederika fon Anhalt-Zerbst, 1762\xe2\x80\x931796\xc2\xa0m. Rusijos imperator\xc4\x97 Jekaterina II) ir trij\xc5\xb3 s\xc5\xabn\xc5\xb3 bei dviej\xc5\xb3 dukter\xc5\xb3 su El\xc5\xbebieta Grabovska t\xc4\x97vas. Vienas imperator\xc4\x97s Jekaterinos II meilu\xc5\xbei\xc5\xb3._NEWLINE_Vaikyst\xc4\x97je kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 gyveno t\xc4\x97vo valdytame dvare Jazlovece. Keliaudamas po Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85 ir Anglij\xc4\x85, susipa\xc5\xbeino su \xc5\xa0vietimo epochos Europos kult\xc5\xabra, su \xc4\x8cartoriskiais dalyvaudamas politiniame gyvenime gerai susipa\xc5\xbeino ir su Respublikos situacija. 1752\xc2\xa0m. d\xc4\x97l oratorini\xc5\xb3 gabum\xc5\xb3 i\xc5\xa1rinktas Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos Seimo atstovu. 1755\xc2\xa0m. \xc4\x8cartoriskiams u\xc5\xbetarus \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf Britanijos ambasadoriaus Sankt Peterburge \xc4\x8carlzo Hanberio Viljamso svit\xc4\x85. 1757\xe2\x80\x931758\xc2\xa0m. Rusijos kancleriui A. Bestu\xc5\xbeevui\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Riuminui padedant gavo akreditacij\xc4\x85 prie Rusijos sosto kaip Saksonijos ambasadorius. Jaunas gra\xc5\xbeus turtuolis i\xc5\xa1kart patrauk\xc4\x97 trimis metais vyresn\xc4\x97s Did\xc5\xbeiosios kunigaik\xc5\xa1tien\xc4\x97s, sosto paveld\xc4\x97tojo, b\xc5\xabsimojo Rusijos imperatoriaus Petro III \xc5\xbemonos, Jekaterinos Aleksejevnos d\xc4\x97mes\xc4\xaf ir tapo vienu i\xc5\xa1 jos favorit\xc5\xb3._NEWLINE_1761\xc2\xa0m. mirus Rusijos imperatorei Jelizavetai Petrovnai, imperatoriumi tapo Petras III, ta\xc4\x8diau juo nebuvo patenkinti Rusijos didikai Grigorijus Orlovas, Platonas Zubovas ir kiti. 1762\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio 28 d. Petras III buvo nuverstas, Rusijos imperatore tapo jo \xc5\xbemona Jekaterina II._NEWLINE_Lietuvos-Lenkijos valstyb\xc4\x97je tuo metu taip pat buvo neramu. Kai Jonas II Kazimieras Vaza atsisak\xc4\x97 sosto, elekciniuose seimuose kelis kartus i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s buvo i\xc5\xa1rinkti vietiniai bajorai Mykolas Kaributas Vi\xc5\xa1nioveckis, Jonas II Sobieskis. Po j\xc5\xb3 Respublikos valdovu tapo Saksonijos kurfiurstas Fridrichas Augustas (Augustas II Saksas), remiamas Habsburg\xc5\xb3 Austrijos. Jis \xc4\xaftrauk\xc4\x97 valstyb\xc4\x99 \xc4\xaf ilgamet\xc4\xaf, politine bei ekonomine dezintegracija pasibaigus\xc4\xaf \xc5\xa0iaur\xc4\x97s kar\xc4\x85. 1763\xc2\xa0m. po Augusto III mirties Adomas Kazimieras \xc4\x8cartoriskis ir jo vadovaujama grupuot\xc4\x97 \xe2\x80\x9eFamilija\xe2\x80\x9c nusprend\xc4\x97 \xc4\xaf \xc5\xa1alies sost\xc4\x85 nebekviesti u\xc5\xbesienie\xc4\x8di\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau Rusija ir Pr\xc5\xabsija 1764\xc2\xa0m. Sankt-Peterburge susitar\xc4\x97 bendrais veiksmais neleisti keisti Respublikos vidaus santvarkos.