b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam James\n_START_SECTION_\nV. D\xc5\xbeeimso filosofija\n_START_PARAGRAPH_\nV. D\xc5\xbeeimsas pl\xc4\x97tojo psichologin\xc4\xaf arba instrumentin\xc4\xaf pragmatizm\xc4\x85. D\xc4\x97l to jis vadinamas instrumentalistu, t. y. teorijos \xe2\x80\x93 yra veiklos \xc4\xafrankiai, instrumentai, tod\xc4\x97l kai kalbame apie teorij\xc4\x85 reikia nurodyti kokios veiklos dalis yra \xc5\xa1i teorija. V. D\xc5\xbeeimsas mano, kad teisinga yra tik tokia id\xc4\x97ja, tokia teorija, kuri padeda suvokti objekt\xc4\x85, padeda pasiekti patenkinam\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3 ir turi praktini\xc5\xb3 padarini\xc5\xb3 individui, yra jam naudinga. Teorijos, id\xc4\x97jos, s\xc4\x85vokos traktuojamos kaip instrumentas, padedantis orientuotis pasaulyje, tvarkyti \xe2\x80\x9es\xc4\x85mon\xc4\x97s srauto\xe2\x80\x9c chaos\xc4\x85. \xe2\x80\x9eS\xc4\x85mon\xc4\x97s srautas\xe2\x80\x9c visada individualus. Pasak jo, elementarus psichinis faktas yra ne \xe2\x80\x9emintis\xe2\x80\x9c apskritai, ne \xe2\x80\x9eta ar kita akimirka\xe2\x80\x9c, o \xe2\x80\x9emano mintis\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9emintis priklausanti kam nors\xe2\x80\x9c. \xe2\x80\x9eS\xc4\x85mon\xc4\x97s srautas\xe2\x80\x9c yra vieningas, ta\xc4\x8diau jame galima i\xc5\xa1skirti atskirus i\xc5\xa1gyvenimus, jausmus ir mintis._NEWLINE_Nuo kit\xc5\xb3 pragmatist\xc5\xb3 James skyr\xc4\x97si tuo, kad j\xc4\xaf domino ne filosofini\xc5\xb3 s\xc4\x85vok\xc5\xb3 savaiminis ai\xc5\xa1kumas, bet j\xc5\xb3 egzistencin\xc4\x97 prasm\xc4\x97. \xc5\xa0tai tod\xc4\x97l jis yra laikomas psichologizuoto \xe2\x80\x9egyvenimo filosofijos\xe2\x80\x9c varianto k\xc5\xabr\xc4\x97ju. Du aspektai, kurie sudar\xc4\x97 W. James filosofij\xc4\x85 buvo: tiesioginiai faktai ir bendra metafizin\xc4\x97 pasaulio samprata. \xc5\xa0i filosofija ties\xc4\x85 tapatina su naudingumu, o tikrov\xc4\x99 \xe2\x80\x93 su patyrimu._NEWLINE_Dar vienas V. D\xc5\xbeeimso filosofijos tikslas \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti nesutarimus kylan\xc4\x8dius tarp religijos ir mokslo. Jis teig\xc4\x97, kad be religijos gyvenimas yra ne\xc4\xafmanomas, o mokslas, jo nuomone vis labiau tryn\xc4\x97 religijos pamatus. Tod\xc4\x97l ie\xc5\xa1kodamas i\xc5\xa1eities band\xc4\x97 sukurti optimistin\xc4\x99 filosofij\xc4\x85. V. D\xc5\xbeeimsas si\xc5\xabl\xc4\x97: \xe2\x80\x9eJeigu ko negalime \xc4\xafrodyti empiriniais faktais, ie\xc5\xa1kokime argumentacijos tik\xc4\x97jime, nes kiekvienos problemos sprendimas priklauso nuo paties \xc5\xbemogaus, jo valios\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Pragmatizmas kaip filosofijos kryptis susiformavo XIX a. pab. \xe2\x80\x93 XX a. pr. Amerikoje. B\xc5\xabtent