b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89mile Bernard\n_START_PARAGRAPH_\nEmilis Bernaras (pranc. \xc3\x89mile Bernard, 1868\xe2\x88\x921941\xc2\xa0m.)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Pranc\xc5\xabzijos dailininkas, dail\xc4\x97s teoretikas, literatas. Geriausiai \xc5\xbeinomas dail\xc4\x97s teorijomis ir draugyste su garsiausiais XIX a. pb. postimpresionizmo menininkais.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nEmilis Bernaras gim\xc4\x97 1868\xc2\xa0m. baland\xc5\xbeio 28 d. Lilyje. 1878 m. jo \xc5\xa1eima persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Pary\xc5\xbei\xc5\xb3, kur 1885 m. E. Bernaras \xc4\xafstojo mokytis \xc4\xaf akademinio dailininko Fernano Kormono (1845\xe2\x88\x921924) studij\xc4\x85, kurioje jo draugais tapo bendramoksliai Luji Anketenas ir Anri de Tuluz-Lotrekas. Pastarasis 1885 m. pabaigoje nutap\xc4\x97 E. Bernaro portret\xc4\x85. Fernanas Kormonas nebuvo patenkintas, kai rado E. Bernar\xc4\x85 tapant nuog\xc4\x85 model\xc4\xaf \xc5\xbealiais ir raudonais da\xc5\xbeais. Jis pa\xc5\xa1alino mokin\xc4\xaf i\xc5\xa1 studijos motyvuodamas, kad jis kelia joje sumai\xc5\xa1t\xc4\xaf. 1886 m. E. Bernaras i\xc5\xa1vyko tapyti po Normandijos ir Bretan\xc4\x97s vietoves. Bretan\xc4\x97je jis sutiko P. Gogen\xc4\x85. 1887 m. E. Bernaras teorizavo naujus tapybos stilius, Pary\xc5\xbeiuje jis k\xc5\xabr\xc4\x97 kartu su A. de Tuluz-Lotreku, L. Anketenu ir V. van Gogu. Kartu su L. Anketenu jis i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 naujo stiliaus, kluazonizmo, samprat\xc4\x85. 1888 m. Pont Avene, Bretan\xc4\x97je, E. Bernaras \xc5\xa1i\xc4\x85 samprat\xc4\x85 perteik\xc4\x97 P. Gogenui, kuris j\xc4\x85 per\xc4\x97m\xc4\x97. 1889 m. dailininkas i\xc5\xa1vyst\xc4\x97 nauj\xc4\x85 teorij\xc4\x85 \xe2\x88\x92 sintetizm\xc4\x85. Pont Aveno dailinink\xc5\xb3 grup\xc4\x97 1889 m. suorganizavo savo parod\xc4\x85 Volpini kavin\xc4\x97je prie pat pasaulin\xc4\x97s parodos Pary\xc5\xbeiuje vart\xc5\xb3, ta\xc4\x8diau ji jokio d\xc4\x97mesio i\xc5\xa1 publikos nesulauk\xc4\x97. V\xc4\x97liau P. Gogenas neig\xc4\x97 bet koki\xc4\x85 E. Bernaro \xc4\xaftak\xc4\x85 jam, pastarasis tvirtino, kad jo \xc4\xaftaka buvo lemiama P. Gogenui. E. Bernaras \xc4\xafved\xc4\x97 daug naujovi\xc5\xb3 \xc4\xaf postimpresionistin\xc4\xaf jud\xc4\x97jim\xc4\x85, ta\xc4\x8diau jo teorizavimais kur kas geriau pasinaudojo talentingesni dailininkai \xe2\x88\x92 Polis Gogenas ir Vincentas van Gogas, nei jis pats._NEWLINE_1889 m. E. Bernaras buvo vienu pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3, kuris spaudoje i\xc5\xa1k\xc4\x97l\xc4\x97 P. Sezano talent\xc4\x85. Jis ypa\xc4\x8d propagavo V. van Gogo dail\xc4\x99 ir buvo svarbiausiu jo pirmosios personalin\xc4\x97s parodos 1892 m. organizatori\xc5\xb3 Pary\xc5\xbeiuje. Steng\xc4\x97si atkreipti publikos d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf O. Redon\xc4\x85. 1893 m. E. Bernaras i\xc5\xa1keliavo po Vidur\xc5\xbeemio j\xc5\xabros \xc5\xa1alis, pabuvojo Jeruzal\xc4\x97je, Konstantinopolyje. Iki 1904 m. gyveno Kaire, nutap\xc4\x97 paveiksl\xc5\xb3 orientalistiniais motyvais. Keliavo \xc4\xaf Ispanij\xc4\x85, Italij\xc4\x85. 1904 m. gr\xc4\xaf\xc5\xbe\xc4\x99s \xc4\xaf Marsel\xc4\xaf su \xc5\xbemona aplank\xc4\x97 P. Sezan\xc4\x85 Ekse. 1905 m. E. Bernaras buvo visi\xc5\xa1kai su\xc5\xbeav\xc4\x97tas senov\xc4\x97s klasikinio, ypa\xc4\x8d Venecijos dailinink\xc5\xb3, meno, kur\xc4\xaf pamat\xc4\x97 muziejuose ir nusisuko nuo modernistin\xc4\x97s tapybos. Jis \xc4\xafsteig\xc4\x97 klasikinio meno propagavimo organizacij\xc4\x85 R\xc3\xa9novation esth\xc3\xa9tique, kuri gyvavo 5 metus, ir para\xc5\xa1\xc4\x97 2 knygas susijusia tema. Nuo 1922 m. E. Bernaras daugiausiai gyveno Venecijoje, Italijoje. I\xc5\xa1leido veikalus apie Mikeland\xc5\xbeel\xc4\x85 ir P. Sezan\xc4\x85, ra\xc5\xa1\xc4\x97 poezij\xc4\x85, k\xc5\xabr\xc4\x97 baldus, gobelenus, skulpt\xc5\xabras, iliustracijas ir kt. Emilis Bernaras mir\xc4\x97 1941 m. baland\xc5\xbeio 16 d. Pary\xc5\xbeiuje. Jo plati korespondencija su P. Gogenu, V. van Gogu, O. Redonu ir P. Sezanu yra vienas i\xc5\xa1 reik\xc5\xa1mingiausi\xc5\xb3 \xc5\xa1altini\xc5\xb3, nu\xc5\xa1vie\xc4\x8dian\xc4\x8di\xc5\xb3 modernistin\xc4\x97s dail\xc4\x97s raid\xc4\x85 XIX ir XX a. sand\xc5\xabroje. Jo k\xc5\xabrini\xc5\xb3 yra Van Gogo muziejuje Amsterdame ir Ors\xc4\x97 muziejuje Pary\xc5\xbeiuje.'