b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0v. Augustinas\n_START_SECTION_\nGyvenimas, dvasin\xc4\x97 raida ir veikla\n_START_PARAGRAPH_\nAugustinas gim\xc4\x97 354 m. Tagast\xc4\x97je (dabartinis Souk Ahras, Al\xc5\xbeyras), neturtingo pagonio Patricijaus ir krik\xc5\xa1\xc4\x8dion\xc4\x97s Monikos (v\xc4\x97liau \xc5\xa1ventoji) \xc5\xa1eimoje. Pradin\xc4\xaf i\xc5\xa1silavinim\xc4\x85 gavo Tagast\xc4\x97je. B\xc5\xabdamas 17 m. i\xc5\xa1vyko mokytis retorikos \xc4\xaf Kartagin\xc4\x85. Jaunuolis Augustinas gyveno hedonisti\xc5\xa1kai, Kartaginoje susipa\xc5\xbeino su jauna moterimi, kuri buvo jo sugulove per tolimesnius 15 met\xc5\xb3. Tuo metu jam gim\xc4\x97 s\xc5\xabnus Adeodatas. Po trejeto met\xc5\xb3 studenti\xc5\xa1ko gyvenimo 19 met\xc5\xb3 jaunuolis Augustinas, skaitydamas Cicerono (dingus\xc4\xaf) veikal\xc4\x85 Hortensius, susidom\xc4\x97jo filosofija. Krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 \xc5\xa0ventieji Ra\xc5\xa1tai tuo metu jo, retorikos mokytojo, netenkino d\xc4\x97l savo paprastumo. 374\xe2\x80\x93383 m. buvo manicheizmo \xc5\xa1alininkas.V\xc4\x97liau manicheizmo dualizmas taip pat jo nebetenkino, d\xc4\x97l to jis prisid\xc4\x97jo prie naujosios (Platono) akademijos skeptik\xc5\xb3, studijavo neoplatonizm\xc4\x85. 375 m. buvo laisvojo meno mokytojas savo gimtajame miestelyje, v\xc4\x97liau Kartaginoje, o 383 m. i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Rom\xc4\x85. Nors Romoje Augustinas tik\xc4\x97josi surasti geriausius retorikos specialistus, ta\xc4\x8diau vietin\xc4\x97s retorikos mokyklos j\xc4\xaf nuvyl\xc4\x97._NEWLINE_Draugai manich\xc4\x97jai pristat\xc4\x97 Augustin\xc4\x85 Romos miesto prefektui Simachui, kurio papra\xc5\xa1\xc4\x97 suteikti Augustinui retorikos profesoriaus viet\xc4\x85 imperatori\xc5\xa1kajame dvare Milane. Gav\xc4\x99s \xc5\xa1i\xc4\x85 viet\xc4\x85 384 m. Augustinas i\xc5\xa1vyko \xc4\xaf Milan\xc4\x85. Apie savo dvasin\xc4\xaf gyvenim\xc4\x85 \xc5\xa1iuo laikotarpiu para\xc5\xa1\xc4\x97 savo \xe2\x80\x9eI\xc5\xa1pa\xc5\xbeinimuose\xe2\x80\x9c (Confessiones). Augustino motina, kuri buvo pas j\xc4\xaf atvykusi, spaud\xc4\x97 j\xc4\xaf tapti kataliku, o gyvenant Milane Augustinui did\xc5\xbeiul\xc4\xaf \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc4\xaf padar\xc4\x97 \xc5\xa1v. Ambraziejaus pamokslai. Jie griov\xc4\x97 Augustino prietarus d\xc4\x97l \xc5\xa0vent\xc5\xb3j\xc5\xb3 Ra\xc5\xa1t\xc5\xb3 ir krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s bendrai. Augustinas atsisak\xc4\x97 manicheizmo, ta\xc4\x8diau netapo kataliku kaip Ambraziejus ar Monika, bet pasirinko pagoni\xc5\xa1k\xc4\x85 neoplatonistin\xc4\xaf