James pragmatizmas buvo pilnas laisv\xc4\x97s dvasios, demokrati\xc5\xa1kas ir humanisti\xc5\xa1kas. Pasak James, pragmatizmas yra \xe2\x80\x9enaujas sen\xc5\xb3j\xc5\xb3 m\xc4\x85stymo b\xc5\xabd\xc5\xb3 \xc4\xafvardijimas\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nAnkstyvieji metai\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam James kartu su savo broliu Henry James (kuris v\xc4\x97liau tapo garsiu ra\xc5\xa1ytoju) ir seserimi Alice James (kuri i\xc5\xa1gars\xc4\x97jo savo dienora\xc5\xa1\xc4\x8diu, i\xc5\xa1spausdintu po jos mirties) \xc4\xafgijo eklektin\xc4\xaf transatlantin\xc4\xaf i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85, bei i\xc5\xa1moko laisvai kalb\xc4\x97ti voki\xc5\xa1kai ir pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1kai. W. James buvo labai kosmopoliti\xc5\xa1ka asmenyb\xc4\x97. Dvi i\xc5\xa1vykos \xc4\xaf Europ\xc4\x85, kai jis buvo dar vaikas paliko jam nei\xc5\xa1dildom\xc4\x85 \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc4\xaf ir l\xc4\x97m\xc4\x97 tai, kad jis leidosi \xc4\xaf daugiau nei \xc4\xaf 30 i\xc5\xa1vyk\xc5\xb3 po t\xc4\x85 pa\xc4\x8di\xc4\x85 Europ\xc4\x85, savo v\xc4\x97lesniais gyvenimo metais._NEWLINE_B\xc5\xabdamas jaunas jis tur\xc4\x97jo artisti\xc5\xa1k\xc5\xb3 gabum\xc5\xb3, tod\xc4\x97l lank\xc4\x97 u\xc5\xbesi\xc4\x97mimus William Moriss Hunt studijoje, \xc4\xafsik\xc5\xabrusioje Newport, Rhode Island, ta\xc4\x8diau 1861 m. per\xc4\x97jo \xc4\xaf mokslines studijas Lawrence mokslo mokykl\xc4\x85, Harvardo universitete._NEWLINE_Ankstyvoje jaunyst\xc4\x97je James buvo silpnos sveikatos. Jis taip pat netur\xc4\x97jo muzikin\xc4\x97s klausos, neskyr\xc4\x97 ton\xc5\xb3. Negana to, jis tur\xc4\x97jo \xc4\xafvairi\xc5\xb3 psichologini\xc5\xb3 sutrikim\xc5\xb3, kurie buvo diagnozuoti kartu su liga \xe2\x80\x93 neurastenija. \xc5\xa0i liga l\xc4\x97m\xc4\x97, kad jis da\xc5\xbenai puldavo \xc4\xaf depresij\xc4\x85, kurios metu netgi m\xc4\x85stydavo apie savi\xc5\xbeudyb\xc4\x99. Du jo jaunesni broliai, Garth Wilkinson ir Robertson kov\xc4\x97si Amerikos pilietiniame kare. Kitas jo brolis Henry ir sesuo Alice, taip pat kaip ir pats William t\xc5\xabr\xc4\x97jo invalidum\xc4\x85._NEWLINE_James 1864 m. prad\xc4\x97jo medicinos studijas Harvardo universitete. 1865 m. jis pasi\xc4\x97m\xc4\x97 atostogas, kad kartu su gamtininku Louis Aggassiz leist\xc5\xb3si \xc4\xaf mokslin\xc4\x99 ekspedicij\xc4\x85 auk\xc5\xa1tyn Amazon\xc4\x97s upe. Ta\xc4\x8diau po 8 m\xc4\x97nesi\xc5\xb3 \xc5\xa1i\xc4\x85 ekspedicij\xc4\x85 nutrauk\xc4\x97 d\xc4\x97l da\xc5\xben\xc5\xb3 j\xc5\xabros ligos priepuoli\xc5\xb3 ir \xc5\xa1velnios formos raup\xc5\xb3. Jis dar kart\xc4\x85 nutrauk\xc4\x97 medicinos studijas 1867 m. baland\xc4\xaf, kai smarkiai susirgo. Jis keliavo po Vokietij\xc4\x85 ie\xc5\xa1kodamas gydymo ir ten u\xc5\xbetruko iki 1868 m. lapkri\xc4\x8dio m\xc4\x97nesio. (\xc5\xa0iuo metu jis prad\xc4\x97jo publikuoti recenzijas literat\xc5\xabros periodiniame leidinyje \xe2\x80\x9eNorth American Review\xe2\x80\x9c). 