b'\n_START_ARTICLE_\nBenderai\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGyvenviet\xc4\x97 \xc5\xa1ioje vietoje buvo II a. pr. m. e. Seniausi archeologiniai radiniai siekia III a. pr. m. e._NEWLINE_Vietov\xc4\x97 XV a. priklaus\xc4\x97 Moldavijos kunigaik\xc5\xa1tystei (Tigina vietovardis minimas Aleksandro Gerojo ra\xc5\xa1tuose). XVI a. prad\xc5\xbeioje \xc4\x8dia tvirtov\xc4\x99 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 Steponas III Didysis (\xc5\x9etefan cel Mare), bet 1538 m. miest\xc4\x85 jau buvo u\xc5\xbegrob\xc4\x99s Osman\xc5\xb3 imperijos sultonas Suleimanas I (jis miestui suteik\xc4\x97 Bender vard\xc4\x85). Toliau miest\xc4\x85, kaip stipri\xc4\x85 tvirtov\xc4\x99 kovoje su Rusijos imperija, stat\xc4\x97 turkai. 1713 m. mieste vyko m\xc5\xab\xc5\xa1is tarp \xc5\xa0vedijos karaliaus Karolio XIII su kazok\xc5\xb3 lyderiu Ivanu Mazepa vienoje pus\xc4\x97je ir turk\xc5\xb3 kitoje pus\xc4\x97je. Po Rus\xc5\xb3-turk\xc5\xb3 karo miestas priklaus\xc4\x97 Rusijai nuo 1812 m. iki 1918 m._NEWLINE_Padniestr\xc4\x97s konflikto metu 1990\xe2\x80\x931992 mieste vyko smark\xc5\xabs susir\xc4\x97mimai, ir dabar miestas priklauso nepripa\xc5\xbeintai Padniestr\xc4\x97s respublikai.\n_START_SECTION_\nPramon\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nMiestas \xe2\x80\x93 med\xc5\xbeio, vaisi\xc5\xb3 apdirbimo, tabako, tekstil\xc4\x97s pramon\xc4\x97s, avalyn\xc4\x97s, elektrini\xc5\xb3 prietais\xc5\xb3 gamybos centras.'