b'\n_START_ARTICLE_\nRomos istorija\n_START_SECTION_\nMiesto \xc4\xafk\xc5\xabrimo legenda\n_START_PARAGRAPH_\nRomos miesto atsiradimas siejamas su legenda apie brolius dvynius Romul\xc4\x85 ir Rem\xc4\x85, Marso ir vestal\xc4\x97s R\xc4\x97jos Silvijos s\xc5\xabnus, karaliaus Numitoro vaikai\xc4\x8dius. Nedoras karaliaus brolis Amulijus paleido naujagimius pintin\xc4\x97je \xc4\xaf Tiberio up\xc4\x99. Ta\xc4\x8diau k\xc5\xabdikiai i\xc5\xa1sigelb\xc4\x97jo, kelias dienas juos \xc5\xbeind\xc4\x97 vilk\xc4\x97, o paskui juos rado ir i\xc5\xa1augino piemuo. \xc4\xaek\xc5\xabr\xc4\x99s Rom\xc4\x85, Romulas nu\xc5\xbeud\xc4\x97 brol\xc4\xaf Rem\xc4\x85 ir tapo pirmuoju karaliumi. Po Romulo buvo dar \xc5\xa1e\xc5\xa1i karaliai._NEWLINE_Miestas \xc4\xafkurtas 753 m. pr. m. e. baland\xc5\xbeio 21 d. Roma buvo \xc4\xafkurta ant Saul\xc4\x97s kalvos, kuri v\xc4\x97liau buvo pavadinta Palatino kalva. Pasak legendos, netrukus po miesto \xc4\xafk\xc5\xabrimo rom\xc4\x97nai susigaud\xc4\x97, kad neturi \xc5\xbemoni\xc5\xb3. Tuomet jie nusprend\xc4\x97 pagrobti moter\xc5\xb3 i\xc5\xa1 sabin\xc5\xb3 genties, kuri buvo \xc4\xafsik\xc5\xabrusi ant Kapitolijaus kalvos. I\xc5\xa1 ties\xc5\xb3 pirm\xc4\x85 gyvenviet\xc4\x99 ant Palatino kalvos \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 lotynai, o gyvenvietes ant Kapitolijaus ir Kvirinal\xc4\x97s\xc2\xa0\xe2\x80\x93 sabinai at\xc4\x97j\xc4\x99 i\xc5\xa1 Apenin\xc5\xb3. Gyvenviet\xc4\x97s susijung\xc4\x97 ir jau VII a. pr. m. e. Roma tapo galingiausiu regiono miestu._NEWLINE_Nuo VI a. pr. m. e. pabaigos iki I a. vidurio Roma buvo respublika. Valdomas imperatori\xc5\xb3 Augusto, Nerono, Trajano, Adriano ir Marko Aurelijaus ant septyni\xc5\xb3 kalv\xc5\xb3 i\xc5\xa1sid\xc4\x97st\xc4\x99s miestas vis stipr\xc4\x97jo. Taigi, Roma \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 ant septyni\xc5\xb3 kalv\xc5\xb3: Palatinas, Aventinas, Kapitolijus, Kvirinal\xc4\x97, Eskvilinas, Celijus, Viminal\xc4\x97. Anks\xc4\x8diau jos buvo vadinamos Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 diev\xc5\xb3 garbei: M\xc4\x97nulio, Merkurijaus, Veneros, Marso, Jupiterio, Saturno. Manoma, kad prie\xc5\xa1 \xc4\xafkuriant Rom\xc4\x85 ant kiekvienos kalvos buvo savita gyvenviet\xc4\x97._NEWLINE_Palatino kalva, ant kurios \xc4\xafkurtas miestas, buvo ma\xc5\xbedaug kvadrato formos, kurio plotas apie 65 arus. \xc5\xa0i gyvenviet\xc4\x97 buvo vadinama Romos Kvadratas (Roma Quadrata). Palatino kalva, palyginus su kitom kalvom, yra puiki vieta gyvenvietei. Jos stat\xc5\xabs \xc5\xa1laitai i\xc5\xa1kil\xc4\x99 vir\xc5\xa1 visuomet pelk\xc4\x97t\xc5\xb3 ar u\xc5\xbeliejam\xc5\xb3 Tiberio upes \xc5\xbeemi\xc5\xb3 buvo puiki gynybiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu vieta.\n_START_SECTION_\nApgyvendinimas\n_START_PARAGRAPH_\nBuvo du pagrindiniai tipai pastat\xc5\xb3 mieste. Domus tipas skirtas buvo privilegijuotoms \xc5\xa1eimoms. Insula tipas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 tai pastatas blokas, kuriame daug but\xc5\xb3, kurie vadinami cenacula. IV a. toki\xc5\xb3 domus tipo nam\xc5\xb3 buvo 1797, insula tipo\xc2\xa0\xe2\x80\x93 46602. Vidutini\xc5\xa1kai insula tipo pastatuose buvo 5 butai. Kiekviename gyveno 5-6 \xc5\xbemon\xc4\x97s. Tuo metu i\xc5\xa1 viso Romos mieste gyveno apie 2 milijonai gyventoj\xc5\xb3. Roma buvo daugiausia butuose gyvenan\xc4\x8diuose \xc5\xbemoni\xc5\xb3 miestu.