po\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\xaf \xc4\xaf ties\xc4\x85, kuris kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 atrod\xc4\x97 padedantis atsakyti \xc4\xaf jam r\xc5\xabpimus klausimus, ta\xc4\x8diau galiausiai jis per\xc4\x97jo \xc4\xaf skepticizm\xc4\x85._NEWLINE_Neoplatonik\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d Plotino (i\xc5\xa1verst\xc5\xb3 Marijaus Viktorino) ra\xc5\xa1t\xc5\xb3 skaitymas atskleid\xc4\x97 Augustinui plat\xc5\xb3 akirat\xc4\xaf kaip spekuliatyviniu b\xc5\xabdu suprasti krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 tik\xc4\x97jim\xc4\x85. Po sunkios kovos su savo aistringa prigimtimi, \xc5\xa1v. Antano ir kit\xc5\xb3 to meto Ryt\xc5\xb3 vienuoli\xc5\xb3 didel\xc4\x97s dorov\xc4\x97s pavyzd\xc5\xbeio \xc4\xafkv\xc4\x97ptas, beskaitydamas \xc5\xa1v. Pauliaus lai\xc5\xa1ko rom\xc4\x97nams 13 sk. 13 ir 14 eilutes, 387 m. atsivert\xc4\x97 \xc4\xaf krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x99. Atsivert\xc4\x99s Augustinas atsisak\xc4\x97 mokytojo darbo, atsid\xc4\x97jo rengtis krik\xc5\xa1tui, kur\xc4\xaf pri\xc4\x97m\xc4\x97 i\xc5\xa1 \xc5\xa1v. Ambraziejaus rank\xc5\xb3 per 387 m. Velykas kartu su savo s\xc5\xabnumi Adeodatu (netrukus mirusiu 16 m. am\xc5\xbeiaus) ir draugu Alypium. Ostijoje mirus Augustino motinai Monikai, Augustinas kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 praleido Romoje, po to 388 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbeo \xc4\xaf gimt\xc4\x85j\xc4\x85 Tagast\xc4\x99. \xc4\x8cia jis ruo\xc5\xa1\xc4\x97si ramiai gyventi su draugais ir atsid\xc4\x97ti studijoms. Ta\xc4\x8diau 391 m. Hipono (lot. Hippo Regius aba Hippo (liet. forma nuo lot. gen. linksnio Hipponis), gr. \xe1\xbc\xb9\xcf\x80\xcf\x80\xcf\x8e\xce\xbd \xce\x92\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82) vyskupas j\xc4\xaf \xc4\xaf\xc5\xa1ventino \xc4\xaf kunigus, o 394 m. beveik prievarta buvo \xc4\xaf\xc5\xa1ventintas \xc4\xaf vyskupus ir paskirtas senojo vyskupo Valerijaus koadjutoriumi, po kurio mirties 396 m. tapo visateisiu Hipono diecezijos vyskupu. Per 34 vyskupavimo metus Augustinas nuolat dirbo sakydamas pamokslus, r\xc5\xabpindamasis kunig\xc5\xb3 ir liaudies reikalais. Kovojo su to meto religin\xc4\x97mis kryptimis \xe2\x80\x93 manich\xc4\x97jais, arijonais, donatistais, pelagionais ir semipelagionais, kviet\xc4\x97 sinodus, siuntin\xc4\x97jo lai\xc5\xa1kus, savo veikla apimdamas vis\xc4\x85 to meto kataliki\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\xaf Vakar\xc5\xb3 pasaul\xc4\xaf._NEWLINE_Mir\xc4\x97 430 m. rugpj\xc5\xab\xc4\x8dio 28 d., vandal\xc5\xb3 valdovui Geizerichui