b'\n_START_ARTICLE_\nKabala\n_START_SECTION_\nStatusas judaizme\n_START_PARAGRAPH_\nJudaizmas turi nedidel\xc4\xaf skai\xc4\x8di\xc5\xb3 (13) dogm\xc5\xb3, t. y. tik\xc4\x97jimo punkt\xc5\xb3, privalom\xc5\xb3 kiekvienam save siejan\xc4\x8diam su \xc5\xa1ia religija. Jas suformulavo viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojas Moz\xc4\x97 Maimonidas. \xc4\xae jo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85 \xc4\xafeina, pvz., tik\xc4\x97jimas Dievo vienumu, am\xc5\xbeinumu, taip pat - Sinajaus \xc4\xaevykio tikrumas bei \xc5\xa0v. Ra\xc5\xa1to dievi\xc5\xa1ka kilm\xc4\x97. Kaip pa\xc5\xbeymi Paul\'is Johnson\'as, judaizmas palieka i\xc5\xa1pa\xc5\xbein\xc4\x97jui teis\xc4\x99 tur\xc4\x97ti sav\xc4\x85 nuomon\xc4\x99 subtiliais teologiniais klausimais (ir tai skiria jud\xc4\x97ji\xc5\xa1k\xc4\x85 dvasingum\xc4\x85 nuo krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s istorijoje pasitaikiusi\xc5\xb3 laikotarpi\xc5\xb3, kada d\xc4\x97l teologinio niuanso tikintysis \xe2\x80\x9egal\xc4\x97jo b\xc5\xabti gyvas sudegintas\xe2\x80\x9c); istorija l\xc4\x97m\xc4\x97 taip, kad judaizmas labiau akcentuoja halach\xc4\x85 (priesakus ir papro\xc4\x8dius), nei mistin\xc4\x99 teologij\xc4\x85. Kabalos mokymai judaizme laikomi autoritetingais, ta\xc4\x8diau grie\xc5\xbet\xc4\x85ja prasme jie n\xc4\x97ra privalomi, kaip, pvz., Katalik\xc5\xb3 Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios dogmos.\n_START_SECTION_\nIstorin\xc4\x97 kilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nTeologin\xc4\x97s spekuliacijos, mistiniai motyvai pasirodo jau Biblijoje - pvz., prana\xc5\xa1o Ezechielio knyga detaliai apra\xc5\xa1o Dievo \xe2\x80\x9eVe\xc5\xbe\xc4\x97\xc4\x8dias\xe2\x80\x9c su paslaptingomis angeli\xc5\xa1komis b\xc5\xabtyb\xc4\x97mis. Dar iki Talmudo ankstyviausiosios dalies - Mi\xc5\xa1nos - \xc5\xbeydai tur\xc4\x97jo gausi\xc4\x85 apokaliptin\xc4\x99 ra\xc5\xa1tij\xc4\x85. Talmude paliudyta, kad pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 rabinai pripa\xc5\xbeino mistinius mokymus ir okultines praktikas, tyrin\xc4\x97toj\xc5\xb3 siejamas su Ezechielio i\xc5\xa1taromis apie Dievo Ve\xc5\xbe\xc4\x97\xc4\x8dias ir Prad\xc5\xbeios knygos Pasaulio suk\xc5\xabrimo apra\xc5\xa1ym\xc5\xb3 - tiksliau, i\xc5\xa1 \xc5\xa1i\xc5\xb3 m\xc4\xafsling\xc5\xb3 ir detali\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3 ai\xc5\xa1kinimo. Taip pat Talmude paliudyti apribojimai \xc5\xa1iuos mokymus skleisti ir net draudimas taikyti okultines \xc5\xbeinias, gautas i\xc5\xa1 \xc5\xa1vent\xc5\xb3j\xc5\xb3 tekst\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nPirmuoju kabalistu jos pasek\xc4\x97jai laiko patriarch\xc4\x85 Abraom\xc4\x85. XII a. pasirod\xc4\x97 pamatinis Kabalos veikalas - Sefer ha Zohar. J\xc4\x85 para\xc5\xa1\xc4\x99s antrojo am\xc5\xbeiaus rabis Simonas bar Jochajas. Pagrindin\xc4\x97s Zohar temos - pasakojimai apie biblin\xc4\x99 pasaulio suk\xc5\xabrimo istorij\xc4\x85 ir prana\xc5\xa1o Ezekielio vizijas. \xc5\xa0imtme\xc4\x8dius kabala buvo studijuojama ma\xc5\xbeose mokini\xc5\xb3 grup\xc4\x97se. L\xc5\xab\xc5\xbeio ta\xc5\xa1kas yra \xc5\xa1e\xc5\xa1ioliktasis am\xc5\xbeius, kada rabino Itzhako Lurios (Ari) ra\xc5\xa1tuose atsirado \xc5\xa1vari kabalos kalba. Ari tvirtino, kad nuo XVI am\xc5\xbeiaus prasideda atviras kabalos studijavimas.\n_START_SECTION_\nKabalos kryptys\n_START_PARAGRAPH_\nKabalos puosel\xc4\x97tojai jud\xc4\x97jai kategori\xc5\xa1kai atsiriboja nuo t\xc5\xb3, kurie pritaik\xc4\x97 gausius kabalistinius motyvus madingiems vakar\xc5\xb3 mokymams (pradedant Golden Dawn ir Thelema, o baigiant nesuskai\xc4\x8diuojamomis New Age pakraipos knygomis, kuriose kabalistiniai motyvai laisvai derinami su ind\xc5\xb3 jogos praktikomis, astrologija ir kt.). Siekdami i\xc5\xa1siskirti, "tikrieji" jud\xc4\x97j\xc5\xb3 kabalistai \xc4\xafvardina savo tradicij\xc4\x85 kaip ko\xc5\xa1er arba izraeli kabala.'