b'\n_START_ARTICLE_\nInformacija\n_START_SECTION_\nInformacija kibernetikoje bei informacijos teorijoje\n_START_PARAGRAPH_\nInformacij\xc4\x85, kaip esmin\xc4\x99 kibernetikos ir informacijos teorijos s\xc4\x85vok\xc4\x85 apibr\xc4\x97\xc5\xbe\xc4\x97 1948\xc2\xa0m. Klodo \xc5\xa0enono publikacija \xe2\x80\x9eMatematin\xc4\x97 ry\xc5\xa1io teorija.\xe2\x80\x9c (angl. Claude Shannon, \xe2\x80\x9eA Mathematical Theory of Communication.\xe2\x80\x9c)_NEWLINE_Kibernetikoje informacija yra bazin\xc4\x97 s\xc4\x85voka, leid\xc5\xbeianti tirti \xc4\xafrenginius, visat\xc4\x85, gyvuosius organizmus ir t. t., tiriant j\xc5\xb3 sugeb\xc4\x97jim\xc4\x85 apdirbti tam tikr\xc4\x85 informacij\xc4\x85, j\xc4\x85 perduoti ry\xc5\xa1io kanalais, priimti toki\xc4\x85 informacij\xc4\x85, j\xc4\x85 i\xc5\xa1saugoti ir perdirbti \xc4\xaf signalus, valdan\xc4\x8dius j\xc5\xb3 veikl\xc4\x85._NEWLINE_Informacijos teorijoje informacija nagrin\xc4\x97jama prane\xc5\xa1imo po\xc5\xbei\xc5\xabriu: prane\xc5\xa1imas, skirtas perdavimui ry\xc5\xa1io kanalu, n\xc4\x97ra \xc5\xbeinomas i\xc5\xa1 anksto, ta\xc4\x8diau yra \xc5\xbeinoma aib\xc4\x97, i\xc5\xa1 kurios toks prane\xc5\xa1imas gali b\xc5\xabti i\xc5\xa1rinktas, bei, geriausiu atveju tai, kokios skirting\xc5\xb3 aib\xc4\x97je nusakyt\xc5\xb3 prane\xc5\xa1im\xc5\xb3 i\xc5\xa1rinkimo tikimyb\xc4\x97s. Informacijos teorija rodo, kad neapibr\xc4\x97\xc5\xbetumas tokioje situacijoje leid\xc5\xbeia \xc4\xafvesti kiekybin\xc4\xaf \xc4\xafvertinim\xc4\x85, nustatant\xc4\xaf toki\xc5\xb3 prane\xc5\xa1im\xc5\xb3 perdavimo ir i\xc5\xa1saugojimo galimybes, tuo pat metu, prane\xc5\xa1im\xc5\xb3 kilm\xc4\x97 ar pob\xc5\xabdis \xc5\xa1ioms galimyb\xc4\x97ms neturi \xc4\xaftakos._NEWLINE_Matavimo vienetas, nusakantis tok\xc4\xaf informacijos neapibr\xc4\x97\xc5\xbetum\xc4\x85, yra dvejetainis bitas (viena i\xc5\xa1 dviej\xc5\xb3 \xc4\xafmanom\xc5\xb3 sistemos b\xc5\xabsen\xc5\xb3), o neapibr\xc4\x97\xc5\xbetumo dydis nusakomas bit\xc5\xb3 skai\xc4\x8diumi, reikalingu bet kuriam i\xc5\xa1 masyvo i\xc5\xa1rinktam prane\xc5\xa1imui fiksuoti.\n_START_SECTION_\nInformacijos apimtis\n_START_PARAGRAPH_\nPle\xc4\x8diantis mokslo tyrimams ir tobul\xc4\x97jant technikai, nuolat did\xc4\x97ja informacijos kiekis. Da\xc5\xbeniausia sutinkama informacijos forma kasdieniniame gyvenime\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeinios. Esant didelei informacijos lavinai, kuriami \xc4\xafvair\xc5\xabs \xc5\xbeinynai, \xc5\xbeodynai, enciklopedijos. Taip yra sisteminamos esamos \xc5\xbeinios, kadangi \xc5\xa1iuo metu apr\xc4\x97pti vis\xc4\x85 informacij\xc4\x85 prakti\xc5\xa1kai ne\xc4\xafmanoma. Atskiros bibliotekos saugo iki keliasde\xc5\xa1imt milijon\xc5\xb3 \xc4\xafvairi\xc5\xb3 spaudini\xc5\xb3. Apytiksl\xc4\x97 metin\xc4\x97 spausdint\xc5\xb3 leidini\xc5\xb3 apimtis yra apie 10 milijard\xc5\xb3 puslapi\xc5\xb3, kuri\xc5\xb3 daugiau nei de\xc5\xa1imtadalis yra mokslin\xc4\x97 informacija._NEWLINE_Pasak Leonido Leonovo, \xc5\xa1iuo metu t\xc4\x85 pat\xc4\xaf smegen\xc5\xb3 plot\xc4\x85 \xe2\x80\x9eslegia\xe2\x80\x9c nepalyginti daugiau \xc4\xafsp\xc5\xabd\xc5\xbei\xc5\xb3 ir informacijos negu buvo anks\xc4\x8diau. Galima teigti, kad mes tiesiog maudom\xc4\x97s informacijos srautuose.