b'\n_START_ARTICLE_\nPavija\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nSenov\xc4\x97je Pavija (rom\xc4\x97nai vadino Ticinu) buvo svarbus miestas, o Romos imperijos laikais\xc2\xa0\xe2\x80\x93 didel\xc4\x97 karin\xc4\x97 stovykla. 476\xc2\xa0m. \xc4\x8dia Odoakras nugal\xc4\x97jo Flavij\xc5\xb3 Orest\xc4\x85 po ilgos apgulties. U\xc5\xbe pagalb\xc4\x85 prie\xc5\xa1ui Odoakras sugriov\xc4\x97 miest\xc4\x85, Flavijus pab\xc4\x97go \xc4\xaf Piacenc\xc4\x85, bet Odoakras j\xc4\xaf pavijo ir nu\xc5\xbeud\xc4\x97 bei nuvert\xc4\x97 jo s\xc5\xabn\xc5\xb3 Romul\xc4\x85 Augustul\xc4\x85. \xc5\xa0is \xc4\xafvykis laikomas Vakar\xc5\xb3 Romos imperijos pabaiga._NEWLINE_V\xc4\x97liau miestas lotyni\xc5\xa1kai vadinosi Papija (susij\xc4\x99 su popie\xc5\xbeiumi), kol virto ital\xc5\xb3 kalba Pavija. Kartais jis buvo vadinamas Ticinum Papia, sujungiant abu lotyni\xc5\xa1kus pavadinimus._NEWLINE_Valdant gotams Pavija virto stipria tvirtove ir paskutine atrama kovoje su Belisarijumi._NEWLINE_Kra\xc5\xa1t\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97mus lombardams Pavija tapo j\xc5\xb3 sostine 568\xe2\x80\x93774\xc2\xa0m. Karolis Didysis u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Pavij\xc4\x85 774\xc2\xa0m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf ir tapo lombard\xc5\xb3 karaliumi. Pavija liko Italijos karalyst\xc4\x97s sostine ir ka\xc5\xabnacijos centru iki imperijos \xc4\xaftakos nusilpimo XII a._NEWLINE_XII a. Pavija buvo nepriklausomas miestas. Gvelf\xc5\xb3 ir gibelin\xc5\xb3 konflikte Pavija buvo gibelin\xc5\xb3 pus\xc4\x97je, nes svarbiausias prie\xc5\xa1ininkas Milanas vadovavo Lombardijos lygai prie\xc5\xa1 Frydrich\xc4\x85 I Barbaros\xc4\x85, nor\xc4\x97jus\xc4\xaf sustiprinti imperijos vald\xc5\xbei\xc4\x85 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Italijoje._NEWLINE_Po to kelis \xc5\xa1imtme\xc4\x8dius Pavija buvo aktyvus ir svarbus miestas. Pavija laik\xc4\x97si prie\xc5\xa1 Milan\xc4\x85, bet galiausiai nusileido Viskon\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xa1eimai, vald\xc5\xbeiusiai miest\xc4\x85 1359\xc2\xa0m. Valdant Viskon\xc4\x8diams Pavija tapo intelektualiniu ir meno centru. 1361\xc2\xa0m. aplink senos teis\xc4\x97s mokyklos branduol\xc4\xaf buvo \xc4\xafkurtas Pavijos universitetas, kuriame mok\xc4\x97si studentai i\xc5\xa1 daugelio \xc5\xa1ali\xc5\xb3._NEWLINE_Po Pavijos m\xc5\xab\xc5\xa1io (1525\xc2\xa0m.) prasid\xc4\x97jo ispan\xc5\xb3 okupacija, trukusi iki 1713\xc2\xa0m., o po to Pavij\xc4\x85 vald\xc4\x97 austrai iki 1796\xc2\xa0m., kol j\xc4\x85 u\xc5\xbe\xc4\x97m\xc4\x97 Napoleonas Bonapartas. Austrams valdant universitet\xc4\x85 globojo Marija Terez\xc4\x97. Tuo metu jame dirbo Ugo Foscolo, Alessandro Volta, Lazzaro Spallanzani, Camillo Golgi ir kiti mokslininkai bei humanistai._NEWLINE_1815\xc2\xa0m. Pavija v\xc4\x97l atiteko austrams, kurie j\xc4\x85 vald\xc4\x97 iki Italijos suvienijimo 1859\xc2\xa0m.'