b'\n_START_ARTICLE_\nProton\xc5\xb3 sinchrotronas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nDar 1952 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x99 laikinosios CERN tarybos pos\xc4\x97dyje buvo paskirta atlikti tyrimus d\xc4\x97l daleli\xc5\xb3 greitintuvo energijoms, didesn\xc4\x97ms u\xc5\xbe 1 GeV. 1957 m. buvo \xc4\xafkurtos PS grup\xc4\x97s ir nuspr\xc4\x99sta, kad did\xc5\xbeiausia \xc4\xafrenginio energija tur\xc4\x97t\xc5\xb3 b\xc5\xabti 25 GeV. 1959 m. liep\xc4\x85 buvo baigtos greitintuvo statybos, o prad\xc4\x97jo veikti 1959 m. rugs\xc4\x97jo 24 d. ir kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 buvo did\xc5\xbeiausios energijos daleli\xc5\xb3 greitintuvas: paleidimo dien\xc4\x85 dalel\xc4\x97s buvo \xc4\xafgreitintos iki 24 GeV, o jau gruod\xc5\xbeio 8 d. auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia energija pasiek\xc4\x97 28,3 GeV. Eksperimentai greitintuve prasid\xc4\x97jo 1960 m._NEWLINE_Nuo 1971 m. PS prad\xc4\x97jo tiekti daleles ITR, nuo 1976 m. \xe2\x80\x93 SPS greitintuvams. 1989 m. greitintuvas tapo LEP sistemos dalimi._NEWLINE_Be proton\xc5\xb3 ir \xc5\xa1vino jon\xc5\xb3, juo buvo greitinamos alfa dalel\xc4\x97s, deguonies ir sieros branduoliai, elektronai, pozitronai ir antiprotonai. Nuo 1959 m. greitintuvas kelis kartus tobulintas ir atnaujintas. I\xc5\xa1 originali\xc5\xb3 jo sudedam\xc5\xb3j\xc5\xb3 dali\xc5\xb3 liko tik kreipiantieji magnetai ir pastatai.\n_START_SECTION_\nSandara ir veikimas\n_START_PARAGRAPH_\nGreitintuvas turi 277 \xc4\xafprastus magnetus, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 100 \xe2\x80\x93 dipoliniai, i\xc5\xa1laikantys daleli\xc5\xb3 pluo\xc5\xa1tus apskrita trajektorija. PS protonus gauna i\xc5\xa1 Proton\xc5\xb3 sinchrotrono stiprintuvo, kuris juos \xc4\xafgreitina iki 1,4 GeV, o \xc5\xa1vino jonus \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 \xc5\xbdemos energijos jon\xc5\xb3 \xc5\xbeiedo, kuris juos \xc4\xafgreitina iki 72 MeV.'