b"\n_START_ARTICLE_\nLogika\n_START_PARAGRAPH_\nLogika (gr. \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82, logos '\xc5\xbeodis, reik\xc5\xa1m\xc4\x97'; \xc5\xber. \xc5\xbeodyne)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 filosofijos mokslo \xc5\xa1aka, tirianti priimtinus samprotavimo b\xc5\xabdus; pla\xc4\x8di\xc4\x85ja prasme\xc2\xa0\xe2\x80\x93 taisyklingas m\xc4\x85stymas, samprotavim\xc5\xb3 eiga, sveikas protas, vidinis d\xc4\x97sningumas._NEWLINE_\xc5\xa0nekamojoje kalboje logika da\xc5\xbeniausiai vadinamas samprotavim\xc5\xb3 analizavimas. Tradici\xc5\xa1kai logika buvo mokoma kaip filosofijos dalis, bet jau du \xc5\xa1imtme\xc4\x8dius logika studijuojama ir kaip matematikos, o paskutiniais de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kaip kompiuteri\xc5\xb3 mokslo dalis. Kaip mokslas, logika tyrin\xc4\x97ja ir klasifikuoja sakini\xc5\xb3 ir argument\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85, apibr\xc4\x97\xc5\xbeia apra\xc5\xa1ymo schem\xc4\x85, nagrin\xc4\x97ja tikimyb\xc4\x97s santyk\xc4\xaf su prie\xc5\xbeastingumu, teisingus ir klaidingus teiginius ir paradoksus._NEWLINE_Pana\xc5\xa1iai, kaip mok\xc4\x97jimas kalb\xc4\x97ti egzistavo dar iki kalbotyros mokslo atsiradimo, taip ir taisyklingas m\xc4\x85stymas buvo ir iki logikos mokslo susiformavimo. Login\xc4\x97s operacijos: apibr\xc4\x97\xc5\xbeimas, klasifikacija, \xc4\xafrodymas, paneigimas ir kt. da\xc5\xbenai naudojamos kasdien, ta\xc4\x8diau nes\xc4\x85moningai ir su paklaidomis. Kai kurie \xc5\xbemon\xc4\x97s link\xc4\x99 laikyti savo m\xc4\x85stym\xc4\x85 nat\xc5\xabraliu procesu, nereikalaujan\xc4\x8diu analiz\xc4\x97s ir kontrol\xc4\x97s daugiau, negu sakykim kv\xc4\x97pavimas ar jud\xc4\x97jimas. Ta\xc4\x8diau realus m\xc4\x85stymas n\xc4\x97ra tik paprasta login\xc4\x97 seka\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sprend\xc5\xbeiant kilusius u\xc5\xbedavinius da\xc5\xbenai svarbu ir nuoseklumas, ir intuicija, ir emocijos, ir pasaul\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xabra ir kt._NEWLINE_Logikos teorija naudoja speciali\xc4\x85 dirbtin\xc4\x99 kalb\xc4\x85. Tod\xc4\x97l kartais atrodo, kad apie paprastus dalykus kalbama pernelyg sud\xc4\x97tingai._NEWLINE_Logikos moksl\xc4\x85 sudaro daug teorij\xc5\xb3. Pati papras\xc4\x8diausia ir labiausiai \xc5\xbeinoma yra teigini\xc5\xb3 logika, nagrin\xc4\x97janti teigini\xc5\xb3 loginius ry\xc5\xa1ius. Kitos \xc5\xbeinomiausios teorijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 predikat\xc5\xb3 logika, modalin\xc4\x97 logika, silogistika.