b'\n_START_ARTICLE_\nTlalnepantla\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVietovardis Tlalnepantla kilo i\xc5\xa1 actek\xc5\xb3 tlalli (\xe2\x80\x9e\xc5\xbeem\xc4\x97\xe2\x80\x9c) ir nepantla (\xe2\x80\x9evidurys\xe2\x80\x9c), tad rei\xc5\xa1kia \xe2\x80\x9evidur\xc5\xbeemis, vidurin\xc4\x97 \xc5\xbeem\xc4\x97\xe2\x80\x9c. XX a. dar prid\xc4\x97ta \xc4\x8dia gimusio gubernatoriaus ir gydytojo Gustavo Baso Prados (Gustavo Baz Prada) pavard\xc4\x97._NEWLINE_1550\xc2\xa0m. pranci\xc5\xa1konai Tlalnepantloje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pusiaukel\xc4\x97je tarp Tenajukos ir Teokalhuekajano\xc2\xa0\xe2\x80\x93 pastat\xc4\x97 Kristaus K\xc5\xabno vienuolyn\xc4\x85. Iki 1825\xc2\xa0m. Tlalnepantla laikyta Meksiko miesto dalimi. XX a. vid. prad\xc4\x97jo spar\xc4\x8diai augti, 1948\xc2\xa0m. paskelbta miestu.'