\n_START_SECTION_\nKonfederacijos\n_START_PARAGRAPH_\nTa\xc4\x8diau ne visi jo darbai patiko buvusiai meilu\xc5\xbeei ir jos aplinkai. 1766\xc2\xa0m. Respublikos Seimas atmet\xc4\x97 Rusijos reikalavim\xc4\x85 suteikti bajorams sta\xc4\x8diatikiams ir protestantams lygias su katalikais politines teises valstyb\xc4\x97je. 1767\xc2\xa0m. Jekaterina II disident\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 gynimo pretekstu par\xc4\x97m\xc4\x97 nepatenkint\xc4\x85 \xc4\x8cartoriski\xc5\xb3 reformomis bajorijos dal\xc4\xaf, susib\xc5\xabrusi\xc4\x85 \xc4\xaf Radomo konfederacij\xc4\x85. 1767\xc2\xa0m. spalio m\xc4\x97n. Rusijos kariuomen\xc4\x97s apsuptoje Var\xc5\xa1uvoje darb\xc4\x85 prad\xc4\x97jo Radomo konfederat\xc5\xb3 seimas. Buvo atkurta senoji santvarka. 1768\xc2\xa0m. vasario 24 d. disidentams buvo suteiktos politin\xc4\x97s teis\xc4\x97s, o Jekaterina II pripa\xc5\xbeinta laiduojanti Respublikos vidaus politin\xc4\x97s santvarkos i\xc5\xa1saugojim\xc4\x85. Formaliai teisi\xc5\xa1kai buvo apribotas Respublikos suverenitetas ir ji tapo priklausoma nuo Rusijos._NEWLINE_1768\xc2\xa0m. vasario 29 d. Podol\xc4\x97je, Baro mieste, susib\xc5\xabr\xc4\x97 prie\xc5\xa1 Radomo konfederacij\xc4\x85 ir Rusijos \xc4\xaftak\xc4\x85 Respublikoje nukreipta konfederacija. 1768\xc2\xa0m. liepos m\xc4\x97n. konfederatai veikl\xc4\x85 prad\xc4\x97jo ir Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s teritorijoje. Generalin\xc4\x97s LDK konfederacijos su Baro v\xc4\x97liava vyriausiuoju mar\xc5\xa1alu buvo paskelbtas Mykolas Jonas Pacas. Konfederacij\xc4\x85 r\xc4\x97m\xc4\x97 didikai Juozapas Sapiega, Mykolas Kazimieras Oginskis, Karolis Stanislovas Radvila. Iki 1772\xc2\xa0m. Baro konfederacijos veikla paplito visoje valstyb\xc4\x97je, ta\xc4\x8diau pagalbos i\xc5\xa1 Pranc\xc5\xabzijos, Turkijos bei Austrijos nesulaukta. Rusijos kariuomen\xc4\x97 palyginti lengvai sutriu\xc5\xa1kino konfederat\xc5\xb3 paj\xc4\x97gas.\n_START_SECTION_\nI padalijimas\n_START_PARAGRAPH_\n1769\xc2\xa0m. siekdamos u\xc5\xbekirsti keli\xc4\x85 galimam Rusijos sustipr\xc4\x97jimui Respublikos s\xc4\x85skaita, Pr\xc5\xabsija ir Austrija prad\xc4\x97jo derybas d\xc4\x97l Respublikos padalijimo. 1772\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 5 d. buvo pasira\xc5\xa1yta tri\xc5\xa1al\xc4\x97 Rusijos, Pr\xc5\xabsijos ir Austrijos sutartis, pagal kuri\xc4\x85 Rusijai atiteko 92 000\xc2\xa0km\xc2\xb2. Respublikos teritorijos (Polocko, Vitebsko, Mstislavlio vaivadijos, rytin\xc4\x97 Minsko vaivadijos dalis, Latgala). Pr\xc5\xabsija ir Austrija prisijung\xc4\x97 dal\xc4\xaf Lenkijos \xc5\xbeemi\xc5\xb3. Pr\xc5\xabsijai atiteko Pamarys ir Vakar\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsija bei Varmija. Austrija prisijung\xc4\x97 Ma\xc5\xbeosios Lenkijos \xc5\xbeemi\xc5\xb3 ir Lvov\xc4\x85. Respublika neteko apie 35\xc2\xa0% gyventoj\xc5\xb3 ir ma\xc5\xbedaug 30\xc2\xa0% teritorijos. 