\n_START_SECTION_\nDedukcinis ir indukcinis samprotavimas\n_START_PARAGRAPH_\nDedukcinis samprotavimas parodo, kas seka i\xc5\xa1 duot\xc5\xb3 premis\xc5\xb3 (jei a, tai b). Indukcinis samprotavimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai procesas, kurio metu i\xc5\xa1 prielaid\xc5\xb3 gaunama tik\xc4\x97tina i\xc5\xa1vada\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kartais taip pat yra \xc4\xaftraukiamas \xc4\xaf logikos studijas. Atitinkamai, turime atskirti dedukcinio ir indukcinio samprotavimo pagr\xc4\xafstum\xc4\x85. I\xc5\xa1vada yra dedukci\xc5\xa1kai pagr\xc4\xafsta jei ir tik jei n\xc4\x97ra tokios situacijos, kurioje visos premisos yra teisingos, bet i\xc5\xa1vada yra klaidinga. Indukciniu samprotavimu grind\xc5\xbeiama i\xc5\xa1vada yra nei tik\xc4\x97tina, nei netik\xc4\x97tina; jo premisos suteikia tik tam tikr\xc4\x85 kiek\xc4\xaf pagr\xc4\xafstumo, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1vada yra tik tik\xc4\x97tina._NEWLINE_Dedukcinio pagr\xc4\xafstumo s\xc4\x85voka gali b\xc5\xabti grie\xc5\xbetai naudojama formaliojoje logikoje d\xc4\x97l lengvai suprantam\xc5\xb3 semantini\xc5\xb3 s\xc4\x85vok\xc5\xb3. Indukcinis pagr\xc4\xafstumas, kit\xc4\x85 vertus, reikalauja apibr\xc4\x97\xc5\xbeti tam tikr\xc4\x85 kiek\xc4\xaf steb\xc4\x97jim\xc5\xb3 (prielaid\xc5\xb3). Tokio apibr\xc4\x97\xc5\xbeimo pateikimui galima naudoti \xc4\xafvairius b\xc5\xabdus, kai kurie i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 ne tokie formal\xc5\xabs kaip kiti, kartais tokiais atvejais naudojamas matematin\xc4\x97s tikimyb\xc4\x97s skai\xc4\x8diavimo modelis. Ta\xc4\x8diau daugiausiai logikoje kalbama apie dedukcin\xc4\x99 logik\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nKitos logikos sampratos\n_START_PARAGRAPH_\nImanuelis Kantas (Immanuel Kant) man\xc4\x97, jog logika tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti suvokiama kaip mokslas apie nuomon\xc4\x99 ir sprendim\xc4\x85. \xc5\xa0i id\xc4\x97ja buvo pasiskolinta i\xc5\xa1 Gotlobo Freg\xc4\x97s (Gottlob Frege) logini\xc5\xb3 ir filosofini\xc5\xb3 darb\xc5\xb3, kur mint\xc4\xaf (voki\xc5\xa1kai: Gedanke) pakeit\xc4\x97 sprendimas (voki\xc5\xa1kai: Urteil). Remiantis \xc5\xa1ia samprata, teisingos i\xc5\xa1vados seka i\xc5\xa1 strukt\xc5\xabrini\xc5\xb3 sprendim\xc5\xb3 ar min\xc4\x8di\xc5\xb3 savybi\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPatys seniausi aptikti darbai logikos tema buvo para\xc5\xa1yti Aristotelio. Aristoteli\xc5\xa1ka logika buvo pla\xc4\x8diai naudojama Vakar\xc5\xb3 moksle bei matematikoje iki XIX am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeios. Aristotelio logikos sistemos d\xc4\x97ka atsirado tokios naujos logikos r\xc5\xab\xc5\xa1ys kaip laikinoji modalin\xc4\x97 logika bei induktyvin\xc4\x97 logika, sukurtos naujos s\xc4\x85vokos, pavyzd\xc5\xbeiui, hipotetinis silogizmas. V\xc4\x97lyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 metu Europoje buvo stengiamasi parodyti, kad Aristotelio id\xc4\x97jos neprie\xc5\xa1taravo krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 tik\xc4\x97jimui. Tuo metu logika tapo pagrindiniu filosof\xc5\xb3 d\xc4\x97mesio centru, vyko aktyvi filosofini\xc5\xb3 gin\xc4\x8d\xc5\xb3 login\xc4\x97 analiz\xc4\x97._NEWLINE_Kin\xc5\xb3 logikos filosofas Gongsunas Longas (Gongsun Long) III