b'\n_START_ARTICLE_\nLiejinys\n_START_PARAGRAPH_\nLiejinys \xe2\x80\x93 liejininkyst\xc4\x97s produktas, liejimu pagamintas ruo\xc5\xa1inys ar gaminys, liejybos b\xc5\xabdu pagaminta skulpt\xc5\xabra, taikomosios dail\xc4\x97s metalo dirbinys (medaliai, monetos, ginklai, liturginiai reikmenys, papuo\xc5\xa1alai, j\xc5\xb3 elementai, stiklo dirbiniai, architekt\xc5\xabros detal\xc4\x97s (grotos, tur\xc4\x97klai, baliustrados).\n_START_SECTION_\nTechnologija\n_START_PARAGRAPH_\nLiejinys liejamas i\xc5\xa1 ketaus, plieno ar spalvot\xc5\xb3j\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 arba lydini\xc5\xb3 (bronza) formavimo mi\xc5\xa1inio, kevalin\xc4\x97je, metalin\xc4\x97je ar specialiojoje liejimo formoje, luitad\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97je ar kitokiu b\xc5\xabdu._NEWLINE_I\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 brai\xc5\xbeomas liejinio br\xc4\x97\xc5\xbeinys ir pagal j\xc4\xaf daroma liejimo \xc4\xafranga \xe2\x80\x93 i\xc5\xa1ardomieji, i\xc5\xa1lydomieji, i\xc5\xa1garuojantieji ar kitokie modeliai, gurgu\xc4\x8diai. \xc4\xae liejimo form\xc4\x85 pilamas i\xc5\xa1lydytas metalas, kuriam sukiet\xc4\x97jus gautas liejinys i\xc5\xa1imamas. Nuo liejinio \xc4\xafvairiais \xc4\xafrankiais nuvalius pridegusio mi\xc5\xa1inio liku\xc4\x8dius, prielajas, i\xc5\xa1lajas, nelygumus, nupjaunama lie\xc4\x8di\xc5\xb3 sistema ir dar valoma intensyviu plienini\xc5\xb3 \xc5\xa1rat\xc5\xb3 srautu kamerose (specialiosiose dideliems liejiniams naudojamas vandensvaidis) ar b\xc5\xabgnuose. Nuvalytas liejinys, patikrinus jo chemin\xc4\x99 sud\xc4\x97t\xc4\xaf, strukt\xc5\xabr\xc4\x85 (nustatomos liejinio ydos \xe2\x80\x93 dujin\xc4\x97s ir sub\xc4\x97gimo tu\xc5\xa1tumos, akytumas), vidinius \xc4\xaftempius, kartais dar apdirbamas termi\xc5\xa1kai._NEWLINE_B\xc5\xabna fasoniniai liejiniai, liejami pagal liejimo model\xc4\xaf, atitinkant\xc4\xaf gaminio konfig\xc5\xabracij\xc4\x85, luitiniai, liejami pilant metal\xc4\x85 \xc4\xaf luitad\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x99 arba tolyd\xc5\xbeiuoju b\xc5\xabdu, ir dailieji \xe2\x80\x93 liejami \xc4\xafvairiais liejybos b\xc5\xabdais. Fasoniniai liejiniai naudojami beveik be papildomo mechaninio apdirbimo, luitiniai dar valcuojami, kalami, presuojami ar kitaip apdirbami spaudimu.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMesopotamijoje ir Indijoje metalo liejyba \xc5\xbeinota jau IV t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e., Artimuosiuose Rytuose stiklo liejyba \xe2\x80\x93 nuo II t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. Senov\xc4\x97s Egipte nuo III t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio pr. m. e. pagal va\xc5\xa1kinius modelius i\xc5\xa1 bronzos ir tauri\xc5\xb3j\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 buvo liejami baldai, indai, smulkioji