1773\xc2\xa0m. Seimas ratifikavo padalijim\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nTolesn\xc4\x97s reformos\n_START_PARAGRAPH_\n1773\xc2\xa0m. spalio 14 d., atimant \xc5\xa1vietimo monopol\xc4\xaf i\xc5\xa1 j\xc4\x97zuit\xc5\xb3 Respublikos Seimo sprendimu buvo \xc4\xafkurta Edukacin\xc4\x97 komisija, tapusi pirm\xc4\x85ja \xc5\xa1vietimo ministerija pasaulyje. Jos \xc5\xbeiniai buvo perduotos visos Respublikos akademijos ir mokyklos, jai pavesta r\xc5\xabpintis ne tik mokymu, bet ir mokslu, supasaulietinti bei modernizuoti jo turin\xc4\xaf. Pirmuoju Edukacin\xc4\x97s komisijos pirmininku tapo Vilniaus vyskupas Ignotas Masalskis. 1774\xc2\xa0m. Edukacin\xc4\x97 komisija \xc4\x97m\xc4\x97si reformuoti pradin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85, nutarta \xc4\xafkurti po vien\xc4\x85 pradin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85 trims parapijoms. 1777\xc2\xa0m. toki\xc5\xb3 mokykl\xc5\xb3 vien Vilniaus vyskupyst\xc4\x97je jau buvo per 300. Valstie\xc4\x8di\xc5\xb3 vaikai pradin\xc4\x97se mokyklose buvo mokomi gimt\xc4\x85ja kalba._NEWLINE_1775\xc2\xa0m. Seimo nutarimu buvo \xc4\xafkurtas naujas valstybin\xc4\x97s vald\xc5\xbeios organas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Nuolatin\xc4\x97 taryba. J\xc4\x85 sudar\xc4\x97 36 Seimo deleguoti nariai. Taryboje buvo 5 departamentai: Karo, I\xc5\xbedo, U\xc5\xbesienio politikos, Policijos ir Teisingumo, kurie kontroliavo savo srities vykdomosios vald\xc5\xbeios veikl\xc4\x85. Nuolatin\xc4\x97s tarybos veiklos laikotarpiu (1775\xe2\x80\x931788\xc2\xa0m.) buvo modernizuota ir padidinta kariuomen\xc4\x97, apribota etmon\xc5\xb3 savival\xc4\x97, \xc4\xafgyvendintos \xc5\xabkio ir finans\xc5\xb3 reformos. Pagyv\xc4\x97jo Respublikos ekonominis gyvenimas. Spar\xc4\x8diai did\xc4\x97jo gyventoj\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius. 1772\xc2\xa0m. Respublikoje gyveno per 6,5 mln. \xc5\xbemoni\xc5\xb3, o 1790 m\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 9 mln. \xc5\xa0io, pirmojo visuotinio Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s gyventoj\xc5\xb3 sura\xc5\xa1ymo duomenimis, joje gyveno per 3,5 mln. \xc5\xbemoni\xc5\xb3. Edukacin\xc4\x97 komisija ir Nuolatin\xc4\x97 taryba tapo pirmaisiais bendrais visos Respublikos vykdomosios vald\xc5\xbeios organais._NEWLINE_Pranc\xc5\xabzijos revoliucijai bei karui Balkanuose atitraukus Europos valstybi\xc5\xb3 d\xc4\x97mes\xc4\xaf, Respublikoje susidar\xc4\x97 palankios s\xc4\x85lygos vykdyti didesnes socialines bei ekonomines reformas, stiprinti valstyb\xc4\x97s savaranki\xc5\xa1kum\xc4\x85. 