b'\n_START_ARTICLE_\nMinix\n_START_PARAGRAPH_\nMinix yra Unix tipo mikrobranduolin\xc4\x97s architekt\xc5\xabros kompiuteri\xc5\xb3 operacin\xc4\x97 sistema. Andrew S. Tanenbaum suk\xc5\xabr\xc4\x97 j\xc4\x85 mokymo tikslais. Minix operacin\xc4\x97 sistema paskatino Linux k\xc5\xabrimuisi. Minix vardas susideda i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 \xc5\xbeod\xc5\xbei\xc5\xb3 minimali ir Unix._NEWLINE_Minix yra nemokama atviro kodo programin\xc4\x97 \xc4\xafranga, platinama su BSD licencija nuo 2000 m. baland\xc5\xbeio m\xc4\x97nesio.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nAndrew S. Tanenbaum suk\xc5\xabr\xc4\x97 Minix operacin\xc4\x99 sistem\xc4\x85 Amsterdamo Vrije universitete ir pristat\xc4\x97 iliustruot\xc4\x85 savo vadov\xc4\x97l\xc4\xaf \xe2\x80\x9eOperacin\xc4\x97s sistemos k\xc5\xabrimas ir \xc4\xafgyvendinimas\xe2\x80\x9c (1987). Sutrumpintas 12 000 eilu\xc4\x8di\xc5\xb3 C kalbos kodas, atminties valdymas ir fail\xc5\xb3 sistema Minix 1.0 yra i\xc5\xa1spausdinti knygoje. Prentice-Hall taip pat i\xc5\xa1leido dvejetainio ir Minix kodo diskel\xc4\xaf su naudojimo vadovu. Minix 1 buvo sistema \xe2\x80\x93 vadinama suderinama su septintosios versijos Unix._NEWLINE_Tanenbaum i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 Minix OS suderinam\xc4\x85 su IBM PC ir su IBM PC/AT mikrokompiuteriais naudojamais dar ir dabar. Minix 1.5 i\xc5\xa1leista 1991 metais, buvo galimas mikrokanalin\xc4\x97ms IBM PS/2 sistemoms, v\xc4\x97liau buvo perkelta \xc4\xaf Motorola 68000 ir SPARC architekt\xc5\xabras, remiantis Atari ST, Commodore Amiga, Apple Macintosh ir Sun SPARCstation kompiuteri\xc5\xb3 platformomis. Taip pat buvo neoficialus uost\xc5\xb3 Intel 386 PC suderinamumas su (32-bit\xc5\xb3 apsaugotas re\xc5\xbeimas), National Semiconductor NS32532, ARM ir INMOS transputer procesoriais. Meiko mokslinink\xc5\xb3 naudota ankstyvoji Minix versija, kaip MeikOS operacin\xc4\x97 sistema. Minix operacin\xc4\x97je sistemoje procesus gali paleisti vartotojas, tai buvo galima daryti ir SunOS ir Solaris operacin\xc4\x97mis sistemomis, \xc5\xa1i funkcija vadinama SMX._NEWLINE_68k pagr\xc4\xafsta architekt\xc5\xabros paklausa suma\xc5\xbe\xc4\x97jo, ta\xc4\x8diau ir Minix 2.0, i\xc5\xa1leista 1997 metais, buvo prieinama tik x86 ir Solaris SPARC architekt\xc5\xabroms. Minix 2.0 prid\xc4\x97jo POSIX.1 atitikmen\xc4\xaf, palaikant\xc4\xaf 386 ir v\xc4\x97lesniais 32-bit\xc5\xb3 re\xc5\xbeimais, ir pakeisti Amoeba tinklo protokolai, \xc4\xaftraukti \xc4\xaf Minix 1.5 su TCP/IP. Neoficialus uost\xc5\xb3 Minix 2.0.2 iki 68.020 re\xc5\xbeimu pagr\xc4\xafstas ISICAD Prisma 700 Workstation ir Hitachi SH3 buvo sukurta HP Jornada 680/690 PDA._NEWLINE_Minix-VMD yra Minix 2 variantas skirtas Intel IA-32 palaikantiems procesoriams, sukurtas dviej\xc5\xb3 Vrije universiteto mokslinink\xc5\xb3, kurie prid\xc4\x97jo virtualiosios atminties palaikym\xc4\x85 X Window System.