1869 m. bir\xc5\xbeel\xc4\xaf jis pagaliau gavo medicinin\xc4\xaf i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85, bet medicinos jis taip niekada ir nepraktikavo. Tai k\xc4\x85 jis vadino savo \xe2\x80\x9esielos liga\xe2\x80\x9c galiausiai i\xc5\xa1sisprend\xc4\x97 1872 m. po ilg\xc5\xb3 filosofini\xc5\xb3 ie\xc5\xa1kojim\xc5\xb3. 1878 m. jis ved\xc4\x97 Alice Gibbens._NEWLINE_James praleistas laikas Vokietijoje pad\xc4\x97jo suprasti, kad tikrieji jo interesai yra ne medicina, bet filosofija ir psichologija. V\xc4\x97liau, 1902 m. jis ra\xc5\xa1\xc4\x97: \xe2\x80\x9e A\xc5\xa1 studijavau medicin\xc4\x85, kad b\xc5\xab\xc4\x8diau fiziologu, bet lemtis taip nul\xc4\x97m\xc4\x97, kad a\xc5\xa1 pasukau \xc4\xaf psichologij\xc4\x85 ir filosofij\xc4\x85. A\xc5\xa1 niekada nesimokiau filosofijos ir pirma paskaita apie psichologij\xc4\x85 buvo ta, kuri\xc4\x85 pats skai\xc4\x8diau.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nKarjera\n_START_PARAGRAPH_\nJames beveik vis\xc4\x85 savo akademin\xc4\x99 karjer\xc4\x85 praleido Harvarde. 1873 m. pavasar\xc4\xaf j\xc4\xaf paskyr\xc4\x97 fiziologijos d\xc4\x97stytoju. 1873 m. buvo paskirtas anatomijos ir fiziologijos d\xc4\x97stytoju. 1876 m. paskirtas psichologijos profesoriaus pad\xc4\x97j\xc4\x97ju. 1881 m. paskirtas filosofijos profesoriaus pad\xc4\x97j\xc4\x97ju. 1885 m. paskirtas profesoriumi. 1889 m. James apdovanotas u\xc5\xbe nuopelnus psichologijoje. 1897 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbeo prie filosofijos. 1907 m. tapo filosofijoje nusipelniusiu profesoriumi._NEWLINE_William James studijavo medicin\xc4\x85, fiziologij\xc4\x85, ir biologij\xc4\x85, v\xc4\x97liau \xc5\xa1iose srityse prad\xc4\x97jo mokytojauti, bet buvo \xc4\xaftrauktas \xc4\xaf mokslin\xc4\xaf \xc5\xbemogi\xc5\xa1kojo proto studijavim\xc4\x85 tuomet, kai psichologija i\xc5\xa1populiar\xc4\x97jo kaip atskira mokslo sritis. James garsus savo darb\xc5\xb3 skai\xc4\x8diumi taip pat kaip Hermann Helmholtz Vokietijoje ir Pierre Janet Pranc\xc5\xabzijoje, kurie palengvino jo kurs\xc5\xb3 \xc4\xaf\xc5\xbeang\xc4\x85 mokslin\xc4\x97je psichologijoje Harvardo universitete. 