apgulus Hipono miest\xc4\x85. Pasakojama, kad jis mir\xc4\x97 b\xc5\xabtent tuo metu, kai vandalai griov\xc4\x97 miesto sienas. Jis es\xc4\x85 skatin\xc4\x99s miestie\xc4\x8dius prie\xc5\xa1intis, nes vandalai priklaus\xc4\x97 arijon\xc5\xb3 sektai. Tuo metu jam buvo 75 metai._NEWLINE_Augustino k\xc5\xabnas yra augustin\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje Pavijoje (San Pietro in Ciel d'oro), kur j\xc4\xaf VIII a. i\xc5\xa1 Afrikos pergabeno langobard\xc5\xb3 valdovas Luitprandas. Augustino gyvenim\xc4\x85 pirmasis apra\xc5\xa1\xc4\x97 jo mokinys ir draugas Posidijus.\n_START_SECTION_\nFilosofija ir teologija\n_START_PARAGRAPH_\nAugustino filosofija ir teologija formavosi stipriai \xc4\xaftakojama stoicizmo, platonizmo ir neoplatonizmo (i\xc5\xa1 dalies ir neopitagorizmo), ypa\xc4\x8d Plotino darb\xc5\xb3, galb\xc5\xabt per Porfirij\xc4\x85 ir Viktorin\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau Augustinas neoplatonizm\xc4\x85 sukrik\xc5\xa1\xc4\x8dionino, pana\xc5\xa1iai kaip v\xc4\x97liau Tomas Akvinietis sukrik\xc5\xa1\xc4\x8dionino aristotelizm\xc4\x85. Augustino filosofinio m\xc4\x85stymo pagrindinis bruo\xc5\xbeas \xe2\x80\x93 kar\xc5\xa1tas tiesos tro\xc5\xa1kimas, siekis pa\xc5\xbeinti Diev\xc4\x85 ir siel\xc4\x85 (Deum et animam scire cupio).\n_START_SECTION_\nGnoseologija\n_START_PARAGRAPH_\nAugustinas gerokai prie\xc5\xa1 Dekart\xc4\x85 teig\xc4\x97, kad tvir\xc4\x8diausias viso filosofinio pa\xc5\xbeinimo pagrindas \xc5\xbemogui yra jo paties s\xc4\x85mon\xc4\x97s faktai. Pagrindas absoliu\xc4\x8diai pasitik\xc4\x97ti s\xc4\x85mon\xc4\x97s faktais ir savuoju A\xc5\xa1 yra tiesioginis \xc5\xa1i\xc5\xb3 fakt\xc5\xb3 steb\xc4\x97jimas. \xc5\xa0alia m\xc5\xabs\xc5\xb3 esant\xc4\xaf fizin\xc4\xaf pasaul\xc4\xaf mes suvokiame jusliniu pa\xc5\xbeinimu, ta\xc4\x8diau jis suteikia tik manym\xc4\x85, o ne tikrum\xc4\x85. Tikro \xc5\xbeinojimo mes turime tik apie protinius dalykus, t. y. apie logikos, matematikos, etikos ir estetikos nekintamas tiesas. \xc5\xa0ias am\xc5\xbein\xc4\x85sias tiesas m\xc5\xabs\xc5\xb3 dvasia pa\xc5\xbe\xc4\xafsta Dievo \xc5\xa1viesos ap\xc5\xa1vie\xc4\x8diama. \xc5\xa0i\xc4\x85 iliuminacijos teorij\xc4\x85 perimdamas i\xc5\xa1 Plotino, Augustinas paremia ir krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1kaisiais \xc5\xa1v. Ra\xc5\xa1tais. Iliuminacijos teorija yra centrin\xc4\x97 mintis Augustino filosofijoje, ir v\xc4\x97lesniais laikais, XIII am\xc5\xbeiuje, \xc5\xa1i id\xc4\x97ja pranci\xc5\xa1kon\xc5\xb3 scholastikoje buvo sujungta su arab\xc5\xb3 filosofijos elementais ir atitinkamai pakeista.