1781\xc2\xa0m. Vilniaus universitetas pavadintas Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s vyriausi\xc4\x85ja mokykla. Jame sukurtos naujos Astronomijos, Medicinos, Architekt\xc5\xabros (1793\xc2\xa0m.) katedros, universiteto spaustuv\xc4\x97je imtos leisti kalendori\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 skaitini\xc5\xb3 knygos. Prad\xc4\x97jo kurtis informacijos ir \xc5\xbeini\xc5\xb3 skleidimo sistema._NEWLINE_1788\xc2\xa0m. spalio 6 d. Var\xc5\xa1uvoje darb\xc4\x85 prad\xc4\x97jo Respublikos Seimas, \xc4\xaf istorij\xc4\x85 \xc4\xaf\xc4\x97j\xc4\x99s kaip Ketveri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 seimas, pasuko reform\xc5\xb3 keliu. 1788\xe2\x80\x931792\xc2\xa0m. \xc4\xafved\xc4\x97 nuolatin\xc4\xaf valstyb\xc4\x97s mokest\xc4\xaf \xc5\xbeemvald\xc5\xbeiams, padidino kariuomen\xc4\x99, nustat\xc4\x97 nauj\xc4\x85 jos sudarymo bei valdymo tvark\xc4\x85. 1789\xc2\xa0m. sausio 19 d. buvo panaikinta Nuolatin\xc4\x97 taryba, t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 pavasar\xc4\xaf i\xc5\xa1vesta Rusijos kariuomen\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nPasiprie\xc5\xa1inimas\n_START_PARAGRAPH_\nKetveri\xc5\xb3 met\xc5\xb3 seimo reformos ir Konstitucija netenkino dalies didik\xc5\xb3 ir bajor\xc5\xb3, auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia vertybe laikiusi\xc5\xb3 sen\xc4\x85j\xc4\x85 valdymo form\xc4\x85 ir pasisakiusi\xc5\xb3 prie\xc5\xa1 bet kokias reformas, naikinusias j\xc5\xb3 luomo privilegijas. Respublikos stipr\xc4\x97jimas taip pat neatitiko Rusijos interes\xc5\xb3. Stipri vidaus opozicija, u\xc5\xbesienio valstybi\xc5\xb3 \xc4\xafsiki\xc5\xa1imas l\xc4\x97m\xc4\x97 reform\xc5\xb3 nes\xc4\x97km\xc4\x99 bei trimis padalijimais pasibaigus\xc4\xaf valstyb\xc4\x97s \xc5\xbelugim\xc4\x85._NEWLINE_1792\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 27 d. Konstitucijos prie\xc5\xa1ininkai Peterburge pasira\xc5\xa1\xc4\x97 prie\xc5\xa1 reformas nukreiptos konfederacijos akt\xc4\x85, kuris su suklastota data (1792\xc2\xa0m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 14 d.) buvo paskelbtas Targovicos miestelyje jau po to, kai Rusijos kariuomen\xc4\x97 \xc4\xaf\xc5\xbeeng\xc4\x97 \xc4\xaf Lenkij\xc4\x85 ir Lietuv\xc4\x85. Iki liepos m\xc4\x97n. Rusijos kariuomen\xc4\x97, nesutikusi didesnio pasiprie\xc5\xa1inimo, okupavo vis\xc4\x85 Respublikos teritorij\xc4\x85. 1792\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio 25 d. Vilniuje buvo sudaryta LDK generalin\xc4\x97 konfederacija, kurios vadovai broliai LDK lauko etmonas Simonas Kosakovskis ir Livonijos vyskupas Juozapas Kosakovskis siek\xc4\x97 atkurti ne tik sen\xc4\x85sias bajorijos laisves, bet sugr\xc4\x85\xc5\xbeinti ir unijines LDK teises. 