b'\n_START_ARTICLE_\nPakau\xc5\xa1kaulis\n_START_SECTION_\nPamatin\xc4\x97 dalis\n_START_PARAGRAPH_\nPamatin\xc4\x97 dalis, (lot. pars basilaris), yra kaulo storgalys, kurio vir\xc5\xa1utinis nuo\xc5\xbeulnus pavir\xc5\xa1ius kartu su plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabnu sudaro nuokaln\xc4\x99, (lot. clivus), o jo kra\xc5\xa1tais driekiasi siaura apatinio uolinio an\xc4\x8dio vaga, (lot. sulcus sinus petrosi inferioris). Apatinio pavir\xc5\xa1iaus viduryje i\xc5\xa1kyla nery\xc5\xa1kus ryklinis gumbur\xc4\x97lis, (lot. tuberculum pharyngeum), rykl\xc4\x97s u\xc5\xbepakalinei sienai tvirtintis. Pamato priekis \xc5\xa1iurk\xc5\xa1tus, jauno \xc5\xbemogaus su plei\xc5\xa1takaulio k\xc5\xabno pana\xc5\xa1iu pavir\xc5\xa1iumi j\xc4\xaf jungia kremzl\xc4\x97, kuriai sukaul\xc4\x97jus abu gretimi kaulai suauga \xc4\xaf vien\xc4\x85 pamatin\xc4\xaf kaul\xc4\x85, (lot. os basilare).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0onin\xc4\x97s dalys\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0onin\xc4\x97s dalies, (lot. pars lateralis), apatiniame pavir\xc5\xa1iuje i\xc5\xa1kyla porinis pakau\xc5\xa1kaulio krumplys, (lot. condylus) occipitalis, susinerti su atlanto vir\xc5\xa1utiniais s\xc4\x85nariniais pavir\xc5\xa1iais. Skersai krumplio eina polie\xc5\xbeuvinio nervo kanalas, (lot. canalis nervi hypoglossi), bendravard\xc5\xbeiam galvos nervui. Kartais kanalas esti dvigubas ar net trigubas. U\xc5\xbe krumplio yra krumplin\xc4\x97 duob\xc4\x97, (lot. fossa condylaris), kuri kartais vienoje, kitoje arba abejose pus\xc4\x97se praki\xc5\xabra ir tampa kanalu, (lot. canalis condylaris). Jis taip pat priklauso veniniams nuotakams, (lot. emissarium). Vir\xc5\xa1utinio pavir\xc5\xa1iaus viduryje matyti jungo gumbur\xc4\x97lis, (lot. tuberculum jugulare), atgal ir \xc4\xaf \xc5\xa1on\xc4\x85 nuo jo yra riestinio an\xc4\x8dio vagos, (lot. sulcus sinus sigmoidei), ruo\xc5\xbeas. Vir\xc5\xa1utin\xc4\xaf ir apatin\xc4\xaf pavir\xc5\xa1ius skiriantis \xc5\xa1oninis kra\xc5\xa1tas turi jungo \xc4\xaflank\xc4\x85, (lot. incisura jugularis). \xc4\xaelanka su bevarde smilkinkaulio uolin\xc4\x97s dalies \xc4\xaflanka sudaro jungo ang\xc4\x85, (lot. foramen jugulare), pro kuri\xc4\x85 i\xc5\xa1 kaukol\xc4\x97s ertm\xc4\x97s \xc4\xaf kakl\xc4\x85 lenda jungo vena, (lot. vena jugularis), riestinio an\xc4\x8dio, (lot. sinus sigmoidei), t\xc4\x99sinys.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdvynas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdvyno, (lot. squama occipitalis), i\xc5\xa1orin\xc4\xaf ir vidin\xc4\xaf pavir\xc5\xa1ius skiria kra\xc5\xa1tas, kurio vir\xc5\xa1utin\xc4\x97, lambdin\xc4\x97 dalis, (lot. margo lambdoideus), lambdin\xc4\x97 si\xc5\xabl\xc4\x97 ri\xc5\xa1asi su momenkauli\xc5\xb3 pakau\xc5\xa1iniu kra\xc5\xa1tu, o apatin\xc4\x97, spenin\xc4\x97 dalis, (lot. margo mastoideus), jungiasi su smilkinkaulios spenine atauga. I\xc5\xa1orinio pavir\xc5\xa1iaus centre yra ry\xc5\xa1kus i\xc5\xa1orinis pakau\xc5\xa1kaulio ky\xc5\xa1ulys, (lot. protuberantia occipitalis externa), nuo kurio leid\xc5\xbeiasi i\xc5\xa1orin\xc4\x97 pakau\xc5\xa1kaulio skiauter\xc4\x97, (lot. crista occipitalis externa). Skersai gumburo lanku driekiasi vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 sprando linija, (lot. linea nuchalis superior), \xc5\xbeemiau lygiagre\xc4\x8diai eina apatin\xc4\x97 sprando linija, (lot. linea