b'\n_START_ARTICLE_\nMoldavijos transportas\n_START_PARAGRAPH_\n1995\xc2\xa0m. pagrindin\xc4\x97 transporto r\xc5\xab\xc5\xa1is Moldavijoje buvo gele\xc5\xbeinkelis (visas ilgis 1138 km) ir greitkeliai (12730 km) i\xc5\xa1 viso, \xc4\xafskaitant (10973 km) asfaltuot\xc4\x85 keli\xc4\x85). Pagrindiniai gele\xc5\xbeinkelio mazgai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Ki\xc5\xa1iniovas, Benderai, Ungenis, Oknita, Belcai ir Basarabiaska. Pagrindiniai u\xc5\xbesieniniai gele\xc5\xbeinkeliai jungia respublikos tinkl\xc4\x85 su Odesa Ukrainoje prie Juodosios j\xc5\xabros ir su Rumunijos miestais Jasais ir Galaciu; jie taip pat veda \xc4\xaf Ukrainos \xc5\xa1iaur\xc4\x99. Greitkeliai jungia pagrindinius Moldavijos miestus ir yra pagrindinis keliavimo b\xc5\xabdas per \xc5\xa1al\xc4\xaf, ta\xc4\x8diau keliai yra prastos kokyb\xc4\x97s: apie 20\xc2\xa0% Moldavijos keli\xc5\xb3 yra kritin\xc4\x97s b\xc5\xabkl\xc4\x97s. Pagrinidinis \xc5\xa1alies oro uostas yra Ki\xc5\xa1iniove._NEWLINE_Laivininkyst\xc4\x97 galima Pruto ir Dniestro upi\xc5\xb3 \xc5\xbeemupiuose, ta\xc4\x8diau vandens transportas turi nedidel\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 \xc5\xa1alies transporto sistemoje. 1990 metais i\xc5\xa1 viso 317 mln. tonkilometr\xc5\xb3 buvo krovini\xc5\xb3 buvo pergabenta \xc5\xa1alies vidaus vandenyse, gele\xc5\xbeinkeliais 15 007 mln. tonkilometr\xc5\xb3 ir keliais 1673 mln. tonkilometr\xc5\xb3._NEWLINE_Remiantis pasaulio ekonomist\xc5\xb3 forumu, nepaisant daugyb\xc4\x97s tarptautin\xc4\x97s paramos i\xc5\xa1 ES, Pasaulio banko ir kit\xc5\xb3 vakar\xc5\xb3 rem\xc4\x97j\xc5\xb3, Moldavija turi antr\xc4\x85 pagal prastum\xc4\x85 keli\xc5\xb3 kokyb\xc4\x99 pasaulyje po \xc4\x8cado Afrikoje. Viena tokios prastos statistikos prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3 yra didel\xc4\x97 politik\xc5\xb3 korupcija.\n_START_SECTION_\nGele\xc5\xbeinkeliai\n_START_PARAGRAPH_\ni\xc5\xa1 viso: 1138 km Visas Calea Ferat\xc4\x83 gele\xc5\xbeinkelio tinklas n\xc4\x97ra elektrifikuotas. Traukini\xc5\xb3 infrastrukt\xc5\xabra yra prastos b\xc5\xabkl\xc4\x97s, nes jie buvo pastatyti dar Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungoje. Vidutinis keleivini\xc5\xb3 komercini\xc5\xb3 traukini\xc5\xb3 greitis yra 35-40 km/h (\xc4\xafskaitant sustojimus)._NEWLINE_Ta\xc4\x8diau daugiausia investuota buvo nauj\xc5\xb3 gele\xc5\xbeinkeli\xc5\xb3, jungian\xc4\x8di\xc5\xb3 Ki\xc5\xa1iniov\xc4\x85 ir pietin\xc4\x99 Moldavij\xc4\x85, statyboms nuo 2003\xc2\xa0m._NEWLINE_Tarptautiniai keleiviniai traukiniai va\xc5\xbeiuoja \xc4\xaf Bukare\xc5\xa1t\xc4\x85, Kijev\xc4\x85, Minsk\xc4\x85, Sankt Peterburg\xc4\x85 ir Maskv\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nGreitkeliai\n_START_PARAGRAPH_\ni\xc5\xa1 viso: 12 730 km_NEWLINE_asfaltuota: 10 973 km_NEWLINE_neasfaltuota: 1757\xc2\xa0km (2003\xc2\xa0m.)\n_START_SECTION_\nVandens keliai\n_START_PARAGRAPH_\n424\xc2\xa0km (Dniestro upe) (2005\xc2\xa0m.). Kai kurios dalys yra Padniestr\xc4\x97s vald\xc5\xbeioje.\n_START_SECTION_\nDujotiekiai\n_START_PARAGRAPH_\nGamtin\xc4\x97s dujos 606\xc2\xa0km (2006\xc2\xa0m.)\n_START_SECTION_\nUostai\n_START_PARAGRAPH_\nMoldavija turi ma\xc5\xbe\xc4\x85 naftos terminal\xc4\x85 Dunojuje, esant\xc4\xaf D\xc5\xbeiurd\xc5\xbeiule\xc5\xa1tyje, suderint\xc4\x85 su j\xc5\xabriniais laivais. Uostas buvo atidarytas 2006\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nJ\xc5\xabrinis prekybos laivynas\n_START_PARAGRAPH_\ni\xc5\xa1 viso: 7 laivai_NEWLINE__NEWLINE_pagal tip\xc4\x85: krovininiai 7_NEWLINE__NEWLINE_u\xc5\xbesieniui priklausantys: 3 (Ukraina 3) (2006)\n_START_SECTION_\nOro uostai\n_START_PARAGRAPH_\n12 (2006 apsk.). Vienas komercini\xc5\xb3 skryd\xc5\xbei\xc5\xb3 oro uostas (Ki\xc5\xa1iniovas) turi skryd\xc5\xbeius \xc4\xaf ma\xc5\xbedaug 20 viet\xc5\xb3 ir skraidino 688 000 keleivi\xc5\xb3 2007\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nOro uostai su neasfaltuotais pakilimo takais\n_START_PARAGRAPH_\ni\xc5\xa1 viso: 6_NEWLINE_nuo 914\xc2\xa0m iki 1523 m 3_NEWLINE_ma\xc5\xbeiau nei 914 m 3 (2006 apsk.)'