b'\n_START_ARTICLE_\nReino konfederacija\n_START_SECTION_\nSusidarymas\n_START_PARAGRAPH_\nPo Reino konfederacijos sudarymo akto pasira\xc5\xa1ymo 1806 m. liepos 12 d. i\xc5\xa1 \xc5\xa0ventosios Romos imperijos i\xc5\xa1stojo ir konfederacij\xc4\x85 sudar\xc4\x97 16 piet\xc5\xb3 ir vakar\xc5\xb3 Vokietijos valstybi\xc5\xb3, konfederacijos \xe2\x80\x9eprotektoriumi\xe2\x80\x9c paskelbtas Napoleonas Bonapartas. Po keli\xc5\xb3 dien\xc5\xb3 \xc5\xa0ventosios Romos imperijos imperatorius Francas II-asis, kuris jau 1804 m. pasiskelb\xc4\x97 Austrijos imperatoriumi, paskelb\xc4\x97 apie \xc5\xa0ventosios Romos imperijos paleidim\xc4\x85. Tai jis padar\xc4\x97 po Napoleono ultimatumo.\n_START_SECTION_\nPl\xc4\x97tra\n_START_PARAGRAPH_\nPer kelerius kitus metus prie Reino konfederacijos prisijung\xc4\x97 dar 23 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 valstyb\xc4\x97s. \xc4\xae Reino konfederacij\xc4\x85 nestojo tik Austrija, Pr\xc5\xabsija, Danijai priklausantis Hol\xc5\xa1teinas ir \xc5\xa0vedijai priklausanti Pomeranija. I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s Reino konfederacija buvo karin\xc4\x97 s\xc4\x85junga, t. y. jos nariai \xc4\xafsipareigojo remti Pranc\xc5\xabzij\xc4\x85 didel\xc4\x97mis karin\xc4\x97mis paj\xc4\x97gomis. U\xc5\xbe tai daugeliui j\xc5\xb3 buvo pakeltas statusas \xe2\x80\x93 Badenas, Hesenas, Klev\xc4\x97 ir Bergas tapo did\xc5\xbeiosiomis kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97mis, Viurtembergas ir Bavarija \xe2\x80\x93 karalyst\xc4\x97mis, be to, kai kurioms i\xc5\xa1 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3 padidinta teritorija, prijungiant ma\xc5\xbeesni\xc4\x85sias valstyb\xc4\x97les. Pagal Reino konfederacijos akt\xc4\x85 Reino konfederacijoje tur\xc4\x97jo b\xc5\xabti sukurtos ir bendros valdymo strukt\xc5\xabros, ta\xc4\x8diau \xc5\xa1i id\xc4\x97ja greitai \xc5\xbelugo, nes (ypa\xc4\x8d didesniosios) konfederacijos valstyb\xc4\x97s siek\xc4\x97 neriboto suvereniteto. Nebuvo su\xc5\xa1auktas ir konfederacijos bundestagas._NEWLINE_Po Pr\xc5\xabsijos pralaim\xc4\x97jimo kare su Pranc\xc5\xabzija 1806 m. prie konfederacijos prisijung\xc4\x97 daug vidurio ir \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Vokietijos ma\xc5\xbe\xc5\xb3j\xc5\xb3 valstybi\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 apimt\xc4\xaf konfederacija buvo pasiekusi 1808 m.: ji ap\xc4\x97m\xc4\x97 keturias karalystes, penkias did\xc5\xbei\xc4\x85sias kunigaik\xc5\xa1tystes, trylika hercogys\xc4\x8di\xc5\xb3, septyniolika kunigaik\xc5\xa1tys\xc4\x8di\xc5\xb3 ir Hanzos miestus Hamburg\xc4\x85, Liubek\xc4\x85 ir Bremen\xc4\x85.'