\n_START_SECTION_\nUrbanistiniai poky\xc4\x8diai III\xe2\x80\x93XVII a\n_START_PARAGRAPH_\nIII m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros am\xc5\xbeiuje, prasid\xc4\x97jus barbar\xc5\xb3 puolimams, miestai tapo nebe tokie saug\xc5\xabs. Miestai buvo priversti apsim\xc5\xabryti sienomis. Norint apjuosti miest\xc4\x85 siena reik\xc4\x97jo suspausti miesto centr\xc4\x85, \xc4\xaftraukti gamtinius objektus, pirmyk\xc5\xa1tes ikirom\xc4\x97ni\xc5\xa1kas sienas ir did\xc5\xbeiuosius statinius, i\xc5\xa1sid\xc4\x97s\xc4\x8diusius aplink miest\xc5\xb3 centrus. Romoje imperatoriaus Aureliano siena buvo pastatyta 274 m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros metais ir juos\xc4\x97 1350 ha plot\xc4\x85._NEWLINE_Nuo IV a. krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s simboliai ir kulto pastatai tapo urbanistinio organizavimo ypatumu ir \xc4\x97m\xc4\x97 j\xc4\xaf keisti. Daugumoje krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1k\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3 buvo laidojami \xc5\xa1ventieji, o netoliese j\xc5\xb3 kuriamos kapin\xc4\x97s, kurios pagal rom\xc4\x97n\xc5\xb3 \xc4\xafstatymus tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti u\xc5\xbe miesto sien\xc5\xb3._NEWLINE_Romos strukt\xc5\xabra liko did\xc5\xbeiausia dalimi nepakitusi iki 1085\xc2\xa0m. normand\xc5\xb3 u\xc5\xbekariavimo. Tuo metu dalis gyventoj\xc5\xb3 susitelk\xc4\x97 \xc5\xbeemumose abipus up\xc4\x97s ir \xc5\xa1ios vienintel\xc4\x97s potvynio u\xc5\xbeliejamos \xc5\xbeem\xc4\x97s ilgainiui tapo nauj\xc4\x85ja Roma._NEWLINE_XV a. buvo kuriama nauja Romos miesto planavimo programa. Programoje akcentuota tai, kad miest\xc4\x85 sudar\xc4\x97 viduram\xc5\xbei\xc5\xa1koji dalis prie Tibro, kurioje gyveno ne daugiau kaip 40 000 gyventoj\xc5\xb3, ir kur kas didesnis antikos ir ankstyvosios krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s laikais susiformav\xc4\x99s rajonas. Pagal nauj\xc4\x85j\xc4\xaf plan\xc4\x85 tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti restauruoti naudojami pastatai, atstatyta keturiolika kry\xc5\xbeiaus kelio bazilik\xc5\xb3, o ant Vatikano kalvos pastatyta popie\xc5\xbeiaus citadel\xc4\x97. \xc5\xa0i programa buvo po truput\xc4\xaf, i\xc5\xa1 l\xc4\x97to \xc4\xafgyvendinama antrojoje XV a.pus\xc4\x97je. J\xc4\x85 imta vykdyti spar\xc4\x8diau po 1500\xc2\xa0m., kai pasikeit\xc4\x97 politin\xc4\x97 ir ideologin\xc4\x97 atmosfera._NEWLINE_Antrojoje XVI a. pus\xc4\x97je padid\xc4\x97jo d\xc4\x97mesys miesto aplinkai. Imta projektuoti tiesesnes ir erdvesnes gatves. Septintajame XVI a. de\xc5\xa1imtmetyje buvo atnaujintas Romos antikinis kelias nuo Kvirinalo iki Nomentano vart\xc5\xb3 ir prat\xc4\x99s\xc4\x97 j\xc4\xaf 1600 metr\xc5\xb3. 1572\xe2\x80\x931590\xc2\xa0m. buvo sukurtas naujas rytini\xc5\xb3 kalv\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dias jungiantis gatvi\xc5\xb3 tinklas, beveik 3\xc2\xa0km ilgio kelias, tai tiesus, tai vingiuojantis. \xc5\xa0ie nauji keliai suskaid\xc4\x97 viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 plan\xc4\x85 \xc4\xaf trikampius.'