b'\n_START_ARTICLE_\nGauda\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIV a. pr. m. e. Gauda buvo minima kartu su kitomis kaimynin\xc4\x97mis valstyb\xc4\x97mis Vanga, Pundra ir Kamarupa. VI a. ind\xc5\xb3 astronomas Virahamihira mini penkias Bengalijos valstybes (d\xc5\xbeanapadas): Gauda, Paundra, Vanga, Samatata, Vardhamana ir Tamralipta_NEWLINE_Pirmasis \xc5\xbeymus Gaudos valdovas buvo \xc5\xa0a\xc5\xa1anka (600-625), kuris i\xc5\xa1 sostin\xc4\x97s Karnasubarnos \xc4\x97m\xc4\x97 vykdyti u\xc5\xbekariavimus \xc4\xaf rytus ir pietus, laikinai suvienydamas vis\xc4\x85 Bengalijos lygumos vakarin\xc4\x99 dal\xc4\xaf (konkuravo su rytuose sustipr\xc4\x97jusia Vanga). Tuo metu sostin\xc4\x97je lank\xc4\x97si kin\xc5\xb3 vienuolis Xuanzangas. V\xc4\x97liau sekusiu suirut\xc4\x97s laikotarpiu Matsjanjai Gaudos teritorijos v\xc4\x97l susitrauk\xc4\x97 iki pirmini\xc5\xb3, ir jos sostin\xc4\x97 buvo perkelta \xc5\xa1iauriau, \xc4\xaf Gaur\xc4\x85 (tuometinis Lak\xc5\xa1manavati/Lakhanauti)._NEWLINE_750 m. Gaure valstyb\xc4\x97s valdovu i\xc5\xa1rinktas Gopala, kuris \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 nauj\xc4\x85 Pal\xc5\xb3 dinastij\xc4\x85 ir v\xc4\x97l prad\xc4\x97jo u\xc5\xbekariavimus. Palos vie\xc5\xa1patavo Bengalijoje ir didel\xc4\x97je dalyje \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Indijos iki pat XIII a. Po to vald\xc4\x97 irgi i\xc5\xa1 Gaudos regiono kilusi Sen\xc5\xb3 dinastija. Tiek palos, tiek senai titulavosi gaude\xc5\xa1vara ir vangapati (Gaudos valdovai ir Vangos valdovai)._NEWLINE_Po to, kai Palos suk\xc5\xabr\xc4\x97 viening\xc4\x85 Bengalij\xc4\x85, Gaudos teritorijos tapo istoriniu regionu, kuris neprarado savo reik\xc5\xa1m\xc4\x97s iki pat XIX a. B\xc5\xabtent jame buvo \xc4\xafkuriamos Bengalijos karalyst\xc4\x97s ir v\xc4\x97liau Bengalijos sultonato sostin\xc4\x97s: Nabadvipas, Pandua, Rad\xc5\xbemahalis.'