b'\n_START_ARTICLE_\nRyt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos provincija\n_START_SECTION_\nTeritorija\n_START_PARAGRAPH_\nRyt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos teritorija kito priklausomai nuo feodal\xc5\xb3 veiklos ir kariuomen\xc4\x97s \xc5\xbeygi\xc5\xb3. 1701\xe2\x80\x931772 m. ji ap\xc4\x97m\xc4\x97 tik buvusios Pr\xc5\xabsijos kunigaik\xc5\xa1tyst\xc4\x97s (1525\xe2\x80\x931701 m.) teritorij\xc4\x85, po Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos padalijim\xc5\xb3 1772\xe2\x80\x931793 m., 1815\xe2\x80\x931919 m. ir Kulmo \xc5\xbeem\xc4\x99, Varm\xc4\x99, Marienburgo ir Elbingo apylinkes; 1793\xe2\x80\x931795 m. ir Plocko apylinkes, 1795\xe2\x80\x931807 m. dar ir Lom\xc5\xbeos, Balstog\xc4\x97s apylinkes, U\xc5\xbenemun\xc4\x99. I\xc5\xa1 1793\xe2\x80\x931807 m. prijungt\xc5\xb3 \xc5\xbeemi\xc5\xb3 egzistavo Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x97s provincija Naujoji Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsija._NEWLINE_Nuo XIX a. Rytpr\xc5\xabsiai \xc4\x97m\xc4\x97 ma\xc5\xbe\xc4\x97ti. Pagal Til\xc5\xbe\xc4\x97s taik\xc4\x85 1807 m. panaikinta Naujoji Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsija, nuo Rytpr\xc5\xabsi\xc5\xb3 atskirta Kulmo \xc5\xbeem\xc4\x97 (nors Vienos kongreso 1815 m. nutarimu v\xc4\x97l gr\xc4\x85\xc5\xbeinta Pr\xc5\xabsijai), ir Plocko apylink\xc4\x97s, pagal Versalio taik\xc4\x85 1919 m. Klaip\xc4\x97dos kra\xc5\xa1tas ir Kulmo \xc5\xbeem\xc4\x97. Da\xc5\xbeniausiai Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsija vadinama tik ta sritis, kuri liko Vokietijai po I pasaulinio karo ir 1922\xe2\x80\x931939 m. sudar\xc4\x97 jos provincij\xc4\x85. Nuo likusios Vokietijos dalies j\xc4\x85 skyr\xc4\x97 Dancigo koridorius ir Laisvasis Dancigo miestas. 1815\xe2\x80\x931824 ir 1878\xe2\x80\x931945 m. Rytpr\xc5\xabsiai buvo Pr\xc5\xabsijos provincija (centras \xe2\x80\x93 Karaliau\xc4\x8dius). I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 j\xc4\x85 sudar\xc4\x97 administraciniai-teritoriniai vienetai Lietuvos departamentas ir Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos departamentas. Tautiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu nevienalyt\xc4\x97je Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijoje buvo lietuvi\xc5\xb3 ir lenk\xc5\xb3 gyvenamos istorin\xc4\x97s sritys Ma\xc5\xbeoji Lietuva, Moz\xc5\xabrija, bet po I pasaulinio karo joje jau dominavo vokie\xc4\x8diai. Tai buvo ilgamet\xc4\x97s kolonizacijos ir germanizacijos politikos pasekm\xc4\x97. Po Antrojo pasaulinio karo, Potsdamo konferencijos 1945 m. nutarimu \xc5\xa1iaurin\xc4\x97 Rytpr\xc5\xabsi\xc5\xb3 dalis atiteko TSRS, o pietin\xc4\x97 \xe2\x80\x93 Lenkijai.