\n_START_SECTION_\nMetafizinis Dievo \xc4\xafrodymas\n_START_PARAGRAPH_\nSavo vidiniu kontempliavimu mes savo dvasioj pa\xc5\xbe\xc4\xafstame logikos, matematikos, etikos, estetikos ir religijos auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias tiesas. \xc5\xa0i\xc5\xb3 am\xc5\xbein\xc5\xb3, nekintam\xc5\xb3 ir b\xc5\xabtin\xc5\xb3 ties\xc5\xb3 buvimas paai\xc5\xa1kinamas tik auk\xc5\xa1\xc4\x8diausios, am\xc5\xbeinos, nekintamos ir b\xc5\xabtinai esan\xc4\x8dios dvasin\xc4\x97s b\xc5\xabtyb\xc4\x97s \xe2\x80\x93 Dievo buvimu. Be \xc5\xa1iuo, vadinamuoju neotiniu, Dievo \xc4\xafrodymu, kuriuo remiasi ir Dekartas bei Leibnicas, Augustinas Dievo buvim\xc4\x85 \xc4\xafrodin\xc4\x97ja dar ir teleologiniu, psichologiniu ir moraliniu keliu. M\xc5\xabs\xc5\xb3 nepaj\xc4\x97gum\xc4\x85 pa\xc5\xbeinti Dievo b\xc5\xabtyb\xc4\x99 Augustinas i\xc5\xa1rei\xc5\xa1k\xc4\x97 posakiu docta ignorantia, kur\xc4\xaf v\xc4\x97liau i\xc5\xa1platino Nikalojus Kuzietis. Dievas Augustinui yra fizin\xc4\x97s, intelektualin\xc4\x97s ir moralin\xc4\x97s tvarkos pirmutinis pagrindas, absoliuti pirmin\xc4\x97 tikrov\xc4\x97, pirmin\xc4\x97 tiesa ir auk\xc5\xa1\xc4\x8diausias g\xc4\x97ris.\n_START_SECTION_\nGamtos filosofija\n_START_PARAGRAPH_\nKrik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s mint\xc4\xaf, kad pasaulis yra sukurtas Dievo, Augustinas jungia su i\xc5\xa1 neoplatonizmo perimta Platono (dialoge \xe2\x80\x9eTimajas\xe2\x80\x9c) pasaulio suformavimo teorija apie s\xc4\x97klines j\xc4\x97gas (rationes seminales). Dievas i\xc5\xa1 nieko suk\xc5\xabr\xc4\x97 materij\xc4\x85 ir \xc4\xaf j\xc4\x85 \xc4\xafd\xc4\x97jo s\xc4\x97klines j\xc4\x97gas, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 pagal tam tikrus formavimosi ir pl\xc4\x97tojimosi d\xc4\x97snius susidar\xc4\x97 empirinis pasaulis ir jo atskirosios b\xc5\xabtyb\xc4\x97s. Taigi, Augustinas kuriam\xc4\x85j\xc4\xaf teizm\xc4\x85 jungia su tokiu mokslu, kuris labai pana\xc5\xa1us \xc4\xaf nauj\xc5\xb3j\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 evoliucijos teorij\xc4\x85, nors nuo jos ir skiriasi.\n_START_SECTION_\nEtika\n_START_PARAGRAPH_\nAugustinas etikoje yra voliuntaristas, t. y. valios etikos atstovas, tuo jis skiriasi nuo intelektualistin\xc4\x97s (proto) ir neoplatonik\xc5\xb3 etikos. Savo etikoje Augustinas band\xc4\x97 suderinti doryb\xc4\x99 ir dievi\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 apvaizd\xc4\x85 (providencializmas). Valia Augustinui yra prana\xc5\xa1iausioji sielos galia, judinanti visas kitas sielos j\xc4\x97gas. Dorovinis pradmuo, doryb\xc4\x97 gl\xc5\xabdi geroje valioje, gerame nusistatyme. Dora valia savo auk\xc5\xa1\xc4\x8diausi\xc4\x85j\xc4\xaf tiksl\xc4\x85 