b"\n_START_ARTICLE_\nMykolas Bajar\xc5\xabnas\n_START_PARAGRAPH_\nMykolas Bajar\xc5\xabnas (1882 m. rugs\xc4\x97jo 28 d. Voroncovo Aleksandrovka, Stavropolio gubernija \xe2\x80\x93 1939 m. Magadanas Kolymoje) \xe2\x80\x93 geografas, geologas ir paleontologas. Did\xc5\xbei\xc4\x85j\xc4\x85 savo gyvenimo dal\xc4\xaf skyr\xc4\x97 U\xc5\xbekaspijo Mangy\xc5\xa1lako dykvie\xc4\x8di\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimams.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 tremtini\xc5\xb3, 1863 m. sukilimo dalyvi\xc5\xb3 \xc5\xa1eimoje. 1905\xe2\x80\x931910 m. studijavo Kijevo universitete. Mangy\xc5\xa1lak\xc4\x85 pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 aplank\xc4\x97 1907 m. b\xc5\xabdamas studentu, drauge su savo mokytoju prof. N. Andrusovu surado mangano r\xc5\xabdos telkinius, pirmasis atkreip\xc4\x97 d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf Tiubed\xc5\xbeiko ir Karasiazo naftos po\xc5\xbeymius._NEWLINE_Nuo 1910 m. prad\xc4\x97jo savaranki\xc5\xa1kus tyrin\xc4\x97jimus, kuriuos su nedidel\xc4\x97mis pertraukomis vykd\xc4\x97 vis\xc4\x85 gyvenim\xc4\x85. Nuo 1913 m. Sankt Peterburgo moksl\xc5\xb3 akademijos Geologijos muziejaus darbuotojas, v\xc4\x97liau Paleontologijos sektoriaus Bestuburi\xc5\xb3 skyriaus ved\xc4\x97jas. Kartu Geologijos komiteto darbuotojas, nuo 1934 m. TSRS moksl\xc5\xb3 akademijos Geologijos instituto Maskvoje darbuotojas. 1935 m. geologijos ir mineralogijos moksl\xc5\xb3 kandidatas._NEWLINE_1937 m. apkaltintas \xc5\xa1nipin\xc4\x97jimu ir i\xc5\xa1si\xc5\xb3stas \xc4\xaf GULAG'o koncentracijos stovykl\xc4\x85 Kolymoje, kur tragi\xc5\xa1kai \xc5\xbeuvo 1939 m. Po 15 met\xc5\xb3 TSRS moksl\xc5\xb3 akademijai tarpininkaujant reabilituotas.\n_START_SECTION_\nDarbai\n_START_PARAGRAPH_\nPatikslino Mangy\xc5\xa1lako geografinius \xc5\xbeem\xc4\x97lapius, pirmasis i\xc5\xa1ai\xc5\xa1kino \xc5\xa1io pusiasalio pagrindinius tektoninius ir stratigrafinius bruo\xc5\xbeus. Ypating\xc4\x85 d\xc4\x97mes\xc4\xaf skyr\xc4\x97 juros, kreidos, paleogeno, neogeno nuogul\xc5\xb3 stratigrafijai. Kaip paleontologas daug tyr\xc4\x97 triaso ceratitus, vir\xc5\xa1utin\xc4\x97s kreidos ir paleogeno j\xc5\xabrinius e\xc5\xbeius, paleogeno ir neogeno moliuskus. 1912 m. jo paskelbti apatinio oligoceno moliusk\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ymai ir \xc5\xa1iandien n\xc4\x97ra prarad\xc4\x99 savo mokslin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s._NEWLINE_Didel\xc4\x99 praktin\xc4\x99 reik\xc5\xa1m\xc4\x99 tur\xc4\x97jo jo nauding\xc5\xb3j\xc5\xb3 i\xc5\xa1kasen\xc5\xb3 Mangy\xc5\xa1lake paie\xc5\xa1kos darbai, sudar\xc4\x97 naftos paie\xc5\xa1koms skirt\xc4\x85 geologin\xc4\xaf \xc5\xbeem\xc4\x97lap\xc4\xaf. Jo tyrimai prapl\xc4\x97t\xc4\x97 tuometines geolog\xc5\xb3 \xc5\xbeinias apie Mangy\xc5\xa1lako juros am\xc5\xbeiaus akmens angl\xc4\xaf, surado akmens anglies plotus \xc4\xaf rytus ir pietry\xc4\x8dius nuo Karatau kalnag\xc5\xabbrio. \xc4\x8cia surado ir \xc4\xafvairi\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 r\xc5\xabd\xc5\xb3. Atliko tyrimus Saratovo srityje, \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Kaukaze, Gruzijoje, Azerbaid\xc5\xbeane, tyr\xc4\x97 kit\xc5\xb3 surinktas paleontologines kolekcijas. 1940-1941 m. paskelbtame geologiniame \xc5\xbeem\xc4\x97lapyje Mangy\xc5\xa1lako geologija parodyta pagal M. Bajar\xc5\xabno atlikt\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 duomenis. Paskelb\xc4\x97 apie 40 mokslini\xc5\xb3 straipsni\xc5\xb3 i\xc5\xa1 \xc5\xa1iaur\xc4\x97s Kaukazo, U\xc5\xbekaukaz\xc4\x97s, Vidurin\xc4\x97s Azijos, Vakar\xc5\xb3 Sibiro geologijos ir paleontologijos.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nVytautas Skuodis, Juozas Pa\xc5\xa1kevi\xc4\x8dius, Vytautas Lele\xc5\xa1ius. Mykolas Bajar\xc5\xabnas \xe2\x80\x93 geologas ir paleontologas. Geologija, 2002 m. Nr.4."