b'\n_START_ARTICLE_\nGimda\n_START_PARAGRAPH_\nGimda (lot. uterus) \xe2\x80\x93 vidinis moters lytinis organas, kuriame \xc4\xafsitvirtina apvaisinta kiau\xc5\xa1ial\xc4\x85st\xc4\x97 ir auga vaisius. Gimda dalyvauja ir m\xc4\x97nesin\xc4\x97se. Ji yra ma\xc5\xbeajame dubenyje, tarp \xc5\xa1lapimo p\xc5\xabsl\xc4\x97s ir tiesiosios \xc5\xbearnos. Tai storasienis raumeninis organas, kuris pas subrendusi\xc4\x85 moter\xc4\xaf savo dyd\xc5\xbeiu ir forma primena apverst\xc4\x85 kriau\xc5\xa1\xc4\x99. Gimdos rai\xc5\xa1\xc4\x8diai fiksuoja gimd\xc4\x85 tam tikroje pad\xc4\x97tyje, o dubens raumenys laiko j\xc4\x85 pasvirusi\xc4\x85 \xc4\xaf priek\xc4\xaf. Negimd\xc5\xbeiusios moters gimdos ilgis apie 7\xe2\x80\x938 cm, plotis 4\xe2\x80\x936 cm, svoris 30\xe2\x80\x9340 g. Pas gimd\xc5\xbeiusi\xc4\x85 moter\xc4\xaf gimdos matmenys ir svoris kiek didesni. Gimdos liaukos i\xc5\xa1skiria vandening\xc4\x85 sekret\xc4\x85, kuris sudr\xc4\x97kina gimdos gleivin\xc4\x99._NEWLINE_Vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 ir platesn\xc4\x97, pusapval\xc4\x97 gimdos dalis vadinama gimdos dugnu, \xc5\xbeemiau jos yra gimdos k\xc5\xabnas \xe2\x80\x93 did\xc5\xbeiausia gimdos dalis, kuris siaur\xc4\x97damas \xc4\xaf apa\xc4\x8di\xc4\x85 perein\xc4\x85 \xc4\xaf gimdos s\xc4\x85smauk\xc4\x85, pereinan\xc4\x8dia \xc4\xaf gimdos kaklel\xc4\xaf. Gimdos viduje yra trikampio formos ertm\xc4\x97, kurios pagrindas nukryp\xc4\x99s \xc4\xaf gimdos dugn\xc4\x85, ir jos vir\xc5\xa1utiniuose kampuose atsiveria kiau\xc5\xa1intakiai. Gimdos kaklelis yra cilindro ar \xc5\xa1iek tiek k\xc5\xabgio formos. Jo viduje yra kanalas, kurio vir\xc5\xa1utin\xc4\x97 dalis (vidin\xc4\x97s \xc5\xbeiomenys) pereina \xc4\xaf gimdos ertm\xc4\x99, o apatin\xc4\x97 (i\xc5\xa1orin\xc4\x97s \xc5\xbeiomenys) atsiveria mak\xc5\xa1tin. Pas negimd\xc5\xbeiusi\xc4\x85 moter\xc4\xaf, gimdos kaklelio i\xc5\xa1orin\xc4\x97s \xc5\xbeiomenys yra apvalios, o pas gimd\xc5\xbeiusi\xc4\x85 \xe2\x80\x93 skersinio ply\xc5\xa1io formos._NEWLINE_Gimda yra judrus organas: b\xc5\xabdama ma\xc5\xbeojo dubens viduryje, ji gali pasislinkti atgal, jei padid\xc4\x97ja \xc5\xa1lapimo p\xc5\xabsl\xc4\x97, pirmyn \xe2\x80\x93 jeigu padid\xc4\x97ja storoji \xc5\xbearna, arba auk\xc5\xa1tyn \xe2\x80\x93 n\xc4\x97\xc5\xa1tumo metu. Po gimdymo gimda sugr\xc4\xaf\xc5\xbeta \xc4\xaf pradin\xc4\x99 pad\xc4\x97t\xc4\xaf. Sulaukus menopauz\xc4\x97s gimda susitraukia, atrofuojasi jos gleivin\xc4\x97. Kartais gimdos k\xc5\xabnas patologi\xc5\xa1kai b\xc5\xabna kitoje pad\xc4\x97tyje (pvz., pasvir\xc4\x99s atgal), ir tuomet moteris gali nepastoti, kadangi spermatozoidai neprasiskverbia \xc4\xaf gimdos ertm\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nGimdos ligos\n_START_PARAGRAPH_\nDa\xc5\xbeniausi gimdos susirgimai \xe2\x80\x93 navikiniai (mioma, sarkoma) ir u\xc5\xbedegiminiai (endometritas, metrocendometritas). Lig\xc5\xb3 pasekm\xc4\x97s \xe2\x80\x93 sutrinka moters ciklas, galimas nevaisingumas, persileidimas ir kt.'