1875\xe2\x80\x931876 mokslo metus jis mok\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf savo bandom\xc4\x85j\xc4\xaf psichologijos kurs\xc4\x85. Per studij\xc5\xb3 Harvarde metus, James tapo filosofini\xc5\xb3 diskusij\xc5\xb3 nariu su Charles Peirce, Oliver Wendell Holmes, ir Chauncey Wright, kurios pl\xc4\x97tojosi \xc4\xaf gyvybing\xc4\x85 grup\xc4\x99 intelektual\xc5\xb3, \xc5\xbeinom\xc4\x85 kaip Metafizinis Klubas 1872._NEWLINE_James student\xc5\xb3 tarpe Harvarde buvo tokie \xc5\xa1viesuliai kaip Boris Sidis, Theodore Roosevelt, George Santayana, W. E. B. Du Bois, G. Stanley Hall, Ralph Barton Perry, Gertrude Stein, Horace Kallen, Morris Raphael Cohen, Walter Lippmann, Alain Locke, C. I. Lewis, ir Mary Calkins._NEWLINE_1907 m. saus\xc4\xaf jis i\xc5\xa1\xc4\x97jo i\xc5\xa1 Harvardo \xc4\xaf pensij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau ir toliau ra\xc5\xa1\xc4\x97, pamokslavo, publikuodamas pragmatizm\xc4\x85, pliuralistin\xc4\x99 visat\xc4\x85, ir tiesos reik\xc5\xa1m\xc4\x99. Baig\xc4\x99s d\xc4\x97stytojo karjer\xc4\x85, James buvo vis da\xc5\xbeniau gniu\xc5\xbedomas kardialini\xc5\xb3 skausm\xc5\xb3. James pablog\xc4\x97jo 1909 m. ,tuo metu, kai jis dirbo ties filosofijos tekstu (nebaigtas, bet po mirties publikuotas kaip ,,Tam tikros problemos filosofijoje\xe2\x80\x98\xe2\x80\x98). 1910 m. pavasar\xc4\xaf jis i\xc5\xa1plauk\xc4\x97 \xc4\xaf Europ\xc4\x85, kad i\xc5\xa1bandyt\xc5\xb3 bandom\xc4\x85j\xc4\xaf gydym\xc4\x85, kuris pasirod\xc4\x97 nes\xc4\x97kmingas, ir sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo namo rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 18-\xc4\x85j\xc4\x85. \xc5\xa0irdis j\xc4\xaf nuvyl\xc4\x97 1910 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 26-\xc4\x85j\xc4\x85, jo namuose Chocorua, Naujajame Hamp\xc5\xa1yre. Jis buvo palaidotas Kembrid\xc5\xbeo Kapin\xc4\x97se, Kembrid\xc5\xbee, Masa\xc4\x8diusetse._NEWLINE_William James buvo vienas i\xc5\xa1 stipriausi\xc5\xb3 funkcionalizmo psichologijoje ir pragmatizmo filosofijoje gyn\xc4\x97j\xc5\xb3. Jis pad\xc4\x97jo pagrindus Amerikos visuomen\xc4\x97s psichiniams tyrin\xc4\x97jimams, taip pat buvo alternatyvi\xc5\xb3 gydymo metod\xc5\xb3 \xc4\x8dempionas. Empirin\xc4\x97se Haggbloom studijose, kuriose jis naudojo \xc5\xa1e\xc5\xa1is kriterijus, tokius kaip citavimai ir pripa\xc5\xbeinimas, buvo manyta, kad James buvo 14-asis \xc5\xbeymiausias 20-ojo \xc5\xa1imtme\xc4\x8dio psichologas.\n_START_SECTION_\nEpistemologija\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam James apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 tiesos \xc4\xafsitikinimus kaip tokius, kurie \xc4\xafrodo naud\xc4\x85 tikin\xc4\x8diajam. Jo pragmatizmo teorija apie ties\xc4\x85 buvo sintez\xc4\x97 i\xc5\xa1 \xe2\x80\x9ecorrespondence theory of truth\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9ecoherence theory of truth\xe2\x80\x9d su prid\xc4\x97tomis dimensijomis. Tiesa yra patikrinama tiek, kiek mintys ir pasisakymai atitinka faktin\xc4\xaf dalyk\xc4\x85, taip pat kokiu atstumu jos \xe2\x80\x9ekaba kartu\xe2\x80\x9c, ar derinasi kaip d\xc4\x97lion\xc4\x97s