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nIki XIII am\xc5\xbeiaus did\xc5\xbeiojoje Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos teritorijos dalyje gyveno pr\xc5\xabs\xc5\xb3 gentys. Apie 1225\xe2\x80\x931226 metus Moz\xc5\xabrijos kunigaik\xc5\xa1tis Konradas prad\xc4\x97jo derybas su Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ordinu, siekdamas prisikviesti j\xc4\xaf pagalbon kovojant su pr\xc5\xabs\xc5\xb3 gentimis. Ordinui \xc4\xafsikurti buvo perduota Kulmo \xc5\xbeem\xc4\x97, i\xc5\xa1 kurios 1231 m. prasid\xc4\x97jo ordino ekspansija \xc4\xaf pr\xc5\xabs\xc5\xb3 \xc5\xbeemes. Nepaisant keli\xc5\xb3 pr\xc5\xabs\xc5\xb3 sukilim\xc5\xb3 (did\xc5\xbeiausi vyko 1242\xe2\x80\x931249 m. ir 1260\xe2\x80\x931274 m.), iki XIII a. antrosios pus\xc4\x97s Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ordino riteriai \xc4\xafsitvirtino did\xc5\xbeiojoje b\xc5\xabsimosios Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos provincijos dalyje. Teritorijos LDK pasienyje (Skalva ir Nadruva) buvo menkai gyvenamos, tad Ordino laikais miestai ir dvarai k\xc5\xabr\xc4\x97si ar\xc4\x8diau Baltijos j\xc5\xabros. Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ordino vietininko Pr\xc5\xabsoje rezidencija iki 1309 m. buvo Elbinge (dab. Elbl\xc4\x85g Lenkijoje), nuo 1309 m. pagrindin\xc4\x97 paties ordino rezidencija buvo perkelta \xc4\xaf Marienburg\xc4\x85 (dab. Malbork Lenkijoje). Per \xc5\xbdalgirio m\xc5\xab\xc5\xa1\xc4\xaf ir Trylikos met\xc5\xb3 kar\xc4\x85 (1454\xe2\x80\x931466 m.) ordino paj\xc4\x97gos buvo i\xc5\xa1sekintos. Pagal Tor\xc5\xabn\xc4\x97s taikos sutart\xc4\xaf (1466 m. spalio 19 d.) buvusios ordino valdos Pr\xc5\xabsijoje buvo padalintos: derlingiausios teritorijos su geriausiai \xc4\xafdirbtomis \xc5\xbeem\xc4\x97mis ir svarbiausiais uostais (Dancigu ir Elbingu) Ryt\xc5\xb3 Pomeranijoje kartu su Varm\xc4\x97s vyskupija buvo prijungtos prie Lenkijos ir nuo tol vadintos Karali\xc5\xa1kaisiais Pr\xc5\xabsais (vok. K\xc3\xb6niglich Preussen, lenk. Prusy Kr\xc3\xb3lewskie), o likusi teritorija palikta Vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 ordinui, kurio didysis magistras nuo \xc5\xa1iol tur\xc4\x97jo prisiekti Lenkijos karaliui vasalo i\xc5\xa1tikimyb\xc4\x97s priesaika. Kadangi ordinas taip pat neteko savo pagrindin\xc4\x97s rezidencijos Marienburge, nauj\xc4\x85ja did\xc5\xbeiojo magistro rezidencija tapo Karaliau\xc4\x8diaus pilis._NEWLINE_Ordino bandymas i\xc5\xa1sivaduoti i\xc5\xa1 Lenkijos vasaliteto 1520\xe2\x80\x931521 m. kare nepavyko. Pasklidus Liuterio id\xc4\x97joms, ordino magistras Albrechtas Brandenburgietis tapo veikliu j\xc5\xb3 \xc5\xa1alininku ir pats per\xc4\x97jo \xc4\xaf liuteron\xc5\xb3 tik\xc4\x97jim\xc4\x85. 