b'\n_START_ARTICLE_\nGyvyb\xc4\x97s zona\n_START_PARAGRAPH_\nGyvyb\xc4\x97s zona (taip pat Auksaplauk\xc4\x97s juosta, Auksaplauk\xc4\x97s zona pagal pasakos \xe2\x80\x9eAuksaplauk\xc4\x97 ir trys me\xc5\xa1kiukai\xe2\x80\x9c heroj\xc4\x97s vard\xc4\x85)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 astronomijoje vadinama erdv\xc4\x97s dalis, kurioje susidariusios tinkamos s\xc4\x85lygos tokiai gyvybei, kokia yra \xc5\xbdem\xc4\x97je atsirasti ir vystytis._NEWLINE_Skiriamos dvi zonos: gyvybei tinkama erdv\xc4\x97s dalis apie \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x99 ir gyvyb\xc4\x97s zona galaktikoje, kuriai ta \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 priklauso. Tik\xc4\x97tina, kad planetos ir gamtiniai palydovai yra tinkamiausios vietos pana\xc5\xa1iai \xc4\xaf \xc5\xbdem\xc4\x97s gyvybei vystytis. Saul\xc4\x97s sistemoje gyvyb\xc4\x97s zona laikoma erdv\xc4\x97s dalis, esanti 0,95-1,37 a.v. atstumu nuo Saul\xc4\x97s. Gyvyb\xc4\x97s zonos Galaktikoje tyrimai dar tik prasideda._NEWLINE_U\xc5\xbe Saul\xc4\x97s sistemos rib\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiu gal\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti Gliese 581 d\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ketvirta pagal nuotol\xc4\xaf raudonosios nyk\xc5\xa1tuk\xc4\x97s Gliese 581 planeta (atstumas nuo \xc5\xbdem\xc4\x97s ~20 \xc5\xa1viesme\xc4\x8di\xc5\xb3). Teori\xc5\xa1kai apskai\xc4\x8diuota, kad \xc5\xa1i planeta skrieja gyvyb\xc4\x97s zona.\n_START_SECTION_\nGalaktikos gyvyb\xc4\x97s zona\n_START_PARAGRAPH_\nRasti tinkam\xc4\x85 viet\xc4\x85 \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s planet\xc5\xb3 sistemoje yra dar ne viskas, kas reikalinga gyvybei. Lygiai taip pat svarbu, kur \xc5\xbei\xc5\xabrint galaktikos masteliu yra ta \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97 ir jos planetos. Tod\xc4\x97l kalbama ir apie galaktikos gyvyb\xc4\x97s zon\xc4\x85 , nors \xc5\xa1i s\xc4\x85voka ir n\xc4\x97ra visuotinai pripa\xc5\xbe\xc4\xafstama._NEWLINE_I\xc5\xa1 vienos pus\xc4\x97s, planet\xc5\xb3 sistema turi b\xc5\xabti pakankamai arti galaktikos centro, nes ten yra pakankamas sunki\xc5\xb3j\xc5\xb3 element\xc5\xb3 kiekis, reikalingas kietoms, uolingoms planetoms susidaryti. Be to, sunkesni elementai reikalingi kaip pamatas sud\xc4\x97tingoms gyv\xc5\xb3 organizm\xc5\xb3 molekul\xc4\x97ms, pvz., gele\xc5\xbeis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 hemoglobinui._NEWLINE_Antra vertus, b\xc5\xabdama per arti centro planetin\xc4\x97 sistema gali patirti katastrofi\xc5\xa1k\xc4\x85 susid\xc5\xabrim\xc4\x85 su kometomis, asteroidais ar net praskriejan\xc4\x8dia \xc5\xbevaig\xc5\xbede. Taip pat kyla pavojus patekti \xc4\xaf supernovos arba galaktikos centre esan\xc4\x8dios juodosios skyl\xc4\x97s spinduliavimo zon\xc4\x85. Tiesa, supernovos spinduliavimo efektas gyviems organizmams dar n\xc4\x97ra i\xc5\xa1tirtas. Sp\xc4\x97jama, kad didel\xc4\x97 spinduliuot\xc4\x97s doz\xc4\x97 i\xc5\xa1 galaktikos centro gali apsunkinti molekuli\xc5\xb3 formavim\xc4\x85si._NEWLINE_Tyrimai rodo, kad \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97daros rajonuose, kuriuose didelis sunki\xc5\xb3j\xc5\xb3 element\xc5\xb3 kiekis (arba metalingumas), yra didesn\xc4\x97 tikimyb\xc4\x97 masyvioms planetoms, skriejan\xc4\x8dioms netoli savo \xc5\xbevaig\xc5\xbed\xc4\x97s, susidaryti. \xc5\xa0ios planetos nesunkiai gali sutrikdyti tokio dyd\xc5\xbeio kaip \xc5\xbdem\xc4\x97 planetos orbit\xc4\x85 ir net deformuoti pa\xc4\x8di\xc4\x85 planet\xc4\x85 dar iki joje atsirandant gyvybei._NEWLINE_D\xc4\x97l \xc5\xa1i\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 yra sud\xc4\x97tinga nustatyti, kur galaktikoje gali b\xc5\xabti gyvyb\xc4\x97s zona._NEWLINE_Manoma, kad m\xc5\xabs\xc5\xb3 Pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Tako galaktikos gyvyb\xc4\x97s zona yra l\xc4\x97tai besiple\xc4\x8dianti sritis ma\xc5\xbedaug 25 000 \xc5\xa1viesme\xc4\x8di\xc5\xb3 (8 kiloparsek\xc5\xb3) atstumu nuo Galaktikos centro. \xc5\xbdvaig\xc5\xbed\xc5\xbei\xc5\xb3 am\xc5\xbeius \xc5\xa1ioje srityje svyruoja nuo 4 iki 8 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3. Kitos galaktikos pasi\xc5\xbeymi kitokiomis savyb\xc4\x97mis nei Pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Takas, tod\xc4\x97l ir j\xc5\xb3 gyvyb\xc4\x97s zona gali b\xc5\xabti didesn\xc4\x97 arba ma\xc5\xbeesn\xc4\x97, o gali ir visai jos neb\xc5\xabti.'