b'\n_START_ARTICLE_\nStresas\n_START_PARAGRAPH_\nStresas \xe2\x80\x93 visuma apsaugini\xc5\xb3 fiziologini\xc5\xb3, psichologini\xc5\xb3 ir elgesio reakcij\xc5\xb3, atsirandan\xc4\x8di\xc5\xb3, kai \xc5\xbemogus suvokia harmonijos tr\xc5\xabkum\xc4\x85 tarp jam taikom\xc5\xb3 reikalavim\xc5\xb3 ir jo sugeb\xc4\x97jimo tuos reikalavimus patenkinti (vienoje ar keliose gyvenimo srityse). Nuolatinis stresas kenkia sveikatai.\n_START_SECTION_\nPasekm\xc4\x97s\n_START_PARAGRAPH_\nPatiriant stres\xc4\x85, pirmiausiai kei\xc4\x8diasi elgesys. Galimi tokie poky\xc4\x8diai \xe2\x80\x93 miego, apetito sutrikimai, da\xc5\xbenesnis r\xc5\xabkymas, alkoholio, vaist\xc5\xb3 vartojimas, pyk\xc4\x8dio protr\xc5\xabkiai, irzlumas, agresyvumas, verksmingumas. Jei stresas trunka ilgai, \xc5\xbemogus b\xc5\xabna pavarg\xc4\x99s, prisl\xc4\x97gtos nuotaikos, nervingas, nery\xc5\xbetingas, nepaj\xc4\x97gia susikaupti, j\xc4\xaf kankina nemiga arba, atvirk\xc5\xa1\xc4\x8diai, jis b\xc5\xabna mieguistas. Kartais stresas gali skatinti veiklum\xc4\x85, k\xc5\xabrybi\xc5\xa1kum\xc4\x85, i\xc5\xa1radingum\xc4\x85. Ta\xc4\x8diau ilgai trunkantis nekontroliuojamas stresas i\xc5\xa1sekina psichik\xc4\x85 bei imunin\xc4\x99 organizmo sistem\xc4\x85 ir gali tapti \xc4\xafvairi\xc5\xb3 lig\xc5\xb3 prie\xc5\xbeastimi, pvz., skrand\xc5\xbeio opa, infarktas ar pan.'