b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Carl von Savigny\n_START_PARAGRAPH_\nFrydrichas Karlas fon Savinji (Friedrich Carl von Savigny, g. 1779 m. vasario 21 d. Frankfurtas prie Maino \xe2\x80\x93 1861 m. spalio 25 d. Berlynas, Vokietija) \xe2\x80\x93 vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 teis\xc4\x97tyrininkas, teis\xc4\x97s filosofas, juristas (Kar\xc5\xabnos sindikas). Dav\xc4\x97 prad\xc5\xbei\xc4\x85 Istorin\xc4\x97s teis\xc4\x97s mokyklai. Savigny laikomas ir vienu i\xc5\xa1 modernios tarptautin\xc4\x97s privatin\xc4\x97s teis\xc4\x97s pagrind\xc4\x97j\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1silavinimas\n_START_PARAGRAPH_\nSavigny kil\xc4\x99s i\xc5\xa1 senos lotaring\xc5\xb3 dinastijos, kuriai vard\xc4\x85 dav\xc4\x97 Savigny pilis netoli Charmes (Mosel sl\xc4\x97nis). 13 met\xc5\xb3 neteko vieno i\xc5\xa1 t\xc4\x97v\xc5\xb3. 1795 m. prad\xc4\x97jo teis\xc4\x97s studijas Marburge (d\xc4\x97stytojai \xe2\x80\x93 Anton Bauer (1772\xe2\x80\x931843), Vokietijos baud\xc5\xbeiamosios teis\xc4\x97s reformos pionierius, Friedrich Weiss, puikus Viduam\xc5\xbei\xc5\xb3 teis\xc4\x97tyros \xc5\xbeinovas. V\xc4\x97liau studijavo universitetuose Jenoje, Leipcige, G\xc4\x97tingene, Halle (Hal\xc4\x97s-Vitenbergo-Martyno Liuterio universitete)._NEWLINE_1800 m. sugr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf Marburg\xc4\x85, tais pa\xc4\x8diais metais apgyn\xc4\x97 teis\xc4\x97s disertacij\xc4\x85. V\xc4\x97liau d\xc4\x97st\xc4\x97 kaip privatdocentas (baud\xc5\xbeiamoji teis\xc4\x97, pandektistika). Jo mokiniai buvo Broliai Grimai. 1803 m. i\xc5\xa1vie\xc5\xa1ino savo \xc5\xbeym\xc5\xb3j\xc4\xaf tyrim\xc4\x85 "Valdymo teis\xc4\x97" (Das Recht des Besitzes) 1804 m. ved\xc4\x97 Kunigunde Brentano, vadint\xc4\x85 Gunda, Bettina von Arnim ir Clemens Brentano seser\xc4\xaf. 1808 m. paskirtas ordinariniu profesoriumi rom\xc4\x97n\xc5\xb3 civilinei teisei Landshute; d\xc4\x97st\xc4\x97 tik 3 semestrus._NEWLINE_1810 m. Wilhelm von Humboldt d\xc4\x97ka pakviestas \xc4\xaf naujai \xc4\xafkurt\xc4\x85 Berlyno Humboldto universitet\xc4\x85 (Friedrich-Wilhelm - Universit\xc3\xa4t Berlin), Rom\xc4\x97n\xc5\xb3 teis\xc4\x97s katedr\xc4\x85. Be tiriamosios ir administracin\xc4\x97s veiklos Savinji buvo tre\xc4\x8diasis rektorius (dirbo kartu su kitais 2) jo \xc4\xafsteigtoje (padedant Teis\xc4\x97s fakultetui) Teismo sprendim\xc5\xb3 kolegijoje (\xe2\x80\x9eSpruch-Collegium\xe2\x80\x9c). Tai buvo ekstraordinarinis teismas, kurio nuomon\xc4\x97s gal\xc4\x97jo klausti ordinariniai teismai. Be to Savigny kaip