b'\n_START_ARTICLE_\nPac\xc5\xb3 r\xc5\xabmai (\xc5\xa0v. Jono g.)\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1628 m. \xc5\xa0v. Jono gatv\xc4\x97je esant\xc4\xaf m\xc5\xabrin\xc4\xaf pastat\xc4\x85 i\xc5\xa1 \xc5\xbdemaitijos seni\xc5\xabno Jeronimo Valavi\xc4\x8diaus \xc4\xafsigijo Lietuvos didysis ra\xc5\xa1tininkas Steponas Pacas. Naujuoju r\xc5\xabm\xc5\xb3 savininku tapo jo s\xc5\xabnus LDK kancleris Kristupas Zigmantas Pacas. 1655 m. per kar\xc4\x85 su Maskva r\xc5\xabmai buvo sudeginti, po karo - atstatyti._NEWLINE_Mirus Kristupui Zigmantui Pacui, r\xc5\xabmai atiteko jo tolimam giminai\xc4\x8diui Kazimierui Mykolui Pacui. Kitas j\xc5\xb3 savininkas \xe2\x80\x93 jo brolio Jono Kazimiero s\xc5\xabnus Juozapas Pranci\xc5\xa1kus Pacas._NEWLINE_1748 metais barokiniai r\xc5\xabmai v\xc4\x97l sudeg\xc4\x97. J\xc5\xb3 atstatyti nepavyko nei Juozapui Pranci\xc5\xa1kui, nei jo s\xc5\xabnui Mykolui Jonui Pacui \xe2\x80\x93 paskutiniajam kadaise labai turtingos ir \xc4\xaftakingos Pac\xc5\xb3 gimin\xc4\x97s palikuoniui. 1771 m. Mykolas Pacas buvo priverstas emigruoti, o jo turtas are\xc5\xa1tuotas. 1783 m. r\xc5\xabmus \xc4\xafsigijo LDK didysis kancleris Aleksandras Mykolas Sapiega. Jis atstat\xc4\x97 r\xc5\xabmus ir suteik\xc4\x97 jiems klasicistin\xc4\xaf interjer\xc4\x85. 1793 m. r\xc5\xabmus paveld\xc4\x97jo Aleksandro Mykolo ir Magdalenos Liubomirskos Sapieg\xc5\xb3 s\xc5\xabnus, Lietuvos artilerijos generolas Pranci\xc5\xa1kus Sapiega._NEWLINE_Po 1831 m. sukilimo Rusijos vald\xc5\xbeia i\xc5\xa1 Sapieg\xc5\xb3 r\xc5\xabmus konfiskavo ir juose \xc4\xafkurdino gubernatoriaus b\xc5\xabstin\xc4\x99. 1909 m. r\xc5\xabmuose buvo \xc4\xafsteigtas rus\xc5\xb3 klubas. 1912 m. pagal architekto Aleksandro Sonino projekt\xc4\x85 jie dar kart\xc4\x85 buvo pertvarkyti ir pritaikyti rus\xc5\xb3 bajorijos poreikiams. Iki I pasaulinio karo Vidaus reikal\xc5\xb3 ministerijai priklausiusiuose r\xc5\xabmuose veik\xc4\x97 knygynas, paveiksl\xc5\xb3 galerija, M. Anatolskio vyno parduotuv\xc4\x97._NEWLINE_1918 m. r\xc5\xabmuose veik\xc4\x97 lietuvi\xc5\xb3 \xe2\x80\x9eR\xc5\xabtos\xe2\x80\x9c draugija, o 1919 metais juose \xc4\xafsik\xc5\xabr\xc4\x97 Krik\xc5\xa1\xc4\x8dioni\xc5\xb3 darbo s\xc4\x85junga._NEWLINE_V\xc4\x97liau r\xc5\xabm\xc5\xb3 savininkais tapo Lenkijos Respublikos vald\xc5\xbeios institucijos. Po II pasaulinio karo Pac\xc5\xb3 r\xc5\xabmai daugeliui met\xc5\xb3 atiteko ry\xc5\xa1ininkams. Kur\xc4\xaf laik\xc4\x85 \xc4\x8dia veikia tarpmiestin\xc4\x97 telefono stotis ir telegrafas. 1959 m. r\xc5\xabmai buvo atstatyti ir i\xc5\xa1 dalies restauruoti pagal architekt\xc5\xb3 Justino \xc5\xa0eiboko ir Bronislovo Kr\xc5\xabminio projekt\xc4\x85. Pastatas buvo pritaikytas Ry\xc5\xa1inink\xc5\xb3 kult\xc5\xabros nam\xc5\xb3 poreikiams; \xc4\x8dia taip pat buvo \xc4\xafrengti butai. 1978\xe2\x80\x931991 m. r\xc5\xabmai buvo restauruoti. Paskutin\xc4\xaf restauravim\xc4\x85 atliko Lenkijos paminkl\xc5\xb3 restauravimo dirbtuv\xc4\x97s PKZ._NEWLINE_2007 met\xc5\xb3 liepos 27 d. Pac\xc5\xb3 r\xc5\xabmus nusipirko Lenkijos valstyb\xc4\x97. Tuomet pastat\xc4\x85 atidar\xc4\x97 Lenkijos Prezidentas Lech Kaczy\xc5\x84ski ir Lietuvos Prezidentas Valdas Adamkus._NEWLINE_Po b\xc5\xabtinojo remonto ir pastato pritaikymo naujoms reikm\xc4\x97ms 2018 m. rugs\xc4\x97jo 13 d. Pac\xc5\xb3 r\xc5\xabmus - nauj\xc4\x85j\xc4\x85 Lenkijos Respublikos ambasados su konsuliniu skyriumi ir Lenkijos instituto Vilniuje buvein\xc4\x99 - i\xc5\xa1kilmingai atidar\xc4\x97 Lenkijos u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras Jacek Czaputowicz ir Lietuvos u\xc5\xbesienio reikal\xc5\xb3 ministras Linas Linkevi\xc4\x8dius.'