b'\n_START_ARTICLE_\nValstybinis Kernav\xc4\x97s kult\xc5\xabrinis rezervatas\n_START_PARAGRAPH_\nKernav\xc4\x97s archeologijos ir istorijos muziejus-rezervatas \xc4\xafkurtas pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 Lietuvoje, de\xc5\xa1iniajame Neries krante. Plotas 194,4 ha, direkcija Kernav\xc4\x97je. Rezervatas \xc4\xafsteigtas 1989 m. siekiant i\xc5\xa1saugoti ne\xc4\xafkainojam\xc4\x85 archeologijos, istorijos ir gamtos paminkl\xc5\xb3 kompleks\xc4\x85._NEWLINE_2004 m. Sud\xc5\xbeou mieste (Kinija) vykusioje 28-ojoje Pasaulio paveldo komiteto sesijoje Kernav\xc4\x97s archeologin\xc4\x97 vietov\xc4\x97 \xc4\xaftraukta \xc4\xaf UNESCO pasaulio paveldo s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nRezervato Buferin\xc4\x97s apsaugos zona (2554,2 ha)\n_START_PARAGRAPH_\nRezervato buferin\xc4\x97s apsaugos zona nustatyta, siekiant kult\xc5\xabrinio rezervato teritorij\xc4\x85 su joje esan\xc4\x8diais paveldo objektais (vertyb\xc4\x97mis) izoliuoti nuo neigiamo veiklos poveikio ir u\xc5\xbetikrinti bendr\xc4\x85j\xc4\x85 ekologin\xc4\x99 kult\xc5\xabrinio kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbeio pusiausvyr\xc4\x85. Buferin\xc4\x97s apsaugos zona skirstoma \xc4\xaf du skirtingo apsaugos ir naudojimo re\xc5\xbeimo pozonius.\n_START_SECTION_\nFizin\xc4\x97s apsaugos pozonis (118,3 ha)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iai zonai priskirta teritorija, besiribojanti su rezervatu, ir esan\xc4\x8di\xc5\xb3 rezervate sodyb\xc5\xb3 nam\xc5\xb3 valdos. \xc5\xa0ioje zonoje leid\xc5\xbeiama \xc5\xabkin\xc4\x97 veikla, ta\xc4\x8diau ji ribojama, derinant j\xc4\x85 su archeologijos vertybi\xc5\xb3 sauga ir gamtin\xc4\x97s aplinkos globa. Fizin\xc4\x97s apsaugos pozonyje yra 1 nekilnojamoji kult\xc5\xabros vertyb\xc4\x97 bei 5 vertyb\xc4\x97s po\xc5\xbeymius turintys objektai.\n_START_SECTION_\nVizualin\xc4\x97s (regimosios) apsaugos pozonis (2336,9 ha)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i zona suformuota aplink rezervat\xc4\x85 ir apsaugos nuo fizinio poveikio zon\xc4\x85 tam, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 i\xc5\xa1saugota istori\xc5\xa1kai susiklos\xc4\x8diusi urbanistin\xc4\x97 ir gamtin\xc4\x97 aplinka. Vizualin\xc4\x97s apsaugos zonoje privaloma \xc5\xabkininkauti ir vykdyti statybas taip, kad antropogenin\xc4\x97s veiklos rezultatai netur\xc4\x97t\xc5\xb3 neigiamos \xc4\xaftakos archeologijos, istorijos ir kult\xc5\xabros vertyb\xc4\x97ms bei istoriniam vietov\xc4\x97s kra\xc5\xa1tovaizd\xc5\xbeiui. \xc4\xae \xc5\xa1i\xc4\x85 zon\xc4\x85 patenka ir visas Kernav\xc4\x97s miestelis. Vizualin\xc4\x97s apsaugos pozonyje yra 4 nekilnojamosios kult\xc5\xabros vertyb\xc4\x97s bei 5 vertyb\xc4\x97s po\xc5\xbeymius turintys objektai.