b'\n_START_ARTICLE_\nKoiperio juosta\n_START_PARAGRAPH_\nKoiperio juosta (\xc5\xbeiedas) arba Koiperio\xe2\x80\x93Ed\xc5\xbevorto juosta \xe2\x80\x93 disko formos kometoid\xc5\xb3 \xc5\xbeiedas, esantis Saul\xc4\x97s sistemos plok\xc5\xa1tumoje nuo 30 av iki 55 av, i\xc5\xa1 karto u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno orbitos._NEWLINE_Manoma, kad Koiperio juostoje gali b\xc5\xabti iki 10 milijard\xc5\xb3 kometoid\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 skersmenys yra nuo 1 km iki 1000 km, j\xc5\xb3 bendra mas\xc4\x97 lygi ~ 0,03 \xc5\xbdem\xc4\x97s mas\xc4\x97s. I\xc5\xa1 \xc5\xa1ios juostos \xc4\xaf Saul\xc4\x97s aplink\xc4\x85 atskrieja trumpaperiod\xc4\x97s kometos su orbitiniais periodais ma\xc5\xbeesniais nei 200 met\xc5\xb3. Koiperio\xe2\x80\x93Ed\xc5\xbevorto juostos kometoidai dar vadinami koiperoidais. Tai lediniai k\xc5\xabnai, su silikatini\xc5\xb3 dulki\xc5\xb3 ir organini\xc5\xb3 med\xc5\xbeiag\xc5\xb3 priemai\xc5\xa1a, susidar\xc4\x99 kartu su planetomis prie\xc5\xa1 4,6 \xe2\x80\x93 4,7 milijard\xc5\xb3 met\xc5\xb3._NEWLINE_Pirmasis koiperoidas buvo atrastas 1992 m. 2003 m. buvo \xc5\xbeinoma apie 700 koiperoid\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 did\xc5\xbeiausias yra 1300 km skersmens. Manoma, kad ir Plutonas bei jo palydovas Charonas taip pat yra koiperoidai. Kometoid\xc5\xb3 \xc5\xbeiedo buvim\xc4\x85 u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno orbitos numat\xc4\x97 K. Ed\xc5\xbevortas (Airija, 1943 m.) ir D\xc5\xbe. Koiperis (JAV, 1951 m.)._NEWLINE_Koiperio juosta yra pernelyg toli, kad galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 lengvai j\xc4\x85 tirti. \xc5\xa0iuo metu Koiperio juostoje yra vienas i\xc5\xa1 \xc5\xbdem\xc4\x97s paleistas kosminis aparatas. 2006 m. misij\xc4\x85 prad\xc4\x97j\xc4\x99s NASA zondas \xe2\x80\x9eNew Horizons\xe2\x80\x9c 2015 m. liepos 14 d. praskriejo pro Pluton\xc4\x85 ir toliau t\xc4\x99sia skryd\xc4\xaf Koiperio juosta bei atlieka jos tyrimus.\n_START_SECTION_\nKilm\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nKoiperio \xc5\xbeiedo kilm\xc4\x97 kol kas ne\xc5\xbeinoma. Manoma, jog kadaise besiformuojant Saul\xc4\x97s sistemai, anapus Nept\xc5\xabno susiformavo Koiperio \xc5\xbeiedas, nes iki Nept\xc5\xabno orbitos kosmose erdv\xc4\x97 praskaidr\xc4\x97jo, jau susiformavus Saul\xc4\x97s sistemai, o tolimesni objektai buvo nustumti u\xc5\xbe Nept\xc5\xabno orbitos, t. y., dalis Saul\xc4\x97s sistemos med\xc5\xbeiagos sankaup\xc5\xb3 ir taip liko toje vietoje, kur dabar yra.'