privatus mokytojas d\xc4\x97st\xc4\x97 pr\xc5\xabs\xc5\xb3 princui Friedrich Wilhelm IV rom\xc4\x97n\xc5\xb3, pr\xc5\xabs\xc5\xb3 ir baud\xc5\xbeiam\xc4\x85j\xc4\x85 teis\xc4\x99._NEWLINE_1814 m. paskelb\xc4\x97 kaip atsak\xc4\x85 \xc4\xaf Anton Friedrich Justus Thibaut tezes "Apie visuotin\xc4\x97s civilin\xc4\x97s teis\xc4\x97s Vokietijai b\xc5\xabtinyb\xc4\x99" (\xc3\x9cber die Notwendigkeit eines allgemeinen b\xc3\xbcrgerlichen Rechts f\xc3\xbcr Deutschland) savo disputin\xc4\x99 publikacij\xc4\x85 "Apie m\xc5\xabs\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 pa\xc5\xa1aukim\xc4\x85 \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidybai bei teis\xc4\x97s mokslui (Vom Beruf unserer Zeit f\xc3\xbcr Gesetzgebung und Rechtswissenschaft). 1814 m. gim\xc4\x97 jam s\xc5\xabnus Karl Friedrich von Savigny (v\xc4\x97lesnis diplomatas)._NEWLINE_1815 m. Savinji prad\xc4\x97jo kartu su Karl Friedrich Eichhorn ir Johann Friedrich Ludwig G\xc3\xb6schen leisti leidin\xc4\xaf "\xc5\xbdurnalas istoriniam teis\xc4\x97s mokslui" (Zeitschrift f\xc3\xbcr geschichtliche Rechtswissenschaft), tapus\xc4\xaf Istorin\xc4\x97s teis\xc4\x97s mokyklos "ruporu". 1815 m. i\xc5\xa1leido "Viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 rom\xc4\x97n\xc5\xb3 teis\xc4\x97s istorija" I t., baig\xc4\x97 leisti 1831 m._NEWLINE_1817 m. paskirtas Pr\xc5\xabsijos teisingumo ministerijos valstyb\xc4\x97s (pa)tar\xc4\x97ju, 1819 m. \xe2\x80\x93 Auk\xc5\xa1tesniojo tribunalo Reino provincijoms nariu, 1820 m. \xe2\x80\x93 Visuotin\xc4\x97s Pr\xc5\xabsijos \xc5\xbeem\xc4\x97s teis\xc4\x97s revizijos komisijos nariu. 1835 m. prad\xc4\x97jo kurti veikal\xc4\x85 "\xc5\xa0iandienin\xc4\x97s rom\xc4\x97n\xc5\xb3 teis\xc4\x97s sistema (System des heutigen r\xc3\xb6mischen Rechts); VIII tome i\xc5\xa1pl\xc4\x97tojo kolizin\xc4\x97s teis\xc4\x97s princip\xc4\x85, pagal kur\xc4\xaf teis\xc4\x97s santykiui taikytina teis\xc4\x97 nustatytina pagal tai, \xe2\x80\x9ekur jis pagal savo tikr\xc4\x85j\xc4\x85 prigimt\xc4\xaf tur\xc4\xafs viet\xc4\x85\xe2\x80\x9c_NEWLINE_1842 m. baig\xc4\x97 akademin\xc4\x99 veikl\xc4\x85, kai buvo paskirtas Friedrich Wilhelm IV did\xc5\xbeiuoju kancleriu, \xc5\xa1iame poste buvo "Pr\xc5\xabsijos ministras \xc4\xafstatym\xc5\xb3 leidybos revizijai". 1848 m. revoliucijos metu atsistatydino._NEWLINE_1850 m. paskelb\xc4\x97 "\xc4\xaevairius ra\xc5\xa1tus" (Vermischte Schriften), 1853 m. kaip ankstesnio veikalo "\xc5\xa0iandienin\xc4\x97s rom\xc4\x97n\xc5\xb3 teis\xc4\x97s sistema" papildym\xc4\x85 \xe2\x80\x93 "Prievoli\xc5\xb3 teis\xc4\x99".'