b'\n_START_ARTICLE_\nKlatrinas\n_START_SECTION_\nSunkioji grandin\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nDauguma organizm\xc5\xb3 turi vien\xc4\x85 sunkiosios grandin\xc4\x97s geno kopij\xc4\x85 ir kaip manoma be \xc4\xafvairi\xc5\xb3 splaisingo variant\xc5\xb3. Tuo tarpu \xc5\xbemoni\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97s koduoja ir antr\xc4\x85 sunkiosios grandin\xc4\x97s gen\xc4\x85, kuris 85\xc2\xa0% homologi\xc5\xa1kas pirmajam. Pirmasis geno variantas CLTC koduoja 1675 aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 ilgio baltym\xc4\x85 CHC17, kuris dalyvauja p\xc5\xabsleli\xc5\xb3 transporte, be to manoma, kad jis gali dalyvauti ir mitoz\xc4\x97je. Antrasis geno variantas CLTD koduoja 1640 aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 ilgio baltym\xc4\x85 CHC12. Jis s\xc4\x85lygi\xc5\xa1kai ma\xc5\xbeam lygyje ekspresuojamas kardialiniuose ir skeleto raumen\xc5\xb3 bei s\xc4\x97klid\xc5\xbei\xc5\xb3 audiniuose, ta\xc4\x8diau jo pagrindin\xc4\x97 funkcija n\xc4\x97ra \xc5\xbeinoma. Manoma, kad jis gal\xc4\x97t\xc5\xb3 dalyvauti membran\xc5\xb3 formavime.  _NEWLINE_Klatrino sunkiojoje grandin\xc4\x97je yra daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 s\xc4\x85veikos su baltymais region\xc5\xb3. Tyrimai parod\xc4\x97, kad klatrino kojos sunkiosios grandin\xc4\x97s distalin\xc4\x97s dalies gale esantis N-galinis domenas, kuris yra globulin\xc4\x97s strukt\xc5\xabros, turi daugyb\xc4\x99 s\xc4\x85veikos su baltymais sri\xc4\x8di\xc5\xb3. Nustatyta, kad regionams, kurie s\xc4\x85veikauja su baltymais, b\xc5\xabdinga LLpL(-) aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 seka, ji vadinama klatrino d\xc4\x97\xc5\xbeute (clathrin box). Dalis s\xc4\x85veikos su baltymais region\xc5\xb3 turi kitoki\xc4\x85 sek\xc4\x85: PWDLW arba LMDLA, \xc5\xa1ie regionai vadinami II tipo klatrino d\xc4\x97\xc5\xbeut\xc4\x97mis. _NEWLINE_Klatrino baltymai yra labai konservatyv\xc5\xabs. \xc5\xbdmogaus CHC17 baltymas pasi\xc5\xbeymi 70\xc2\xa0% homologija su mieli\xc5\xb3 sunki\xc4\x85ja grandine. Tai siejama su tuo, kad molekul\xc4\x97 s\xc4\x85veikauja su labai daug \xc4\xafvairi\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3, kurie dalyvauja klatrinu padengt\xc5\xb3 vezikuli\xc5\xb3 susidaryme, o tam tikr\xc5\xb3 aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 pokytis klatrino baltymo strukt\xc5\xabroje gali s\xc4\x85lygoti s\xc4\x85veik\xc4\x85 su kitais baltymais, ko pasekoje gali nesusiformuoti svarb\xc5\xabs ry\xc5\xa1iai tarp baltym\xc5\xb3 ir nesusidaryti transportin\xc4\x97s p\xc5\xabslel\xc4\x97s, kas stabdyt\xc5\xb3 lipid\xc5\xb3 ir baltym\xc5\xb3 perna\xc5\xa1\xc4\x85 l\xc4\x85stel\xc4\x97je.