a. pr. m. e. i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 paradoks\xc4\x85 \xe2\x80\x9eVienas ir vienas negali pavirsti dvejais, nes n\xc4\x97 vienas nepavirsta dvejais\xe2\x80\x9c. Vis d\xc4\x97lto, mokslinio logikos tyrin\xc4\x97jimo tradicija Kinijoje buvo pa\xc5\xbeabota Cin\xc5\xb3 dinastijos, kai \xc4\xafsigal\xc4\x97jo Hano Feizi (Han Feizi) legalist\xc5\xb3 filosofija._NEWLINE_Aristoteli\xc5\xa1ka logika dar\xc4\x97 stipri\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 v\xc4\x97lesnei logikai Islamo filosofijoje, ypa\xc4\x8d Avicenos logikai._NEWLINE_Indijoje inovacijos scholastin\xc4\x97je mokykloje, vadintoje Nyaya, t\xc4\x99s\xc4\x97si nuo senov\xc4\x97s laik\xc5\xb3 iki ankstyvo XVIII am\xc5\xbeiaus, kai i\xc5\xa1sivyst\xc4\x97 Navya-Nyaya mokykla. Iki XVI a. Nyaya mokykla suk\xc5\xabr\xc4\x97 teorijas, atspindin\xc4\x8dias \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x99 logik\xc4\x85, pavyzd\xc5\xbeiui, Gotlobo Freg\xc4\x97s (Gottlob Frege) \xe2\x80\x9eteising\xc5\xb3 vard\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97s ir pamin\xc4\x97jimo skirtingum\xc4\x85\xe2\x80\x9c ir jo \xe2\x80\x9eskai\xc4\x8di\xc5\xb3 definicij\xc4\x85\xe2\x80\x9c, taip pat \xe2\x80\x9eapribojan\xc4\x8di\xc5\xb3 universalo s\xc4\x85lyg\xc5\xb3\xe2\x80\x9c teorij\xc4\x85, numatan\xc4\x8di\xc4\x85 \xc5\xa1iuolaikini\xc5\xb3 teorij\xc5\xb3 rinkinio pl\xc4\x97tr\xc4\x85. Nuo 1824\xc2\xa0m. ind\xc5\xb3 logika patrauk\xc4\x97 daugelio Vakar\xc5\xb3 mokslinink\xc5\xb3 d\xc4\x97mes\xc4\xaf ir dar\xc4\x97 \xc4\xaftak\xc4\x85 svarbiems XIX am\xc5\xbeiaus logikams \xc4\x8carlzui Babad\xc5\xbeui (Charles Babbage), Augustui De Morganui (Augustus De Morgan) ir D\xc5\xbeord\xc5\xbeui B\xc5\xablui (George Boole). XX a. Vakar\xc5\xb3 filosofai Stanislavas \xc5\xa0ajeris (Stanislaw Schayer) ir Klausas Glashofas (Klauss Glashoff) taip pat pla\xc4\x8diai tyrin\xc4\x97jo ind\xc5\xb3 logik\xc4\x85._NEWLINE_Aristotelio i\xc5\xa1vystyta silogistin\xc4\x97 logika dominavo Vakaruose iki XIX a. Vidurio, kai susidom\xc4\x97jimas atradimais matematikoje paskatino simbolistin\xc4\x97s (matematin\xc4\x97s) logikos pl\xc4\x97tr\xc4\x85. 1854\xc2\xa0m. D\xc5\xbeord\xc5\xbeas B\xc5\xablas (George Boole) i\xc5\xa1leido \xe2\x80\x9eAn Investigation of the Laws of Thought on Which are Founded the Mathematical Theories of Logic and Probabilities\xe2\x80\x9c, prista\xc4\x8diusi\xc4\x85 simbolistin\xc4\x99 logik\xc4\x85 ir taip vadinamos B\xc5\xablianin\xc4\x97s (Boolean) logikos principus. 1879\xc2\xa0m. Gotlobas Freg\xc4\x97 (Gottlob Frege) i\xc5\xa1leido \xe2\x80\x9eBegriffsschrift\xe2\x80\x9c, kurioje modernioji logika buvo papildyta kvantoriaus notacijos atradimu. Nuo 1910 iki 1913\xc2\xa0m. Alfredas Norfas Vaithedas (Alfred North Whitehead) ir Bertrandas Ruselas (Bertrand Russell) i\xc5\xa1leido \xe2\x80\x9ePrincipia Mathematica\xe2\x80\x9c apie matematikos pagrind\xc4\x85, kuriame bandoma nustatyti matematines tiesas pagal aksiomas ir simbolistin\xc4\x97s logikos i\xc5\xa1vad\xc5\xb3 taisykles. 