b"\n_START_ARTICLE_\nTongos istorija\n_START_SECTION_\nPirmieji gyventojai\n_START_PARAGRAPH_\nPagal archeologinius duomenis pirmieji Lapita kult\xc5\xabros \xc5\xbemon\xc4\x97s \xc4\xaf salas atkeliavo i\xc5\xa1 Santa Kruzo sal\xc5\xb3 (Saliamono salos) ma\xc5\xbedaug prie\xc5\xa1 6000 met\xc5\xb3. \xc5\xa0ios kult\xc5\xabros \xc5\xbemon\xc4\x97s gyveno aplinkin\xc4\x97se Tongos, Samojos ir Fid\xc5\xbeio salose apie 1000 met\xc5\xb3, kol atrado Markizo, Tai\xc4\x8dio ir grei\xc4\x8diausiai visas kitas Ramiojo vandenyno salas, kurias apgyvendino. Seniausi archeologiniai radiniai (Lapita keramika) datuojama 2800\xe2\x80\x932750 m. pr. m. e.(seniausi Polinezijoje), tod\xc4\x97l Tonga laikytina viena i\xc5\xa1 Polinezijos kult\xc5\xabros \xc5\xbeidini\xc5\xb3. Nuo seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 buvo auginamos kiaul\xc4\x97s, vi\xc5\xa1tos, prijaukinti \xc5\xa1unys._NEWLINE_I\xc5\xa1 seniausi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 i\xc5\xa1lik\xc4\x99 monumentinaiai sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 kult\xc5\xabr\xc5\xb3 megalitiniai statiniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Ha\xe2\x80\x99amonga (Trilitonas) ir Langi. Trilitonas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 masyvus 5\xc2\xa0m auk\xc5\xa1\xc4\x8dio trij\xc5\xb3 koralin\xc4\x97s kilm\xc4\x97s akmen\xc5\xb3 statinys (kiekvienas sveria po 40 t), Langi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 terasinis 2-3 pakop\xc5\xb3 sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 monarch\xc5\xb3 kapinynas.\n_START_SECTION_\nPirmieji europie\xc4\x8diai\n_START_PARAGRAPH_\nEuropie\xc4\x8diai salas atrado 1616 (olandai Willem Schouten ir Jacob Le Maire, prie Niuatoputapu salos). Daugiau \xc5\xbeini\xc5\xb3 apie salas atsirado po D\xc5\xbeeimso Kuko 1773, 1774 ir 1777, Londono misionieri\xc5\xb3 1797 bei metodisto Valterio Laur\xc4\x97jaus (Walter Lawrey) 1822 ekspedicij\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nSuvienijimas\n_START_PARAGRAPH_\n1799\xc2\xa0m. Imperijoje kilo pilietiniai karai, kol galiausiai Tong\xc4\x85 \xc4\xaf karalyst\xc4\x99 1845 suvienijo (nutrauk\xc4\x97 vidaus karus) jaunas ambicingas karys ir oratorius Taufa'ahau (pilnas vardas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Siaosi Taufa\xe2\x80\x99ahau Tupou Maeakafaua). Po d\xc4\x97d\xc4\x97s mirties jis tapo 19-uoju Tui Kanokupolu (taip vadinamas Tupou r\xc5\xabm\xc5\xb3 valdovas), panaikino abi kitas dinastines linijas ir prad\xc4\x97jo \xc5\xa1alies modernizavim\xc4\x85._NEWLINE_Taufaahau 1862\xc2\xa0m. panaikino baud\xc5\xbeiav\xc4\x85 (vergov\xc4\x99). Pagal krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kas tradicijas pasivadino karaliumi Jurgiu I (George Tupou I). 1875, padedant misionieriui Shirley Baker, \xc5\xa1is karalius Tong\xc4\x85 paskelb\xc4\x97 konstitucine monarchija, i\xc5\xa1leido pagrindinius \xc4\xafstatymus d\xc4\x97l verg\xc5\xb3, \xc5\xbeem\xc4\x97s valdymo, spaudos laisv\xc4\x97s, apribojo valdov\xc5\xb3 funkcijas.\n_START_SECTION_\nXX a. istorija\n_START_PARAGRAPH_\n1900 gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 18 Tonga pasira\xc5\xa1\xc4\x97 draugyst\xc4\x97s sutart\xc4\xaf su Britanija mainais u\xc5\xbe tai, kad britai pad\xc4\x97jo karaliui vidaus kovose (Tonga tapo brit\xc5\xb3 protektoratu). \xc5\xa0i sutartis galiojo iki 1970 bir\xc5\xbeelio 4. Nuo 1970\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Brit\xc5\xb3 Sandraugos, nuo 1999\xc2\xa0\xe2\x80\x93 JT nar\xc4\x97."