b'\n_START_ARTICLE_\nGlubokas\n_START_SECTION_\nPavadinimo kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nVietov\xc4\x97 pavadinim\xc4\x85 gavo nuo gretimais esan\xc4\x8dio e\xc5\xbeero, seniau vadinamo Gluboku. V\xc4\x97liau (iki 1939 m.) e\xc5\xbeeras pervadintas ir gavo vietos gyventoj\xc5\xb3 vartojam\xc4\x85 Kahalo pavadinim\xc4\x85, nes iki Antrojo pasaulinio karo jis priklaus\xc4\x97 vietos \xc5\xbeyd\xc5\xb3 bendruomenei - kahalui, kuris e\xc5\xbeer\xc4\x85 nuomojo. Dabar tai vienintelis Baltarusijoje esantis su \xc5\xbeyd\xc5\xb3 bendruomene susij\xc4\x99s vandenvardis.\n_START_SECTION_\nMiesto herbas\n_START_PARAGRAPH_\nMiesto herbas Glubokui suteiktas Baltarusijos prezidento Aleksandro Luka\xc5\xa1enkos 2006 m. sausio 20 d. \xc4\xafsaku. Herbo sidabriniame fone pavaizduotas \xc5\xbeydras tridantis ispani\xc5\xa1kas skydas, kurio centre dvi sukry\xc5\xbeiuoti sidabriniai kalavijai auksin\xc4\x97mis rankenomis ir trys auksin\xc4\x97s monetos.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nGlubokas pirm\xc4\x85kart ra\xc5\xa1ytiniuose \xc5\xa1altiniuose minimas 1414\xc2\xa0m. Iki 1793 m. Antrojo Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos padalijimo Glubokas priklaus\xc4\x97 Lietuvos Did\xc5\xbeiajai Kunigaik\xc5\xa1tystei. Priskiras Vilniaus vaivadijos A\xc5\xa1menos pavietui. _NEWLINE_1514 m. Glubok\xc4\x85 Lietuvos Metrika nurodo kaip Zenovi\xc4\x8di\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s vald\xc4\x85. Pati Gluboko valda buvo padalinta \xc4\xaf dvi dalis ir iki XIX am\xc5\xbeiaus pabaigos tur\xc4\x97jo kelis savininkus. \xc5\xa0iaurin\xc4\x97 Gluboko dalis, esanti Polocko vaivadijoje, priklaus\xc4\x97 LDK didik\xc5\xb3 Korsak\xc5\xb3 giminei, pietin\xc4\x97, esanti Vilniaus vaivadijoje - LDK didikams Zenovi\xc4\x8diams. Nat\xc5\xabrali vald\xc5\xb3 riba \xc4\x97jo Berazve\xc4\x8dios upe, taip pat skyrusia \xc5\xa1ias dvi LDK vaivadijas. 1643 m. po Juozapo Korsako mirties jam priklausanti Gluboko dalis \xc5\xa1io didiko valia atiteko basiesiems karmelitams. Zenovi\xc4\x8diams priklausan\xc4\x8dios valdos buvo LDK pasienio teritorijoje, XVI a. II pus\xc4\x97je tur\xc4\x97jusioje strategin\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 kovojant su Maskvos Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Kunigaik\xc5\xa1tyste d\xc4\x97l Livonijos. Glubokas buvo \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x99s ant svarbaus Vilniaus-Polocko prekybos kelio. Ivanui R\xc5\xabs\xc4\x8diajam 1562 m. u\xc5\xbepuolus LDK Gluboko \xc5\xbeem\xc4\x97s buvo nusiaubtos.  Ivanas R\xc5\xabstusis, u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x99s Glubok\xc4\x85 ir i\xc5\xa1vij\xc4\x99s jo valdytojus, 1563 m. vietov\xc4\x99 \xc4\xaftrauk\xc4\x97 \xc4\xaf carui tiesiogiai pavald\xc5\xbei\xc5\xb3 sri\xc4\x8di\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85. Caras \xc5\xbdygimantui Augustui tuomet pasi\xc5\xabl\xc4\x97 pakeisti valstybi\xc5\xb3 sienas, kurios, jam pageidaujant, tur\xc4\x97t\xc5\xb3 eiti palei Berazve\xc4\x8dios, Dysnos ir Dvinos upes. Glubok\xc4\x85 \xc4\xaf