\n_START_SECTION_\nMokslin\xc4\x97 informacija\n_START_PARAGRAPH_\n1800\xc2\xa0m. pasaulyje buvo leid\xc5\xbeiama apie 100 mokslini\xc5\xb3 \xc5\xbeurnal\xc5\xb3, 1950\xc2\xa0\xe2\x80\x93 apie 100 000, 1970\xc2\xa0\xe2\x80\x93 daugiau nei 200 000. Mokslininkas, teori\xc5\xa1kai mokantis 30 kalb\xc5\xb3, ir skaitantis po 20 straipsni\xc5\xb3 kasdien be joki\xc5\xb3 pertrauk\xc5\xb3, ne\xc4\xafstengt\xc5\xb3 susipa\xc5\xbeinti netgi su de\xc5\xa1imt\xc4\x85ja periodin\xc4\x97s literat\xc5\xabros dalimi, nagrin\xc4\x97jan\xc4\x8dios siaur\xc4\x85 jo srit\xc4\xaf ar po\xc5\xa1ak\xc4\xaf, nekalbant jau apie tai, ar sugeb\xc4\x97t\xc5\xb3 visk\xc4\x85 \xc4\xafsisavinti._NEWLINE_Mokslin\xc4\x97s informacijos apimtis kasmet padid\xc4\x97ja 15 proc. Leidiniai, \xc4\xafvair\xc5\xabs dokumentai jau yra skai\xc4\x8diuojami \xc5\xa1imtais milijon\xc5\xb3 vien atskirose nacionalin\xc4\x97se bibliotekose.\n_START_SECTION_\nNeapr\xc4\x97piamumas\n_START_PARAGRAPH_\nDidel\xc4\x99 dal\xc4\xaf mokslini\xc5\xb3 leidini\xc5\xb3 skaito tik labai ribotas asmen\xc5\xb3 ratas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 d\xc4\x97l u\xc5\xbesienio kalb\xc5\xb3 nemok\xc4\x97jimo, informacijos neprieinamumo, leidini\xc5\xb3 brangumo, informacijos sistemi\xc5\xa1kumo nebuvimo. Pavyzd\xc5\xbeiui, 1953\xc2\xa0m. JAV buvo paskelbta apie nuimamus automobili\xc5\xb3 padang\xc5\xb3 protektorius. \xc5\xa0i informacija TSRS mokslininkus pasiek\xc4\x97 tik 1959\xc2\xa0m., tad naujadaros diegimas pav\xc4\x97lavo i\xc5\xa1tisus 6 metus. D\xc4\x97l blogai organizuotos mokslin\xc4\x97s informacijos JAV viena \xc4\xafmon\xc4\x97 i\xc5\xa1leido apie 200 000 dol. ir sugai\xc5\xa1o 5\xc2\xa0m., kurdama special\xc5\xb3 \xc4\xafrengin\xc4\xaf, kuris jau seniai buvo sukurtas TSRS._NEWLINE_I\xc5\xa1 daugiau nei 500 000 patentini\xc5\xb3 parei\xc5\xa1kim\xc5\xb3 kasmet did\xc5\xbeioji dalis pasirodo kaip nepagr\xc4\xafsti, kadangi yra kartojami jau esami i\xc5\xa1radimai. Dauguma i\xc5\xa1rad\xc4\x97j\xc5\xb3 ignoruoja esam\xc4\x85 mokslin\xc4\x99 ir technin\xc4\x99 informacij\xc4\x85 d\xc4\x97l subjektyvi\xc5\xb3 ar objektyvi\xc5\xb3 prie\xc5\xbeas\xc4\x8di\xc5\xb3, kadangi nestengiama apr\xc4\x97pti did\xc5\xbeiuli\xc5\xb3 informacijos sraut\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nInformacinis presas\n_START_PARAGRAPH_\nMokslo ir technikos pa\xc5\xbeanga s\xc4\x85lygoja tai, kad pasaulis tampa labiau sud\xc4\x97tingesnis negu \xc5\xbemogaus galimyb\xc4\x97s surasti, atrinkti, kaupti bei apdoroti informacij\xc4\x85. Kasdien \xc5\xbemog\xc5\xb3 u\xc5\xbelieja nenutr\xc5\xabkstamas ir vis did\xc4\x97jantis informacijos srautas, da\xc5\xbenai tampantis visuomen\xc4\x97s ir \xc5\xbemonijos raidos veiksniu. \xc5\xbdmogus atsiduria po informaciniu presu, ir spaudimas kasdien vis did\xc4\x97ja.