b'\n_START_ARTICLE_\nKarolingai\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDinastijos \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97ju laikomas Austrazijos didikas Pipinas Vyresnysis. Pirmieji Karolingai buvo \xc4\xaftakingi Meroving\xc5\xb3 dinastijos frank\xc5\xb3 karali\xc5\xb3 ma\xc5\xbeordomai. Dinastijos pavadinimas kilo nuo majordomo Karolio Martelio, kuris 732\xc2\xa0m. Puatj\xc4\x97 m\xc5\xab\xc5\xa1yje sumu\xc5\xa1\xc4\x97 maurus ir tapo faktiniu vis\xc5\xb3 frank\xc5\xb3 valdovu._NEWLINE_Karolio Martelio s\xc5\xabn\xc5\xabs Karlomanas ir Pipinas Trumpasis pasidalijo t\xc4\x97vo palikim\xc4\x85. 747\xc2\xa0m. Karlomanui atsisakius vald\xc5\xbeios Pipinas Trumpasis liko vienintelis valdovas. Remiamas didik\xc5\xb3 ir popie\xc5\xbeiaus Zacharijo 751\xc2\xa0m. jis nuvert\xc4\x97 paskutin\xc4\xaf Meroving\xc4\x85 Childerik\xc4\x85 III ir tapo frank\xc5\xb3 karaliumi._NEWLINE_Pipino Trumpojo s\xc5\xabnus Karolis Didysis 768\xc2\xa0m. tapo frank\xc5\xb3 karaliumi, 800\xc2\xa0m. popie\xc5\xbeius Leonas III j\xc4\xaf kar\xc5\xabnavo imperatoriumi. Pagal 843\xc2\xa0m. Verdeno sutart\xc4\xaf Karolio Did\xc5\xbeiojo trys vaikai\xc4\x8diai imperij\xc4\x85 pasidalijo. Vakarin\xc4\x99 dal\xc4\xaf (dab. Pranc\xc5\xabzija) Karolingai vald\xc4\x97 iki 987\xc2\xa0m., kai juos pakeit\xc4\x97 Kapetingai. Vidurini\xc4\x85j\xc4\x85 dal\xc4\xaf (Lotaringijos karalyst\xc4\x97, apimanti \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Italij\xc4\x85) Karoling\xc5\xb3 at\xc5\xa1aka vald\xc4\x97 iki 870\xc2\xa0m. Merseno sutartimi \xc5\xa1i dalis buvo padalyta smulkiau. Rytin\xc4\x99 dal\xc4\xaf, kuri sudar\xc4\x97 \xc5\xa0ventosios Romos imperijos branduol\xc4\xaf, Karolingai vald\xc4\x97 iki 911\xc2\xa0m. \xc4\x8cia juos pakeitusi Saks\xc5\xb3 dinastija save kildino i\xc5\xa1 Karoling\xc5\xb3.'