b'\n_START_ARTICLE_\nGeografin\xc4\x97 informacin\xc4\x97 sistema\n_START_PARAGRAPH_\nGeografin\xc4\x97 informacin\xc4\x97 sistema (GIS) \xe2\x80\x93 informacin\xc4\x97 sistema, skirta darbui su erdvine ir apra\xc5\xa1om\xc4\x85ja informacija._NEWLINE_Sistema skirta skaitmenini\xc5\xb3, koordinuot\xc5\xb3 erdv\xc4\x97je duomen\xc5\xb3 kaupimui, saugojimui, vaizdavimui, redagavimui, integravimui bei analizei.\n_START_SECTION_\nDuomen\xc5\xb3 modeliai\n_START_PARAGRAPH_\nGeografiniai objektai gali b\xc5\xabti paplit\xc4\x99 diskreti\xc5\xa1kai (i\xc5\xa1barstytai, pvz.: mi\xc5\xa1kas, e\xc5\xbeeras) arba erdv\xc4\x97je kisti tolygiai (pvz.: pavir\xc5\xa1iaus auk\xc5\xa1tis). Vaizduojant realaus pasaulio objektus GIS sistemose yra sukuriamas \xc5\xa1io pasaulio modelis, apibendrinant informacij\xc4\x85 ir skirstant j\xc4\x85 \xc4\xaf klases. \xc5\xa0ios realaus pasaulio klas\xc4\x97s GIS duomen\xc5\xb3 modelyje yra i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiamos teminiais \xc5\xbeem\xc4\x97lapiais (sluoksniais)._NEWLINE_GIS duomenys gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1rei\xc5\xa1kiami naudojant vektorin\xc4\xaf arba rastrin\xc4\xaf duomen\xc5\xb3 model\xc4\xaf:_NEWLINE_Rastrinis duomen\xc5\xb3 modelis gali b\xc5\xabti suprantamas kaip papras\xc4\x8diausias skaitmeninis paveiksl\xc4\x97lis. \xc5\xa0iame duomen\xc5\xb3 modelyje informacija saugoma l\xc4\x85stel\xc4\x97se (angl. cell, pixel). L\xc4\x85stel\xc4\x97s yra organizuotos eilut\xc4\x97mis ir stulpeliais ir kiekviena l\xc4\x85stel\xc4\x97 saugo vien\xc4\x85 reik\xc5\xa1m\xc4\x99. Da\xc5\xbeniausiai l\xc4\x85stel\xc4\x97se saugoma informacija apie spalv\xc4\x85, gali b\xc5\xabti koduojamos reik\xc5\xa1m\xc4\x97s ir apie kitus rei\xc5\xa1kinius: \xc5\xbeem\xc4\x97s dangos tip\xc4\x85, \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus temperat\xc5\xabr\xc4\x85 ir pan.). Paplit\xc4\x99s rastrinio modelio naudojimas kuriant skaitmeninius pavir\xc5\xa1iaus modelius, kur saugoma informacija apie \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iaus auk\xc5\xa1\xc4\x8dius. Rastrinio duomen\xc5\xb3 modelio detalum\xc4\x85 apib\xc5\xabdina skiriamoji geba (rezoliucija) \xe2\x80\x93 ji nurodo koks yra vienos l\xc4\x85stel\xc4\x97s kra\xc5\xa1tin\xc4\x97s ilgis \xc5\xbeem\xc4\x97s pavir\xc5\xa1iuje._NEWLINE_Vektoriniame duomen\xc5\xb3 modelyje informacija saugoma koordina\xc4\x8di\xc5\xb3 X, Y, (Z) rinkiniais. Objekt\xc5\xb3 vaizdavimui, priklausomai nuo GIS duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97s mastelio bei paskirties, pasirenkami ta\xc5\xa1kai, linijos arba plotai. Da\xc5\xbeniausiai ta\xc5\xa1kiniais objektais kartografuojami tokie objektai, kuri\xc5\xb3 kaip ploto naudojamame mastelyje nebegalima pavaizduoti; linijomis kartografuojami objektai, kuri\xc5\xb3 plo\xc4\x8dio tam tikrame mastelye nebegalima i\xc5\xa1reik\xc5\xa1ti kaip ploto; plotais vaizduojamos vienar\xc5\xab\xc5\xa1i\xc5\xb3 objekt\xc5\xb3 teritorijos. Linijos turi prad\xc5\xbeios ir pabaigos ta\xc5\xa1kus, taigi ir krypt\xc4\xaf, kuri gali b\xc5\xabti panaudojama objekt\xc5\xb3 jud\xc4\x97jimui nurodyti (pvz.: up\xc4\x97s t\xc4\x97kmei, automobili\xc5\xb3 