mato Dieve, auk\xc5\xa1\xc4\x8diausiame g\xc4\x97ryje, kuris vienas tegali patenkinti \xc5\xbemogaus laim\xc4\x97s tro\xc5\xa1kul\xc4\xaf. Doros valios auk\xc5\xa1\xc4\x8diausia norma yra dievi\xc5\xa1kasis am\xc5\xbeinas \xc4\xafstatymas (lex aeterna), kuris yra \xc4\xafspraustas \xc4\xaf \xc5\xbemogaus \xc5\xa1ird\xc4\xaf kaip nat\xc5\xabralus gamtos d\xc4\x97snis ir kuriame atsispindi am\xc5\xbeinosios, b\xc5\xabtinosios ir nekintamos m\xc5\xabs\xc5\xb3 dvasios dorovin\xc4\x97s tiesos.\n_START_SECTION_\nKult\xc5\xabros ir istorijos filosofija\n_START_PARAGRAPH_\nAugustino kult\xc5\xabros ir istorijos filosofija atspindima jo veikale \xe2\x80\x9eApie Dievo valstyb\xc4\x99\xe2\x80\x9c (De civitate Dei), kur vaizduojama per am\xc5\xbeius trunkanti kova tarp \xe2\x80\x9e\xc5\xbeemi\xc5\xa1kos valstyb\xc4\x97s\xe2\x80\x9c (civitas terrena), t. y. \xc5\xbeemi\xc5\xa1kai nusiteikusi\xc5\xb3 \xc5\xbemoni\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97s, Dievo prie\xc5\xa1\xc5\xb3, su \xe2\x80\x9eDievo valstybe\xe2\x80\x9c (civitas Dei). \xc5\xa0is Augustino veikalas viduram\xc5\xbeiais buvo pla\xc4\x8diai skaitomas ir komentuojamas. Tuo pa\xc4\x8diu jis buvo svarbus antikinio gyvenimo pa\xc5\xbeinimo \xc5\xa1altinis.\n_START_SECTION_\nTeologija\n_START_PARAGRAPH_\nAugustino teologija vakar\xc5\xb3 minties istorijoje buvo reik\xc5\xa1mingesn\xc4\x97 nei jo filosofija. Augustinas buvo kai kuri\xc5\xb3 teologijos disciplin\xc5\xb3 pradininku, pvz., hermeneutikos, homiletikos, katechetikos. Augustino mintys apie filosofijos propedeutin\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 teologijai, apie autoriteto (auctoritas) ir proto (ratio), tik\xc4\x97jimo ir \xc5\xbeinojimo santykius dav\xc4\x97 krypt\xc4\xaf susikurti scholastiniam teologijos metodui._NEWLINE_Augustino teologija pagr\xc4\xafsta jo mokymu apie Dievi\xc5\xa1k\xc4\x85j\xc4\x85 Trejyb\xc4\x99, \xc5\xbemogaus prigimties nuod\xc4\x97mingum\xc4\x85 bei b\xc5\xabtinyb\xc4\x99 siekti palaimos. Jo Dievo ir \xc5\xbemogaus santykio apibr\xc4\x97\xc5\xbeimu remtasi ir v\xc4\x97lesniais \xc5\xa1imtme\xc4\x8diais. Veikalu \xe2\x80\x9eDe Trinitate\xe2\x80\x9c (399-419 m.) Augustinas nu\xc5\xbeym\xc4\x97jo keli\xc4\x85 spekuliatyviniam mokslui apie \xc5\xa1v. Trejyb\xc4\x99. \xc4\x8cia reik\xc5\xa1mingiausias dalykas yra intertrinitarinio gyvenimo vyksm\xc5\xb3 psichologi\xc5\xa1kas ai\xc5\xa1kinimas pagal \xc5\xbemogaus sielos gyvenimo analogij\xc4\x85 (atmintis, protas, valia kaip T\xc4\x97vo, \xc5\xbdod\xc5\xbeio ir Meil\xc4\x97s Dvasios paveikslas \xc5\xa1v. Trejyb\xc4\x97je)._NEWLINE_Augustinas soteriologijoje giliai suvok\xc4\x97 Kristaus