b'\n_START_ARTICLE_\nSaturn V\n_START_SECTION_\nTechniniai duomenys\n_START_PARAGRAPH_\nStarto mas\xc4\x97 -- 2960 t_NEWLINE__NEWLINE_Starto trauka -- 3500 t_NEWLINE__NEWLINE_Mas\xc4\x97, paleid\xc5\xbeiama \xc4\xaf pirmin\xc4\x99 \xc5\xbeem\xc4\x97s orbit\xc4\x85 -- 140 t_NEWLINE__NEWLINE_Orbitos auk\xc5\xa1tis -- 190 km_NEWLINE__NEWLINE_\xc4\xae M\xc4\x97nulio trajektorij\xc4\x85 i\xc5\xa1vedama mas\xc4\x97 -- 47 t_NEWLINE_I\xc5\xa1 viso \xc5\xa1i raketa kilo 13 kart\xc5\xb3, visi jos skryd\xc5\xbeiai buvo s\xc4\x97kmingi. Nors pagaminta ir naudota gana seniai, 2009 m. tebebuvo did\xc5\xbeiausia, sunkiausia ir daugiausia \xc4\xaf orbit\xc4\x85 pakelianti raketa, nors pana\xc5\xa1iu laiku gana nes\xc4\x97kmingai skraid\xc5\xbeiusi jos var\xc5\xbeov\xc4\x97 Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos \xe2\x80\x9eN-1\xe2\x80\x9c starto metu sukurdavo \xc5\xa1iek tiek didesn\xc4\x99 trauk\xc4\x85 (4500 t)._NEWLINE_Nors dauguma raket\xc5\xb3 buvo paleistos \xc5\xa1viesiu paros metu, viena j\xc5\xb3 buvo paleista ir nakt\xc4\xaf. Surinkta raketa b\xc5\xabdavo l\xc4\x97tai nuve\xc5\xbeama \xc4\xaf starto viet\xc4\x85 vertikalioje pad\xc4\x97tyje.\n_START_SECTION_\nPakopos\n_START_PARAGRAPH_\nPirmoji \xe2\x80\x9eSaturn V\xe2\x80\x9c pakopa, \xe2\x80\x9eS-IC\xe2\x80\x9c, tur\xc4\x97jo penkis \xe2\x80\x9eF-1\xe2\x80\x9c \xc5\xbeibalu ir suskystintu deguonimi varomus variklius. Iki \xc5\xa1iol (2007 m) tai teb\xc4\x97ra galingiausi kada nors pagaminti raketiniai varikliai. Keturis i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 \xc4\xafrengta hidraulin\xc4\x97 sistema gal\xc4\x97jo \xc5\xa1iek tiek pasukti reikiama kryptimi, taip valdant raketos skryd\xc4\xaf. Penktasis (centrinis) variklis buvo \xc4\xaftvirtintas nejudamai. Syk\xc4\xaf \xc4\xafjungus ir po to i\xc5\xa1jungus, \xc5\xa1i\xc5\xb3 varikli\xc5\xb3 nebebuvo galima \xc4\xafjungti pakartotinai. Nebuvo galimyb\xc4\x97s ir reguliuoti j\xc5\xb3 galingum\xc4\x85, tod\xc4\x97l v\xc4\x97lesniuose skryd\xc5\xbeio etapuose vienas (centrinis) variklis tiesiog b\xc5\xabdavo i\xc5\xa1jungiamas, kad palengv\xc4\x97jusi raketa nekilt\xc5\xb3 su pernelyg dideliu pagrei\xc4\x8diu. Pirmoji pakopa veikdavo tik 2,5 min., ta\xc4\x8diau per t\xc4\x85 laik\xc4\x85 pakeldavo raket\xc4\x85 iki 68 km auk\xc5\xa1\xc4\x8dio ir \xc4\xafgreitindavo iki 8600 km/val. Tam ji sudegindavo 2 000 000 kg kuro. Atlikusi savo darb\xc4\x85 ir atkabinta nuo raketos, ji i\xc5\xa1 inercijos dar kildavo iki 110 km (iki kosmoso), paskui nukrisdavo \xc4\xaf Atlanto vandenyn\xc4\x85 ma\xc5\xbedaug u\xc5\xbe 560 km nuo starto vietos._NEWLINE_Antroji pakopa \xe2\x80\x9eS-II\xe2\x80\x9c tur\xc4\x97jo pana\xc5\xa1iai i\xc5\xa1d\xc4\x97stytus penkis suskystintu vandeniliu bei deguonimi maitinamus \xe2\x80\x9eJ-2\xe2\x80\x9c variklius. Ji dirbdavo 6 min., \xc4\xafgreitindavo raket\xc4\x85 iki 24600 km/h ir pakeldavo iki 185 km. \xc5\xa0i pakopa nukrisdavo u\xc5\xbe 4200 km nuo starto