b'\n_START_ARTICLE_\nRadioastronomija\n_START_PARAGRAPH_\nRadioastronomija\xc2\xa0\xe2\x80\x93 astronomijos \xc5\xa1aka, nagrin\xc4\x97janti kosmini\xc5\xb3 k\xc5\xabn\xc5\xb3 i\xc5\xa1spinduliuotas arba atspind\xc4\x97tas radijo bangas. Radioastronomijos rezultatus ai\xc5\xa1kina astrofizika. \xc5\xa0is mokslas yra labai svarbus, nes leid\xc5\xbeia tyrin\xc4\x97ti daug tolimesnius Visatos kampelius, nei naudojantis vien regim\xc4\x85ja \xc5\xa1viesa._NEWLINE_Kosmini\xc5\xb3 \xc5\xa1altini\xc5\xb3 radijo spinduliavimas tiriamas radioteleskopais.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\n1931\xc2\xa0m. kosmines radijo bangas atsitiktinai atrado JAV radijo in\xc5\xbeinierius Karlas Janskis. Tirdamas atmosferos trukdymus, jis pasteb\xc4\x97jo, kad dalis radijo triuk\xc5\xa1m\xc5\xb3 sklinda i\xc5\xa1 Pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Tako. Prie\xc5\xa1 II pas. kar\xc4\x85 amerikietis G. Reberis pagamino pirm\xc4\x85j\xc4\xaf paraboloidin\xc4\xaf radioteleskop\xc4\x85 ir sudar\xc4\x97 pirm\xc4\x85j\xc4\xaf Pauk\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xb3 Tako radijo \xc5\xbeem\xc4\x97lap\xc4\xaf. Per II pasaulin\xc4\xaf kar\xc4\x85 anglas D\xc5\xbe. S. H\xc4\x97jus su savo mokslinink\xc5\xb3 grupe nustat\xc4\x97, kad triuk\xc5\xa1mus radijo aparat\xc5\xabroje sukelia ne vokie\xc4\x8di\xc5\xb3 si\xc5\xb3stuvai, o radijo bangas skleid\xc5\xbeianti Saul\xc4\x97._NEWLINE_Imti konstruoti radioteleskopai, atsirado nauja mokslo \xc5\xa1aka\xc2\xa0\xe2\x80\x93 radioastronomija. Jos d\xc4\x97ka mums \xc5\xbeinomi pulsarai ir kvazarai, i\xc5\xa1siai\xc5\xa1kinta, kad yra radijo galaktik\xc5\xb3, kad nestiprias radijo bangas spinduliuoja ir kai kurie Saul\xc4\x97s sistemos k\xc5\xabnai (pvz., Jupiteris).'