1525 m. baland\xc5\xbeio 10 d. didysis magistras Albrechtas Krokuvoje sudar\xc4\x97 sutart\xc4\xaf su Lenkijos karaliumi \xc5\xbdygimantu Senuoju. Ordino valstyb\xc4\x97 buvo likviduota, sekuliarizuota ir pavadinta Pr\xc5\xabsijos hercogyste (vok. Herzogtum Preu\xc3\x9fen), ta\xc4\x8diau pirmasis Pr\xc5\xabsijos hercogas Albrechtas liko vasaliniuose santykiuose su Lenkijos karaliumi. Nutr\xc5\xabkus hercogo Albrechto Brandenburgie\xc4\x8dio (mir\xc4\x97 1568 m.) palikuoni\xc5\xb3 vyri\xc5\xa1kajai linijai, Pr\xc5\xabsijos hercogo sost\xc4\x85 1618 m. paveld\xc4\x97jo Brandenburgo markgrafai ir \xc5\xa0ventosios Romos imperijos kurfiurstai Hohenzollernai. Kadangi pagrindin\xc4\x97 Hohenzollern\xc5\xb3 politin\xc4\x97 veikla vyko Brandenburge, Karaliau\xc4\x8dius u\xc5\xbeleido politinio centro vaidmen\xc4\xaf Berlynui, o pa\xc4\x8dios Pr\xc5\xabsijos hercogyst\xc4\x97s valdos vis ai\xc5\xa1kiau virto Hohenzollern\xc5\xb3 vald\xc5\xb3 provincija._NEWLINE_Per 1655\xe2\x80\x931660 m. \xc5\xa0vedijos kar\xc4\x85 su Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublika kurfiurstas Frydrichas Vilhelmas sugeb\xc4\x97jo pasiekti, kad Olyvos taikos sutartimi Lenkijos-Lietuvos valdovas Hohenzollern\xc5\xb3 naudai visi\xc5\xa1kai atsisakyt\xc5\xb3 senjoro teisi\xc5\xb3 \xc4\xaf Pr\xc5\xabsijos hercogyst\xc4\x99. Hohenzollern\xc5\xb3 valdomai dualistinei valstybei vis aktyviau dalyvaujant Europos politiniame gyvenime, kurfiursto Frydricho Vilhelmo s\xc5\xabnus Frydrichas III u\xc5\xbe pa\xc5\xbead\xc4\x97t\xc4\x85 param\xc4\x85 Ispanijos \xc4\xafp\xc4\x97dinyst\xc4\x97s kare gavo i\xc5\xa1 imperatoriaus Leopoldo I kar\xc5\xabn\xc4\x85. Brandenburgo markgrafas ir hercogas Pr\xc5\xabsijoje d\xc4\x97l politini\xc5\xb3 motyv\xc5\xb3 savo \xc4\xaf nauj\xc4\x85 rang\xc4\x85 pakeltas valdas pavadino Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x97s vardu, be to, 1701 m. sausio 18 d. Pr\xc5\xabsijos karaliumi Frydrichu I kar\xc5\xabnavosi b\xc5\xabtent Karaliau\xc4\x8diuje. Suk\xc5\xabrus Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x99, jos vardas prad\xc4\x97jo dubliuotis su buvusiomis Pr\xc5\xabsijos hercogyst\xc4\x97s valdomis, tod\xc4\x97l pastarosioms ilgainiui prigijo Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos vardas. Oficialiai \xc5\xa1is pavadinimas buvo \xc4\xaftvirtintas po I Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos padalinimo 1772 m., kai Pr\xc5\xabsija prisijung\xc4\x97 vadinamuosius Karali\xc5\xa1kuosius Pr\xc5\xabsus. 1773 m. sausio 31 d. i\xc5\xa1 buvusios Pr\xc5\xabsijos hercogyst\xc4\x97s vald\xc5\xb3 ir Varmijos vyskupijos teritorijos buvo sukurta Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos provincija, o i\xc5\xa1 likusi\xc5\xb3 Karali\xc5\xa1k\xc5\xb3j\xc5\xb3 Pr\xc5\xabs\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Vakar\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos provincija. Nuo 1829 iki 1878 m. abi provincijos buvo sujungtos \xc4\xaf vien\xc4\x85 Pr\xc5\xabsijos provincij\xc4\x85 (vok. Provinz Preu\xc3\x9fen), ta\xc4\x8diau 1878 m. jos buvo v\xc4\x97l atskirtos. Ryt\xc5\xb3 Pr\xc5\xabsijos provincija siunt\xc4\x97 17 atstov\xc5\xb3 \xc4\xaf Vokietijos reichstag\xc4\x85 ir 32 \xe2\x80\x93 \xc4\xaf Pr\xc5\xabsijos karalyst\xc4\x97s landtago \xc5\xbeemesniuosius r\xc5\xabmus (vok. Abgeordnetenhaus).'