b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Kuhn\n_START_SECTION_\nGyvenimas\n_START_PARAGRAPH_\nGim\xc4\x97 1922 m. liepos 18 d. Sincinatyje (Ohajo valstijoje). 1946 m. studijavo teorin\xc4\x99 fizik\xc4\x85 Harvarde, 1948\xe2\x80\x931951 m. Harvardo universitete dirbo jaunesniuoju moksliniu bendradarbiu, 1948\xe2\x80\x931956 m. d\xc4\x97st\xc4\x97 tame pa\xc4\x8diame universitete, 1956\xe2\x80\x931964 m. d\xc4\x97st\xc4\x97 Kalifornijoje Berkeley universitete, 1964\xe2\x80\x931979 m. Princetono universitete, 1979\xe2\x80\x931991 m. Masa\xc4\x8dusetso technologij\xc5\xb3 institute. 1961 metais tapo profesoriumi. Studijuojant teorin\xc4\x99 fizik\xc4\x85 Harvarde nutiko \xe2\x80\x9evienas nelaimingas intelektualinis atsitikimas\xe2\x80\x9c Kuhn sudomino moksline istorija. Koled\xc5\xbee jis lank\xc4\x97 vien\xc4\x85 ne gamtos mokslininkams skirt\xc4\x85 fizikos kurs\xc4\x85 ir ten susipa\xc5\xbeino su Aristotelio fizika. Jam atsiskleid\xc4\x97 senojo ir naujojo fizikinio pasaulio vaizdo principinis nesuderinamumas, per\xc4\x97jimo nuo ptolemaji\xc5\xa1kos prie nauj\xc5\xb3j\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 fizikos netolydumas; tai i\xc5\xa1 pagrind\xc5\xb3 modifikavo mokslo esm\xc4\x97s bei raidos supratim\xc4\x85._NEWLINE_Mir\xc4\x97 nuo v\xc4\x97\xc5\xbeio 1996 m. bir\xc5\xbeelio 17 d. Kembrid\xc5\xbee (Masa\xc4\x8dusetso valstijoje).\n_START_SECTION_\nVeikla\n_START_PARAGRAPH_\nTyrin\xc4\x97jo saul\xc4\x97s sistemos heliocentrin\xc4\x97s teorijos raid\xc4\x85 Renesanso epochoje. Kuhn gamtos moksl\xc5\xb3 istorijos tyrin\xc4\x97jimais m\xc4\x97gino parodyti, kad mokslinis pa\xc5\xbeinimas pl\xc4\x97tojasi netolyd\xc5\xbeiai, o kriziniais \xc5\xa1uoliais kurdamas modelius ir pagrindines s\xc4\x85vokas (\xe2\x80\x9eparadigm\xc5\xb3 kaita\xe2\x80\x9c); \xc5\xa1ie tyrimai yra reik\xc5\xa1mingi ir dvasios mokslams.\n_START_SECTION_\nKuhn suformuluotos s\xc4\x85vokos\n_START_PARAGRAPH_\nMoksl\xc5\xb3 raid\xc4\x85 Kuhn laiko evoliucijos procesu, ta\xc4\x8diau tokiu, kuriame senos teorijos pakei\xc4\x8diamos naujais po\xc5\xbei\xc5\xabriais, ir tokiems poky\xc4\x8diams apib\xc5\xabdinti naudojasi \xe2\x80\x9emokslin\xc4\x97s revoliucijos" s\xc4\x85voka. Kuhn suformuoja naujas s\xc4\x85vokas, tokias kaip \xe2\x80\x9eparadigma\xe2\x80\x9c ir \xe2\x80\x9enepalyginamumas\xe2\x80\x9c, kurios, nors jis jas pagrind\xc5\xbeia vien tik nagrin\xc4\x97damas nauj\xc5\xb3j\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 gamtos mokslo, pirmiausia fizikos, raid\xc4\x85, turin\xc4\x8dios prad\xc4\x97ti vaidinti svarb\xc5\xb3 vaidmen\xc4\xaf visose intelektualinio ir kult\xc5\xabrinio gyvenimo srityse.