b'\n_START_ARTICLE_\nBelgijos socialist\xc5\xb3 partija\n_START_SECTION_\nPrad\xc5\xbeia\n_START_PARAGRAPH_\n1894 m. Karenjone priimta Erfurto programai artima Princip\xc5\xb3 deklaracija tapo partijos programa. 1894 m. parlamento rinkimuose gavo 25\xc2\xa0% rink\xc4\x97j\xc5\xb3 bals\xc5\xb3 ir pasiek\xc4\x97, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 priimti darbo, pensij\xc5\xb3, rinkim\xc5\xb3 teisi\xc5\xb3 \xc4\xafstatymai._NEWLINE_BRP lyderis Emilis Vanderveld\xc4\x97 1900 m. buvo i\xc5\xa1rinktas II Internacionalo pirmininku._NEWLINE_I pasaulinio karo metais E. Vanderveld\xc4\x97, E. Briun\xc4\x97 \xc4\xaf\xc4\x97jo \xc4\xaf vyriausyb\xc4\x99. 1921 dalis BRP nari\xc5\xb3 \xc4\xafk\xc5\xabr\xc4\x97 komunist\xc5\xb3 partij\xc4\x85, ta\xc4\x8diau tai nepakenk\xc4\x97 partijos populiarumui. BRP nuolat gaudavo 30-40\xc2\xa0% rink\xc4\x97j\xc5\xb3 pasitik\xc4\x97jim\xc4\x85 ir ne kart\xc4\x85 dalyvavo vyriausyb\xc4\x97se. Be to, BRP lyderiai E. Vanderveld\xc4\x97 (1929\xe2\x80\x931936 m.), L. de Brukeris (1936\xe2\x80\x931939 m.) ir K. Giuismansas (1939\xe2\x80\x931940 m.) buvo renkami Darbinink\xc5\xb3 internacionalo pirmininkais. 1940 Belgij\xc4\x85 okupavus hitlerininkams, tuometinis partijos pirmininkas A. de Manas paskelb\xc4\x97, kad partija paleista ir prad\xc4\x97jo kolaboruoti su okupantais. Bet kiti partijos lyderiai K. Giuismansas, A. van Akeris, V. Liarokas 1941 m. partij\xc4\x85 atk\xc5\xabr\xc4\x97 pogrindyje ir vadovavo Pasiprie\xc5\xa1inimui.\n_START_SECTION_\nAtgimimas\n_START_PARAGRAPH_\n1945 m. bir\xc5\xbeelio m\xc4\x97n. partija pavadinta Belgijos socialist\xc5\xb3 partija (PSB), kolektyvin\xc4\x97 naryst\xc4\x97 pakeista individualia. 1946 m. parlamento rinkimuose gavo 31,5\xc2\xa0% bals\xc5\xb3 ir dalyvavo koalicin\xc4\x97se vyriausyb\xc4\x97se, jos lyderiai K. Giuismansas, A. van Akeris ir E. Lebiurtonas buvo ministrais pirmininkais._NEWLINE_1947\xe2\x80\x931949 m. P. Spako vyriausyb\xc4\x97 pri\xc4\x97m\xc4\x97 socialinio draudimo \xc4\xafstatym\xc4\x85, suteik\xc4\x97 rinkim\xc5\xb3 teis\xc4\x99 moterims._NEWLINE_1950\xe2\x80\x931954 ir 1974\xe2\x80\x931977 m. PSB buvo opozicijoje. Inicijavo pla\xc4\x8di\xc4\x85 socialin\xc4\x99 reform\xc4\x85 (Lebiurtono reforma), \xc4\xafved\xc4\x97 nemokam\xc4\x85 medicinin\xc4\xaf socialiai remtin\xc5\xb3 asmen\xc5\xb3 aptarnavim\xc4\x85, nustat\xc4\x97 pragyvenimo ir atlyginimo minimumus. PSB inicijavo Belgijos stojim\xc4\x85 \xc4\xaf NATO, jos atstovas P. A. Spakas ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 vadovavo blokui._NEWLINE_1959 m. PSB programa numat\xc4\x97 mokslo - technikos revoliucijos raid\xc4\x85 ir tai siejo su galimyb\xc4\x97mis \xc4\xafgyvendinti socialdemokratijos siekius. 1974 m. priimta Ideologin\xc4\x97 chartija kritikavo kapitalizm\xc4\x85, kaip nesugebant\xc4\xaf numatyti ir i\xc5\xa1vengti ekonomini\xc5\xb3 ir ekologini\xc5\xb3 krizi\xc5\xb3, transnacionalin\xc4\x97s korporacijos buvo \xc4\xafvardytos kaip gr\xc4\x97sm\xc4\x97 nacionaliniam suverenitetui. \xc5\xa0i programa liko pagrindiniu PSB dokumentu ir po 1977 m. \xc4\xafvykusio valon\xc5\xb3 ir flamand\xc5\xb3 i\xc5\xa1siskyrimo.\n_START_SECTION_\nSkyrybos\n_START_PARAGRAPH_\n1968\xe2\x80\x931977 m. buvo i\xc5\xa1laikomos kalbin\xc4\x97s autonomijos partijoje. 1975 m. bendroje partijoje buvo 196 000 nari\xc5\xb3, bet kalbiniai skirtumai vis gil\xc4\x97jo. 1977 m. \xe2\x80\x9enesusikalb\xc4\x97jimas\xe2\x80\x9c pagil\xc4\x97jo ne tik kabiniu, bet ir politiniu po\xc5\xbei\xc5\xabriu._NEWLINE_Atsiskyrimas pakenk\xc4\x97 partij\xc5\xb3 populiarumui, abi dalys kartu 1978 ir v\xc4\x97lesniuose rinkimuose gaudavo vos po ketvirtadal\xc4\xaf - tre\xc4\x8ddal\xc4\xaf rink\xc4\x97j\xc5\xb3 bals\xc5\xb3. 1988 abi partijos buvo pakviestos \xc4\xaf koalicij\xc4\x85._NEWLINE_Sen\xc4\x85j\xc4\xaf partijos pavadinim\xc4\x85 i\xc5\xa1laik\xc4\x97 pranc\xc5\xabzi\xc5\xa1kai kalban\xc4\x8dios Valonijos socialistai. Flandrijos dalis pasivadino Belgijos socialin\xc4\x97 progresyvi alternatyva, nuo 2002 m. \xe2\x80\x93 Belgijos socialistin\xc4\x97 partija._NEWLINE_Parlamento rinkimuose PSB 1999 m. gavo 19, 2003 m. \xe2\x80\x93 25 vietas i\xc5\xa1 149 atstov\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose ir po 6 vietas 40 viet\xc5\xb3 Senate.'