\n_START_SECTION_\nArcheologiniai tyrimai\n_START_PARAGRAPH_\nKernav\xc4\x97 \xe2\x80\x93 tai vienas svarbiausi\xc5\xb3 ir archeologijos po\xc5\xbei\xc5\xabriu \xc4\xafdomiausi\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 Centrin\xc4\x97je bei Ryt\xc5\xb3 Europoje. Nuslinkus ledynams, ma\xc5\xbedaug prie\xc5\xa1 12000 met\xc5\xb3 \xc4\x8dia atsikraust\xc4\x97 pirmieji gyventojai. Nuo to laiko Kernav\xc4\x97 niekada nebuvo ilgesniam laikui apleista. \xc4\x8cia \xc5\xbemon\xc4\x97s gimdavo, augdavo, dirbdavo, kariaudavo, mirdavo ir buvo laidojami. Tod\xc4\x97l kompakti\xc5\xa1koje 196,2 h teritorijoje aptikta ir daugiau ar ma\xc5\xbeiau tyrin\xc4\x97ta daugiau kaip 40 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 epoch\xc5\xb3 paminkl\xc5\xb3 (i\xc5\xa1tirta vir\xc5\xa1 8000 m\xc2\xb2 ploto). Tai leid\xc5\xbeia ap\xc5\xbevelgti ne tik atskirus m\xc5\xabs\xc5\xb3 proistor\xc4\x97s etapus, bet ir rekonstruoti i\xc5\xa1tis\xc4\x85 gyvensenos bei laidosenos \xc5\xa1iame regione raid\xc4\x85. Daugelis Kernav\xc4\x97je tyrin\xc4\x97t\xc5\xb3 perkas\xc5\xb3 atrod\xc4\x97 kaip storas \xc4\xafvairiausi\xc5\xb3 laikotarpi\xc5\xb3 kult\xc5\xabrini\xc5\xb3 sluoksni\xc5\xb3 pyragas. Kiekvienas sluoksnis jame \xe2\x80\x93 tai ne\xc4\xafkainojamas Kernav\xc4\x97s proistor\xc4\x97s puslapis._NEWLINE_Profesional\xc5\xabs archeologiniai tyrin\xc4\x97jimai prad\xc4\x97ti 1979 m., nuslinkus Mindaugo sosto piliakalnio rytiniam \xc5\xa1laitui (vad. doc. P. Kulikauskas, A. Luchtanas, VU). Aptikti IV \xe2\x80\x93 XIV a. kult\xc5\xabriniai sluoksniai. 1979 m. tyrin\xc4\x97ta ir dalis gyvenviet\xc4\x97s, buvusios \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytin\xc4\x97je Lizdeikos kalno piliakalnio pap\xc4\x97d\xc4\x97je (I t\xc5\xabkst. vidurys \xe2\x80\x93 antra pus\xc4\x97). Nuo to meto archeologiniai kasin\xc4\x97jimai Kernav\xc4\x97je vykdomi kiekvien\xc4\x85 vasar\xc4\x85._NEWLINE_1980-82 m. buvo t\xc4\x99siami ir u\xc5\xbebaigti Mindaugo sosto piliakalnio archeologiniai tyrin\xc4\x97jimai (MA Istorijos instituto ir VU jungtin\xc4\x97 ekspedicija, vad. R. Volkait\xc4\x97\xe2\x80\x93Kulikauskien\xc4\x97)._NEWLINE_1981 m. prad\xc4\x97tas kasin\xc4\x97ti v\xc4\x97lyvojo gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiaus pilkapynas, esantis apie 2 km \xc4\xaf \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakarus nuo Kernav\xc4\x97s (vad. P. Kulikauskas, VU). I\xc5\xa1tirti 2 i\xc5\xa1 23 \xc4\x8dia esan\xc4\x8di\xc5\xb3 pilkapi\xc5\xb3._NEWLINE_1983 m.: i\xc5\xa1tirti dar 3 pilkapiai min\xc4\x97tame pilkapyne (vad. A. Luchtanas, VU); prad\xc4\x97ti did\xc5\xbeiausio piliakalnio Kernav\xc4\x97je \xe2\x80\x93 Pilies kalno \xe2\x80\x93 kasin\xc4\x97jimai (MA Istorijos instituto ir VU jungtin\xc4\x97 