b'\n_START_ARTICLE_\nViktor Frankl\n_START_PARAGRAPH_\nViktoras Franklis (vok. Viktor Emil Frankl; 1905 m. kovo 26 d. \xe2\x80\x93 1997 m. rugs\xc4\x97jo 2 d.) \xe2\x80\x93 Vienos universiteto Austrijoje neurologijos ir psichiatrijos profesorius, psichoterapeutas, pasaulinio garso m\xc4\x85stytojas, humanistas. Dar vadinamas Tre\xc4\x8diosios Vienos Mokyklos \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97ju, psichoterapinio metodo \xe2\x80\x93 logoterapija, autorius.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nViktoras Franklis gim\xc4\x97 Vienoje, \xc5\xbeyd\xc5\xb3 tarnautoj\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. Dar jaunyst\xc4\x97je susidom\xc4\x97jo psichoanalize, S. Freudo ir Alfredo Adlerio id\xc4\x97jomis. Mokydamasis gimnazijoje, savo diplominio darbo tema pasirinko filosofinio m\xc4\x85stymo psichologij\xc4\x85. Baig\xc4\x99s gimnazij\xc4\x85, 1923 m. Vienos universitete prad\xc4\x97jo studijuoti medicin\xc4\x85 ir v\xc4\x97liau, kaip specializacij\xc4\x85, pasirinko neurologijos ir psichiatrijos studijas. Ypa\xc4\x8d dom\xc4\x97josi depresijos ir savi\xc5\xbeudybi\xc5\xb3 psichologija._NEWLINE_Tap\xc4\x99s gydytoju, psichoterapeutu 1933 -1937 m. vadovavo Vienos psichiatrin\xc4\x97s klinikos "Savi\xc5\xbeud\xc5\xbei\xc5\xb3 pavilijonui" (Selbstm\xc3\xb6rderpavillon), 1940 m. prad\xc4\x97jo vadovauti Rotschildo ligonin\xc4\x97s neurologiniam skyriui. 1941 m. ved\xc4\x97 Tilly Grosser. Prasid\xc4\x97jus Antr\xc4\x85jam pasauliniam karui, 1942 m. buvo \xc4\xafkalintas naci\xc5\xb3 koncentracijos stovykloje. 1945 m. i\xc5\xa1gyven\xc4\x99s holokaust\xc4\x85, po trej\xc5\xb3 met\xc5\xb3 \xc4\xafkalinimo, gr\xc4\xaf\xc5\xbeta \xc4\xaf Vien\xc4\x85. Ra\xc5\xa1o savo garsi\xc4\x85j\xc4\x85 knyg\xc4\x85 "\xc5\xbdmogus ie\xc5\xa1ko prasm\xc4\x97s" (angl. Man\'s Search for Meaning). Pasibaigus karui ima vadovauti Vienos neurologinei poliklinikai (1946 \xe2\x80\x93 1970 m.). 1947 m. veda antr\xc4\x85 kart\xc4\x85. Su \xc5\xbemona Eleonore Katharina Schwindt susilaukia dukters Gabriel\xc4\x97s kuri u\xc5\xbeaugusi tapo vaik\xc5\xb3 psichologe. 1955 m. Franklis tapo neurologijos ir psichiatrijos profesoriumi, Vienos universitete. V\xc4\x97liau profesoriavo Harvardo, Dalaso, Pitsburgo universitetuose, tapo 29 universitet\xc5\xb3 garb\xc4\x97s daktaru apskritai. 1965 m. Berklyje (JAV, Kalifornija) jo garbei \xc4\xafkurtas Logoterapijos institutas.\n_START_SECTION_\nKalinys, psichoterapeutas\n_START_PARAGRAPH_\n1942 m. rugs\xc4\x97jo 25 d. Franklis, jo \xc5\xbemona ir t\xc4\x97vai buvo i\xc5\xa1tremti \xc4\xaf koncentracijos stovykloj\xc4\x85. Prad\xc5\xbeioje ten dirbo gydytoju, bet paai\xc5\xa1k\xc4\x97jus apie jo \xc5\xbeinias ir patirt\xc4\xaf psichiatrijoje, jam buvo pasi\xc5\xablyta \xc4\xafkurti specializuot\xc4\x85 skyri\xc5\xb3 darbui su kaliniais naujokais. Skyriaus u\xc5\xbeduotis buvo pad\xc4\x97ti naujokams \xc4\xafveikti pirmin\xc4\xaf \xc5\xa1ok\xc4\x85 ir teikti param\xc4\x85 pradiniame prisitaikymo etape._NEWLINE_V\xc4\x97liau, Franklis taip pat \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 kit\xc4\x85 skyri\xc5\xb3, kurio tikslas buvo u\xc5\xbekirsti keli\xc4\x85 savi\xc5\xbeudyb\xc4\x97ms, pad\xc4\x97ti \xc5\xbemon\xc4\x97ms i\xc5\xa1saugoti savo orum\xc4\x85 ir sveik\xc4\x85 prot\xc4\x85, vilt\xc4\xaf, net ir sunkiausiomis koncentracijos stovyklos s\xc4\x85lygomis._NEWLINE_1945 m. baland\xc5\xbeio 27 d. amerikie\xc4\x8di\xc5\xb3 kariai i\xc5\xa1laisvino Viktor\xc4\x85 i\xc5\xa1 \xc4\xafkalinimo. Jo \xc5\xbemona, motina bei t\xc4\x97vas \xc5\xbeuvo lageryje, i\xc5\xa1gyveno tik sesuo, kuri v\xc4\x97liau emigravo \xc4\xaf Australij\xc4\x85._NEWLINE_Franklis tik\xc4\x97jo, kad net ir sunkiausiomis gyvenimo akimirkomis kan\xc4\x8dia turi prasm\xc4\x99. \xc5\xa0is \xc4\xafsitikinimas tapo pagrindu kuriant logoterapijos metod\xc4\x85. \xc4\xaegyta lagerio patirtis v\xc4\x97liau pasitarnavo ra\xc5\xa1ant knyg\xc4\x85 "\xc5\xbdmogus ie\xc5\xa1ko prasm\xc4\x97s".'