1792\xc2\xa0m. liepos 23 d. prie Konfederacijos prisijung\xc4\x97 ir Stanislovas Augustas, tuo galutinai panaikindamas vis\xc5\xb3 reform\xc5\xb3 \xc5\xa1alinink\xc5\xb3 darbo vaisi\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 3 d. Konstitucij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdlugimas\n_START_PARAGRAPH_\n1793\xc2\xa0m. sausio 23 d. Peterburge buvo pasira\xc5\xa1yta Antrojo Respublikos padalijimo sutartis tarp Rusijos ir Pr\xc5\xabsijos. Rusijai atiteko Kijevo, Braclavo, Podol\xc4\x97s, Minsko vaivadij\xc5\xb3 \xc5\xbeem\xc4\x97s, rytin\xc4\x97 Vilniaus vaivadijos dalis, Brastos \xc5\xbeem\xc4\x97 ir rytin\xc4\x97 Voluin\xc4\x97s dalis. Pr\xc5\xabsija gavo vakarines Lenkijos \xc5\xbeemes su Gdansku, Tor\xc5\xabne, Poznane. Respublika neteko ma\xc5\xbedaug pus\xc4\x97s teritorijos. 1793\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeelio 17 d. Gardine su\xc5\xa1auktas Respublikos Seimas buvo priverstas patvirtinti padalijim\xc4\x85. Priimta Konstitucija deklaravo senosios valstyb\xc4\x97s santvarkos atk\xc5\xabrim\xc4\x85._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau 1794\xc2\xa0m. kovo 24 d. Krokuvoje prasid\xc4\x97jo sukilimas prie\xc5\xa1 Targovicos konfederacijos \xc4\xafvest\xc4\x85 tvark\xc4\x85 ir Antr\xc4\x85j\xc4\xaf padalijim\xc4\x85, kuriam vadovavo generolas Tadas Kosciu\xc5\xa1ka. Sukil\xc4\x97liai sudar\xc4\x97 savo vadovyb\xc4\x99\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Tautin\xc4\x99 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc4\x85j\xc4\x85 taryb\xc4\x85. 1794\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 16 d. sukilimas prasid\xc4\x97jo ir Lietuvoje. Pirmieji sukilo LDK kariuomen\xc4\x97s daliniai \xc5\xa0iauliuose. 1794\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 23\xc2\xa0\xe2\x80\x93 24 d. LDK sukil\xc4\x97liai u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Vilni\xc5\xb3, paskelb\xc4\x97 sukilimo akt\xc4\x85. Buvo sudaryta LDK sukil\xc4\x97li\xc5\xb3 vyriausyb\xc4\x97\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Lietuvos tautin\xc4\x97 auk\xc5\xa1\xc4\x8diausioji taryba, prad\xc4\x97ti kurti sukil\xc4\x97li\xc5\xb3 vykdomosios vald\xc5\xbeios organai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 deputacijos. Prad\xc4\x97tos taikyti Lenkijos sukil\xc4\x97li\xc5\xb3 vyriausyb\xc4\x97s universalo, kuriuo pripa\xc5\xbe\xc4\xafstama asmens laisv\xc4\x97 valstie\xc4\x8diams, o tarnaujantys sukil\xc4\x97li\xc5\xb3 kariuomen\xc4\x97je valstie\xc4\x8diai atleid\xc5\xbeiami nuo la\xc5\xbeo, nuostatos. Iki bir\xc5\xbeelio 25 d. sukilimas i\xc5\xa1plito visoje LDK teritorijoje. In\xc5\xbeinieriaus Jok\xc5\xabbo Jasinskio vadovaujami LDK sukil\xc4\x97liai veik\xc4\x97 savaranki\xc5\xa1kai, kviet\xc4\x97 ginti ne tik nepriklausomyb\xc4\x99, bet ir kovoti d\xc4\x97l vis\xc5\xb3 pilie\xc4\x8di\xc5\xb3 laisv\xc4\x97s ir lygyb\xc4\x97s._NEWLINE_1794\xc2\xa0m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 11 d. Rusijos kariuomen\xc4\x97 mal\xc5\xa1indama