b'\n_START_ARTICLE_\nVenesuelos istorija\n_START_SECTION_\nPrie\xc5\xa1kolumbinis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\nIki Kristupui Kolumbui atrandant Amerikos kontinent\xc4\x85 dab. Venesuelos teritorijoje gyveno daugyb\xc4\x97 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 ind\xc4\x97n\xc5\xb3 gen\xc4\x8di\xc5\xb3. Jos sudar\xc4\x97 kelet\xc4\x85 etnini\xc5\xb3 grupi\xc5\xb3, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 svarbiausios buvo karibai, gyven\xc4\x99 dab. Venesuelos rytuose, jos paj\xc5\xabrio vidurio dalyje bei salose, ir aravakai, gyven\xc4\x99 dab. Venesuelos vakaruose. Sp\xc4\x97jama, kad XV a. pab. visoje dab. Venesuelos teritorijoje gyveno apie 500 t\xc5\xabkst. \xc5\xbemoni\xc5\xb3. XVI a. Venesuelos teritorijoje prasid\xc4\x97jus ispan\xc5\xb3 kolonizacijai, ind\xc4\x97n\xc5\xb3 skai\xc4\x8dius suma\xc5\xbe\xc4\x97jo. Tai \xc4\xafvyko d\xc4\x97l europie\xc4\x8di\xc5\xb3 atne\xc5\xa1t\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 ir ind\xc4\x97n\xc5\xb3 naikinimo \xc5\xbeem\xc4\x97se, kuriose buvo Europoje vertinam\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3. Ind\xc4\x97n\xc5\xb3 vadai, pvz., Gvaikaipuras (apie 1530\xe2\x80\x931568) ir Tamanakas (m. 1573) band\xc4\x97 prie\xc5\xa1intis ispan\xc5\xb3 \xc4\xafsiver\xc5\xbeimams, ta\xc4\x8diau ispanai juos nugal\xc4\x97jo.\n_START_SECTION_\nKolonijinis laikotarpis\n_START_PARAGRAPH_\n1498 m. per savo tre\xc4\x8di\xc4\x85j\xc4\x85 kelion\xc4\x99 dab. Venesuelos rytin\xc4\x99 pakrant\xc4\x99 pasiek\xc4\x97 Kristupas Kolumbas, kuris i\xc5\xa1silaipino Orinoko \xc5\xbeiotyse. 1499 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 24 d. ispan\xc5\xb3 Alonso de Ojeda ir Amerigo Vespucci ekspedicija \xc4\xafplauk\xc4\x97 \xc4\xaf Marakaibo e\xc5\xbeer\xc4\x85, kuriame i\xc5\xa1vydo polines vir\xc5\xa1vandenines \xc4\x8diabuvi\xc5\xb3 gyvenvietes; kadangi pastarosios europie\xc4\x8diams labai primin\xc4\x97 Venecij\xc4\x85, de Ojeda jo atrastai pakrantei suteik\xc4\x97 Venesuelos (\xe2\x80\x9eMa\xc5\xbeosios Venecijos\xe2\x80\x9c) vard\xc4\x85, kuris ilgainiui prigijo ir visam gretimam regionui._NEWLINE_Pirm\xc4\x85 nuolatin\xc4\x99 ispan\xc5\xb3 gyvenviet\xc4\x99 dab. Venesueloje ir visoje Piet\xc5\xb3 Amerikoje \xe2\x80\x93 Nauj\xc4\x85j\xc4\xaf Toled\xc4\x85 (dabar \xe2\x80\x93 Kumanos m.) \xe2\x80\x93 1515 m. rytin\xc4\x97je Venesuelos paj\xc5\xabrio dalyje \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 pranci\xc5\xa1kon\xc5\xb3 vienuoliai. Apie 1528 m. Venesueloje prad\xc4\x97tas naudoti juodaod\xc5\xbei\xc5\xb3 verg\xc5\xb3 darbas (manoma, kad vergijos atsiradim\xc4\x85 Venesueloje l\xc4\x97m\xc4\x97 vario kasykl\xc5\xb3 \xc4\xafrengimas Jarakujyje; vergai \xc4\xaf Venesuel\xc4\x85 gabenti daugiausia i\xc5\xa1 dab. Kongo, Angolos ir Ganos). 1528\xe2\x80\x931546 m. buvo \xc4\xafkurta Ma\xc5\xbeoji Venecija, kuri priklaus\xc4\x97 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 kolonistams. _NEWLINE_XVI-XVII a. Venesuela buvo palyginti nereik\xc5\xa1minga Ispanijos kolonija, nes ispanus tada labiau domino kiti, labiau auksu turtingi Piet\xc5\xb3 Amerikos kra\xc5\xa1tai, \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1 dalies ir d\xc4\x97l \xc5\xa1ios prie\xc5\xbeasties balt\xc5\xb3j\xc5\xb3, metis\xc5\xb3 ir juodaod\xc5\xbei\xc5\xb3 naujakuri\xc5\xb3 gyvenviet\xc4\x97s kartu su naujomis kakavos plantacijomis tuo laikotarpiu k\xc5\xabr\xc4\x97si ir augo tik dab. Venesuelos paj\xc5\xabryje bei nepertoliausiai nuo Karib\xc5\xb3 j\xc5\xabros esan\xc4\x8diose vietose._NEWLINE_Nuo 1717 m. Venesuela buvo Naujosios Grenados vicekaralyst\xc4\x97s dalis.