dalys viena su kita; tai yra savo ruo\xc5\xbetu patvirtinami steb\xc4\x97ti rezultatai \xe2\x80\x93 kaip id\xc4\x97jos i\xc5\xa1k\xc4\x97limas \xc4\xaf taikom\xc4\x85 praktik\xc4\x85._NEWLINE_James mat\xc4\x97 pasaulio vaizd\xc4\x85 kartu su pragmati\xc5\xa1kumu, skelbian\xc4\x8diu, kad tiesos kaina buvo visi\xc5\xa1kai priklausoma nuo jos naudos \xc5\xbemogui, kuris j\xc4\x85 tur\xc4\x97jo. Papildomi James pragmatizmo principai ap\xc4\x97m\xc4\x97 po\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\xaf, kad pasaulis yra mozaika i\xc5\xa1 skirting\xc5\xb3 patir\xc4\x8di\xc5\xb3, kurios gali b\xc5\xabti tinkamai interpretuojamos ir suprantamos per \xe2\x80\x9eradikalaus empirizmo\xe2\x80\x9c taikym\xc4\x85. Radikalusis empirizmas (nesusij\xc4\x99s su kasdieniniu moksliniu empirizmu), tvirtina, kad pasaulis ir patirtis negali b\xc5\xabti sustabdyti d\xc4\x97l visi\xc5\xa1kai objektyvios analiz\xc4\x97s jeigu n\xc4\x97ra kit\xc5\xb3 veiksni\xc5\xb3, steb\xc4\x97tojo protas ir paprastas steb\xc4\x97jimo poelgis tur\xc4\x97s \xc4\xaftakos bet kokiems empiriniams pri\xc4\x97jimams prie tiesos, nes protas, jo patirtys ir prigimtis yra nei\xc5\xa1skiriami. James \xc4\xafvairov\xc4\x97s akcentavimas kaip numatoma \xc5\xbemogaus b\xc5\xabsena (prie\xc5\xa1 ir u\xc5\xbe dvilypum\xc4\x85, ypa\xc4\x8d Hegelio dialekti\xc5\xa1k\xc4\x85 dvilypum\xc4\x85), i\xc5\xa1laik\xc4\x97 stipri\xc4\x85 \xc4\xaftak\xc4\x85 Amerikos kult\xc5\xabrai, ypa\xc4\x8d tarp liberal\xc5\xb3 (\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97ti Richard Rorty). James apra\xc5\xa1ymas tarp proto \xe2\x80\x93 pasaulio ry\xc5\xa1io, kur\xc4\xaf jis apra\xc5\xa1\xc4\x97 kaip \xe2\x80\x9cS\xc4\x85mon\xc4\x97s sraut\xc4\x85 (psichologija)\xe2\x80\x9d, tur\xc4\x97jo tiesiogin\xc4\xaf ir ypa\xc4\x8d svarb\xc5\xb3 poveik\xc4\xaf avangarde ir modernizmo literat\xc5\xabroje bei mene._NEWLINE_Knygoje \xe2\x80\x9eWhat Pragmatism Means\xe2\x80\x9c, James ra\xc5\xa1o, kad centrinis ta\xc5\xa1kas jo doktrinoje apie ties\xc4\x85 yra, kad\xc2\xa0: \xe2\x80\x9cTiesos kyla i\xc5\xa1 fakt\xc5\xb3, bet jos leid\xc5\xbeiasi pirmyn v\xc4\x97l \xc4\xaf faktus ir prisideda prie j\xc5\xb3; tie faktai v\xc4\x97l sukurs ar atskleis nauj\xc4\x85 ties\xc4\x85 ir taip neribotam laikui. Patys \xe2\x80\x9dfaktai\xe2\x80\x9d tuo tarpu yra neteisingi. Jie papra\xc5\xa1\xc4\x8diausiai yra. Tiesa yra tik\xc4\x97jimo funkcija, kuri prasideda ir baigiasi tarp j\xc5\xb3\xe2\x80\x9d. Ri\xc4\x8dard Rorty teigia, kad James nenor\xc4\x97jo paskelbti tiesos teorijos su \xc5\xa1iuo konstatavimu ir kad mes netur\xc4\x97tume jo taip suprasti. Ta\xc4\x8diau kiti pragmatizmo mokslininkai, kaip Susan Haack ir Howard Mounce, nepritaria Rorty instrumenti\xc5\xa1ko James interpretavimo.