b'\n_START_ARTICLE_\nElektros i\xc5\xa1lydis\n_START_PARAGRAPH_\nElektros i\xc5\xa1lyd\xc5\xbeiu vadinama elektros srov\xc4\x97s tek\xc4\x97jimas dujose. Normaliomis s\xc4\x85lygomis dujos yra dielektrikas, nes jose laisv\xc5\xb3j\xc5\xb3 elektron\xc5\xb3 ir jon\xc5\xb3 yra labai ma\xc5\xbeai. Kai dujas veikia veikia rentgeno, radioaktyv\xc5\xabs, kosminiai ir kiti jonizuojantys spinduliai, elektrinis laukas, auk\xc5\xa1ta temperat\xc5\xabra ir kiti veiksniai, vyksta duj\xc5\xb3 jonizacija. Jeigu prie dviej\xc5\xb3 elektrod\xc5\xb3 prijungiama \xc4\xaftampa, jonai ir elektronai pradeda jud\xc4\x97ti ir dujomis pradeda tek\xc4\x97ti elektros srov\xc4\x97.\n_START_SECTION_\nNesavaiminis i\xc5\xa1lydis\n_START_PARAGRAPH_\nTai toks duj\xc5\xb3 laidumas, kur\xc4\xaf sukuria pa\xc5\xa1alinis jonizatorius ir kur\xc4\xaf galima pasteb\xc4\x97ti tik tol, kol veikia jonizatorius. Kai yra nuolatinis jonizatorius, didinant \xc4\xaftamp\xc4\x85 tarp elektrod\xc5\xb3, i\xc5\xa1 prad\xc5\xbei\xc5\xb3 kartu proporcingai did\xc4\x97ja srov\xc4\x97, paskui srov\xc4\x97 stipr\xc4\x97ja l\xc4\x97\xc4\x8diau ir galiausiai visai nebestipr\xc4\x97ja. \xc5\xa0i nusistov\xc4\x97jusi srove vadinama soties srove. Soties srov\xc4\x97 sunaudoja visus i\xc5\xa1orin\xc4\x97s jonizacijos sukurtus jonus ir elektronus.'