b'\n_START_ARTICLE_\nAlgis Petras Piskarskas\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nAlgis Petras Piskarskas gim\xc4\x97 mokytoj\xc5\xb3 Stepono Piskarsko ir Janinos \xc5\xbdirgulevi\xc4\x8di\xc5\xabt\xc4\x97s-Piskarskien\xc4\x97s \xc5\xa1eimoje. T\xc4\x97vas d\xc4\x97st\xc4\x97 fizik\xc4\x85 K\xc4\x97daini\xc5\xb3 2-oje vidurin\xc4\x97je mokykloje. 1957 m. Steponas buvo i\xc5\xa1rinktas Vilniaus pedagoginio instituto docentu, tod\xc4\x97l visa \xc5\xa1eima persik\xc4\x97l\xc4\x97 \xc4\xaf Vilni\xc5\xb3. 1959 m. Algis Piskarskas baig\xc4\x97 Vilniaus Salom\xc4\x97jos Neries vidurin\xc4\x99 mokykl\xc4\x85 ir tais pa\xc4\x8diais metais \xc4\xafstotjo \xc4\xaf Vilniaus universiteto Fizikos ir matematikos fakultet\xc4\x85. B\xc5\xabdamas tre\xc4\x8dio kurso studentas Povilo Brazd\xc5\xbei\xc5\xabno padedamas 1962 m. i\xc5\xa1vyko studijuoti \xc4\xaf Maskvos M. Lomonosovo universitet\xc4\x85, kur\xc4\xaf baig\xc4\x97 1965 m. \xc4\x8cia 1968 m. baig\xc4\x97 aspirant\xc5\xabr\xc4\x85, 1969 m. apgyn\xc4\x97 fizikos ir matematikos moksl\xc5\xb3 kandidato disertacij\xc4\x85 tema \xe2\x80\x9eImpulsin\xc4\x97s parametrin\xc4\x97s \xc5\xa1viesos generacijos tyrimas\xe2\x80\x9c (vadovas S. Achmanovas). 1983 m. apgyn\xc4\x97 fizikos ir matematikos moksl\xc5\xb3 daktaro disertacij\xc4\x85 tema \xe2\x80\x9ePla\xc4\x8dios bang\xc5\xb3 srities parametriniai \xc5\xa1viesos generatoriai ir j\xc5\xb3 taikymas spar\xc4\x8di\xc5\xb3j\xc5\xb3 vyksm\xc5\xb3 spektroskopijoje\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 veikla\n_START_PARAGRAPH_\nDar studijuodamas Maskvoje vienas pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 steb\xc4\x97jo parametrinio \xc5\xa1viesos stiprinimo ir osciliavimo rei\xc5\xa1kinius._NEWLINE_Nuo 1968 m. dirba Vilniaus universiteto Fizikos fakultete. 1969 m. pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 kristale steb\xc4\x97ta gryna parametrin\xc4\x97 \xc5\xa1viesos generacija, nenaudojant optinio rezonatoriaus, prad\xc4\x97jo veikti pirmasis Lietuvoje pikosekundinis lazeris (daugiaspalvis parametrinis lazeris su kalio dihidrofosfato kristalu). 1978 m. i\xc5\xa1rinktas 1974 m. Fizikos fakultete \xc4\xafkurtos Kvantin\xc4\x97s elektronikos katedros ved\xc4\x97ju, o 1983 m. \xe2\x80\x93 prie katedros \xc4\xafkurto Lazerini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 centro moksliniu vadovu. Nuo 1984 m. \xe2\x80\x93 profesorius._NEWLINE_Skait\xc4\x97 paskaitas Jenos, Miuncheno, Grioningeno ir Leideno, Berklio, \xc5\xa0iaur\xc4\x97s Teksaso, Prahos ir kt. universitetuose, mokslo centruose._NEWLINE_1976\xe2\x80\x931984 m. buvo Lietuvi\xc5\xa1kosios tarybin\xc4\x97s enciklopedijos konsultantas. Yra mokslini\xc5\xb3 \xc5\xbeurnal\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eOptical and Quantum electronics\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9eNonlinear Analysis: Modelling and Control\xe2\x80\x9c redaktori\xc5\xb3 kolegij\xc5\xb3 narys._NEWLINE_1991 m. tapo Lietuvos moksl\xc5\xb3 akademijos nariu korespondentu, 1996 m. gegu\xc5\xbe\xc4\x97s 15 d. \xe2\x80\x93 tikruoju nariu, 2001 m. \xe2\x80\x93 viceprezidentu. Nuo 1995 m. yra Lietuvos mokslo tarybos narys. 1999\xe2\x80\x932003 m. buvo Lietuvos fizik\xc5\xb3 draugijos viceprezidentas, mokslo komisijos pirmininkas._NEWLINE_Daugiau kaip 700 mokslini\xc5\xb3 straipsni\xc5\xb3, prane\xc5\xa1im\xc5\xb3 ir kit\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 publikacij\xc5\xb3 autorius bei bendraautoris.'