b"\n_START_ARTICLE_\nLiuksemburgas (miestas)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLiuksemburgo miestas \xc4\x97m\xc4\x97 augti vietoje rom\xc4\x97n\xc5\xb3 gyvenviet\xc4\x97s; X am\xc5\xbeiuje jis buvo tvirtov\xc4\x97. 1354 m. Liuksemburgas tapo hercogyste._NEWLINE_Skirtingais laikotarpiais miest\xc4\x85 vald\xc4\x97 \xc4\xafvairios j\xc4\x97gos, kol 1867 m. Liuksemburgas buvo pripa\xc5\xbeintas neutralia \xc5\xa1alimi. Abiej\xc5\xb3 pasaulini\xc5\xb3 kar\xc5\xb3 metu miest\xc4\x85 buvo okupavusi Vokietija. Kaip Vakar\xc5\xb3 Europos vienyb\xc4\x97s centras \xc4\x97m\xc4\x97 vystytis apie 1950 m.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTai senas Viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 miestas, esantis uol\xc4\x97tame Boko (Bock) pusiasalyje tarp dviej\xc5\xb3 upi\xc5\xb3, j\xc4\xaf supa spar\xc4\x8diai augantys priemies\xc4\x8diai.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindin\xc4\x97s pramon\xc4\x97s \xc5\xa1akos: gele\xc5\xbeies ir plieno, tekstil\xc4\x97s, aprangos, \xc4\xafrengim\xc5\xb3, chemijos, maisto, alaus.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vietimas ir kult\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nYra universitetinis centras (\xc4\xafk. 1969 m.) ir muzikos konservatorija (\xc4\xafk. 1906 m.). Miesto \xc4\xaf\xc5\xbeymyb\xc4\x97s: XVII a. gotikin\xc4\x97 Notre Dame katedra, did\xc5\xbeiojo hercogo r\xc5\xabmai (pastatyti 1572 m.), XIX a. rotu\xc5\xa1\xc4\x97. _NEWLINE_1995 ir 2007 m. Liuksemburgas buvo Europos kult\xc5\xabros sostin\xc4\x97. Mieste yra \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99 keli muziejai: Nacionalinis istorijos ir meno muziejus (liuks. Nationalmus\xc3\xa9e fir Geschicht a Konscht), Liuksemburgo miesto muziejus ir naujas Did\xc5\xbeiojo hercogo \xc5\xbdano moderniojo meno muziejus (pranc. Mus\xc3\xa9e d'art moderne Grand-Duc Jean sutrumpintai Mudam). Pats Liuksemburgo miestas yra \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf UNESCO Pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85, atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf jo istorin\xc4\x99 svarb\xc4\x85."