plastika, juvelyrika, pomirtin\xc4\x97s kauk\xc4\x97s. II t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. liejyba plito Kaukaze, \xc5\xa0iaur\xc4\x97s ir Piet\xc5\xb3 Amerikoje, Kretoje ir Mik\xc4\x97nuose (laidojimo kauk\xc4\x97s, ritonai, papuo\xc5\xa1alai), Kinijoje (bronziniai ritualiniai indai), I t\xc5\xabkstantmetyje pr. m. e. \xe2\x80\x93 Juodosios j\xc5\xabros \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je pakrant\xc4\x97je, kur gyveno skitai._NEWLINE_Senov\xc4\x97s Graikijoje pagal va\xc5\xa1kines formas buvo liejamos bronzin\xc4\x97s statulos ir auksakalyst\xc4\x97s dirbiniai (monetos, medaliai, plaket\xc4\x97s, indai). Liejiniai buvo paplit\xc4\x99 Etr\xc5\xabrijoje (\xe2\x80\x9eKapitolijaus vilk\xc4\x97\xe2\x80\x9c, 500 m. pr. m. e., Roma). Pagal etrusk\xc5\xb3 tradicijas rom\xc4\x97nai i\xc5\xa1 metalo liejo baldus, \xc5\xa1viestuvus, buitinius ir juvelyrinius dirbinius, skulpt\xc5\xabras. Bronzin\xc4\x97mis imperatori\xc5\xb3 statulomis (raito Marko Aurelijaus statula, 161\xe2\x80\x93180 m., Roma) buvo puo\xc5\xa1iamos aik\xc5\xa1t\xc4\x97s, skulpt\xc5\xabromis ir dekoratyvin\xc4\x97mis detal\xc4\x97mis \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ventykl\xc5\xb3 portikai. Nuo IV a. plito alavo liejiniai (kopt\xc5\xb3 amuletai)._NEWLINE_Bizantijoje i\xc5\xa1 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 metal\xc5\xb3 buvo liejami buitiniai ir liturginiai reikmenys. Liejyba buvo viena svarbiausi\xc5\xb3 technik\xc5\xb3 ikikolumbin\xc4\x97je Amerikoje (daugiausia dab. Bolivijoje, Peru, Ekvadore, Meksikoje), Tang\xc5\xb3 laikotarpio (618\xe2\x80\x93907 m.) Kinijoje._NEWLINE_Europoje viduram\xc5\xbeiais liejyba pla\xc4\x8diai naudota papuo\xc5\xa1alams, liturginiams reikmenims, knyg\xc5\xb3 aptaisams ir kitiems dirbiniams kurti. Romanikos laikotarpiu Europoje buvo liejami ritualiniai ir liturginiai reikmenys (\xc5\xbev\xc4\x97ri\xc5\xb3 pavidalo akvamanil\xc4\x97s), sakraliniai \xc4\xafrenginiai (\xc5\xa0v. Baltramiejaus ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios krik\xc5\xa1tykla, 1107\xe2\x80\x931118 m., Lje\xc5\xbeas), dekoratyvin\xc4\x97s skulpt\xc5\xabros (li\xc5\xabtai Braun\xc5\xa1veigo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje, 1166 m.)._NEWLINE_Gausi ornamentika b\xc5\xabdinga gotikos laikotarpio liejiniams, juose kartotas architekt\xc5\xabros dekoras ir skulpt\xc5\xabros plastika. Renesanso epochoje liejiniai prad\xc4\x97ti gaminti metalo dirbini\xc5\xb3 centruose Italijoje, Vokietijoje, Pranc\xc5\xabzijoje, Ispanijoje._NEWLINE_Renesanso architekt\xc5\xabr\xc4\x85 puo\xc5\xa1\xc4\x97 lieti ornamentuoti vartai, tvorel\xc4\x97s, grotel\xc4\x97s, dekoratyvin\xc4\x97 ir apvalioji skulpt\xc5\xabra (Dovydas Medi\xc4\x8di\xc5\xb3 r\xc5\xabmuose Florencijoje, 1440 m., skulptorius Donatelas), paminklai (raito B. Koleoni