tarpininkavim\xc4\x85 ir to tarpininkavimo did\xc5\xbeiausi\xc4\x85j\xc4\xaf akt\xc4\x85 \xe2\x80\x93 kry\xc5\xbeiaus ir aukos mirt\xc4\xaf. \xc5\xa0v. Pauliaus mintis, kad ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia esanti mistinis Kristaus k\xc5\xabnas buvo pagrindas Augustino mokslui apie tolimesn\xc4\xaf Kristaus gyvenim\xc4\x85 ir veikim\xc4\x85 Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje._NEWLINE_Augustinas laik\xc4\x97si po\xc5\xbei\xc5\xabrio, kad Biblijos tekstas neturi b\xc5\xabt suprantamas paraid\xc5\xbeiui, jei jis prie\xc5\xa1tarauja tam, k\xc4\x85 mes \xc5\xbeinome i\xc5\xa1 mokslo ar i\xc5\xa1 Dievo duotu protu. Augustinas laik\xc4\x97si po\xc5\xbei\xc5\xabrio, kad viskas visatoje buvo Dievo sukurta vienu metu, o ne per septynias dienas kaip galima b\xc5\xabt\xc5\xb3 suprasti paraid\xc5\xbeiui skaitant Biblij\xc4\x85.\n_START_SECTION_\nDogmatin\xc4\x97 antropologija ir malon\xc4\x97s mokslas\n_START_PARAGRAPH_\nKovodamas su pelagionais ir semipelagionais Augustinas suk\xc5\xabr\xc4\x97 dogmatin\xc4\x99 antropologij\xc4\x85 ir malon\xc4\x97s moksl\xc4\x85, kuris augustini\xc5\xa1koje formuluot\xc4\x97je yra priimtas ir katalik\xc5\xb3 dogmatikoje. Prad\xc5\xbeioje Augustinas buvo grie\xc5\xbetas \xc5\xbemogaus valios laisv\xc4\x97s \xc5\xa1alininkas. Neneigdamas jos Augustinas nuo 397 m. (Dvi knygos vyskupui Simplicionui) stipriai pabr\xc4\x97\xc5\xbedavo \xc5\xbemogaus prigimties sugedim\xc4\x85 (d\xc4\x97l Adomo nuod\xc4\x97m\xc4\x97s), Dievo malon\xc4\x97s vir\xc5\xa1enyb\xc4\x99 ir i\xc5\xa1rinkt\xc5\xb3j\xc5\xb3 predestinacij\xc4\x85. Tuo v\xc4\x97liau r\xc4\x97m\xc4\x97si ir katalik\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios skelbiamojo mokslo prie\xc5\xa1ininkai (Liuteris, Kalvinas, jansenistai). Predestinacijos minties \xc5\xa1iek tiek paveiktas yra ir Augustino veikalas De civitate Dei \xe2\x80\x93 Dievo malon\xc4\x97 gaunama ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios sakramentais, kuri\xc5\xb3 objektyv\xc5\xb3 veikim\xc4\x85, nepriklausom\xc4\x85 nuo teik\xc4\x97jo tik\xc4\x97jimo ir dorovingumo Augustinas pagrind\xc4\x97 kovodamas su donatistais. Augustino mintys buvo pagrindas sakrament\xc5\xb3 mokslui XII ir XIII a._NEWLINE_Po\xc5\xbei\xc5\xabris \xc4\xaf prigimtin\xc4\x99 nuod\xc4\x97m\xc4\x99 atsiskleid\xc5\xbeia jo darbuose nukreiptuose prie\xc5\xa1 pelagionus. Nors sta\xc4\x8diatiki\xc5\xb3 teologai pripa\xc5\xbeino, kad visi \xc5\xbemon\xc4\x97s \xc4\xafgauna prigimtin\xc4\x99 Adomo ir Ievos nuod\xc4\x97m\xc4\x99, ta\xc4\x8diau su Augustino doktrina nesutiko ir tai laikoma vienu pagrindiniu Ryt\xc5\xb3 ir Vakar\xc5\xb3 krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s skilimo \xc5\xa1altini\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nKrik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s apologija\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc4\x8diai u\xc5\xbesimota krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s apologija yra Augustino veikalas De civitate Dei, kuriame d\xc4\x97stoma krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97s pergal\xc4\x97 prie\xc5\xa1 pagonyb\xc4\x99.\n_START_SECTION_\nValstyb\xc4\x97s mokslas\n_START_PARAGRAPH_\nAugustinas krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xa1ka prasme modifikuoja antikines (Cicerono) mintis, \xc5\xbemoni\xc5\xb3 susib\xc5\xabrim\xc4\x85 \xc4\xaf bendruomen\xc4\x99 traktuoja kaip kylant\xc4\xaf i\xc5\xa1 \xc5\xbemogaus prigimties. Kiekviena valstyb\xc4\x97s galia esanti i\xc5\xa1 Dievo, ta\xc4\x8diau Dievo valia nustato ribas ir valstyb\xc4\x97s vald\xc5\xbeiai. Ai\xc5\xa1kindamas pirm\xc4\x85sias \xc5\xa0ventojo Ra\xc5\xa1to eilutes Augustinas pasteb\xc4\x97jo, kad Dievas, sukurdamas pirm\xc4\x85j\xc4\xaf \xc5\xbemog\xc5\xb3 jam leido vie\xc5\xa1patauti tik gyvuliams, bet ne (kitiems) \xc5\xbemon\xc4\x97ms. Dievo \xc5\xbemoni\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x97je turi vie\xc5\xa1patauti taika (pax) ir teisingumas (iustitia). \xe2\x80\x9eNesant teisingumo, kas gi i\xc5\xa1 viso yra valstyb\xc4\x97s, jei ne didel\xc4\x97s pl\xc4\x97\xc5\xa1ik\xc5\xb3 gaujos?\xe2\x80\x9c (De Civitate Dei IV, 4). Ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, b\xc5\xabdama Dievo valstyb\xc4\x97 ir Kristaus \xc4\xafstaiga, yra auk\xc5\xa1tesn\xc4\x97 u\xc5\xbe valstyb\xc4\x99 (\xc5\xbemoni\xc5\xb3 bendruomen\xc4\x99), ta\xc4\x8diau Augustinas niekur netvirtina, kad politiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu valstyb\xc4\x97 turi i\xc5\xa1 principo priklausyti nuo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios._NEWLINE_Augustino ra\xc5\xa1tai tur\xc4\x97jo \xc4\xaftakos suformuoti teis\xc4\x97to karo doktrinai. Savo ra\xc5\xa1tuose prie\xc5\xa1 donatistus Augustinas propagavo j\xc4\x97gos prie\xc5\xa1 juos naudojim\xc4\x85 siekiant atversti i\xc5\xa1 erezijos._NEWLINE_Augustino valstyb\xc4\x97s filosofija buvo vienintel\xc4\x97 vakar\xc5\xb3 krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x97je iki susipa\xc5\xbeinimo su Aristotelio politika (Tomo Akvinie\xc4\x8dio laikais). Augustino tekstai vaidino didel\xc4\xaf vaidmen\xc4\xaf nagrin\xc4\x97jant ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios ir valstyb\xc4\x97s, popie\xc5\xbeiaus ir imperatoriaus galios santykius viduram\xc5\xbeiais."