vietos._NEWLINE_Tre\xc4\x8dioji pakopa, \xe2\x80\x9eS-IVB\xe2\x80\x9c, tur\xc4\x97jo vien\xc4\x85 \xe2\x80\x9eJ-2\xe2\x80\x9c varikl\xc4\xaf (tok\xc4\xaf pat, kaip ir antrosios pakopos) bei naudojo t\xc4\x85 pat\xc4\xaf kur\xc4\x85. Ji dirbdavo kelet\xc4\x85 minu\xc4\x8di\xc5\xb3, galutinai pakeldama kosmin\xc4\xaf laiv\xc4\x85 \xc4\xaf orbit\xc4\x85 bei (patikrinus visas sistemas) b\xc5\xabdavo \xc4\xafjungiama pakartotinai skryd\xc5\xbeiui iki M\xc4\x97nulio. Viename i\xc5\xa1 variant\xc5\xb3 (\xe2\x80\x9eSkylab\xe2\x80\x9c projektas) \xe2\x80\x9eS-IVB\xe2\x80\x9c pakopa buvo neveikli \xe2\x80\x93 vietoj kuro ir variklio joje buvo \xc4\xafrengta \xc4\xaf kosmos\xc4\x85 i\xc5\xa1keliama laboratorija.\n_START_SECTION_\nInstrument\xc5\xb3 centras\n_START_PARAGRAPH_\nVir\xc5\xa1 \xe2\x80\x9eS-IVB\xe2\x80\x9c buvo \xc4\xafrengtas visos raketos darb\xc4\x85 valdantis \xe2\x80\x9einstrument\xc5\xb3 centras\xe2\x80\x9c, turintis tiems laikams gana galing\xc4\x85 kompiuter\xc4\xaf, kurio programin\xc4\x97 \xc4\xafranga n\xc4\x97ra i\xc5\xa1likusi (sp\xc4\x97jama, jog gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1likusi nebent nepaleist\xc5\xb3 raket\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 ilgalaik\xc4\x97je atmintyje).\n_START_SECTION_\nSunaikinimo sistema\n_START_PARAGRAPH_\nPrireikus, jei raketa tapt\xc5\xb3 nebevaldoma, buvo galimyb\xc4\x97 sunaikinti j\xc4\x85 ore, taip apsaugant apa\xc4\x8dioje esan\xc4\x8dius \xc5\xbemones (astronaut\xc5\xb3 modulis prie\xc5\xa1 tai tur\xc4\x97jo atsiskirti nuo raketos).\n_START_SECTION_\nAvarinio gelb\xc4\x97jimosi raketa\n_START_PARAGRAPH_\nPa\xc4\x8dioje raketos vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je, vir\xc5\xa1 \xc4\xafgulos modulio su astronautais, buvo \xc4\xafrengta avarinio gelb\xc4\x97jimosi raketa. Pavojaus atveju ji tur\xc4\x97jo atskirti \xc4\xafgulos modul\xc4\xaf nuo raketos ir nune\xc5\xa1ti j\xc4\xaf \xc5\xa1alin, kad galimas did\xc5\xbei\xc5\xb3j\xc5\xb3 pakop\xc5\xb3 sprogimas ar kitokie \xc4\xafvykiai nebekelt\xc5\xb3 pavojus. Paskui \xc4\xafgulos modulis b\xc5\xabt\xc5\xb3 nusileid\xc4\x99s su para\xc5\xa1iutu. Tai buvo galima padaryti ir dar tebesant starto aik\xc5\xa1tel\xc4\x97je, jei ten b\xc5\xabt\xc5\xb3 kil\xc4\x99s gaisras. Gelb\xc4\x97jimosi sistema buvo patikrinta, ta\xc4\x8diau i\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 panaudoti jos n\xc4\x97 karto neprireik\xc4\x97. Papildomas ma\xc5\xbeas raketinis motoras pasukdavo gelb\xc4\x97jimosi modul\xc4\xaf \xc5\xa1alin, patraukdamas j\xc4\xaf i\xc5\xa1 did\xc5\xbeiosios raketos kelio._NEWLINE_Nors visa raketos dokumentacija tebesaugoma, \xc5\xa1iuo metu j\xc4\x85 i\xc5\xa1 naujo pagaminti b\xc5\xabt\xc5\xb3 labai sunku, nes daugelis naudot\xc5\xb3 komponent\xc5\xb3 paseno ir nebegaminami. Juos pakeitusios dalys, nors i\xc5\xa1 esm\xc4\x97s geresn\xc4\x97s, yra kitokios, tod\xc4\x97l vis\xc4\x85 raket\xc4\x85 tenka projektuoti i\xc5\xa1 naujo.'