\n_START_SECTION_\nParadigmos s\xc4\x85voka\n_START_PARAGRAPH_\nMokslo istorijoje teig\xc4\x97, kad mokslo tyrimus ir m\xc4\x85stym\xc4\x85 apibr\xc4\x97\xc5\xbeia paradigmos \xe2\x80\x93 konceptualios pasaul\xc4\x97\xc5\xbei\xc5\xabros, kurias sudaro formalios teorijos, klasikiniai eksperimentai ir patikimi metodai._NEWLINE_Mokslininkai da\xc5\xbenai priima vyraujan\xc4\x8di\xc4\x85 paradigm\xc4\x85 ir siekia i\xc5\xa1pl\xc4\x97sti jos ribas per\xc5\xbei\xc5\xabr\xc4\x97dami teorijas, ai\xc5\xa1kindami tyrim\xc5\xb3 duomenis, tikslindami matavimo standartus ir stebim\xc5\xb3 rei\xc5\xa1kini\xc5\xb3 apra\xc5\xa1ymus. \xc5\xa0i\xc5\xb3 proces\xc5\xb3 rezultatas \xe2\x80\x93 nei\xc5\xa1sprend\xc5\xbeiamos teorin\xc4\x97s problemos ar eksperimentin\xc4\x97s anomalijos, parodan\xc4\x8dios paradigm\xc5\xb3 neadekvatum\xc4\x85 ar prie\xc5\xa1taringum\xc4\x85. Toki\xc5\xb3 keblum\xc5\xb3 sankaupa sukelia kriz\xc4\x99, kurios vienintelis sprendimas \xe2\x80\x93 intelektin\xc4\x97 revoliucija, pakei\xc4\x8dianti sen\xc4\x85 mokslo paradigm\xc4\x85 nauja. Kuhn teig\xc4\x97, kad paradigmos lemia, kokius ekperimentus mokslininkai parenka ir atlieka, kokius klausimus kelia ir kokias problemas laiko svarbiomis. Kei\xc4\x8diantis paradigmoms, pasikei\xc4\x8dia ir fundamentali\xc5\xb3 mokslinius tyrimus grind\xc5\xbeian\xc4\x8di\xc5\xb3 s\xc4\x85vok\xc5\xb3 turinys, atrandami nauji duomen\xc5\xb3 kaupimo standartai, naujos mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 technikos ir teorin\xc4\x97s bei eksperimentin\xc4\x97s pl\xc4\x97tros kryptys, kurios visi\xc5\xa1kai nesuderinamos ar net nesulyginamos su senomis. Kuhn veikalai radikaliai pakeit\xc4\x97 mokslo filosofij\xc4\x85 ir istorij\xc4\x85; paradigm\xc5\xb3 pasikeitimo samprat\xc4\x85 imta taikyti ir politikos moksluose, ekonomikoje, sociologijoje, verslo vadyboje. Vidine mokslo reik\xc5\xa1me paradigma rei\xc5\xa1kia tuos sektinus problem\xc5\xb3 sprendimus, kurie pagal bendr\xc4\x85 mokslinio tyrin\xc4\x97jimo pavyzd\xc4\xaf taikomi kokioje nors specialioje srityje. \xc4\x8cia \xc5\xa1i s\xc4\x85voka turi ry\xc5\xa1\xc4\xaf su tais visuotinai pripa\xc5\xbeintais mokslo laim\xc4\x97jimais, kurie teikia modelius ir sprendimus kokio nors meto specialist\xc5\xb3 bendruomenei. Tada nauja mokslin\xc4\x97 problema traktuojama taip, tarsi ji b\xc5\xabt\xc5\xb3 specialus atvejis kitos problemos, kuri jau turi suformuotus b\xc5\xabtinus, tod\xc4\x97l sektinus ir pavyzdinius sprendimus. Aptardamas paradigmos s\xc4\x85vok\xc4\x85 bendresne, filosofine istorine reik\xc5\xa1me, Kuhn atkreipia d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf tai, kad moksle irgi yra toki\xc5\xb3 element\xc5\xb3, kurie lieka nepagr\xc4\xafsti ir kuri\xc5\xb3 kilm\xc4\x97 toliau jau nesvarstoma. Kaip tik tokiu b\xc5\xabdu paradigma prisideda prie to, kad atskiras mokslininkas \xc4\xafgyja savoti\xc5\xa1k\xc4\x85 tik\xc4\x97jimo sistem\xc4\x85, taigi \xc4\xafgyja pasaulio vaizd\xc4\x85, kuris pats n\xc4\x97ra mokslinio patyrimo rezultatas, ta\xc4\x8diau lemia