1931\xc2\xa0m. Giodelis (G\xc3\xb6del) i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 rimtas fundatalistin\xc4\x97s programos problemas ir logika liov\xc4\x97si fokusuotis \xc4\xaf \xc5\xa1i\xc4\x85 program\xc4\x85._NEWLINE_Nuo Freg\xc4\x97s (Frege), Ruselo (Russell) ir Vitgen\xc5\xa1teino (Wittgenstein) laik\xc5\xb3 logikos pl\xc4\x97tra dar\xc4\x97 didel\xc4\x99 \xc4\xaftak\xc4\x85 filosofijos praktikai ir suvokiamai filosofini\xc5\xb3 problem\xc5\xb3 prigim\xc4\x8diai, taip pat matematinei filosofijai. Logika, ypa\xc4\x8d sentencin\xc4\x97, panaudota kompiuteri\xc5\xb3 login\xc4\x97se grandin\xc4\x97se ir yra svarbi kompiuteri\xc5\xb3 mokslui. Logika da\xc5\xbenai d\xc4\x97stoma universitet\xc5\xb3 filosofijos fakultetuose, da\xc5\xbenai kaip privalomoji disciplina.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9eAr logika empirin\xc4\x97?\xe2\x80\x9c\n_START_PARAGRAPH_\nKas yra epistemologinis statusas \xc4\xafstatym\xc5\xb3 teis\xc4\x97s logikoje? Kokie argumentai yra tinkami apib\xc5\xabdinant teigini\xc5\xb3 logikos principus? Viename gerai \xc5\xbeinomame logikos veikale \xe2\x80\x9eAr logika empirin\xc4\x97?\xe2\x80\x9c Hilary Putnam teigia, jog apskritai, teigini\xc5\xb3 logikos prielaidos turi pana\xc5\xa1ius epistemologinius statusus kaip ir faktai apie fizin\xc4\x99 visat\xc4\x85, pavyzd\xc5\xbeiui: mechanikos ar bendrosios reliatyvumo teorijos taisykl\xc4\x97s ir apskritai viskas, k\xc4\x85 fizikai \xc5\xa1iandien \xc5\xbeino apie kvantin\xc4\x99 mechanik\xc4\x85, sudaro did\xc5\xbeiul\xc4\x99 klasikin\xc4\x97s logikos dal\xc4\xaf. Kalb\xc4\x97dami apie fizikinius fenomenus, dar vadinamus kvantin\xc4\x97s teorijos principais, turime atmesti distribucijos principus ir pakeisti klasikin\xc4\x99 logik\xc4\x85 kvantine logika, kuri buvo pasi\xc5\xablyta Garrett Birkhoff ir John von Neumann._NEWLINE_Kitame veikale tuo pa\xc4\x8diu pavadinimu autorius Sir Michael Dummet teigia, jog Putnamas siek\xc4\x97 realizuoti distribucijos teis\xc4\x97s mandatus. Logikos distribucija yra b\xc5\xabtina, norint suprasti ir realisti\xc5\xa1kai \xc4\xafvertinti, ar teiginiai yra teisingi, tuo pa\xc4\x8diu b\xc5\xabdu kaip jis \xc4\xafvertino bivalencijos principus. Taigi, klausimas \xe2\x80\x9eAr logika empirin\xc4\x97?\xe2\x80\x9c nat\xc5\xabraliai veda prie esmini\xc5\xb3 metafizikos teorij\xc5\xb3 suprie\xc5\xa1inimo ir tuo pa\xc4\x8diu suprie\xc5\xa1ina realizm\xc4\x85 su anti-realizmu.\n_START_SECTION_\nImplikacija: tiksli ar materiali?