statula Venecijoje, 1488 m., skulptorius A. del Verokijas), \xc5\xa1ventovi\xc5\xb3 durys (Florencijos katedros baptisterijos durys \xe2\x80\x9eRojaus vartai\xe2\x80\x9c, 1435 m., skulptorius L. Gibertis), smulkioji plastika, medaliai, plaket\xc4\x97s, buitiniai ir dekoratyviniai dirbiniai._NEWLINE_Sud\xc4\x97ting\xc5\xb3 liejini\xc5\xb3, kuriuose taikytos kelios metalo apdorojimo technikos, XVI a. \xe2\x80\x93 XVIII a. suk\xc5\xabr\xc4\x97 B. \xc4\x8celinis, G. L. Berninis (Italija), E. Delaunas, F. Girardonas, A. Kuasevoksas, P. \xc5\xbdermenas, C. Bailinas, E. M. Falkon\xc4\x97 (Pranc\xc5\xabzija), H. Mielichas, V. Jamniceris, P. Fi\xc5\xa1eris, A. Eizenholtas (Vokietija), H. Beuerlis, B. Monkorn\xc4\x97, F. J. Morisonas, J. van der Spee, P. van Vianenas (Olandija) ir kiti._NEWLINE_XVI a. \xe2\x80\x93 XVIII a. plito lieti alaviniai indai, plaket\xc4\x97s, medaliai, dekoratyviniai dirbiniai, imituojantys brangesnius sidabrinius. XVIII a. pirmoje pus\xc4\x97je vyravo lenkt\xc5\xb3 linij\xc5\xb3, \xc4\xafmantraus dekoro rokoko stiliaus liejiniai, nuo XVIII a. ketvirtojo ketvir\xc4\x8dio \xe2\x80\x93 racionali\xc5\xb3 form\xc5\xb3, ai\xc5\xa1kios kompozicijos klasicistiniai liejiniai (\xc5\xa0. Persj\xc4\x97, P. F. Fonteno, broli\xc5\xb3 Adam\xc5\xb3 liejini\xc5\xb3 projektai). XIX a. vyravo istorizmas ir eklektika, XIX a. pabaigoje \xe2\x80\x93 XX a. prad\xc5\xbeioje \xe2\x80\x93 modernas. Liet\xc5\xb3 skulpt\xc5\xabr\xc5\xb3 i\xc5\xa1 metalo (daugiausia bronzos) XX a. pirmoje pus\xc4\x97je suk\xc5\xabr\xc4\x97 Ogiustas Rodenas, R. Du\xc5\xa1ampas\xe2\x80\x93Vilonas (Pranc\xc5\xabzija), U. Bo\xc4\x8dionis, A. D\xc5\xbeiakometis (Italija), A. Pevsneris (JAV), laipt\xc5\xb3 tur\xc4\x97kl\xc5\xb3, balkon\xc5\xb3 groteli\xc5\xb3, \xc5\xa1viestuv\xc5\xb3, dur\xc5\xb3 ranken\xc5\xb3, bald\xc5\xb3 detali\xc5\xb3, ind\xc5\xb3, papuo\xc5\xa1al\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 V. Horta, H. van de Veide, F. Volfersas (Belgija), J. M. Olbrichas (Austrija), R. Lalinkas, H. Gimaras, L. Gajaras (Pranc\xc5\xabzija), L. C. Tifany (JAV), G. Jensenas (Danija), \xc4\x8c. De Templis (Did\xc5\xbeioji Britanija)._NEWLINE_\xe2\x80\x9eArt deco\xe2\x80\x9c liejiniams b\xc5\xabdingi geometrini\xc5\xb3 ir aptaki\xc5\xb3 form\xc5\xb3 kontrastai \xe2\x80\x93 J. Dunano (\xc5\xa0veicarija), C. Linosj\xc4\x97 (Pranc\xc5\xabzija), R. Fi\xc5\xa1erio (JAV), G. Jasperso (Olandija), F. di Verduros (Italija) dekoratyviniai liejiniai. Po Antrojo pasaulinio karo liejyba naudota juvelyrikoje, dekoratyvin\xc4\x97je dail\xc4\x97je, skulpt\xc5\xabroje. Vienetini\xc5\xb3 darb\xc5\xb3 raid\xc4\x85 skatino auksakali\xc5\xb3 gildij\xc5\xb3 veikla [Did\xc5\xbeiojoje Britanijoje, Vokietijoje, Danijoje, JAV ir kitose \xc5\xa1alyse, patobul\xc4\x97jusi liejybos technika, tarptautin\xc4\x97s parodos \xe2\x80\x93 nuo [[1965 m. Hanau