t\xc4\x85 b\xc5\xabd\xc4\x85, kuriuo mokslininkas interpretuoja savo eksperimentus. Kita svarbi paradigmos s\xc4\x85vokos reik\xc5\xa1m\xc4\x97 yra sociologinio pob\xc5\xabd\xc5\xbeio: \xc5\xa1i s\xc4\x85voka yra suri\xc5\xa1ta su socialine strukt\xc5\xabra mokslin\xc4\x97s bendruomen\xc4\x97s, kuri orientavimusi \xc4\xaf pavyzdinius metodus ir problem\xc5\xb3 sprendimus normatyvia prasme nustato, kas moksli\xc5\xa1kai yra leistina ir kas jau neleistina. Tiktai tas, kuris naudojasi visuotinai pripa\xc5\xbeintais metodais, laikomas mokslin\xc4\x97s bendruomen\xc4\x97s nariu.\n_START_SECTION_\nNesuderinamumo s\xc4\x85voka\n_START_PARAGRAPH_\nSkirting\xc5\xb3 paradigm\xc5\xb3 savitarpio santykius Kuhn apib\xc5\xabdina \xe2\x80\x9enesuderinamumo" s\xc4\x85voka. Nesuderinamumo, kaip ir paradigmos, s\xc4\x85voka irgi buvo daugelio nesusipratim\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastis; be to, ir \xc4\xaf j\xc4\x85 \xc4\xafsimai\xc5\xa1\xc4\x97 daug skirting\xc5\xb3 reik\xc5\xa1m\xc4\x97s niuans\xc5\xb3. Kalbant apskritai, nesuderinamumo tez\xc4\x97, esant dviem skirtingoms paradigmoms, suvokiama kaip dvi skirtingos kalbos, kuri\xc5\xb3 negalima i\xc5\xa1versti vienos \xc4\xaf kit\xc4\x85. Atsiradus naujai paradigmai, kai kurios s\xc4\x85vokos gali \xc4\xafgyti visi\xc5\xa1kai kit\xc5\xb3 reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3. Skirtingos paradigmos yra nesuderinamos ir tod\xc4\x97l, kad j\xc5\xb3 gyn\xc4\x97jai da\xc5\xbenai visi\xc5\xa1kai negali sutarti d\xc4\x97l svarbi\xc5\xb3 mokslini\xc5\xb3 problem\xc5\xb3 ir j\xc5\xb3 sprendimo keli\xc5\xb3. Mokslini\xc5\xb3 revoliucij\xc5\xb3 strukt\xc5\xabroje nesuderinamumo s\xc4\x85voka fundamentalia jos reik\xc5\xa1me susiejama su faktu, kad paradigm\xc5\xb3 kaita kei\xc4\x8dia pasaul\xc4\xaf._NEWLINE_Kuhn darbai vienu mostu pakeit\xc4\x97 mokslo teorij\xc5\xb3 diskusijas ir atved\xc4\x97 prie mokslo filosofijos \xe2\x80\x9eistorinio pos\xc5\xabkio". \xc5\xa0\xc4\xaf pos\xc5\xabk\xc4\xaf \xc4\xafvykd\xc4\x97 Kuhn ir prie jo prisijung\xc4\x99 kiti autoriai \xe2\x80\x93 Paulis K. Feyerabendas, Stephenas Toulminas ir Norvvoodas R. Hansonas, kuri\xc5\xb3 tyrin\xc4\x97jimai nul\xc4\x97m\xc4\x97, kad \xc5\xa1iandien kaip savaranki\xc5\xa1ka disciplina jau egzistuoja mokslo istorija._NEWLINE_Studijuodamas Harvarde ir remdamasis Aristotelio fizika, Kuhn analizuoja beveik de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diu v\xc4\x97liau i\xc5\xa1leistoje pirmojoje savo knygoje Koperniki\xc5\xa1koji revoliucija (The Copernican Revoliution, 1957). Jis paai\xc5\xa1kina, kad kei\xc4\x8diantis moksliniam pasaulio supratimui kartu vyksta pasaulio bendro vaizdo pokytis, kur\xc4\xaf skatina ne vien moksliniai veiksniai siaur\xc4\x85ja reik\xc5\xa1me, bet ir sud\xc4\x97tinga s\xc4\x85veika \xc4\xafvairi\xc5\xb3 disciplin\xc5\xb3, toki\xc5\xb3 kaip filosofija, astronomija ir fizika, taip pat ir kult\xc5\xabriniai, taigi ir religiniai, momentai.