\n_START_SECTION_\nXIX am\xc5\xbeius ir Nepriklausomyb\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nXIX a. pr. Venesueloje gyven\xc4\x99 ispan\xc5\xb3 kolonist\xc5\xb3 palikuonys save suvok\xc4\x97 jau kaip atskir\xc4\x85 nuo ispan\xc5\xb3 visuomen\xc4\x99. Pasinaudodami Napoleono \xc4\xafsiver\xc5\xbeimu \xc4\xaf Ispanij\xc4\x85 1810 m., t\xc5\xb3 met\xc5\xb3 baland\xc4\xaf Karakase susirink\xc4\x99 Venesuelos kreol\xc5\xb3 elito atstovai \xc4\xafvykd\xc4\x97 revoliucin\xc4\xaf perversm\xc4\x85, po kurio Venesuelos provincijos vald\xc5\xbeia per\xc4\x97jo \xc4\xaf vad. Revoliucin\xc4\x97s chuntos rankas, o 1811 m. liep\xc4\x85 buvo paskelbta ir Venesuelos nepriklausomyb\xc4\x97. Dar t\xc5\xb3 met\xc5\xb3 pavasar\xc4\xaf prasid\xc4\x97jo venesuelie\xc4\x8diams nes\xc4\x97kmingas I Nepriklausomyb\xc4\x97s karas, kurio metu \xc5\xbeuvo iki pus\xc4\x97s balt\xc5\xb3j\xc5\xb3 Venesuelos gyventoj\xc5\xb3._NEWLINE_1819 m. pab. nuo Ispanijos atsiskyr\xc4\x97 vad. (Did\xc5\xbeiosios) Kolumbijos Respublika, kuri\xc4\x85 kartu su Kundinamarkos bei Kito departamentais (dab. Kolumbijos ir Ekvadoro prototipais) sudar\xc4\x97 ir Venesuelos departamentas. Ta\xc4\x8diau ispanai i\xc5\xa1 pastarojo buvo i\xc5\xa1stumti tik 1821 m._NEWLINE_1830 m. saus\xc4\xaf Venesuela tapo nuo (Did\xc5\xbeiosios) Kolumbijos nepriklausoma valstybe._NEWLINE_XIX a. Venesuelos gyvenimas pasi\xc5\xbeym\xc4\x97jo ypatingu politiniu nestabilumu. Karin\xc4\x97s diktat\xc5\xabros keit\xc4\x97 viena kit\xc4\x85, \xc5\xa1al\xc4\xaf vargino valstyb\xc4\x97s perversmai ir pilietiniai karai.\n_START_SECTION_\nXX am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\nXX a. I pus\xc4\x97je Venesuela buvo valdoma autoritarini\xc5\xb3 re\xc5\xbeim\xc5\xb3, kurie nedaug kuo tesiskyr\xc4\x97 nuo XIX a. karini\xc5\xb3 diktat\xc5\xabr\xc5\xb3. 1899-1908 m. \xc5\xa1al\xc4\xaf vald\xc4\x97 generolas Kiprianas Kastro Ruisas, 1908-1914, 1922-1929 ir 1931-1935 m. \xe2\x80\x93 generolas Chuanas Visent\xc4\x97 Gomesas, 1935\xe2\x80\x931941 m. \xe2\x80\x93 generolas Eleasaras Lopesas Kontrerasas, 1941\xe2\x80\x931945 m. \xe2\x80\x93 generolas Isajas Medina Angarita. I\xc5\xa1 esm\xc4\x97s demokratine valstybe, tiesa, nuolat kre\xc4\x8diama korupcijos skandal\xc5\xb3, Venesuela tapo tik 1959 m._NEWLINE_Svarbus \xc5\xa1alies ekonominio ir socialinio gyvenimo l\xc5\xab\xc5\xbeis \xc4\xafvyko netrukus po I pasaulinio karo, kai \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio produkt\xc5\xb3 gamyb\xc4\x85 Venesuelos ekonomikoje nustelb\xc4\x97 naftos verslas. Iki intensyvios pramonin\xc4\x97s eksportui skirtos naftos gavybos prad\xc5\xbeios 96\xc2\xa0% \xc5\xa1alies ekonomikos sudar\xc4\x97 kavos ir kakavos auginimas._NEWLINE_1989 m. \xc5\xa1al\xc4\xaf sukr\xc4\x97t\xc4\x97 masini\xc5\xb3 demonstracij\xc5\xb3 bei riau\xc5\xa1i\xc5\xb3 banga, \xe2\x80\x93 tuomet \xc5\xa1alies sostin\xc4\x97je ir kai kuriuose gretimuose miestuose vykusi\xc5\xb3 vad. Karakaso neramum\xc5\xb3 (isp. Caracazo) metu \xc5\xbeuvo keli t\xc5\xabkstan\xc4\x8diai civili\xc5\xb3. Masin\xc4\x97s demonstracijos buvo dalies venesuelie\xc4\x8di\xc5\xb3 atsakas \xc4\xaf kriz\xc4\x99, kuri\xc4\x85 suk\xc4\x97l\xc4\x97 prezidento Karloso Andreso Pereso inicijuota \xe2\x80\x9elaisvosios prekybos\xe2\x80\x9c politika._NEWLINE_1998 m. prezidento rinkimus Venesueloje laim\xc4\x97jo vad. bolivarianistinio jud\xc4\x97jimo lyderis, pasaulyje itin kontroversi\xc5\xa1kai vertinamas Ugo \xc4\x8cavesas (Hugo Ch\xc3\xa1vez; 2000 m. perrinktas naujai kadencijai).'