\n_START_SECTION_\nKit\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 mintys apie Viljam\xc4\x85 D\xc5\xbeeims\xc4\x85\n_START_PARAGRAPH_\nH. B. Van Vesepas: \xe2\x80\x9eD\xc5\xbeeimsas gyn\xc4\x97 ne visagal\xc4\xaf diev\xc4\x85, o diev\xc4\x85 \xe2\x80\x93 \xc5\xbemogaus kovos d\xc4\x97l savo tiksl\xc5\xb3 \xc4\xafgyvendinimo bendrinink\xc4\x85, savoti\xc5\xa1k\xc4\x85 amerikoni\xc5\xa1k\xc4\x85 diev\xc4\x85, kuris sveikina m\xc5\xabs\xc5\xb3 param\xc4\x85 jam taip, kaip mes sveikinome jo param\xc4\x85 mums\xe2\x80\x9c._NEWLINE_H. B. Van Vesepas: \xe2\x80\x9eD\xc5\xbeeimsas nebuvo siaur\xc5\xb3 pa\xc5\xbei\xc5\xabr\xc5\xb3 m\xc4\x85stytojas, priklausantis kuriai nors vienai srovei, jis atideng\xc4\x97 nauj\xc4\x85 er\xc4\x85 visai filosofijai. Jo l\xc5\xabpomis prabilo Amerika, skelbianti savo vie\xc5\xa1patavim\xc4\x85 ir kalbanti su kitomis \xc5\xa1alimis kaip subrendusi \xc5\xa1alis\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nDarbai\n_START_PARAGRAPH_\n1890 m. pasirod\xc4\x97 dviej\xc5\xb3 tom\xc5\xb3 veikalas \xe2\x80\x9ePsichologijos pagrindai\xe2\x80\x9c (The Principles of Psychology). \xc5\xa0is veikalas yra vienas i\xc5\xa1 \xc5\xbeinomiausi\xc5\xb3 XIX a. psichologijos k\xc5\xabrini\xc5\xb3. B\xc5\xabtent jame V. D\xc5\xbeeimsas apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 pagrindines savo id\xc4\x97jas._NEWLINE_1907 m. Knygoje \xe2\x80\x9ePragmatizmas: naujas kai kuri\xc5\xb3 sen\xc5\xb3 m\xc4\x85stymo b\xc5\xabd\xc5\xb3 pavadinimas\xe2\x80\x9c (Pragmatism: a New Name for Some Old Ways of Thinking) filosofo mintys ir pa\xc5\xbei\xc5\xabros galutinai sudar\xc4\x97 filosofin\xc4\x99 sistem\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nLiterat\xc5\xabra:\n_START_PARAGRAPH_\n1. V. D\xc5\xbeeimsas \xe2\x80\x9ePragmatizmas\xe2\x80\x9c. Vilniaus pradai, 1995._NEWLINE_2. W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Tatarkiewicz \xe2\x80\x9eFilosofijos istorija III\xe2\x80\x9c . Vilnius, Alma litera, 2001\xe2\x80\x932003._NEWLINE_3. http://en.wikipedia.org/wiki/William_James_NEWLINE_4. http://en.wikipedia.org/wiki/Correspondence_theory_of_truth_NEWLINE_5. http://en.wikipedia.org/wiki/Coherence_theory_of_truth_NEWLINE_6. http://en.wikipedia.org/wiki/Richard_Rorty_NEWLINE_7. B. Genzelis, \xe2\x80\x9eFilosofijos istorijos chrestomatija. XIX ir XX am\xc5\xbei\xc5\xb3 Vakar\xc5\xb3 Europos ir Amerikos filosofija\xe2\x80\x9c. Vilnius, Mintis, 1974._NEWLINE_8. K\xc4\x99stutis Skrupskelis, Kult\xc5\xabrinis \xc5\xbeurnalas \xe2\x80\x9eAidai\xe2\x80\x9c, William James Writings 1878\xe2\x80\x931899_NEWLINE_9. http://www.webster.edu/~corbetre/philosophy/misc/james.html_NEWLINE_10. William James. Pokalbiai su mokytojais apie psichologij\xc4\x85 ir su studentais apie kai kuriuos gyvenimo idealus. Vilnius, Vaga, 1998.'