b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Vendryes\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nPary\xc5\xbeiuje buvo A. Mej\xc4\x97 (pranc. Antoine Meillet) mokinys, studijavo ir Breisgau Freiburge; nuo 1925 m. d\xc4\x97st\xc4\x97 Auk\xc5\xa1tojoje praktin\xc4\x97je mokykloje, kur vadovavo keltologijos katedrai, 1907 \xe2\x80\x93 1946 m. d\xc4\x97st\xc4\x97 Sorbonoje. Kartu su savo mokine M.-L. Sjostedt (pranc. Marie-Louise Sjoestedt) buvo keltologijos \xc5\xbeurnalo \xc3\x89tudes Celtiques steig\xc4\x97jas ir redaktorius. Ne vieno kelt\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3, literat\xc5\xabros, religijos tyrimo autorius, taip pat \xe2\x80\x93 airi\xc5\xb3 kalbos etimologinio \xc5\xbeodyno bendraautoris. Su A. Mej\xc4\x97 publikavo monografij\xc4\x85 \xe2\x80\x9eKlasikini\xc5\xb3 kalb\xc5\xb3 lyginamosios gramatikos tyrimai\xe2\x80\x9c (1924); taip pat nagrin\xc4\x97jo senov\xc4\x97s graik\xc5\xb3 kalbos kir\xc4\x8diavim\xc4\x85._NEWLINE_Ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 buvo gan\xc4\x97tinai populiari \xc5\xbd. Vandrieso knyga \xe2\x80\x9eKalba: Lingvistinis istorijos \xc4\xafvadas\xe2\x80\x9c (para\xc5\xa1yta 1914 m., d\xc4\x97l prasid\xc4\x97jusio karo i\xc5\xa1leista tik 1921 m). \xc5\xa0iame veikale patraukliai ir pradedantiesiems suprantamai i\xc5\xa1d\xc4\x97styti pagrindiniai XX a. prad\xc5\xbeios bendrosios ir istorin\xc4\x97s-lyginamosios kalbotyros laim\xc4\x97jimai. \xc5\xbd. Vandriesas pri\xc4\x97m\xc4\x97 F. de Sosi\xc5\xabro (pranc. F. de Saussure) ir A. Mej\xc4\x97 \xe2\x80\x9esociologin\xc4\x99\xe2\x80\x9c kalbos koncepcij\xc4\x85 ir kaip teoretikas \xc4\xafne\xc5\xa1\xc4\x97 nepaprastai didel\xc4\xaf ind\xc4\x97l\xc4\xaf \xc4\xaf kalbos normos, idiolekto ir sociolekto s\xc4\x85vokas.'