LDK sud\xc4\x97t\xc4\xaf ir teis\xc4\x97tiems jo savininkams pavyko gr\xc4\x85\xc5\xbeinti tik po dvide\xc5\xa1imties met\xc5\xb3 Steponui Batorui, 1582 m. su Maskvos Did\xc5\xbei\xc4\x85ja Kunigaik\xc5\xa1tyste sudarius Jam Zapol\xc4\x97s taikos sutart\xc4\xaf. Pietin\xc4\x97 Gluboko dalis tuo metu priklaus\xc4\x97 Smolensko ka\xc5\xa1telionui Jurijui Zenovi\xc4\x8diui, kuris Mikalojaus Radvilos Juodojo \xc4\xafkalb\xc4\x97tas pri\xc4\x97m\xc4\x97 kalvinizmo tik\xc4\x97jim\xc4\x85. Jo s\xc5\xabnus Bresto vaivada Kristupas Zenovi\xc4\x8dius Gluboke \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 kalvin\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x99, mokykl\xc4\x85 ir bibliotek\xc4\x85. Kristupo Zenovi\xc4\x8diaus vaikams 1620 m. per\xc4\x97jus \xc4\xaf katalik\xc5\xb3 tik\xc4\x97jim\xc4\x85 kalvinizmas Gluboke sunyko. Kristupo Zenovi\xc4\x8diaus s\xc5\xabnus Mikalojus Boguslavas Zenovi\xc4\x8dius Gluboke fundavo Romos Katalik\xc5\xb3 \xc5\xa1v. Mykolo ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85, kuri 1654 m. Maskvos invazijos metu buvo sugriauta. Mikalojui Boguslavui Zenovi\xc4\x8diui \xc5\xbeuvus \xc5\xa1iam didikui priklausan\xc4\x8di\xc4\x85 Gluboko vald\xc4\x85 1621 m. paveld\xc4\x97jo jo dukra Ona Sofija, kuri 1628 m. i\xc5\xa1tek\xc4\x97jo u\xc5\xbe Vilniaus ka\xc5\xa1teliono, Mikalojaus Kristupo Radvilos Na\xc5\xa1lait\xc4\x97lio s\xc5\xabnaus Alberto Vladislovo Radvilos. Abiems sutuoktiniams mirus pietin\xc4\x97 Gluboko vald\xc5\xb3 dalis 1668 m. atiteko Radvil\xc5\xb3 giminei. Pagal 1702 m. inventori\xc5\xb3 Gluboko Radvil\xc5\xb3 dvar\xc4\x85 sudar\xc4\x97 pagrindinis medinis vieno auk\xc5\xa1to gyvenamasis pastatas, flygelis, kepykla, sand\xc4\x97liai, arklid\xc4\x97s, tvenkinys, vandens mal\xc5\xabnas. Radvil\xc5\xb3 valdai tuomet priklaus\xc4\x97 263 kiemai. Paskutinis vyri\xc5\xa1kos gimin\xc4\x97s Radvil\xc5\xb3 atstovas, kuriam priklaus\xc4\x97 Glubokas buvo Dominykas Jeronimas Radvila. Jo dukrai Stefanijai Radvilaitei 1828 m. i\xc5\xa1tek\xc4\x97jus u\xc5\xbe Liudviko Vittgen\xc5\xa1teino Radviloms priklausiusi Gluboko dalis iki 1842 m. pateko \xc4\xaf \xc5\xa1io didiko rankas.      _NEWLINE_\xc5\xa0iaurin\xc4\x97 Gluboko dalis  XVI am\xc5\xbeiaus pabaigoje priklaus\xc4\x97 Elijui Korsakui, v\xc4\x97liau - Mstislavlio vaivadai Juozapui Korsakui. Pastarasis 1628 m. mieste fundavo Romos Katalik\xc5\xb3 \xc5\xa1ventosios Trejyb\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios statybas, o 1639 m. - bas\xc5\xb3j\xc5\xb3 karmelit\xc5\xb3 vienuolyn\xc4\x85 ir Dievo Motinos \xc4\xaf Dang\xc5\xb3 \xc4\x97mimo ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85. Tai buvo viena turtingiausi\xc5\xb3 bas\xc5\xb3j\xc5\xb3 karmelit\xc5\xb3 fundacij\xc5\xb3 visoje Lietuvos Did\xc5\xbeiojoje Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97je. Po bevaikio Juozapo Korsako mirties velionio valia jam priklausanti Gluboko dalis atiteko basiesiems karmelitams.          _NEWLINE_1654 m. vasar\xc4\x85, vykstant ATR ir Maskvos karui, Glubok\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Vasilijaus \xc5\xa0eremetjevo vadovaujama Maskvos kariuomen\xc4\x97 ir \xc5\xa1i\xc4\x85 vietov\xc4\x99 pavert\xc4\x97 tvirtove. Glubok\xc4\x85 savo rankose Maskva i\xc5\xa1laik\xc4\x97 iki 1661 m. lapkri\xc4\x8dio 6 d., kuomet m\xc5\xab\xc5\xa1yje prie Gluboko Stefano \xc4\x8carneckio vadovaujama ATR kariuomen\xc4\x97 sumu\xc5\xa1\xc4\x97 Ivano Chovanskio 18 000 kari\xc5\xb3 armij\xc4\x85. I\xc5\xa1vadavus Glubok\xc4\x85 jis v\xc4\x97l gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Lietuvos Did\xc5\xbeiosios Kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s sud\xc4\x97t\xc4\xaf. Karui pasibaigus, siekiant sustiprinti LDK pasien\xc4\xaf su Maskva, Gluboke buvo laikoma ginkluotosios vengr\xc5\xb3 paj\xc4\x97gos (v\xc4\x97liava).          _NEWLINE_Per 1700 m. kilus\xc4\xaf gaisr\xc4\x85 sudeg\xc4\x97 Radviloms priklausiusi Globoko dalis, apie 500 jo gyventoj\xc5\xb3 liko be pastog\xc4\x97s. Radvilos Glubok\xc4\x85 netruko atstatyti. XVIII am\xc5\xbeiuje Glubokas tapo svarbiu prekybos centru, apgyvendintas gausios \xc5\xbeyd\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97s. Tuomet prekybos kelius \xc4\xaf Vilni\xc5\xb3 ir Polock\xc4\x85 pakeit\xc4\x97 Karaliau\xc4\x8diaus kryptis. 1735 m. pagal Vilniaus baroko architekt\xc5\xabros atstovo Jono Kristupo Glaubico projekt\xc4\x85 buvo rekonstruota Gluboko bas\xc5\xb3j\xc5\xb3 karmelit\xc5\xb3 \xc5\xa0v. Dievo Motinos gimimo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia. XVIII am\xc5\xbeiaus pabaigoje Gluboke gyveno apie 3 000 asmen\xc5\xb3, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 vien Radvil\xc5\xb3 valdomoje dalyje 785 buvo \xc5\xbeydai. Tuo metu Gluboke buvo dvi turgaus aik\xc5\xa1t\xc4\x97s, dominavo mediniai vieno auk\xc5\xa1to gyvenamieji pastatai. 1742 m. Gluboke pastatyta did\xc5\xbeioji sinagoga. 1775 m. Gluboko parapijos mokyklos direktoriumi tap\xc4\x99s Juozapas Augustinavi\xc4\x8dius mokiniams skleid\xc4\x97 pa\xc5\xbeangias Ap\xc5\xa1vietos am\xc5\xbeiaus ir Edukacin\xc4\x97s komisijos id\xc4\x97jas.           _NEWLINE_Po Antrojo Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos padalijimo 1793\xc2\xa0m. Glubokas atiteko Rusijos imperijai. 1812 m. vasar\xc4\x85 Glubok\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Napoleono, kuris 6 dienas buvo apsistoj\xc4\x99s karmelit\xc5\xb3 vienuolyne, kariuomen\xc4\x97. Gluboko apylink\xc4\x97se vyko 1831 m. sukilimo m\xc5\xab\xc5\xa1iai.            _NEWLINE_Nuo 1842 m. pietin\xc4\x97 Gluboko (buvusi Radvil\xc5\xb3) valda atiteko Rusijos imperijos vyriausybei, tuo tarpu \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 vis dar liko priva\xc4\x8diose rankose. Apie jo dvipypum\xc4\x85 1881 m. buvo ra\xc5\xa1oma, kad Glubok\xc4\x85 sudaro du nevienodo dyd\xc5\xbeio gyvenviet\xc4\x97s, padalintos \xc4\xaf e\xc5\xbeer\xc4\x85 \xc4\xaftekan\xc4\x8dios up\xc4\x97s. 1886 m. Gluboke veik\xc4\x97 vyno ir alaus daryklos, plyt\xc5\xb3 gamykla, sekmadieniais turg\xc5\xabs ir du kartus metuose - mug\xc4\x97s. 1897 m. sura\xc5\xa1ymo duomenimis Gluboke buvo 5564 gyventojai. Pirmojo Pasaulinio karo metais iki Gluboko nutiesta gele\xc5\xbeinkelio linija.            _NEWLINE_Nuo 1921 m. iki 1939 m. rugs\xc4\x97jo 17 d. Glubokas priklaus\xc4\x97 Lenkijai (lenk. G\xc5\x82\xc4\x99bokie). 1921 m. sura\xc5\xa1ymo duomenimis Gluboke gyveno 2844 \xc5\xbeydai ir tai sudar\xc4\x97 63% vis\xc5\xb3 jo gyventoj\xc5\xb3. Antrojo Pasaulinio karo i\xc5\xa1vakar\xc4\x97se Gluboke buvo beveik 10 000 gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_1939 m. rugs\xc4\x97jo 17 d. Glubok\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Raudonoji armija ir t\xc5\xb3 pa\xc4\x8di\xc5\xb3 met\xc5\xb3 lapkri\xc4\x8dio 17 d. prijung\xc4\x97 prie Baltarusijos TSR, kuri savo sud\xc4\x97tyje j\xc4\xaf i\xc5\xa1laik\xc4\x97 iki 1941 m. liepos 2 d. Glubokas 1940 m. sausio 15 d. gavo miesto teises. _NEWLINE_Nuo 1941 m. liepos 2 d. iki 1944 m. liepos 3 d. Glubok\xc4\x85 buvo u\xc5\xbe\xc4\x97musi Nacistin\xc4\x97 Vokietija. Glubokas pateko \xc4\xaf Ostlando teritorij\xc4\x85. 1941 m. rugs\xc4\x97j\xc4\xaf naciai Gluboke \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 \xc5\xbeyd\xc5\xb3 get\xc4\x85, kur\xc4\xaf 1943 m. liep\xc4\x85 likviduodami Berezve\xc4\x8d\xc4\x97je \xc4\xafkurtoje koncentracijos stovykloje vietos \xc5\xbeydus i\xc5\xa1\xc5\xbeud\xc4\x97._NEWLINE_Nuo 1944 m. liepos 3 d. Glubokas priklauso Baltarusijai. _NEWLINE_XX am\xc5\xbeiaus II pus\xc4\x97je centrin\xc4\x97je Gluboko aik\xc5\xa1t\xc4\x97je pastatytas paminklas Vladimirui Leninui. Mieste sovietiniais laikais atsirado paminklai Feliksui Dzer\xc5\xbeinskiui, o kra\xc5\xa1tie\xc4\x8dio Pavelo Suchojaus i\xc5\xa1radimo garbei - tikras naikintuvas Su.          _NEWLINE_2012 m. rugs\xc4\x97jo 2 d. minint ra\xc5\xa1tijos ir spaudos dien\xc4\x85 Baltarusijos kult\xc5\xabros ministerijos iniciatyva ir l\xc4\x97\xc5\xa1omis Gluboke buvo atidengti 8 paminkliniai biustai garsiems \xc5\xa1io kra\xc5\xa1to \xc5\xbemon\xc4\x97ms - Juozapui Korsakui, Klaudijui Du\xc5\xa1auskui-Du\xc5\xa1 bei kitiems. 2014 m. centrin\xc4\x97je miesto aik\xc5\xa1t\xc4\x97je pastatytas J\xc4\x97zaus ir Samariet\xc4\x97s paminklas.          _NEWLINE_2014 m. liepos 4-5 d. Glubokas \xc5\xa1vent\xc4\x97 600-asias metines. \xc4\xae miesto \xc5\xa1vent\xc4\x97s i\xc5\xa1kilmes buvo pakviesti ir Korsak\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s palikuonys.\n_START_SECTION_\nPaveldas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0v\xc4\x8d. Dievo Motinos gimimo soboras - buvusi bas\xc5\xb3j\xc5\xb3 karmelit\xc5\xb3 \xc5\xa1v. Dievo Motinos \xc4\xaf Dang\xc5\xb3 \xc4\x97mimo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia ir vienuolynas. Pirmoji ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia basiesiems karmelitams buvo pastatyta 1639-1654 m. Juozapo Korsako iniciatyva ir l\xc4\x97\xc5\xa1omis. Vienuolyno statybos u\xc5\xbebaigtos 1646 m. \xc5\xa0ventov\xc4\x97 labai nukent\xc4\x97jo 1655 m. vykusi\xc5\xb3 karini\xc5\xb3 veiksm\xc5\xb3 metu. 1735 m. Vilniaus architektas Jonas Kristupas Glaubicas ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 rekonstravo \xc4\xaf dviej\xc5\xb3 bok\xc5\xa1t\xc5\xb3 v\xc4\x97lyvojo baroko stiliaus \xc5\xa1ventov\xc4\x99. 