b"\n_START_ARTICLE_\nKrona\n_START_PARAGRAPH_\nKrona (vok. Krone, i\xc5\xa1 lot. Corona 'kar\xc5\xabna')\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kai kuri\xc5\xb3 Europos valstybi\xc5\xb3 naudojamo piniginio vieneto bendras pavadinimas.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nVis\xc5\xb3 Europos kron\xc5\xb3 pirmtake laikoma 1340\xc2\xa0m. Pranc\xc5\xabzijoje nukaldinta auksin\xc4\x97 moneta, ekiu variantas kurondoras (pranc. couronne d\xe2\x80\x99or), kurioje buvo vaizduojama kar\xc5\xabna, i\xc5\xa1 kur ir kilo pavadinimas. I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 moneta sv\xc4\x97r\xc4\x97 5,44 g, 1385\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 4,08 g, o 1436\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 3,5 g._NEWLINE_1475\xe2\x80\x931683\xc2\xa0m. vietoj jos Pranc\xc5\xabzijoje prad\xc4\x97tos kaldinti ekiu su saule (\xc3\xa9cu d\xe2\x80\x99or au soleil). J\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiu prad\xc4\x97tos kalti vietin\xc4\x97s monetos aplinkin\xc4\x97se \xc5\xa1alyse: taip 1526\xc2\xa0m. atsirado Anglijos krona (Crown), Ispanijos eskudas (1537\xc2\xa0m., Escudo), Nyderland\xc5\xb3 kurondoras (1540\xc2\xa0m.), Danijos krona (1618\xc2\xa0m.). 1755\xc2\xa0m. Austrijos Nyderlanduose prad\xc4\x97ta kaldinti talerio atmaina kronentaleris._NEWLINE_1857\xc2\xa0m. vienijant vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 \xc5\xbeemes, auksin\xc4\x97 krona (vok. Goldkrone) tapo vienu i\xc5\xa1 Vokietijos pinigini\xc5\xb3 vienet\xc5\xb3. Ji tur\xc4\x97jo 10 g aukso ir buvo lygi 1 markei._NEWLINE_Nuo XIX a. II pus\xc4\x97s kronos pavadinimo pinigai tapo nacionaline valiuta kai kuriose Europos valstyb\xc4\x97se. 1873\xc2\xa0m. Kronos prad\xc4\x97tos leisti Danijoje ir \xc5\xa0vedijoje, 1875\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Norvegijoje, 1918\xc2\xa0m.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Islandijoje. 1928\xc2\xa0m. skandinavi\xc5\xa1k\xc5\xb3 kron\xc5\xb3 pavyzd\xc5\xbeiu buvo prad\xc4\x97ta leisti ir Estijos krona (naudota iki 2010\xc2\xa0m. su pertr\xc5\xabkiu 1941\xe2\x80\x931992\xc2\xa0m.)._NEWLINE_1892\xc2\xa0m. Austrijos-Vengrijos krona tapo pagrindine valiuta Austrijoje-Vengrijoje ir pakeit\xc4\x97 \xc4\x8dia naudot\xc4\x85 Austrijos-Vengrijos gulden\xc4\x85. J\xc4\x85 sudar\xc4\x97 10 heleri\xc5\xb3 (fileri\xc5\xb3 Vengrijoje), ir ji prilyginta 0,5 guldeno. Krona naudota iki Austrijos-Vengrijos i\xc5\xa1irimo 1918\xc2\xa0m. Beveik visos \xc5\xa1ioje teritorijoje susik\xc5\xabrusios valstyb\xc4\x97s savo valiutas vadino kronomis. Taip atsirado Austrijos krona (naudota iki 1925\xc2\xa0m.), Vengrijos krona (Korona, naudota iki 1926\xc2\xa0m.), Fium\xc4\x97s krona (Corona, naudota iki 1920\xc2\xa0m.), Jugoslavijos krona (Kruna, naudota iki 1920\xc2\xa0m.), \xc4\x8cekoslovakijos krona (Koruna, naudota iki 1993\xc2\xa0m., su pertrauka 1939\xe2\x80\x931945\xc2\xa0m.). II pasaulinio karo metais \xc4\x8cekijoje buvo naudojama Bohemijos ir Moravijos krona, o Slovakijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Slovakijos krona (Koruna, atgaivinta 1993 ir naudota iki 2008\xc2\xa0m.). \xc4\x8cekijos krona naudojama nuo 1993\xc2\xa0m."