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9eNormalusis\xe2\x80\x9c mokslas\n_START_PARAGRAPH_\nMokslo raidos etap\xc5\xb3 (\xe2\x80\x9enormalusis\xe2\x80\x9c mokslas ir mokslo revoliucijos) reik\xc5\xa1m\xc4\x97 mokslo raidai: \xe2\x80\x9enormalusis\xe2\x80\x9c mokslas nekelia sau tikslo atrasti i\xc5\xa1 principo naujus rei\xc5\xa1kinius. Mokslin\xc4\x97s revoliucijos svarbiausia prielaida yra \xc4\xafsisamoninimas, kad lig \xc5\xa1iol egzistav\xc4\x99 institutai ir vyravusios id\xc4\x97jos pasidar\xc4\x97 neefektyv\xc5\xabs.\n_START_SECTION_\nKuhn k\xc5\xabriniai\n_START_PARAGRAPH_\nBe pagrindinio veikalo, Kuhn paskelb\xc4\x97 daug straipsni\xc5\xb3 mokslo teorijos ir mokslo istorijos klausimais. Ypa\xc4\x8d reik\xc4\x97t\xc5\xb3 akcentuoti 1977 m. paskelbt\xc4\x85 straipsni\xc5\xb3 rinkin\xc4\xaf Esmin\xc4\x97 \xc4\xaftampa (The Essential Tension). 1978 m. pasirod\xc4\x97 knyga Juodo k\xc5\xabno teorija ir kvanto netolydumas {Black-Body Theory and the Quantum Discontinuity), kurioje nagrin\xc4\x97jamas Maxo Plancko vaidmuo kvant\xc5\xb3 teorijoje. Naujesnieji Kuhn darbai \xe2\x80\x93 kad ir antrasis leidimas knygos Mokslini\xc5\xb3 revoliucij\xc5\xb3 strukt\xc5\xabros su prie jos prid\xc4\x97tu, 1969 m. para\xc5\xa1ytu Post scriptum \xe2\x80\x93 pirmiausia ir yra skirti pagrindini\xc5\xb3 jo teorijos s\xc4\x85vok\xc5\xb3, ypa\xc4\x8d paradigmos ir nepalyginamumo s\xc4\x85vok\xc5\xb3, tikslinimui. Mokslini\xc5\xb3 revoliucij\xc5\xb3 strukt\xc5\xabroje pateikto mokslo vaizdo pamat\xc4\x85 sudaro \xe2\x80\x9eempiri\xc5\xa1kas" Kuhn susid\xc5\xabrimas su moksliniais tyrimais. Jis nagrin\xc4\x97ja, kaip \xc4\xafvairi\xc5\xb3 laik\xc5\xb3 mokslininkai fakti\xc5\xa1kai elg\xc4\x97si ir kaip i\xc5\xa1 tikr\xc5\xb3j\xc5\xb3 vyko to meto mokslo raida. Tirdamas mokslo istorij\xc4\x85, Kuhn atkreip\xc4\x97 d\xc4\x97mes\xc4\xaf \xc4\xaf tai, kad esama ne vienos vienintel\xc4\x97s racionalumo formos, kuri mokslams b\xc5\xabt\xc5\xb3 privaloma visiems laikams, o kad \xc4\xafvairi\xc5\xb3 laikotarpi\xc5\xb3 mokslo tyrimo pagrindas yra skirtingos racionalumo formos._NEWLINE_Paradigmos s\xc4\x85voka Mokslini\xc5\xb3 revoliucij\xc5\xb3 strukt\xc5\xabroje naudojama daugeliu reik\xc5\xa1mi\xc5\xb3. Pasir\xc4\x97m\xc4\x99s paradigmos s\xc4\x85voka, Kuhn mokslo istorijoje gali \xc4\xafteisinti evoliucijos fazi\xc5\xb3 model\xc4\xaf. Mokslo raidoje jis i\xc5\xa1skiria normalias ir revoliucines fazes. Mokslin\xc4\x97s bendruomen\xc4\x97s nariai turi reikal\xc4\x85 su normaliu mokslu tada, kai toje \xc5\xbeinojimo srityje visuotinai sutariama d\xc4\x97l principini\xc5\xb3 klausim\xc5\xb3 ir metod\xc5\xb3, tada, kai vis\xc4\x85 \xc5\xa1i\xc4\x85 mokslo srit\xc4\xaf yra persmelkusi tam tikra paradigma.'