eismo kryptims) bei nurodyti M koordinat\xc4\x99. M identifikuoja ta\xc5\xa1k\xc4\x85 ant linijos, nurodant atstum\xc4\x85 nuo linijos prad\xc5\xbeios (pvz.: Vievis yra 40 km kelyje Vilnius-Kaunas)._NEWLINE_Ta\xc5\xa1kas saugomas naudojant vien\xc4\x85 koordina\xc4\x8di\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf, linij\xc4\x85 sudaro ta\xc5\xa1k\xc5\xb3 seka, o u\xc5\xbedara linija suformuoja plot\xc4\x85._NEWLINE_GIS vektoriniame duomen\xc5\xb3 modelyje svarbi topologijos s\xc4\x85voka, kuri apibr\xc4\x97\xc5\xbeia objekt\xc5\xb3 erdvinius ry\xc5\xa1ius su kitais objektais ir j\xc5\xb3 kartografavimo taisykles. Topologinio ry\xc5\xa1io tipas gali b\xc5\xabti nusakomas s\xc4\x85vokomis: \xe2\x80\x9epersidengia\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9ekertasi\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eturi bendr\xc4\x85 ta\xc5\xa1k\xc4\x85\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eyra kito objekto viduje\xe2\x80\x9c ir pan.\n_START_SECTION_\nAtributiniai duomenys\n_START_PARAGRAPH_\nGIS grafiniai objektai siejami su juos apra\xc5\xa1an\xc4\x8dia informacija \xe2\x80\x93 atributini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 lentel\xc4\x97mis, kur paprastai vienas grafinis objektas atitinka vien\xc4\x85 \xc4\xafra\xc5\xa1\xc4\x85 (eilut\xc4\x99) atributini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 lentel\xc4\x97se. Lentel\xc4\x97se gali b\xc5\xabti saugomi tekstiniai, skaitiniai, loginiai duomenys, pateikiantys \xc4\xafvairiapus\xc4\x99 kiekybin\xc4\x99 ir kokybin\xc4\x99 informacij\xc4\x85 apie objekt\xc4\x85. \xc4\xaevairiose sistemose \xc5\xa1ias lenteles galima sieti su kit\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 lentel\xc4\x97mis._NEWLINE_Daugeliu atvej\xc5\xb3 atributiniuose duomenyse saugomi geoobjekt\xc5\xb3 kodai, kuri\xc5\xb3 paai\xc5\xa1kinimai pateikiami konkre\xc4\x8dios geografini\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97s specifikacijose. Lietuvoje sudarant geoduomenis laikomasi Integruotos Geoinformacin\xc4\x97s sistemos (InGIS) specifikacijos.\n_START_SECTION_\nGis > GIS > gIS\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x85lygos atsirasti GIS susiformavo 7-8 de\xc5\xa1imtmetyje, kai spar\xc4\x8diau prad\xc4\x97jo vystytis kompiuterin\xc4\x97 technika._NEWLINE_7-o de\xc5\xa1imtme\xc4\x8dio pabaigoje apjungus DBVS ir CAD technologijas suformuojamos pirmosios GIS._NEWLINE_1967 m. GIS pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 \xc4\xafdiegta Kanados Energetikos, kasybos ir resurs\xc5\xb3 departamente, siekiant inventorizuoti ir analizuoti gamtos, \xc5\xbeem\xc4\x97s \xc5\xabkio, gyv\xc5\xabnijos, rekreacijos resursus, naudojant skaitmeninius M 1:250 000 duomenis. GIS pradininku laikomas \xc5\xa1ios sistemos vystytojas Roger Tomlinson._NEWLINE_9-ajame de\xc5\xa1imtmetyje su kompiuterin\xc4\x97s technikos bei operacini\xc5\xb3 sistem\xc5\xb3 vystymusi prasid\xc4\x97jo ir spartus GIS program\xc5\xb3 vystymasis, taikomos naujos modeliavimo metodikos. \xc5\xa0iuo metu pagrindin\xc4\x97 GIS vystymosi kryptis \xe2\x80\x93 universalumas, integralumas su kitomis sistemomis, pritaikymas neprofesionaliam vartotojui.'