b'\n_START_ARTICLE_\nLesoto ekonomika\n_START_SECTION_\nPagrindiniai rodikliai\n_START_PARAGRAPH_\nLesoto Bendrasis vidaus produktas 2002 m. sudar\xc4\x97 0,7 mlrd. JAV doleri\xc5\xb3, pagal perkamosios galios paritet\xc4\x85 \xe2\x80\x93 5,6 mlrd. JAV dol. BVP dalis 1 gyventojui \xe2\x80\x93 324 JAV doleri\xc5\xb3, pagal perkamosios galios paritet\xc4\x85 \xe2\x80\x93 2533 JAV doleri\xc5\xb3. Pinigini\xc5\xb3 \xc4\xafplauk\xc5\xb3 gaunama i\xc5\xa1 PAR dirban\xc4\x8di\xc5\xb3 Lesoto pilie\xc4\x8di\xc5\xb3. U\xc5\xbesienio skola \xe2\x80\x93 637 mln. JAV doleri\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nPramon\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nLesoto pramon\xc4\x97 menka; joje dirba \xe2\x80\x93 28% \xc5\xa1alies dirban\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3. Lesoto \xc5\xa1iaur\xc4\x97s rytuose kasami deimantai. Yra urano, \xc5\xa1vino, gele\xc5\xbeies r\xc5\xabd\xc5\xb3, naftos telkini\xc5\xb3. Vieni svarbiausi\xc5\xb3 Lesoto gamtini\xc5\xb3 i\xc5\xa1tekli\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 hidroenergija. 2002 m. pagaminta 314 mln. kWh elektros energijos. Maisto (pieno, m\xc4\x97sos, dar\xc5\xbeovi\xc5\xb3 perdirbimo), tekstil\xc4\x97s, medienos apdirbimo, elektronikos (daugiausia televizori\xc5\xb3 surinkimo) pramon\xc4\x97s \xc4\xafmon\xc4\x97s sutelktos Maseru.\n_START_SECTION_\nTurizmas\n_START_PARAGRAPH_\n2002 m. Lesot\xc4\x85 aplank\xc4\x97 123 600 u\xc5\xbesienio turist\xc5\xb3, pajamos i\xc5\xa1 turizmo sudar\xc4\x97 20 mln. JAV doleri\xc5\xb3. Daugiausia turist\xc5\xb3 atvyksta i\xc5\xa1 PAR (apie 81\xc2\xa0% vis\xc5\xb3 turist\xc5\xb3), JAV, Olandijos, Vokietijos. Labiausiai turist\xc5\xb3 lankomi kalnai, slidin\xc4\x97jimo kurortai.\n_START_SECTION_\nTransportas\n_START_PARAGRAPH_\n1999 m. automobili\xc5\xb3 keli\xc5\xb3 buvo 5940 km, i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 su kieta danga 1087 km. Svarbiausias kelias jungia Maseru su Mohal\xc4\x97s Hoeku. 2,6 km gele\xc5\xbeinkelio \xc5\xa1aka i\xc5\xa1 Maseru \xc4\xaf Blumfontein\xc4\x85. Tarptautinis oro uostas yra Tota\xe2\x80\x93Moli, 20 km nuo Maseru.\n_START_SECTION_\nBankai\n_START_PARAGRAPH_\n2006 m. veik\xc4\x97 Lesoto centrinis bankas, \xc4\xafkurtas 1978 m. Kaip Lesoto pinig\xc5\xb3 administracijos institucija, prad\xc4\x97jo veikti 1980 m., nuo 1982 m. dabartinis pavadinimas, b\xc5\xabstin\xc4\x97 Maseru. Yra 4 komerciniai bankai ir 1 u\xc5\xbesienio banko (PAR \xe2\x80\x9eFirst National Bank\xe2\x80\x9c) skyrius. _NEWLINE_Lesoto piniginis vienetas \xe2\x80\x93 lotis (daugiskaitos forma \xe2\x80\x93 malo\xc4\x8diai), lygus 100 lisan\xc4\x8di\xc5\xb3 (vienaskaitos forma \xe2\x80\x93 sente), \xc4\xafvestas vietoj Piet\xc5\xb3 Afrikos rendo.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbesienio prekyba\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbesienio prekybos balansas neigiamas. 2004 m. importuota preki\xc5\xb3 u\xc5\xbe 730,9 mln., eksportuota \xe2\x80\x93 u\xc5\xbe 484,5 mln. JAV doleri\xc5\xb3. Eksportuojama daugiausia avalyn\xc4\x97, vilna, siuvimo reikmenys, importuojama \xe2\x80\x93 vaistai, \xc4\xafrenginiai, naftos, maisto produktai, statybin\xc4\x97s med\xc5\xbeiagos, transporto priemon\xc4\x97s. _NEWLINE_Lesoto svarbiausi eksporto partneriai \xe2\x80\x93 JAV (76,4% viso eksporto, 2002 m.), Piet\xc5\xb3 Afrikos muit\xc5\xb3 s\xc4\x85junga (jai priklauso Lesotas, Botsvana, Namibija, PAR, Svazilendas \xe2\x80\x93 22,9%), importo \xe2\x80\x93 Piet\xc5\xb3 Afrikos muit\xc5\xb3 s\xc4\x85junga (73,5% viso importo), Taivanas (10,7%), Honkongas (5,1%), Kinija (4,2%).'