sukilim\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Vilni\xc5\xb3. Rugs\xc4\x97jo m\xc4\x97n. pabaigoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 spalio m\xc4\x97n. viduryje ji u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 vis\xc4\x85 Lietuvos teritorij\xc4\x85 iki Nemuno. Pr\xc5\xabsijos kariuomen\xc4\x97 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 U\xc5\xbenemun\xc4\x99, lapkri\xc4\x8dio 5 d. kapituliavo Var\xc5\xa1uva. Sukilimas buvo nuslopintas.\n_START_SECTION_\nIII padalijimas\n_START_PARAGRAPH_\n1795\xc2\xa0m. spalio 24 d. Peterburge buvo pasira\xc5\xa1yta Rusijos, Austrijos ir Pr\xc5\xabsijos sutartis d\xc4\x97l Tre\xc4\x8diojo Respublikos padalijimo. Rusija u\xc5\xbegrob\xc4\x97 vakarines LDK \xc5\xbeemes iki Nemuno, Volyn\xc4\x99 ir Kur\xc5\xa1\xc4\x85. Pr\xc5\xabsija ir Austrija pasidalijo likusias Lenkijos \xc5\xbeemes. U\xc5\xbenemun\xc4\x97 atiteko Pr\xc5\xabsijai. Lapkri\xc4\x8dio 25 d. buvo paskelbta, kad panaikinta Lenkijos ir Lietuvos valstyb\xc4\x97s karaliaus institucija, kiti titulai ir valstyb\xc4\x97s pilietyb\xc4\x97. Stanislovas Augustas atsisak\xc4\x97 sosto._NEWLINE_III padalijimas i\xc5\xa1brauk\xc4\x97 Respublik\xc4\x85 i\xc5\xa1 Europos valstybi\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1o. Did\xc5\xbeioji dalis Lietuvos (i\xc5\xa1skyrus U\xc5\xbenemun\xc4\x99 ir Klaip\xc4\x97dos kra\xc5\xa1t\xc4\x85) \xc4\xafjungta \xc4\xaf Rusijos imperijos sud\xc4\x97t\xc4\xaf. 1796\xc2\xa0m. Lietuvoje \xc4\xafsigaliojo civilin\xc4\x97 administracija, Rusijos pavyzd\xc5\xbeiu kra\xc5\xa1tas buvo padalytas \xc4\xaf gubernijas (Vilniaus ir Slonimo), kurios v\xc4\x97liau sujungtos \xc4\xaf vien\xc4\x85 Lietuvos gubernij\xc4\x85. 1797\xc2\xa0m. sausio 15 d. Peterburge buvo pasira\xc5\xa1ytas Rusijos, Pr\xc5\xabsijos ir Austrijos aktas, kuriuo galutinai teisi\xc5\xa1kai panaikinta Lenkijos ir Lietuvos valstyb\xc4\x97._NEWLINE_Stanislovas Augustas kaip garb\xc4\x97s kalinys i\xc5\xa1ve\xc5\xbetas \xc4\xaf Rusij\xc4\x85, jam paskirta pensija. 1796\xc2\xa0m. mirus Jekaterinai II, sost\xc4\x85 paveld\xc4\x97jo jos ir kito meilu\xc5\xbeio, Sergejaus Saltykovo s\xc5\xabnus Pavelas I. Buvusio karaliaus i\xc5\xa1laikymui skirtos l\xc4\x97\xc5\xa1os buvo suma\xc5\xbeintos, jis mir\xc4\x97 tur\xc4\x97damas daugyb\xc4\x99 skol\xc5\xb3._NEWLINE_Po mirties buvo palaidotas \xc5\xa0v. Kotrynos Aleksandriet\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje Sankt Peterburge. 1938 m. palaikai slap\xc4\x8dia perkelti \xc4\xaf Vol\xc4\x8dino \xc5\xa0v\xc4\x8d. Trejyb\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios kript\xc4\x85. 1988 m. TSRS vadovyb\xc4\x97 perdav\xc4\x97 apipl\xc4\x97\xc5\xa1tus valdovo palaikus Lenkijos Liaudies Respublikai, jie paskutin\xc4\xaf prieglobst\xc4\xaf rado Var\xc5\xa1uvos \xc5\xa0v. Jono Krik\xc5\xa1tytojo arkikatedroje bazilikoje.'