\n_START_SECTION_\nInformacijos paie\xc5\xa1kos\n_START_PARAGRAPH_\nTurint did\xc5\xbeiulius informacijos kiekius, da\xc5\xbenai atskiras mokslinis tyrimas, kainuojantis nebrangiai, labiau apsimoka, nei atitinkamos informacijos paie\xc5\xa1kos. Vien JAV tokios paie\xc5\xa1kos vie\xc5\xa1osiose bibliotekose kasmet kainuoja 500 mln. dol. (personalo i\xc5\xa1laikymas, technikos priemon\xc4\x97s, j\xc5\xb3 atnaujinimas ir palaikymas). Apie penktadalis l\xc4\x97\xc5\xa1\xc5\xb3, skirt\xc5\xb3 tyrimams, eikvojama mokslin\xc4\x97s informacijos paie\xc5\xa1kai bei rinkimui, jos platinimui, o ma\xc5\xbedaug ketvirtadalis laiko yra gai\xc5\xa1tama mokslini\xc5\xb3 tyrim\xc5\xb3 rezultat\xc5\xb3, vykdom\xc5\xb3 visame pasaulyje, paie\xc5\xa1kai bei apdorojimui.\n_START_SECTION_\nInformacijos apdorojimo priemon\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPerversm\xc4\x85 mokslo am\xc5\xbeiuje padar\xc4\x97 elektronikos, kibernetikos bei informatikos pa\xc5\xbeanga. Informacijos paie\xc5\xa1ka tampa greitesn\xc4\x97, o jos apdorojimas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc5\xbeymiai veiksmingesnis ir nereikalaujantis brangi\xc5\xb3 resurs\xc5\xb3. Informacija ne tik sistematizuojama, automatizuojama, bet talpinama \xc4\xaf elektronines duomen\xc5\xb3 bazes._NEWLINE_Galingi kompiuteriai su didel\xc4\x97s spartos mikroprocesoriais nepaprastai i\xc5\xa1ple\xc4\x8dia informacijos apdorojimo galimybes, u\xc5\xbetikrina global\xc5\xb3 naudojim\xc4\x85si informaciniais tinklais, duomen\xc5\xb3 bankais bei j\xc5\xb3 saugyklomis. Informacijos perdavimo greitis did\xc4\x97ja. Tam naudojami:_NEWLINE_ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 palydovai, kosmin\xc4\x97s stotys,_NEWLINE_Optinio pluo\xc5\xa1to ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 kanalai, sudaryti i\xc5\xa1 kabeli\xc5\xb3, kuriuos galima perverti pro adatos ausel\xc4\x99 ir kuriuose yra keliasde\xc5\xa1imt pluo\xc5\xa1teli\xc5\xb3, galintys praleisti apie 100 000 telefono pokalbi\xc5\xb3,_NEWLINE_Lazeriai, leid\xc5\xbeiantys tam tikrais impulsais \xe2\x80\x9ei\xc5\xa1spinduliuoti\xe2\x80\x9c informacij\xc4\x85 tikr\xc4\x85ja to \xc5\xbeod\xc5\xbeio prasme._NEWLINE_Dal\xc4\xaf techninio, fizinio informacijos apdorojimo darb\xc5\xb3 bei u\xc5\xbedavini\xc5\xb3 jau perima ir kompiuteriai, robotai, kuriami dirbtinio intelekto projektai, kuriami \xc4\xafrenginiai, galintys rinkti, apibendrinti, sisteminti, analizuoti, vertinti bet koki\xc4\x85 informacij\xc4\x85 nepriklausomai nuo jos formos (garso, vaizdo, tekstin\xc4\x97s, taktilin\xc4\x97s ir kt.).\n_START_SECTION_\nInformacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 bei technikos u\xc5\xbedaviniai\n_START_PARAGRAPH_\nPagrindiniai \xc5\xa1iuolaikin\xc4\x97s elektronin\xc4\x97s technikos u\xc5\xbedaviniai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 suma\xc5\xbeinti informacijos apdorojimo laik\xc4\x85, palengvinti orientacij\xc4\x85 ie\xc5\xa1kant informacijos, padaryti j\xc4\x85 prieinamesn\xc4\x99 ir patogi\xc4\x85 praktiniam naudojimui, laikymui, platinimui bei atgaminimui \xc4\xafvairiomis formomis.