b'\n_START_ARTICLE_\nCentrin\xc4\x97 Meksika\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCentro regionas apima pietin\xc4\x99 Meksikos kalnyno dal\xc4\xaf ir yra u\xc5\xbedaroje teritorijoje, beveik i\xc5\xa1 vis\xc5\xb3 pusi\xc5\xb3 apsuptas kaln\xc5\xb3. Rytuose j\xc4\xaf supa Ryt\xc5\xb3 Siera Madr\xc4\x97, kuri skiria nuo \xc4\xaelankos regiono. Vakaruose j\xc4\xaf supa Vakar\xc5\xb3 Siera Madr\xc4\x97, pietuose\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Piet\xc5\xb3 Siera Madr\xc4\x97. Regionas lie\xc4\x8diasi su \xc4\xaelanka rytuose, Gereru ir Oa\xc5\xa1aka pietuose, Vakarais vakaruose._NEWLINE_Tokiu b\xc5\xabdu susiformuoja Meksikos plok\xc5\xa1tikaln\xc4\x97, kurios pietin\xc4\x97 dalis (Mesa Central) ir atitinka Centro region\xc4\x85. Nors gyvenimo s\xc4\x85lygos \xc4\x8dia n\xc4\x97ra geros, Rio Grand\xc4\x97 de Santjagas kai kurioms vietov\xc4\x97ms suteikia dr\xc4\x97gm\xc4\x97s, egzistuoja daug derling\xc5\xb3 sl\xc4\x97ni\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 did\xc5\xbeiausias\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Meksiko sl\xc4\x97nis (nah. Anahuac). Meksiko sl\xc4\x97nis buvo centro regiono svarbiausia vieta, mat \xc4\x8dia formavosi ir kilo skirtingos kult\xc5\xabros. \xc4\x8cia buvo penki e\xc5\xbeerai (\xc5\xa1iuo metu nebelik\xc4\x99 n\xc4\x97 vieno), tap\xc4\x99 namais daugybei taut\xc5\xb3 ir miest\xc5\xb3._NEWLINE_Kiti svarb\xc5\xabs vietos regionai buvo Tolukos sl\xc4\x97nis (nah. Matlatzinco), Meskitalio sl\xc4\x97nis (otomi\xc5\xb3 kalba: B\xe2\x80\x99ot\xe2\x80\x99\xc3\xa4hi), Tlaskala (nah. Tlaxcall\xc4\x81n), Mazahua, Tehuakano sl\xc4\x97nis, Moreloso sl\xc4\x97nis, Tulancingo sl\xc4\x97nis ir kt.\n_START_SECTION_\nIkiklasikinis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nIkiklasikiniu laikotarpiu atskiruose regiono sl\xc4\x97niuose formavosi savitos kult\xc5\xabros. Tehuakano sl\xc4\x97nis regiono pietry\xc4\x8diuose yra laikomas pirm\xc4\x85ja vieta pasaulyje, kur domestifikuotas kukur\xc5\xabzas._NEWLINE_I t\xc5\xabkst. pr. m. e. region\xc4\x85 stipriai veik\xc4\x97 Olmek\xc5\xb3 kult\xc5\xabra i\xc5\xa1 ryt\xc5\xb3. Jos \xc4\xaftakoje Morelo sl\xc4\x97nyje i\xc5\xa1kilo \xc4\x8calkacingo ir Sasakatlos miestai, o Meksiko sl\xc4\x97nyje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Tlatilkas ir Tlapakoja. V\xc4\x97liau Meksiko sl\xc4\x97nyje suklest\xc4\x97jo Kuikuilko miestas.\n_START_SECTION_\nKlasikinis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nTikriausiai d\xc4\x97l ugnikalnio i\xc5\xa1siver\xc5\xbeimo, nuo III a. pr. m. e. Kuikuilkas i\xc5\xa1tu\xc5\xa1t\xc4\x97jo, ta\xc4\x8diau \xc4\x97m\xc4\x97 augti Teotihuakano miestas Meksiko sl\xc4\x97nio \xc5\xa1iaur\xc4\x97je. Jis tapo svarbiu kult\xc5\xabriniu centru Mezoamerikoje, kurio kult\xc5\xabrin\xc4\x97 \xc4\xaftaka buvo jau\xc4\x8diama ne tik Centro regione, bet ir kituose regionuose._NEWLINE_Kitos svarbios \xc5\xa1io laikotarpio gyvenviet\xc4\x97s buvo \xc4\x8colula Tlaskalos sl\xc4\x97nyje, Teotenangas Tolukos sl\xc4\x97nyje (kur vyravo matlacinkai), Huapalkalkas Tulancingo sl\xc4\x97nyje (kur vyravo olmekai sikalankai) ir kt.'