ekspedicija, vad. R. Volkait\xc4\x97-Kulikauskien\xc4\x97); i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kinta atvira gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiaus gyvenviet\xc4\x97 (I-VII m. e.a.), buvusi u\xc5\xbe 400 m \xc4\xaf pietvakarius nuo piliakalni\xc5\xb3, Neries pirmoje vir\xc5\xa1salpin\xc4\x97je terasoje (vad. A. Luchtanas); apie 200 m \xc4\xaf rytus nuo min\xc4\x97tos gyvenviet\xc4\x97s, prie pat Neries, aptikta akmens am\xc5\xbeiaus gyvenviet\xc4\x97s liekan\xc5\xb3._NEWLINE_Nuo 1984 m. archeologinius tyrimus vykd\xc4\x97 VU istorijos katedros ekspedicija (vad. A. Luchtanas)._NEWLINE_1984 m.: i\xc5\xa1tirtas dar vienas pilkapis Kernav\xc4\x97s pilkapyne (II m. e. t\xc5\xabkstm. prad\xc5\xbeia); toliau tyrin\xc4\x97jant gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiaus gyvenviet\xc4\x99 prie Neries, patikslinta jos chronologija \xe2\x80\x93 III-V a._NEWLINE_1985 m.: t\xc4\x99siant Pilies kalno piliakalnio tyrin\xc4\x97jimus, nustatyti du pagrindiniai jo naudojimo etapai: I t\xc5\xabkstm. vidurys ir XIII-XIV a.; vykdant sausinimo darb\xc5\xb3 archeologin\xc4\x99 prie\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x85, pavyko nustatyti fortifikacinio elemento \xe2\x80\x93 griovio, skyrusio Mindaugo sosto ir Aukuro kalno piliakalnius \xe2\x80\x93 strukt\xc5\xabr\xc4\x85; Aukuro kalno piliakalnio pap\xc4\x97d\xc4\x97je aptikta daug XIII-XIV a. radini\xc5\xb3._NEWLINE_1986 m. prad\xc4\x97ti (vykdyti ketverius metus i\xc5\xa1 eil\xc4\x97s) archeologiniai tyrin\xc4\x97jimai Pajautos sl\xc4\x97nyje, melioracijos metu barbari\xc5\xa1kai apardytoje zonoje, ten aptikus medinio kelio liekanas, akmen\xc5\xb3 grindinius, i\xc5\xa1verstus pastat\xc5\xb3 sienojus. Siekta i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinti paminklo pob\xc5\xabd\xc4\xaf, chronologij\xc4\x85, nustatyti u\xc5\xbeimam\xc4\x85 teritorij\xc4\x85. Sl\xc4\x97nyje aptiktas 60-130 cm XIII-XIV a. kult\xc5\xabrinis sluoksnis. Stratigrafi\xc5\xa1kai \xc5\xbeemiau buv\xc4\x99s medinis kelias \xe2\x80\x93 medgrinda \xe2\x80\x93 datuotas I t\xc5\xabkstm. viduriu. Tyrin\xc4\x97jimai leido rekonstruoti viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 Kernav\xc4\x97s miesto plan\xc4\x85, dalin\xc4\x99 gatvi\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85. Miest\xc4\x85 sudar\xc4\x97 kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio pilis - rezidencija (Aukuro kalno piliakalnis) su j\xc4\x85 saugojusiais prie\xc5\xa1piliais (Mindaugo sosto, Lizdeikos kalno piliakalniai) bei du gyvenamieji amatinink\xc5\xb3 ir pirkli\xc5\xb3 kvartalai. Vienas j\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 auk\xc5\xa1tutinis, ma\xc5\xbedaug 2 ha ploto - Pilies kalno piliakalnyje, kitas \xe2\x80\x93 \xc5\xbeemutinis, 10-12 ha ploto - Pajautos sl\xc4\x97nyje._NEWLINE_T\xc4\x99s\xc4\x97si \xc5\xbevalgomojo pob\xc5\xabd\xc5\xbeio darbai Kernav\xc4\x97s apylink\xc4\x97se._NEWLINE_1987 m. rytiniame dabartinio miestelio pakra\xc5\xa1tyje aptiktas ir tyrin\xc4\x97tas XV-XVII a. kult\xc5\xabrinis sluoksnis._NEWLINE_1989 m. apie 100 m nuo Neries, \xc5\xa1alia Mitki\xc5\xa1ki\xc5\xb3 vienkiemio, aptikti pavieniai mezolito epochos titnaginiai dirbiniai bei neolito ir ankstyvojo bronzos am\xc5\xbeiaus kult\xc5\xabriniai sluoksniai. Ankstyvajame gele\xc5\xbeies am\xc5\xbeiuje \xc5\xa1ioje vietoje buvo plok\xc5\xa1tinis kapinynas su degintiniais kr\xc5\xabsniniais kapais. Tyrin\xc4\x97jant plot\xc4\x85 pu\xc5\xa1yne 30 m nuo up\xc4\x97s, \xc4\xaf pietus nuo Pilies kalno, rasta neolito laikotarpio titnagini\xc5\xb3 dirbini\xc5\xb3, pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 m\xc5\xabs\xc5\xb3 eros am\xc5\xbei\xc5\xb3 \xc5\xabkin\xc4\x97 duob\xc4\x97 bei viduram\xc5\xbeiais datuota duob\xc4\x97, grei\xc4\x8diausiai tur\xc4\x97jusi apeigin\xc4\x99 paskirt\xc4\xaf \xe2\x80\x93 sp\xc4\x97jama \xc4\x8dia buvus viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 Kernav\xc4\x97s alkviet\xc4\x99. Apie 1 km \xc4\xaf pietus nuo piliakalni\xc5\xb3, abipus Kernav\xc4\x97s upelio \xc5\xbeio\xc4\x8di\xc5\xb3, aptiktos dar dvi gyvenviet\xc4\x97s: de\xc5\xa1iniajame krante - neolitin\xc4\x97 bei pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 am\xc5\xbei\xc5\xb3 pr. m. e., kairiajame \xe2\x80\x93 rom\xc4\x97ni\xc5\xa1kojo laikotarpio. Ar\xc4\x8diau Neries surasta neolitini\xc5\xb3 bei ankstyvojo \xc5\xbealvario am\xc5\xbeiaus titnagini\xc5\xb3 dirbini\xc5\xb3, skaldos. \xc4\xae rytus nuo min\xc4\x97t\xc5\xb3 gyvenvie\xc4\x8di\xc5\xb3, pirmoje Neries terasoje, aptikta br\xc5\xabk\xc5\xa1niuotos bei grubl\xc4\x97tos keramikos. \xc5\xbdvalgant ketvirtosios up\xc4\x97s terasos pakra\xc5\xa1t\xc4\xaf, apie 0,4 km \xc4\xaf rytus nuo Lizdeikos piliakalnio, atrastas penktasis Kernav\xc4\x97s piliakalnis \xe2\x80\x93 \xc5\xbdvalgakalnis, datuotas XIII-XIV a.\n_START_SECTION_\nArcheologijos ir istorijos muziejus\n_START_PARAGRAPH_\nMuziejaus rinkiniai prad\xc4\x97ti kaupti mokytojo Juozo \xc5\xa0iau\xc4\x8di\xc5\xabno dar iki oficialaus steigimo 1930 m. (steig\xc4\x97jas \xe2\x80\x93 J.\xc5\xa0iau\xc4\x8di\xc5\xabnas). Iki 1940 m. muziejuje buvo apie 630 eksponat\xc5\xb3. Beveik visi surinkti pa\xc4\x8dioje Kernav\xc4\x97je ir artimiausiose apylink\xc4\x97se.  _NEWLINE_Muziejuje, kurio specializacija - archeologija, saugomi archeologiniai, etnografiniai, istoriniai ir numizmatiniai eksponatai. Muziejaus rinkiniuose saugoma 19 670 vnt., tame skai\xc4\x8diuje pagrindiniame rinkinyje \xe2\x80\x93 14 811 vnt., pagalbiniame \xe2\x80\x934 859 vnt. (2009 m. sausio 1 d. duomenys)'