\n_START_SECTION_\nLengvoji grandin\xc4\x97\n_START_PARAGRAPH_\nDauguma \xc5\xbeinduoli\xc5\xb3 l\xc4\x85steli\xc5\xb3, taip pat ir \xc5\xbemogaus, turi du skirtingus lengv\xc5\xb3j\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3 tipus: a (LCa 218 a. r. ilgio) ir b (LCb 211 a. r. ilgio), kurie yra koduojami skirting\xc5\xb3 gen\xc5\xb3. J\xc5\xb3 aminor\xc5\xabg\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 sek\xc5\xb3 pana\xc5\xa1umas yra 60\xc2\xa0%. LCa koduojamas CLTA geno, LCb koduojama CLTB geno. Miel\xc4\x97s ekspresuoja tik viena lengvosios grandin\xc4\x97s variant\xc4\x85. \xc5\xbdinduoli\xc5\xb3 l\xc4\x85stel\xc4\x97se galimi \xc4\xafvair\xc5\xabs LCa ir LCb gen\xc5\xb3 splaising\xc5\xb3 variantai. \xc5\xbdmogaus lengv\xc5\xb3j\xc5\xb3 grandini\xc5\xb3 gen\xc5\xb3 splaisingui b\xc5\xabdinga, tai kad \xc4\xaf LCa ir LCb genus \xc4\xafterpiami 30 ir 18 a. r. ilgio fragmentai. Abu baltymai gali asocijuotis su CHC17 baltymu, bet ne su CHC22 baltymu.  _NEWLINE_Remiantis Wakeham, prie\xc5\xbeastis, kod\xc4\x97l turime du sunkiosios grandin\xc4\x97s genus ir lengvosios grandin\xc4\x97s genus yra ta, kad evoliucijos eigoje prie\xc5\xa1 510-600 mln. met\xc5\xb3 gal\xc4\x97jo \xc4\xafvykti d\xc4\x97l nepriklausomo gen\xc5\xb3 duplikacijos. Klatrino lengvosios grandin\xc4\x97s pagrindin\xc4\x97 funkcija in vivo n\xc4\x97ra \xc5\xbeinoma. Yra nustatyta, kad jos jungiasi su HIP1 ir HIP1R baltymais. Tai rodo, kad lengvosios grandin\xc4\x97s gal\xc4\x97t\xc5\xb3 atlikti reguliacin\xc4\x99 funkcij\xc4\x85. Remiantis in vitro tyrimais i\xc5\xa1kelta teorija, kad lengvosios grandin\xc4\x97s gali stabdyti klatrino tinklo susirinkim\xc4\x85, o tai reik\xc5\xa1t\xc5\xb3, kad tinklo polimerizacija b\xc5\xabt\xc5\xb3 priklausoma nuo adaptacini\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 ir b\xc5\xabt\xc5\xb3 j\xc5\xb3 reguliuojama.\n_START_SECTION_\nS\xc4\x85veika su baltymais\n_START_PARAGRAPH_\nBe klatrino \xc4\xaf vezikuli\xc5\xb3 strukt\xc5\xabr\xc4\x85 \xc4\xafeina ir kiti komponentai, i\xc5\xa1 kuri\xc5\xb3 svarbiausias yra klatrino adaptacini\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 kompleksas (AB kompleksas), jis dalyvauja membranos inkarini\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 \xc4\xafjungimu \xc4\xaf pumpuruojan\xc4\x8dias p\xc5\xabsleles. Adaptaciniai baltymai turi didel\xc4\x97s \xc4\xaftakos parenkant molekules-krovinius, kurie bus inkorporuoti \xc4\xaf vezikules ir transportuojami. \xc4\xae klatrinu padengtas p\xc5\xabsleles dauguma perne\xc5\xa1am\xc5\xb3 molekuli\xc5\xb3 patalpinamos s\xc4\x85veikaujant su adaptacini\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 tetrameriniais subvienetais. Molekul\xc4\x97s s\xc4\x85veikauja tam tikromis sritimis, pvz.: perne\xc5\xa1am\xc5\xb3 molekuli\xc5\xb3 s\xc4\x85veikos sri\xc4\x8diai b\xc5\xabdingas YXX\xce\xa6 (X-bet kuri a. r., \xce\xa6-hidrofobin\xc4\x97 a. r.) ar dvi leucino molekules turintis motyvas. _NEWLINE_Adaptaciniai baltymai padeda susirinkti ma\xc5\xbeiems tinklo fragmentams. Pats klatrinas nes\xc4\x85veikauja su lipidiniu sluoksniu, j\xc4\xaf prie membranos tvirtina tam tikri baltymai, kaip, pavyzd\xc5\xbeiui, adaptaciniai baltymai. Dauguma j\xc5\xb3 turi klatrino d\xc4\x97\xc5\xbeut\xc4\x97s sekas. Manoma, kad