\n_START_PARAGRAPH_\nAkivaizdu, kad klasikin\xc4\x97s logikos pagalba formalizuot\xc4\x85 s\xc4\x85vok\xc4\x85 yra sud\xc4\x97tinga i\xc5\xa1versti \xc4\xaf nat\xc5\xabrali\xc4\x85j\xc4\x85 kalb\xc4\x85 su reik\xc5\xa1m\xc4\x97mis \xe2\x80\x9e, jei \xe2\x80\xa6 tada\xe2\x80\xa6 \xe2\x80\x9e, nes tuomet gali kiti daug problem\xc5\xb3 vadinam\xc5\xb3 materialiosios implikacijos paradoksais._NEWLINE_Pirm\xc4\x85j\xc4\x85 paradoks\xc5\xb3 klas\xc4\x99 sudaro suprie\xc5\xa1intos prielaidos, tokios kaip \xe2\x80\x9cJei m\xc4\x97nulis yra i\xc5\xa1 s\xc5\xabrio, tai 2+2=5\xe2\x80\x9d, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 seka klaidinan\xc4\x8dios i\xc5\xa1vados, nes nat\xc5\xabraliojoje kalboje ekspozicinis principas yra nevartojamas. \xc5\xa0ios paradoks\xc5\xb3 klas\xc4\x97s i\xc5\xa1skyrimas past\xc5\xabm\xc4\x97jo C.I. Lewis suformuluoti grie\xc5\xbetosios implikacijos s\xc4\x85vok\xc4\x85._NEWLINE_Antrajai paradoks\xc5\xb3 klasei priklauso perteklin\xc4\x97s premisos, klaidinga manyti, jog \xc5\xbeinant galutines i\xc5\xa1vadas, \xc5\xbeinome ir pirmines prielaidas: \xe2\x80\x9eJei tas \xc5\xbemogus bus i\xc5\xa1rinktas, mo\xc4\x8diut\xc4\x97 numirs\xe2\x80\x9c. I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s i\xc5\xa1vada yra teisinga, atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf tai, kad mo\xc4\x8diut\xc4\x97 serga mirtina liga, bet tai n\xc4\x97ra niekaip susij\xc4\x99 su min\xc4\x97to \xc5\xbemogaus rinkimais. Tokie sakiniai pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeia Grinceno tiesioginio ry\xc5\xa1io taisykl\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nToleruojant tai, kas ne\xc4\xafmanoma\n_START_PARAGRAPH_\nHegel buvo kriti\xc5\xa1kai nusistat\xc4\x99s prie\xc5\xa1 kiekvien\xc4\x85 simplifikuot\xc4\x85 dvigubo prie\xc5\xa1taravimo s\xc4\x85vok\xc4\x85. \xc5\xa0is, dvigubo prie\xc5\xa1taravimo principas buvo pagr\xc4\xafstas Leibnico id\xc4\x97ja, kad kiekvienas loginis samprotavimas privalo tur\xc4\x97ti pakankam\xc4\x85 pagrind\xc4\x85 teigti, jog prielaida pati sau neprie\xc5\xa1tarauja. Pavyzd\xc5\xbeiui, galima sakyti, kad pastatas ir juda ir nejuda, nes pirmasis pastato pagrindas yra Saul\xc4\x97s sistema, o antrasis\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeem\xc4\x97. Hegelio dialektikoje, dvigubas prie\xc5\xa1taravimas atsiranda tada, kai objektas egzistuoja skirtingose aplinkose ir negali atsiriboti nuo j\xc5\xb3._NEWLINE_Kalbant apie materialiosios implikacijos paradoksus, nei\xc5\xa1vengiamai kyla mintis, jog logikos mokslas tur\xc4\x97t\xc5\xb3 toleruoti loginius nenuoseklumus. Tinkamumo logika ir nesuderinamumo logika yra patys svarbiausi atspirties ta\xc5\xa1kai, nors ir orientuoti \xc4\xaf skirtingus dalykus: visa klasikin\xc4\x97s logikos esm\xc4\x97 yra paremta ekspoziciniu principu, kuris teigia, jog loginiai samprotavimai veiksn\xc5\xabs tik jei gebama paneigti kylan\xc4\x8dius prie\xc5\xa1taravimus ar nesuderinamumus. Graham Priest, teig\xc4\x97, kad nesuderinamumai, i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s, yra tiesos neigimai.