b'\n_START_ARTICLE_\nRumelijos ejaletas\n_START_SECTION_\nRaida\n_START_PARAGRAPH_\nEjaletas buvo vienas i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 Osman\xc5\xb3 imperijos administracini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3, \xc4\xaf kuriuos sudalinta imperija administracin\xc4\x97s reformos metu 1365. Jis ap\xc4\x97m\xc4\x97 visas Osman\xc5\xb3 valdas Balkan\xc5\xb3 pusiasalyje, kurios iki 1389\xc2\xa0m. i\xc5\xa1sipl\xc4\x97t\xc4\x97 nuo siauro paj\xc5\xabrio ruo\xc5\xbeo \xc4\xaf nema\xc5\xbe\xc4\x85 teritorij\xc4\x85 dabartin\xc4\x97je Europin\xc4\x97je Turkijos dalyje, piet\xc5\xb3 Bulgarijoje, piet\xc5\xb3 Serbijoje, Makedonijoje. Ejaleto sostine tapo Edirn\xc4\x97, kuri buvo ir visos imperijos sostin\xc4\x97._NEWLINE_XIV a. pabaigoje ir XV a. ejaletas spar\xc4\x8diai pl\xc4\x97t\xc4\x97si, Osmanams vykdant u\xc5\xbekariavimus. Prie jo prijungta Antroji Bulgarijos imperija, Prilepo karalyst\xc4\x97 (1395), Velbu\xc5\xbedo despotija (1395). 1444\xc2\xa0m. prijungta Dobrud\xc5\xbeos despotija, 1459\xc2\xa0m. Serbijos despotija ir Osman\xc5\xb3 valdos pasiek\xc4\x97 Dunoj\xc5\xb3, 1463\xc2\xa0m. inkorporuota Bosnijos karalyst\xc4\x97, 1479\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Epyro despotija. Tokiu b\xc5\xabdu XV a. pabaigoje Ejaleto teritorija ap\xc4\x97m\xc4\x97 visus Balkanus iki Dunojaus \xc5\xa1iaur\xc4\x97je, i\xc5\xa1skyrus kai kurias vakarin\xc4\x97s pakrant\xc4\x97s dalis, kur vie\xc5\xa1patavo J\xc5\xabrin\xc4\x97 Venecija. Tuo metu sand\xc5\xbeak\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius jame i\xc5\xa1augo iki 33 vienet\xc5\xb3._NEWLINE_Ejaleto teritorijos tapo per didel\xc4\x97s efektyviai administracijai, kas l\xc4\x97m\xc4\x97 nauj\xc5\xb3 ejalet\xc5\xb3 atskyrim\xc4\x85. 1533\xc2\xa0m. pietin\xc4\x97je Graikijoje, Jonijos j\xc5\xabros salose ir Anatolijos vakarin\xc4\x97je pakrant\xc4\x97je suformuotas Sal\xc5\xb3 ejaletas, 1541\xc2\xa0m. dalis teritorij\xc5\xb3 buvo prijungtos prie naujo Budino ejaleto, 1580\xc2\xa0m. \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakarin\xc4\x97s teritorijos tapo Bosnijos ejaletu, 1593\xc2\xa0m. Juodosios j\xc5\xabros vakarin\xc4\x97s pakrant\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Silistros ejaletu, 1670\xc2\xa0m. pietin\xc4\x97s teritorijos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Joaninos ejaletu. Po vis\xc5\xb3 atskyrim\xc5\xb3, XVIII a. prad\xc5\xbeioje sand\xc5\xbeak\xc5\xb3 ejalete liko 18._NEWLINE_XVIII a. Sofij\xc4\x85, kaip administracin\xc4\xaf centr\xc4\x85 keit\xc4\x97 Monastiras, kuriame reziduodavo beilerb\xc4\x97jai. 1815\xc2\xa0m. i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytini\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 sudormuota autonomi\xc5\xa1ka Serbijos karalyst\xc4\x97. 1836\xc2\xa0m. ejaletas buvo padalintas \xc4\xaf tris dalis, nuo jo atskiriant Edirn\xc4\x97s ir Salonik\xc5\xb3 ejaletus. Lik\xc4\x99s tre\xc4\x8ddalis su administraciniu centru Monastire liko funkcionuoti kaip Rumelijos ejaletas iki 1867\xc2\xa0m. Jame bebuvo 3 sand\xc5\xbeakai: Iskenderijos, Ohrio, ir Kesrijos. Administracin\xc4\x97s reformos metu jis perorganizuotas \xc4\xaf Salonik\xc5\xb3 vilajet\xc4\x85.'