b'\n_START_ARTICLE_\nPilies kalnas (Lenkija)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. \xc5\xa1ioje teritorijoje gyveno lietuviams artima balt\xc5\xb3 tauta - jotvingiai. VI a. pr. m. e. vietiniai gyventojai ant kalno pastat\xc4\x97 gynybinius \xc4\xaftvirtinimus. Kalno pap\xc4\x97d\xc4\x97je buvo supilti pylimai, kuriuos sudar\xc4\x97 med\xc5\xbei\xc5\xb3 kamienai, fa\xc5\xa1inos, \xc4\xafvairios uolienos ir viskas u\xc5\xbepildyta \xc5\xbevyru ir moliu. Kalno vir\xc5\xa1\xc5\xabn\xc4\x97je buvo apvalus kaimas, o jo viduje maidanas. IX a. prad\xc5\xbeioje ant kalno esantys pastatai buvo sugriauti ir kalnas tapo religinio kulto vieta. Rytini\xc5\xb3 pylim\xc5\xb3 gri\xc5\xabv\xc4\x97siuose degdavo \xc5\xa1ventoji ugnis. X a. prad\xc5\xbeioje ant kalno pastatyta daugiau nei 800 metr\xc5\xb3 perimetro tvirtov\xc4\x97. Apa\xc4\x8dioje \xc4\xafrengti papildomi akmeniniai pylimai. Tvirtov\xc4\x97je gyveno vietiniai gyventojai, kareiviai ir sargybiniai. Labiausiai pa\xc5\xbeeid\xc5\xbeiamoje pietin\xc4\x97je kalno pus\xc4\x97je buvo i\xc5\xa1kastas vandens kanalas jungiantis \xc5\xa0iurpilio ir Klu\xc4\x8disko e\xc5\xbeerus. E\xc5\xbeer\xc5\xb3 pakrant\xc4\x97se buvo \xc4\xafrengtos gynybin\xc4\x97s steb\xc4\x97jimo aik\xc5\xa1tel\xc4\x97s. 1283 m. pil\xc4\xaf u\xc5\xbekariavo kry\xc5\xbeiuo\xc4\x8diai, kurie v\xc4\x97liau \xc4\x8dia \xc4\xafsireng\xc4\x97 savo tvirtov\xc4\x99. D\xc4\x97l pilies labai ilgai nesutar\xc4\x97 ir kariavo kry\xc5\xbeiuo\xc4\x8diai su lietuviais, kol galiausiai pilis atiteko lietuviams, kurie \xc4\x8dia \xc4\xafreng\xc4\x97 med\xc5\xbeiokl\xc4\x97s namel\xc4\xaf. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. \xc5\xa1is kalnas priklaus\xc4\x97 Lietuvos Did\xc5\xbeiajai Kunigaik\xc5\xa1tystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Taryb\xc5\xb3 Rusijos taikos sutart\xc4\xaf \xc5\xa1i vietov\xc4\x97 buvo priskirta Lietuvos Respublikai.\n_START_SECTION_\nApylink\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nNuo kalno atsiveria gra\xc5\xbe\xc5\xabs aplinkini\xc5\xb3 e\xc5\xbeer\xc5\xb3 ir kalv\xc5\xb3 vaizdai. I\xc5\xa1 \xc4\x8dia matosi Ko\xc5\xa1cielnos ir Cmentarnos kalnai. Pietrytin\xc4\x97je kalno pus\xc4\x97je yra \xc5\xa0iurpilio e\xc5\xbeero \xc4\xaflanka vadinama Juodoji ir kurioje yra stati Pustelnios sala. Kalno pap\xc4\x97d\xc4\x97je yra daug akmen\xc5\xb3 - gamtos paminkl\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nLegendos\n_START_PARAGRAPH_\nSklinda legendos, kad pilies kalne dar yra neatrasti trys pilies vartai, pilies po\xc5\xbeemiai ir po\xc5\xbeeminiai \xc4\xaftvirtinimai. Kalbama kad kalno apylink\xc4\x97se galima rasti \xc5\xbemoni\xc5\xb3 kaul\xc5\xb3, senovini\xc5\xb3 str\xc4\x97li\xc5\xb3 antgali\xc5\xb3, kry\xc5\xbeiuo\xc4\x8di\xc5\xb3 ginkl\xc5\xb3 ir senovini\xc5\xb3 pinig\xc5\xb3.'