\n_START_SECTION_\nMinix 3\n_START_PARAGRAPH_\nMinix 3 buvo vie\xc5\xa1ai paskelbtas 2005 m. spalio 24 dien\xc4\x85, Andrew Tanenbaum paskelbe per savo kalb\xc4\x85 \xe2\x80\x9eACM Symposium Operating Systems Principles\xe2\x80\x9c konferencijoje. Nors ji vis dar veik\xc4\x97 kaip pavyzdin\xc4\x97 versija, ta\xc4\x8diau buvo visapusi\xc5\xa1kai pertvarkyta ir tinkama naudoti kaip rimta sistema, ribojanti i\xc5\xa1teklius ir programoms, kurios reikalauja didelio patikimumo. Minix 3 palaiko IA-32 architekt\xc5\xabros suderinamas sistemas. Jis tiekiamas Live CD formatu, kuris leid\xc5\xbeia j\xc4\xaf naudoti kompiuteryje be jokio \xc4\xafdiegimo \xc4\xaf stand\xc5\xb3j\xc4\xaf disk\xc4\x85._NEWLINE_Versija 3.1.5 buvoo i\xc5\xa1leista 2009 lapkri\xc4\x8dio 5 dien\xc4\x85. Joje X11, emacs, vi, cc, gcc, perl, python, ash, bash, zsh, ftp, ssh, telnet, pine ir daugiau nei 400 kit\xc5\xb3 Common UNIX program\xc5\xb3. Su versija X11 buvo \xc5\xbeenklus per\xc4\x97jimas nuo tekstini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3. Kita \xc5\xa1ios versijos funkcija yra tokia, kad ji sugeba atlaikyti tvarkykl\xc4\x97s l\xc5\xab\xc5\xbein\xc4\x97jimus, ir daugeliu atvej\xc5\xb3 procesai b\xc5\xabt\xc5\xb3 automati\xc5\xa1kai kei\xc4\x8diami, nekei\xc4\x8diant veiklos proces\xc5\xb3. Tokiu b\xc5\xabdu Minix savaranki\xc5\xa1kai \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1sigydo\xe2\x80\x9c ir gali b\xc5\xabti naudojama procesams reikalaujantiems didelio patikimumo.\n_START_SECTION_\nMinix ir Linux\n_START_PARAGRAPH_\nTorvaldas (Linux k\xc5\xabr\xc4\x97jas) naudojo ir vertino Minix, bet jo projektavimas skyr\xc4\x97si nuo Minix architekt\xc5\xabros daugeliu atvej\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d dirbant su monolitiniais branduoliais vietoje mikrobranduoli\xc5\xb3. Tai buvo patvirtinta po Tanenbaumo ir Torvaldso diskusijos. Tanenbaumas v\xc4\x97l paai\xc5\xa1kino login\xc4\xaf pagrind\xc4\x85 naudojant mikrobranduol\xc4\xaf 2006 met\xc5\xb3 gegu\xc5\xbe\xc4\x99. Ankstyvoji Linux branduolio pl\xc4\x97tra buvo baigta ant Minix pagrindin\xc4\x97s sistemos, kuri leido Linux paveld\xc4\x97ti \xc4\xafvairi\xc5\xb3 funkcij\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Minix, toki\xc5\xb3 kaip Minix fail\xc5\xb3 sistemos._NEWLINE_2004 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s m\xc4\x97nes\xc4\xaf Kenneth Brown i\xc5\xa1 Alexis de Tocqueville institucijos i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 kaltinimus, kad did\xc5\xbeioji dalis Linux branduolio buvo nukopijuota nuo Minix. \xc5\xa0ie kaltinimai buvo paneigti visuotinai. Pats Tanenbaumas kritikavo Kenneth Brown\xc4\x85 ir publikavo didel\xc4\xaf, paneigiant\xc4\xaf kaltinimus, straipsn\xc4\xaf savo nuosavoje svetain\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nLicencijavimas\n_START_PARAGRAPH_\nLicencijavimas buvo laikomas gana liberalus. Minix licencij\xc5\xb3 mokestis buvo labai ma\xc5\xbeas (69$), palyginti su kit\xc5\xb3 operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3. Nors Minix operacinei sistemai buvo palink\xc4\x97ta b\xc5\xabti kuo prieinamesne studentams, ta\xc4\x8diau jo leid\xc4\x97jas nebuvo pasiruo\xc5\xa1\xc4\x99s pasi\xc5\xablyti tokios licencijos. Tai neleido naudoti Minix kaip laisvai platinamai programinei \xc4\xafrangai._NEWLINE_Kai nemokama ir atviro kodo Unix operacin\xc4\x97 sistema tokia kaip Linux ir 386BSD tapo prieinamos, 1990 m. prad\xc5\xbeioje daug savanori\xc5\xb3 programuotoj\xc5\xb3 atsisak\xc4\x97 Minix. 2000 m. baland\xc5\xbeio m\xc4\x97n. Minix tapo nemokama / atviro kodo programin\xc4\x97 \xc4\xafranga pagal leistinas laisvosios programin\xc4\x97s \xc4\xafrangos licencij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau iki \xc5\xa1io laiko kitos operacin\xc4\x97s sistemos pranoko Minix savo galimyb\xc4\x97mis, ir nuo to laiko Minix tapo student\xc5\xb3 ir m\xc4\x97g\xc4\x97j\xc5\xb3 operacin\xc4\x97 sistema.'