nuchalis inferior), o auk\xc5\xa1\xc4\x8diau gali b\xc5\xabti auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97 sprando linija, (lot. linea nuchalis suprema). Visa grubl\xc4\x97ta sprando plok\xc5\xa1tuma (lot. planum nuchale), sudaro pla\xc4\x8di\xc4\x85 atram\xc4\x85 sprando raumenims. Lygi vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 \xc5\xbevyno dalis vadinama pakau\xc5\xa1kaulio plok\xc5\xa1tuma, (lot. planum occipitale). \xc5\xbdvyno vidiniame pavir\xc5\xa1iuje ky\xc5\xa1o vidinis pakau\xc5\xa1kaulio ky\xc5\xa1ulys, (lot. protuberantia occipitalis interna), sudarantis pa\xc4\x8di\xc4\x85 kry\xc5\xbein\xc4\x97s pakylos, (lot. eminentia cruciformis), sankirt\xc4\x85. Nuo jos \xc5\xbeemyn eina vidin\xc4\x97 pakau\xc5\xa1kaulio skiauter\xc4\x97, (lot. crista occipitalis interna), \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 vir\xc5\xa1utinio str\xc4\x97linio an\xc4\x8dio vaga, (lot. sulcus sinus sagitalis superioris), \xc4\xaf \xc5\xa1onus - skersin\xc4\x97 an\xc4\x8dio vaga, (lot. sulcus sinus transversi), smilkinkaulio spenin\xc4\x97s ataugos vidiniame pavir\xc5\xa1iuje pereinanti \xc4\xaf riestinio an\xc4\x8dio vag\xc4\x85. Kry\xc5\xbein\xc4\x97 pakyla skirsto \xc5\xbevyno vidin\xc4\xaf pavir\xc5\xa1i\xc5\xb3 \xc4\xaf dviduobi\xc5\xb3 poras. Vir\xc5\xa1utin\xc4\x97je, smegen\xc5\xb3 duob\xc4\x97je, (lot. fossacerebralis), guli smegen\xc5\xb3 pusrutuli\xc5\xb3 pakau\xc5\xa1io skiltis, o \xc4\xaf apatin\xc4\x99, smegen\xc4\x97li\xc5\xb3, duob\xc4\x99, (lot. fossa cerebellaris), remiasi smegen\xc4\x97li\xc5\xb3 pusrutulis.\n_START_SECTION_\nKaulo orientavimas\n_START_PARAGRAPH_\nNorint orientuoti kaul\xc4\x85, reikia j\xc4\xaf laikyti taip, kad did\xc5\xbeioji anga b\xc5\xabt\xc5\xb3 nukrypusi \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85, o \xc5\xbevynas \xe2\x80\x93 atgal ir \xc4\xaf vir\xc5\xa1\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKaul\xc4\x97jimas\n_START_PARAGRAPH_\nPakau\xc5\xa1kaulis pl\xc4\x97tojasi gana sud\xc4\x97tingai. Antr\xc4\x85 gemalo gyvenimo m\xc4\x97nes\xc4\xaf jungiamojo audinio plok\xc5\xa1tel\xc4\x97je vir\xc5\xa1 auk\xc5\xa1tutin\xc4\x97s sprando linijos susiklosto kaul\xc4\x97jimo centrai, jie veikiai susilieja. Ta\xc4\x8diau \xc5\xbevyno vir\xc5\xa1us gali nepriaugti prie likusios \xc5\xbevyno dalies, tada susidaro vienas ar keli tarpmomeniniai kaulai, ossa interparietalia, anks\xc4\x8diau vadinti ink\xc5\xb3 kaulais. Kai kuriose populiacijose j\xc5\xb3, tai didesni\xc5\xb3, tai ma\xc5\xbeesni\xc5\xb3, pasitaiko net iki 19 procent\xc5\xb3. Likusi kaulo dalis rutuliojasi per kremzl\xc4\x99. Septint\xc4\x85 embriono savait\xc4\x99 po auk\xc5\xa1tutine sprando linija susidaro du kaul\xc4\x97jimo \xc5\xbeidiniai, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 rasis \xc5\xbevyno apa\xc4\x8dia. Kartais papildomas ta\xc5\xa1kas esti did\xc5\xbeiosios angos u\xc5\xbepakalin\xc4\x97je briaunoje. \xc5\xa0onin\xc4\x97s kaulo dalys turi po vien\xc4\x85 atskir\xc4\x85 osifikacijos centr\xc4\x85, kuris atsiranda a\xc5\xa1tunt\xc4\x85 savait\xc4\x99. \xc5\xa0iek tiek anks\xc4\x8diau, \xc5\xa1e\xc5\xa1t\xc4\x85 savait\xc4\x99, kaul\xc4\x97jimo centras u\xc5\xbesimezga kaulo pamatin\xc4\x97je dalyje. Kaulo dalys susilieja tik po gimimo: antrais metais \xc5\xbevynas suauga su \xc5\xa1onin\xc4\x97mis dalimis, o \xc5\xa1e\xc5\xa1taisiais pastarosios susilieja su pamatine dalimi.'