b'\n_START_ARTICLE_\nLincas\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nLincas buvo \xc4\xafkurtas rom\xc4\x97n\xc5\xb3, kurie miest\xc4\x85 vadino Lentia. Nuo 788\xc2\xa0m. tur\xc4\x97jo gyvenviet\xc4\x97s status\xc4\x85. 1210\xc2\xa0m. tapo Austrijos dalimi. Viduram\xc5\xbeiai s buvo svarbus prekybos keli\xc5\xb3 centras. Habsburg\xc5\xb3 imperatoriui Frydrichui III Lince gyveno paskutinius ketverius metus. Tuo metu miestas tapo svarbiausiu visoje imperijoje, ta\xc4\x8diau po valdovo mirties 1493\xc2\xa0m. prarado \xc5\xa1i\xc4\x85 pad\xc4\x97t\xc4\xaf. Nuo 1785\xc2\xa0m. vyskupijos centras. Nuo XVIII a. mieste pl\xc4\x97tota mokslas ir kult\xc5\xabra, \xc4\xafsteigta daug auk\xc5\xa1t\xc5\xb3j\xc5\xb3 mokykl\xc5\xb3, bibiliotek\xc5\xb3, opera. Antrojo pasaulinio karo metu buvo reik\xc5\xa1mingas chemijos ir plieno gamybos centras. Linco apylink\xc4\x97se veik\xc4\x97 paskutin\xc4\x97 u\xc5\xbedaryta naci\xc5\xb3 koncentracijos stovykla. Po Antrojo pasaulinio karo Lince, Dunojaus upe, \xc4\x97jo TSRS ir JAV okupacini\xc5\xb3 zon\xc5\xb3 skiriamoji riba.\n_START_SECTION_\nArchitekt\xc5\xabra\n_START_PARAGRAPH_\nMieste i\xc5\xa1liko daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 laikotarpi\xc5\xb3 architekt\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ba\xc5\xbeny\xc4\x8di\xc5\xb3, vienuolyn\xc5\xb3, neogotikin\xc4\x97 Naujoji katedra, V. A. Mocarto namai, senoji rotu\xc5\xa1\xc4\x97. Ypa\xc4\x8d gausu baroko architekt\xc5\xabros statini\xc5\xb3: XVIII a. pr. Vyskupo r\xc5\xabmai, Teatro r\xc5\xabmai, Trejyb\xc4\x97s kolona. XIX a. pastatytas tiltas per Dunoj\xc5\xb3. Daug nauj\xc5\xb3 i\xc5\xa1rai\xc5\xa1kingos architekt\xc5\xabros statini\xc5\xb3 i\xc5\xa1kilo XX a.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XXI a. Tarp j\xc5\xb3\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Telekomunikacij\xc5\xb3 pastatas, futbolo stadionas, koncert\xc5\xb3 sal\xc4\x97 Brucknerhaus, naujoji rotu\xc5\xa1\xc4\x97, Linco dizaino centras.\n_START_SECTION_\nLietuviai\n_START_PARAGRAPH_\nPirmieji lietuviai \xc4\xaf Linc\xc4\x85 atvyko kartu su vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 repatriantais 1941\xc2\xa0m. Baigiantis Antrajam pasauliniam karui mieste gyveno apie 600 lietuvi\xc5\xb3 pab\xc4\x97g\xc4\x97li\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 daugelis i\xc5\xa1vyko gyventi \xc4\xaf kitas Vakar\xc5\xb3 Europos valstybes, JAV. 1947\xc2\xa0m. Lince veik\xc4\x97 Austrijos lietuvi\xc5\xb3 taryba, leidusi kelet\xc4\x85 leidini\xc5\xb3. 1958\xc2\xa0m. mieste gyveno kelios de\xc5\xa1imtys lietuvi\xc5\xb3.'