1735 m. liepos 16 d. ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc4\x85 pa\xc5\xa1ventino Vilniaus vyskupo sufraganas Jurgis Kazimieras Ancuta. LDK laikais bas\xc5\xb3j\xc5\xb3 karmeli\xc5\xb3 vienuolynui priklaus\xc4\x97 prad\xc5\xbeios mokykla ir konviktas (internatas), skirtas priimti 12 studijuojan\xc4\x8di\xc5\xb3 neturting\xc5\xb3 bajor\xc5\xb3 vaik\xc5\xb3, 3 000 knyg\xc5\xb3 turinti biblioteka, \xc4\xafsp\xc5\xabdinga paveiksl\xc5\xb3 ir gravi\xc5\xabr\xc5\xb3 kolekcija, fizikos kabinetas, turintis 130 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 prietais\xc5\xb3, didelis sodas ir \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 \xc5\xbeuv\xc5\xb3 pilni akvariumai. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia tur\xc4\x97jo galingus 12 registr\xc5\xb3 vargonus ir vienuoli\xc5\xb3 i\xc5\xa1laikom\xc4\x85 40 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 chor\xc4\x85. 1865 m. caro vald\xc5\xbeia bas\xc5\xb3j\xc5\xb3 karmelit\xc5\xb3 vienuolyn\xc4\x85 u\xc5\xbedar\xc4\x97, du jo korpusai buvo nugriauti. Taip pat panaikinta vienuoliams priklausiusi mokykla, konviktas (internatas), audimo fabrikas ir vaistin\xc4\x97. Vienuolyno patalpos paverstos kal\xc4\x97jimu politiniams kaliniams. 1872 m. ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia u\xc5\xbedaryta ir atiduota sta\xc4\x8diatiki\xc5\xb3 tikintiesiems. 1875 m. cerkvei suteiktas \xc5\xa0v\xc4\x8d. Dievo Motinos gimimo soboro vardas. Apie 1876 m. i\xc5\xa1 soboro kriptos buvo i\xc5\xa1mesti fundatoriaus Juozapo Korsako palaikai, ta\xc4\x8diau vietos gyventoj\xc5\xb3 r\xc5\xabpes\xc4\x8diu netrukus gr\xc4\x85\xc5\xbeinti atgal. Glubok\xc4\x85 valdant Lenkijai 1921 m. \xc5\xa1ventov\xc4\x97 buvo gr\xc4\x85\xc5\xbeinta Romos Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios tikintiesiems, bet po 1945 m. Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos vyriausyb\xc4\x97 j\xc4\x85 v\xc4\x97l perdav\xc4\x97 sta\xc4\x8diatikiams, kuriems cerkv\xc4\x97 priklauso iki \xc5\xa1iol. Buvusio vienuolyno patalpose \xc4\xafkurta pienin\xc4\x97, v\xc4\x97liau archyvas. 2000 m. vienuolyno pastatai atiteko sta\xc4\x8diatikiams.  _NEWLINE_\xc5\xa0v. Trejyb\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia. Pirm\xc4\x85j\xc4\x85 medin\xc4\x99 \xc5\xa1ventov\xc4\x99 1628 m. fundavo Mstislavlio vaivada Juozapas Korsakas. Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia pa\xc5\xa1ventinta 1643 m. Ji 1764-1782 m. perstatyta \xc4\xaf m\xc5\xabrin\xc4\x99, dviej\xc5\xb3 bok\xc5\xa1t\xc5\xb3 v\xc4\x97lyvojo baroko stiliaus \xc5\xa1ventov\xc4\x99. 1902-1908 m. dar kart\xc4\x85 rekonstruota, paauk\xc5\xa1tinti bok\xc5\xa1tai. Interjere i\xc5\xa1lik\xc4\x99 trys mediniai altoriai ir XVIII am\xc5\xbeiaus II pus\xc4\x97s sakykla.  