klatrino apgaubtos p\xc5\xabslel\xc4\x97s susirinkimo iniciacijai b\xc5\xabtini adaptaciniai baltym\xc5\xb3 kompleksai, bet tolesniems procesams jie neb\xc5\xabtini, prasid\xc4\x97jus tinklo polimerizacijos procesui t\xc4\x99stis pakanka klatrino ir membranos s\xc4\x85veikos. Klatrino molekul\xc4\x97s suformuoja tinkl\xc4\x85 spontani\xc5\xa1kai, ta\xc4\x8diau kai klatrino tinkas i\xc5\xa1ardomas yra naudojama energija. _NEWLINE_Yra \xc5\xbeinoma, kad neuronuose esantys AP-2, AP180 ir auksilinas yra svarb\xc5\xabs endocitoz\xc4\x97s metu in vivo. Klatrinas tiesiogiai gali s\xc4\x85veikauti su \xc5\xa1iais baltymais. Kitose l\xc4\x85stel\xc4\x97se randami j\xc5\xb3 homologai, kurie taip pat yra svarb\xc5\xabs vezikuli\xc5\xb3 susidarymui. N\xc4\x97ra nustatyta, kaip veikia auksilinas susirenkant katrinui ir susidarant vezikul\xc4\x97ms. Jis yra ko\xc5\xa1aperonas ir yra \xc5\xbeinoma, kad jis labai svarbus klatrino tinklo i\xc5\xa1sirinkime. Teigiama, kad auksilinas, prisijung\xc4\x99s prie klatrino molekul\xc4\x97s dorsalin\xc4\x97s dalies, gali susilpninti s\xc4\x85veika tarp dviej\xc5\xb3 susijungusi\xc5\xb3 klatrino molekuli\xc5\xb3 ir aktyvuoti Hsc70 baltymus, kurie kaip jungiasi prie atsipalaidavusio klatrino baltymo. Paprastai Hsc70 baltymai stabilizuodami nesusivyniojusi\xc5\xb3 polipeptid\xc5\xb3 grandines stimuliuoja \xc4\xafvairi\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 i\xc5\xa1sirinkim\xc4\x85 ir i\xc5\xa1sivyniojim\xc4\x85. _NEWLINE_Be \xc5\xa1i\xc5\xb3 adaptacini\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 kompleks\xc5\xb3 su vezikul\xc4\x97mis labai trumpai s\xc4\x85veikauja ir daugyb\xc4\x97 kit\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3. Manoma, kad \xc5\xa1ios s\xc4\x85veikos yra svarbios u\xc5\xbetikrinti endocitoz\xc4\x97s proces\xc4\x85 bei reguliuoti \xc4\xafvairius kitus procesus. Da\xc5\xbenai baltymai susijung\xc4\x99 su klatrinu s\xc4\x85veikauja ir su kitais endocitoz\xc4\x97s komponentais. Dauguma \xc5\xa1i\xc5\xb3 s\xc4\x85veik\xc5\xb3 reguliuojama baltym\xc5\xb3 bei lipid\xc5\xb3 fosforilinimu ir defosforilinimu, tai gali apsaugoti nuo \xc4\xafvairi\xc5\xb3 baltym\xc5\xb3 susijungimo citozolyje ar polimerizacijos tarpl\xc4\x85stelin\xc4\x97se vezikul\xc4\x97se, kaip, pvz., sinapsin\xc4\x97se p\xc5\xabslel\xc4\x97se. _NEWLINE_Nustatyti baltymai, kurie prisijungia prie klatrino, s\xc4\x85lygi\xc5\xa1kai gali b\xc5\xabti suskirstyti \xc4\xaf keturias funkcines klases, nors kai kurie i\xc5\xa1 j\xc5\xb3 gali priklausyti ir kelioms klas\xc4\x97ms. \xc4\xae pirm\xc4\x85 klas\xc4\x99 galima priskirti baltymus, kurie parenka transportuojam\xc4\x85 molekul\xc4\x99, bei inicijuoja klatrinu dengtos p\xc5\xabslel\xc4\x97s susidarym\xc4\x85 plazmin\xc4\x97je membranoje. Antroje klas\xc4\x97je baltymai, kurie s\xc4\x85veikauja su aktino citoskeletu. Tre\xc4\x8dios klas\xc4\x97s baltymai dalyvauja vezikul\xc4\x97s klatrino tinklo skaldyme, o ketvirtos \xe2\x80\x93 p\xc5\xabslel\xc4\x97s i\xc5\xa1ardyme.'