b'\n_START_ARTICLE_\nGlaudinimas\n_START_PARAGRAPH_\nGlaudinimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 bylos duomen\xc5\xb3 apimties suma\xc5\xbeinimas. Kitaip dar vadinamas archyvavimu arba pakavimu.\n_START_SECTION_\nInformacinis perteklius\n_START_PARAGRAPH_\nGlaudinimas galimas d\xc4\x97l to, kad duomen\xc5\xb3 apimtis da\xc5\xbenai yra didesn\xc4\x97 nei j\xc5\xb3 teikiama informacija. Pavyzd\xc5\xbeiui, \xe2\x80\x9e1998\xc2\xa0m.\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9et\xc5\xabkstantis devyni \xc5\xa1imtai devyniasde\xc5\xa1imt a\xc5\xa1tuntieji metai\xe2\x80\x9c teikia tiek pat informacijos, ta\xc4\x8diau pirmasis u\xc5\xbera\xc5\xa1as \xc5\xbeymiai trumpesnis. Sukurta daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 glaudinimo metod\xc5\xb3, kurie padeda surasti \xe2\x80\x9eperteklinius duomenis\xe2\x80\x9c ir pakeisti juos lakoni\xc5\xa1kesniais. Vienoje suglaudinimo programoje gali b\xc5\xabti realizuotas tiek vienas, tiek keli metodai. Suglaudinimo metodai parenkami atsi\xc5\xbevelgiant \xc4\xaf duomen\xc5\xb3 pob\xc5\xabd\xc4\xaf. Be to, ypa\xc4\x8d efektyv\xc5\xabs metodai (padedantys pasiekti didel\xc4\xaf suglaudinimo laipsn\xc4\xaf), gali b\xc5\xabti pernelyg \xe2\x80\x9el\xc4\x97ti\xe2\x80\x9c, tod\xc4\x97l jie netinkami praktikoje. Parenkant metodus ir juos realizuojan\xc4\x8dias programas, reikia rasti optimal\xc5\xb3 laiko ir sutaupytos atminties santyk\xc4\xaf. Ne visi duomenys vienodai gerai susispaud\xc5\xbeia. Labai gerai susispaud\xc5\xbeia .txt, .doc, .bmp tipo bylos. Nepavyks suspausti .mp3 .jpg tipo byl\xc5\xb3 (\xc5\xa1is formatas yra jau glaudint\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 formatas, kaip ir .jpg ir daug kit\xc5\xb3 byl\xc5\xb3 format\xc5\xb3). Ta\xc4\x8diau jas vis vien tikslinga archyvuoti.\n_START_SECTION_\nArchyv\xc5\xb3 tipai ir archyvavimo b\xc5\xabdai\n_START_PARAGRAPH_\nGlaudinimo program\xc5\xb3 darbo rezultatas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 byla ar j\xc5\xb3 rinkinys, vadinamas archyvu. Archyvai paprastai turi pl\xc4\x97tin\xc4\xaf, atitinkant\xc4\xaf program\xc4\x85, kuria jie buvo sukurti\xc2\xa0\xe2\x80\x93 .zip, .rar .arj, .ice ir t. t. Tod\xc4\x97l glaudinimo programos da\xc5\xbeniausiai vadinamos archyvavimo programomis arba tiesiog archyvatoriais. Archyve saugoma ir papildoma informacija: byl\xc5\xb3 vardai, modifikavimo datos, kontrolin\xc4\x97s sumos (pvz., bendras vienetuk\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius bylos duomenyse). Tai padeda patikrinti, ar bylos i\xc5\xa1 archyvo atkurtos teisingai. Jei archyve yra informacija apie katalogus, tai jis vadinamas archyvu su katalog\xc5\xb3 strukt\xc5\xabra. Toks archyvas naudingas tuomet, kai archyvuojamos viso katalogo ir jo pakatalogi\xc5\xb3 bylos. Galima pageidauti, kad archyvavimo programa sukurt\xc5\xb3 archyv\xc4\x85 susidedant\xc4\xaf i\xc5\xa1 keleto byl\xc5\xb3, nurodant did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 vienos bylos dyd\xc4\xaf. Toks archyvas vadinamas daugiatomiu, ir j\xc4\xaf tikslinga kurti, jei, sakysime, archyv\xc4\x85 reikia \xc4\xafra\xc5\xa1yti \xc4\xaf kompaktin\xc4\xaf disk\xc4\x85, o archyvas vienoje byloje \xc4\xaf j\xc4\xaf netelpa.'