b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0umovo vals\xc4\x8dius\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nNuo V a. pr. m. e. iki X a. \xc5\xa1iose vietov\xc4\x97se gyveno lietuviams artima balt\xc5\xb3 gentis - jotvingiai. V a. \xc4\xaf \xc5\xa1ias vietoves atsikraust\xc4\x97 slav\xc5\xb3 gentis moz\xc5\xabrai. Nuo X a. iki 1526 m. priklaus\xc4\x97 Lenkijos karalyst\xc4\x97s Mazovijos kunigaik\xc5\xa1tystei. Nuo 1529 m. iki 1569 m. Liublino unijos Mazovijos vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos Did\xc5\xbeiosios Lenkijos provincijos Mazovijos vaivadijos valdose. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklaus\xc4\x97 Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x97s Naujosios Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos Balstog\xc4\x97s departamentui. Nuo 1807 m. iki 1815 m. priklaus\xc4\x97 Var\xc5\xa1uvos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s Lom\xc5\xbeos departamentui. Nuo 1816 m. iki 1837 m. priklaus\xc4\x97 Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalyst\xc4\x97s Augustavo vaivadijai, nuo 1837 m. iki 1866 m. Augustavo gubernijai, nuo 1867 m. iki 1914 m. Lom\xc5\xbeos gubernijai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklaus\xc4\x97 Vokietijos imperijai. 1919-1939 m. priklaus\xc4\x97 Lenkijos tarpukario Balstog\xc4\x97s vaivadijai. 1939\xe2\x80\x931941\xc2\xa0m. ir 1944 m. priklaus\xc4\x97 Taryb\xc5\xb3 S\xc4\x85jungos Baltarusijos TSR, Balstog\xc4\x97s srities, Zambruvo rajonui. 1941-1945 m. priklaus\xc4\x97 Tre\xc4\x8diajam reichui. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945-1975 m. priklaus\xc4\x97 Balstog\xc4\x97s vaivadijai. 1975\xe2\x80\x931999 m. priklaus\xc4\x97 Lom\xc5\xbeos vaivadijai.\n_START_SECTION_\nAdministracinis suskirstymas\n_START_PARAGRAPH_\nGlembo\xc4\x8d Vielkai, Ka\xc4\x8dinekas, Kalinovas, Krajevo Budzilai, Lentovnica, Mro\xc4\x8dki Stilongai, Ostro\xc5\xbene, Papro\xc4\x8d Du\xc5\xbea, Papro\xc4\x8d Mala, Penchratka Polska, Radvani Zao\xc5\xbee, Rinoltai, Srebrna, Srebrni Borekas, Strijkai, \xc5\xa0umovas, Vi\xc5\xa1omie\xc5\xbe Vielkai, Zarembi Jartuzai, \xc5\xbdabikovo Privatne ir \xc5\xbdabikovo \xc5\xbdondove.'