Did\xc5\xbeiajame altoriuje saugomas malon\xc4\x97mis gars\xc4\x97jantis XVII am\xc5\xbeiaus Dievo Motinos su K\xc5\xabdik\xc4\x97liu paveikslas XVIII am\xc5\xbeiaus aptaisuose, paimtas i\xc5\xa1 gretimai esan\xc4\x8dios buvusios karmelit\xc5\xb3 \xc5\xa1v. Dievo Motinos \xc4\xaf Dang\xc5\xb3 \xc4\x97mimo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios. \xc5\xa0iuo metu ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia yra veikianti ir priklauso Romos Katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios tikintiesiems._NEWLINE_Berazve\xc4\x8d\xc4\x97s Bazilijon\xc5\xb3 (unit\xc5\xb3) vienuolynas ir \xc5\xa1v. apa\xc5\xa1tal\xc5\xb3 Petro ir Pauliaus cerkv\xc4\x97. 1638 m. pirm\xc4\x85j\xc4\x85 medin\xc4\x99 cerkv\xc4\x99 ir vienuolyn\xc4\x85 fundavo Juozapas Korsakas. Cerkv\xc4\x97s ir vienuolyno ansamblis 1756-1763 m. grei\xc4\x8diausiai pagal Jono Kristupo Glaubico projekt\xc4\x85 perstatytas \xc4\xaf m\xc5\xabrin\xc4\xaf ir \xc4\xafgavo Vilniaus v\xc4\x97lyvojo baroko architekt\xc5\xabrai b\xc5\xabding\xc5\xb3 bruo\xc5\xbe\xc5\xb3. 1839 m. caro vald\xc5\xbeiai panaikinus unit\xc5\xb3 ordin\xc4\x85 XIX am\xc5\xbeiaus II pus\xc4\x97je vienuolyno pastatai perduoti sta\xc4\x8diatikiams. 1920-1939 m. Lenkijai valdant Glubok\xc4\x85 cerkv\xc4\x97 perduota katalikams. 1939-1941 m. Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos represin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros vienuolyn\xc4\x85 buvo pavertusios NKVD kal\xc4\x97jimu, kur\xc4\xaf likviduojant 1941 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf buvo nu\xc5\xbeudyta apie 800 kalini\xc5\xb3. 1970 m. Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos vadovyb\xc4\x97s nurodymu cerkv\xc4\x97 nugriauta. Iki m\xc5\xabs\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 i\xc5\xa1liko tik vienuolyno korpusas, kuriame veikia kal\xc4\x97jimas._NEWLINE_Did\xc5\xbeioji Sinagoga. Pastatyta 1742 m. Radviloms priklausan\xc4\x8dioje Gluboko dalyje. Nugriauta po 1941 met\xc5\xb3._NEWLINE_Radvil\xc5\xb3 r\xc5\xabmai. Pastatyti XVIII am\xc5\xbeiuje. 2005 m. nugriautos paskutin\xc4\x97s r\xc5\xabm\xc5\xb3 liekanos, o j\xc5\xb3 vietoje pastatyta parduotuv\xc4\x97._NEWLINE_1791 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 3 d. konstitucijos obeliskas. Pastatytas XVIII am\xc5\xbeiaus pabaigoje, senosiose Gluboko kapin\xc4\x97se, galb\xc5\xabt Radvil\xc5\xb3 iniciatyva ir l\xc4\x97\xc5\xa1omis._NEWLINE_\xc5\xa0v. Trejyb\xc4\x97s cerkv\xc4\x97. Pastatyta XVII am\xc5\xbeiuje. Nugriauta 1880 m._NEWLINE_Me\xc4\x8det\xc4\x97. Pastatyta 1931 m. Sudeg\xc4\x97 1944 m.\n_START_SECTION_\nEkonomika\n_START_PARAGRAPH_\nMaisto (pieno, m\xc4\x97sos, vaisi\xc5\xb3 ir dar\xc5\xbeovi\xc5\xb3 konservavimo) pramon\xc4\x97, kombinuot\xc5\xb3j\xc5\xb3 pa\xc5\xa1ar\xc5\xb3 gamyba.\n_START_SECTION_\nGamta\n_START_PARAGRAPH_\nGluboko miesto pakra\xc5\xa1tyje 1967 m. buvo \xc4\xafkurtas dendrologijos parkas, kuriame auginami apie 500 augal\xc5\xb3 r\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 Pasaulio kontinent\xc5\xb3. Tai antras po Minsko botanikos sodo pagal dyd\xc4\xaf ir augal\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x99 tokio tipo parkas Baltarusijoje. Greta parko - Tolim\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ryt\xc5\xb3 d\xc4\x97m\xc4\x97t\xc5\xb3j\xc5\xb3 elni\xc5\xb3 rezervatas.'