\n_START_SECTION_\nLogini\xc5\xb3 ties\xc5\xb3 neigimas\n_START_PARAGRAPH_\nSkepti\xc5\xa1ka filosofijos gysla sukelia daugyb\xc4\x99 abejoni\xc5\xb3 d\xc4\x97l pagrind\xc5\xb3, ant kuri\xc5\xb3 laikosi visa logika, pvz., login\xc4\x97s formos id\xc4\x97ja, teising\xc4\x85 i\xc5\xa1vad\xc4\x85, reik\xc5\xa1m\xc4\x99, paprastai vedan\xc4\x8di\xc4\x85 prie i\xc5\xa1vados, kad login\xc4\x97s tiesos i\xc5\xa1 viso n\xc4\x97ra. Tarkime, jog tai tiesiog prie\xc5\xa1inga \xc4\xafprastiems skepti\xc5\xa1kos filosofijos teiginiams, kur logika nukreipia skepti\xc5\xa1k\xc4\x85 tyrim\xc4\x85 abejoti i\xc5\xa1 Sextus Empiricus darb\xc5\xb3 gauta i\xc5\xa1mintim._NEWLINE_Friedrich Nietzsche pateikia stipr\xc5\xb3 logikos pagrind\xc5\xb3 paneigimo pavyzd\xc4\xaf: radikalus jo idealizacijos atmetimas priverte atsisakyti tiesos, kad \xe2\x80\x9emobili metafor\xc5\xb3, metonimij\xc5\xb3 ir antromorfizm\xc5\xb3 armija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 trumpiau\xe2\x80\xa6 metaforos, nusid\xc4\x97v\xc4\x97j\xc4\x99 metaforos, netek\xc4\x99 jausmin\xc4\x97s galios; kaip nusitryn\xc4\x99 monetos, tarnaujancios kaip metalas, o ne kaip monetos\xe2\x80\x9c. Jo tiesos atmetimas neprivert\xc4\x97 paneigti logikos atsiradimo id\xc4\x97jos, kuri sako, kad logi\xc5\xa1kumas \xc5\xbemogaus galvoje atsirado i\xc5\xa1 nelogi\xc5\xa1kumo, kuris tikriausiai netur\xc4\x97jo rib\xc5\xb3. Nesuskai\xc4\x8diuojama galyb\xc4\x97 b\xc5\xabtybi\xc5\xb3 mums ne\xc5\xbeinomu b\xc5\xabdu dariusi\xc5\xb3 sprendimus pagaliau i\xc5\xa1nyko. Taigi galima teigti, jog login\xc4\x97 \xc4\xaf\xc5\xbevalga tapo \xc5\xbemogaus i\xc5\xa1likimo \xc4\xafrankiu, bet tai ne\xc4\xafrodo login\xc4\x97s tiesos buvimo: logika taip pat remiasi prielaidomis, neatitinkan\xc4\x8diomis nieko realiame pasaulyje._NEWLINE_\xc5\xa0i, Nietzsche ginama pozicija, susilauk\xc4\x97 daug kruop\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 tikrinim\xc5\xb3 d\xc4\x97l keli\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3. Jam nepavyko pademonstruoti savo tvirtinim\xc5\xb3 teisingumo, tod\xc4\x97l jie tvirtinami tik retori\xc5\xa1kai. Be to, \xc5\xa1i pozicija buvo tvirtinama save paneigian\xc4\x8dia, toki\xc5\xb3 filosof\xc5\xb3 kaip J\xc3\xbcrgen Habermas, kuris apkaltino Nietzsche neturint nuosekli\xc5\xb3, perspektyvi\xc5\xb3 teorini\xc5\xb3 \xc5\xbeini\xc5\xb3. George Lukacs savo knygoje \xe2\x80\x9eThe Destruction of Reason\xe2\x80\x9c (Prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 naikinimas) teig\xc4\x97, jog studijuodami Nietzsche teiginius, susidurtume su savavali\xc5\xa1kais, tragi\xc5\xa1kais ir visi\xc5\xa1kai nesuderinamais tvirtinimais (\xe2\x80\x9cWere we to study Nietzsche\xe2\x80\x99s statements in this area from a logico-philosophical angle, we would be confronted by a dizzy chaos of the most lurid assertions, arbitrary and violently incompatible\xe2\x80\x9c). Kra\xc5\xa1tutinis skepti\xc5\xa1kumas, kur\xc4\xaf demonstruoja Nietzsche, nebesusilaukia tiek rimto filosof\xc5\xb3 d\xc4\x97mesio XX a. Bertrand Russell savo veikale \xe2\x80\x9e A History of Western Philosophy\xe2\x80\x9c (Vakar\xc5\xb3 filosofijos istorija) apibudina Nietzsche teiginius kaip tu\xc5\xa1\xc4\x8dia\xc5\xbeod\xc5\xbeiavima."