\n_START_SECTION_\nInformacin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabkiai\n_START_PARAGRAPH_\nU. R. E\xc5\xa1bio i\xc5\xa1kelta id\xc4\x97ja sukurti dirbtin\xc4\xaf genij\xc5\xb3 paskatino dirbtinio intelekto tyrimus, pl\xc4\x97tr\xc4\x85 bei taikym\xc4\x85 praktikoje. Kartu sukurti metodai, kaip tobulinti ir optimizuoti \xc5\xbemogaus protini\xc5\xb3 sugeb\xc4\x97jim\xc5\xb3 veikl\xc4\x85 bei juos ugdyti, dirbant ir vis pla\xc4\x8diau savo veikloje naudojant informacines technologijas._NEWLINE_Pagrindinis informacin\xc4\x97s visuomen\xc4\x97s i\xc5\xa1\xc5\xa1\xc5\xabkis yra ne duomen\xc5\xb3 paie\xc5\xa1ka ar j\xc5\xb3 apdorojimas, bet vis platesnis, universalesnis naujausi\xc5\xb3 \xc5\xbeini\xc5\xb3 panaudojimas praktikoje, minimaliai ma\xc5\xbeinant darbo su duomenimis ka\xc5\xa1tus ir maksimizuojant rezultat\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau tai susij\xc4\x99 su atitinkam\xc5\xb3 informacini\xc5\xb3 geb\xc4\x97jim\xc5\xb3 lavinimu: \xc5\xa1iuo metu esminis d\xc4\x97mesys \xc5\xa1vietimo ir mokymo sistemoje yra skiriamas \xc5\xbeinioms (kaip ypatingai organizuotos informacijos formai) bei j\xc5\xb3 kaupimui, o ne geb\xc4\x97jimams jas taikyti._NEWLINE_Jau 1980\xc2\xa0m. kibernetikos specialistas V. Glu\xc5\xa1kovas teig\xc4\x97, kad sujungus televizijos ry\xc5\xa1i\xc5\xb3 priemones su technine informatika, kiekvienas \xc5\xbemogus nepriklausomai nuo jo buvimo vietos gal\xc4\x97s miniati\xc5\xabriniu elektroniniu prietaisu prisijungti prie mil\xc5\xbeini\xc5\xa1k\xc5\xb3 duomen\xc5\xb3 bazi\xc5\xb3 ir greitai susirasti reikiam\xc4\x85 informacij\xc4\x85, reikaling\xc4\x85 praktiniam naudojimui._NEWLINE_Atsiradus internetui, vis labiau digitalizuojant mokslin\xc4\x99 informacij\xc4\x85 bei perkeliant \xc5\xbeini\xc5\xb3 visuomen\xc4\x99 \xc4\xaf kibernetin\xc4\x99 erdv\xc4\x99, \xc5\xbeini\xc5\xb3 pasiekiamumas ir prieinamumas esmingai supaprast\xc4\x97jo._NEWLINE_Taigi esamas informacini\xc5\xb3 technologij\xc5\xb3 lygis \xc5\xa1iuo metu yra pakankamas tam, kad informacijos nereikt\xc5\xb3 kaupti savo atmintyje, kad b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima ja naudotis. Tam n\xc4\x97ra praktin\xc4\x97s b\xc5\xabtinyb\xc4\x97s. Esminiai intelektiniai geb\xc4\x97jimai, s\xc4\x85lygojantys veiksmingiausi\xc4\x85 ir naudingiausi\xc4\x85 darb\xc4\x85 su informacija kokioje nors veikloje, apsiriboja \xc5\xa1iais: tai geb\xc4\x97jimas ie\xc5\xa1koti, rasti reikalingiausi\xc4\x85 informacij\xc4\x85, mok\xc4\x97ti j\xc4\x85 atsirinkti, vertinti, i\xc5\xa1skirti esminius dalykus, lyginti, gretinti, analizuoti, sisteminti bei kitaip apdoroti, prakti\xc5\xa1kai j\xc4\x85 panaudoti, siekiant konkretaus veiklos rezultato (dirbant, kuriant bei mokantis)._NEWLINE_Darbo organizavimo veiksmingumas bei produktyvumas taip pat tampa svarb\xc5\xabs, racionalizuojant individuali\xc4\x85 veikl\xc4\x85, kai jos metu yra naudojami ne tik asmeniniai, bet techniniai, technologiniai i\xc5\xa1tekliai bei sud\xc4\x97tingi \xc4\xafrenginiai.'