b"\n_START_ARTICLE_\nHalogenai\n_START_PARAGRAPH_\nHalog\xc3\xa8nai (gr. hals 'druska' + genos 'gimin\xc4\x97'; pa\xc5\xbeod\xc5\xbeiui 'sudarantis druskas')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 elementai, VIIA grup\xc4\x97s nemetalai, sudarantys druskas,\xc2\xa0\xe2\x80\x93 fluoras, chloras, bromas ir jodas (seniau, o ir \xc5\xa1iandien kai kuriuose \xc5\xa1altiniuose halogenams priskiria ir astat\xc4\x85, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1is ne visada priskiriamas prie halogen\xc5\xb3 grup\xc4\x97s, nes yra pusmetalis), turintys pana\xc5\xa1i\xc4\x85 i\xc5\xa1orinio elektron\xc5\xb3 sluoksnio strukt\xc5\xabr\xc4\x85, taigi ir bendras chemines savybes.\n_START_SECTION_\nBendroji charakteristika\n_START_PARAGRAPH_\nHalogen\xc5\xb3 grup\xc4\x99 sudaro labai aktyv\xc5\xabs elementai, turintys b\xc5\xabdingiausias nemetal\xc5\xb3 savybes. Vis\xc5\xb3 j\xc5\xb3 atomai i\xc5\xa1oriniame elektroniniame sluoksnyje turi po 7 valentinius elektronus, tod\xc4\x97l labai pana\xc5\xa1i j\xc5\xb3 sudarom\xc5\xb3 jungini\xc5\xb3 forma ir savyb\xc4\x97s. Visi halogenai labai lengvai prisijungia po vien\xc4\x85 elektron\xc4\x85, sudarydami neigiamus jonus, ir daug sunkiau juos atiduoda, nesudarydami laisv\xc5\xb3 teigiam\xc5\xb3 jon\xc5\xb3. Gamtoje randami tik junginiuose. Laisvieji halogenai sudaro dviatomes molekules ir yra pavojingi: j\xc5\xb3 garai nuodingi, o bromas ir jodas gali nudeginti od\xc4\x85. Visi halogenai, tiesiogiai jungdamiesi su metalais, sudaro druskas, vadinamas halogenidais (pavadinimuose pridedama gal\xc5\xabn\xc4\x97 -idas, pavyzd\xc5\xbeiui, fluoro ir metalo junginys vadinamas fluoridu).\n_START_SECTION_\nPaplitimas\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje halogeniniai junginiai yra randami s\xc5\xabriuose po\xc5\xbeeminiuose vandenyse ir Baltijos j\xc5\xabroje."