rengiama \xe2\x80\x9eSidabro trienal\xc4\x97\xe2\x80\x9c. XX a. antroje pus\xc4\x97je liet\xc5\xb3 metalo dirbini\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 G. Jenseno dirbtuv\xc4\x97s meistrai (Danija), T. Hvorslev, T. H. Bahadiras (\xc5\xa0vedija), S. Personas, P. Puliainenas, H. Ta\xc5\xa1kine (Suomija), J. van Nouhuisas (Olandija), M. Hinterleitneris, U. ir M. Kaufmanai, U. Bars (Vokietija), K. De Ranteris (Belgija), K. Beilis, Jo Bag\xc5\xa1o (Did\xc5\xbeioji Britanija), L. Sabatinis (Italija), J. Baglis, C. Moris Bach (JAV), skulpt\xc5\xabr\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 H. Muras (Did\xc5\xbeioji Britanija), A. Kalderis, N. Oliveira, V. Varehamas, A. Heldas (JAV), Magdalena Abakanovi\xc4\x8d (Lenkija) ir kiti.\n_START_SECTION_\nLietuvoje\n_START_PARAGRAPH_\nLietuvoje bronzos am\xc5\xbeiuje buvo liejami darbo \xc4\xafrankiai, ginklai, j\xc5\xb3 detal\xc4\x97s, nam\xc5\xb3 apyvokos reikmenys, papuo\xc5\xa1alai. Nuo pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3 m. e. am\xc5\xbei\xc5\xb3 liejybos b\xc5\xabdu kurti Ryt\xc5\xb3 balt\xc5\xb3 kult\xc5\xabrai b\xc5\xabdingi papuo\xc5\xa1alai (antkakl\xc4\x97s, seg\xc4\x97s, apyrank\xc4\x97s, smeigtukai), dir\xc5\xbe\xc5\xb3 sagtys, \xc5\xbeirg\xc5\xb3 kamanos. IX a. \xe2\x80\x93 X a. b\xc5\xabdingi puo\xc5\xa1n\xc5\xabs bronziniai ir \xc5\xbealvariniai lieti papuo\xc5\xa1alai \xe2\x80\x93 \xc5\xbeiedai, antkakl\xc4\x97s, plok\xc5\xa1telin\xc4\x97s seg\xc4\x97s, apyrank\xc4\x97s, smeigtai. II t\xc5\xabkstantme\xc4\x8dio prad\xc5\xbeioje prad\xc4\x97ta lieti metalinius pinigus._NEWLINE_Gotikos laikais liejiniai \xc4\xafgijo dail\xc4\x97s stili\xc5\xb3 bruo\xc5\xbe\xc5\xb3. \xc4\xaevedus krik\xc5\xa1\xc4\x8dionyb\xc4\x99 prad\xc4\x97ta lieti varpus. XV a. architekt\xc5\xabra buvo puo\xc5\xa1iama lietomis gipso detal\xc4\x97mis (Trak\xc5\xb3 Salos pilies konsol\xc4\x97s). XV a. \xe2\x80\x93 XVII a. i\xc5\xa1 vietin\xc4\x97s gele\xc5\xbeies ir \xc4\xafve\xc5\xbetinio vario, plieno bei alavo buvo liejamos patrankos, varpai, dekoruoti ornamentais ir \xc4\xafra\xc5\xa1ais. Meni\xc5\xa1k\xc5\xb3 liejini\xc5\xb3 (daugiausia varp\xc5\xb3) suk\xc5\xabr\xc4\x97 M. Hofmanas (\xc5\xa0auk\xc4\x97n\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dios varpas, 1587 m.), J. Delamarsas (Vilniaus \xc5\xa0v. Jono ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, 1676 m., Alytaus \xc5\xa0v. Liudviko ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, 1669 m., Als\xc4\x97d\xc5\xbei\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, 1679 m.), J. Broiteltas (Vidukl\xc4\x97s ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, 1644 m., Plung\xc4\x97s \xc5\xa0v. Jono Krik\xc5\xa1tytojo ba\xc5\xbeny\xc4\x8dia, 1646 m.)