b"\n_START_ARTICLE_\nTembras\n_START_SECTION_\nSinonimai\n_START_PARAGRAPH_\nTono kokyb\xc4\x97 arba spalva yra tembro sinonimai. Helmholtz'as vartojo voki\xc5\xa1k\xc4\x85 Klangfarbe (skambesio spalva), o Tyndall'as pateik\xc4\x97 angli\xc5\xa1k\xc4\x85 vertim\xc4\x85 clangtint, bet n\xc4\x97 vienam apibr\xc4\x97\xc5\xbeimui nepritar\xc4\x97 Aleksandras Ellis, nesutik\xc4\x99s nei su registru, nei spalva, kurie vyravo prie\xc5\xa1 pateikiant angli\xc5\xa1kas reik\xc5\xa1mes._NEWLINE_Optinio spektro spalvos n\xc4\x97ra tiesiogiai susijusios su atitinkamais garsais. Grei\xc4\x8diausiai instrumento gars\xc4\x85 galima apib\xc5\xabdinti kaip \xe2\x80\x9e\xc5\xa1ilt\xc4\x85\xe2\x80\x9c ar \xe2\x80\x9ea\xc5\xa1tr\xc5\xb3\xe2\x80\x9c ar dar kitaip, bet turint galvoje, kad garso spalva turi daugiau bendro su prisilietimo jausmu negu su reg\xc4\x97jimu. Ta\xc4\x8diau spalva da\xc5\xbeniau naudojama apib\xc5\xabdinti skirtingas nemaloni\xc5\xb3 gars\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1is, pvz.: ro\xc5\xbein\xc4\x97 ar balta. Garso spalva nustatoma derinant matomo spektro spalvas, kurios atitinka girdimo garso spektr\xc4\x85. 20 herc\xc5\xb3 garsas yra infragarsinis, o 20000 herc\xc5\xb3 garsas yra ultragarsinis, taigi ro\xc5\xbeinis garsas yra ro\xc5\xbeinis, nes jis apima \xc5\xbeemo da\xc5\xbenio garsus sujungtus su tylesniais radijo signal\xc5\xb3 garsais.\n_START_SECTION_\nSpektrai\n_START_PARAGRAPH_\nNatos ar garso turtingumas i\xc5\xa1leistas instrumento kartais i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiamas skirting\xc5\xb3 da\xc5\xbeni\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 suma. \xc5\xbdemiausias da\xc5\xbenis vadinamas pagrindiniu da\xc5\xbeniu ir auk\xc5\xa1tis, kuriame jis skamba, naudojamas natai apib\xc5\xabdinti. Pavyzd\xc5\xbeiui, vakar\xc5\xb3 muzikoje instrumentai paprastai derinami iki 440 herc\xc5\xb3. Kiti svarbesni da\xc5\xbeniai vadinami pagrindinio da\xc5\xbenio obertonais. Harmonija yra sveikas skai\xc4\x8dius padaugintas i\xc5\xa1 pagrindinio da\xc5\xbenio - \xc3\x972, \xc3\x973, \xc3\x974 ir t. t. Dalin\xc4\x97 harmonija (angl. partials) yra kiti obertonai. Dauguma vakarieti\xc5\xa1k\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 leid\xc5\xbeia harmoninius garsus, bet daug instrument\xc5\xb3 leid\xc5\xbeia ir dalinai suderintus, ir nesuderintus garsus, pvz.: cimbolai ir kiti neturintys skamb\xc4\x97jimo auk\xc5\xa1\xc4\x8dio instrumentai._NEWLINE_Kai sugrojamas orkestrinis garsas, jis tampa 440 Hz, 880 Hz, 1320 Hz, 1760 Hz ir t. t. kombinacija. Skirting\xc5\xb3 da\xc5\xbeni\xc5\xb3 diapazon\xc5\xb3 balansas atsakingas u\xc5\xbe kiekvieno instrumento garso bruo\xc5\xbeus._NEWLINE_Instrumento pagrindas neb\xc5\xabtinai yra svarbiausia viso skambesio dalis. Bet j\xc4\x85 veikia harmonini\xc5\xb3 serij\xc5\xb3 egzistavimas \xe2\x80\x93 auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 A skirsis nuo \xc5\xbeemesn\xc4\x97s oktavos (220 Hz, 440 Hz, 660 Hz, 880 Hz) tre\xc4\x8dios harmonijos atsiradimu, net jeigu pagrindai nebuvo skirtingi. Pana\xc5\xa1iai, auk\xc5\xa1tis da\xc5\xbenai painiojamas su neharmoniniais spektrais, ypa\xc4\x8d per derinimo proces\xc4\x85, bandant surasti tinkamiausi\xc4\x85 harmonin\xc4\xaf derin\xc4\xaf._NEWLINE_Yra \xc4\xafmanoma prid\xc4\x97ti dirbtini\xc5\xb3 \xe2\x80\x9einfragars\xc5\xb3\xe2\x80\x9c naudojant elektroninius efektus, bet tai neveikia natos apib\xc5\xabdinimo._NEWLINE_William'as Sethares (2004 m.) ra\xc5\xa1\xc4\x97, kad tiksli intonacija ir vakar\xc5\xb3 vienodai temperuota gama kyla i\xc5\xa1 daugumos vakar\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 harmoninio spektro. Pana\xc5\xa1iai specifinis neharmoninis taj\xc5\xb3 metalofon\xc5\xb3 tembras leist\xc5\xb3 apie septyni\xc5\xb3 nat\xc5\xb3 beveik vienodai skambant\xc4\xaf temperament\xc4\x85, kur\xc4\xaf jos atitinka. Penki\xc5\xb3 nat\xc5\xb3 kartais beveik vienodai skambanti slendro gama leid\xc5\xbeia daugiausia skambesio balio metalofon\xc5\xb3 neharmonini\xc5\xb3 spektr\xc5\xb3 kombinacijoje skamb\xc4\x97dama su harmoniniais instrumentais, tokiais kaip sustyguotas rebabas.\n_START_SECTION_\nBangos grafikas\n_START_PARAGRAPH_\nGarso tembras taip pat labai veikiamas \xc5\xa1i\xc5\xb3 grafiko aspekt\xc5\xb3: grojimo prad\xc5\xbeios laiko ir duomen\xc5\xb3, garso slopimo, i\xc5\xa1laikymo, i\xc5\xa1leidimo (ADSR grafikas) ir t\xc4\x99stinumo. \xc5\xa0ie aspektai bendri sintezatoriams. Pavyzd\xc5\xbeiui, at\xc4\x97mus pradin\xc4\xaf gars\xc4\x85 (atak\xc4\x85) i\xc5\xa1 pianino ar trimito garso, tampa sunkiau tinkamai atpa\xc5\xbeinti gars\xc4\x85, nes garsas, i\xc5\xa1leid\xc5\xbeiamas suduodant per styginius, ar atlik\xc4\x97jo pirmas riksmas yra svar\xc5\xabs t\xc5\xb3 instrument\xc5\xb3 bruo\xc5\xbeai. Garso bangos grafikas yra i\xc5\xa1tisa garso diapazono strukt\xc5\xabra, taip pavadinta nes garsas tiesiog atitinka savo vidaus variacij\xc4\x85: k\xc4\x85 tai rei\xc5\xa1kia tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti ai\xc5\xa1ku i\xc5\xa1 beveik kiekvieno \xc4\xafdomaus garso bangos t\xc4\x99stinumo kreiv\xc4\x97s, i\xc5\xa1pl\xc4\x97sto pakankamai, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima matyti bangos form\xc4\x85."