._NEWLINE_Nulieta skulpt\xc5\xabriniu dekoru puo\xc5\xa1t\xc5\xb3 alavini\xc5\xb3 pasidabruot\xc5\xb3 karst\xc5\xb3 (J. Radvilos, E. Radvilien\xc4\x97s ir kt., K\xc4\x97daini\xc5\xb3 evangelik\xc5\xb3 reformat\xc5\xb3 ba\xc5\xbeny\xc4\x8dioje, XVII a.). XVI a. \xe2\x80\x93 XVII a. kuriant liturginius reikmenis, indus, papuo\xc5\xa1alus, medalius, monetas, ginklus, kario ir \xc5\xbeirgo aprang\xc4\x85 liejyba derinta su kitomis technikomis. Renesansini\xc5\xb3 liejini\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 S. Bekas, J. Bernas, J. Engelhartas, G. J. Karalijus, P. Platina ir kiti. Baroko laikotarpiu liejiniai tapo labai puo\xc5\xa1n\xc5\xabs. Lieti ir kalstyti papuo\xc5\xa1alai, vald\xc5\xbeios \xc5\xbeenklai, liturginiai reikmenys, kry\xc5\xbeiai da\xc5\xbenai buvo dekoruojami filigranu, inkrustuojami emaliu, brangakmeniais. Lieti vartai, grotos, dur\xc5\xb3 ir skryni\xc5\xb3 apkaustai._NEWLINE_XVII a. \xe2\x80\x93 XVIII a. liejini\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 auksakaliai J. Falbauskas, T. Skendzerskis, Z. \xc5\xa0neideris, P. J. \xc5\xa0teinbiuchleris, L. Vilacas ir kiti. Klasicizmo laikotarpiu plito sant\xc5\xabri\xc5\xb3 form\xc5\xb3 liejiniai, jiems \xc4\xaftak\xc4\x85 dar\xc4\x97 Pranc\xc5\xabzijos, Vokietijos, Lenkijos dirbiniai. XIX a. \xc4\xafsivyravo istorizmo formos. Tobulinta liejybos technika, i\xc5\xa1 ketaus, re\xc4\x8diau bronzos lieti buitiniai reikmenys, antkapiai, kry\xc5\xbeiai, laipt\xc5\xb3 tur\xc4\x97klai, grotel\xc4\x97s, tvoros, vartai. Vilniaus, Kauno ir Klaip\xc4\x97dos interjeruose i\xc5\xa1liko moderno laikotarpio liejini\xc5\xb3._NEWLINE_Po Antrojo pasaulinio karo kurti realistini\xc5\xb3 form\xc5\xb3, septintame \xe2\x80\x93 devintame de\xc5\xa1imtmetyje \xe2\x80\x93 apibendrintos plastikos, XX a. pabaigoje \xe2\x80\x93 postmodernistini\xc5\xb3 form\xc5\xb3 liejini\xc5\xb3. Dekoratyvini\xc5\xb3 liejini\xc5\xb3 suk\xc5\xabr\xc4\x97 E. B\xc5\xabdvytien\xc4\x97, F. Daukantas, P. Gintalas, R. In\xc4\x8dirauskas, P. Lantuchas, A. Mizgiris, K. Petrikait\xc4\x97\xe2\x80\x93Tulien\xc4\x97, T. E. Vaivadien\xc4\x97, skulpt\xc5\xabr\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Konstantinas Bogdanas, A. Bosas, Ksenija Jaro\xc5\xa1evait\xc4\x97, G. Jok\xc5\xabbonis, G. Karalius, S. Kuzma, D. O. Matulait\xc4\x97, R. Midvikis, \xc5\xa0. \xc5\xa0imulynas, Vladas Vild\xc5\xbei\xc5\xabnas, medali\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 A. Olbutas, P. Rep\xc5\xa1ys, Dovydas Zundelovi\xc4\x8dius, Alfonsas \xc5\xbdukauskas, papuo\xc5\xa1al\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 Maryt\xc4\x97 ir Arvydas Gurevi\xc4\x8diai, V. Juz\xc4\x97nas, V. Matulionis, A. \xc5\xa0epkus, S. Virpilaitis, A. Mikutis, Vaitukaitis, stiklo dirbini\xc5\xb3 \xe2\x80\x93 R. Balsys, E. Bili\xc5\xabnas, A. Daug\xc4\x97la, G. Did\xc5\xbei\xc5\xabnaityt\xc4\x97, V. Grabauskas, R. Kriukas, I. Lipien\xc4\x97, V. Paulauskas, D. Ramelis, A. \xc5\xbdilys.'