b"\n_START_ARTICLE_\nLiutnia\n_START_PARAGRAPH_\nLiutnia\xc2\xa0\xe2\x80\x93 muzikos instrumentas, gnaibomasis chordofonas. Vienas seniausi\xc5\xb3 stygini\xc5\xb3 muzikos instrument\xc5\xb3, \xc5\xbeinom\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Senov\xc4\x97s Egipto laik\xc5\xb3. Pavadinimas kilo i\xc5\xa1 arab\xc5\xb3 al'\xc5\xaad (med\xc5\xbeio pliauska, smilkalo lazdel\xc4\x97).\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nLiutnios korpusas yra perpjautos kriau\xc5\xa1\xc4\x97s pavidalo, gaubto dugno, suklijuoto i\xc5\xa1 plon\xc5\xb3 med\xc5\xbeio juosteli\xc5\xb3, vir\xc5\xa1uje dengtas plok\xc5\xa1\xc4\x8dia rezonansine deka su i\xc5\xa1pjaustyta ir ornamentais puo\xc5\xa1ta apvalia garsaskyle (rozete). Aplink plat\xc5\xb3 trump\xc4\x85 kaklel\xc4\xaf apri\xc5\xa1tos septynios ar daugiau padalos, o galvut\xc4\x97 beveik sta\xc4\x8diu kampu atlenkta atgal. Senov\xc4\x97je liutnios buvo dviej\xc5\xb3 pagrindini\xc5\xb3 tip\xc5\xb3: daug ilgesnio kaklo u\xc5\xbe korpus\xc4\x85 ir truput\xc4\xaf trumpesnio kaklo, nei korpusas. XVI a. klasikinio tipo liutnios tur\xc4\x97jo 11 styg\xc5\xb3, sugrupuot\xc5\xb3 6 eil\xc4\x97mis. I\xc5\xa1 daugelio liutnios derinim\xc5\xb3, labiausiai buvo paplit\xc4\x99 renesansinis ir barokinis. Skambinama pir\xc5\xa1tais arba brauktuku.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nManoma, kad liutnios prototipas \xc5\xabdas \xc4\xaf Europ\xc4\x85 pateko kartu su Ispanij\xc4\x85 u\xc5\xbekariavusiais maurais apie 711\xc2\xa0m. XVI\xe2\x80\x93XVII a. buvo vartojama \xc4\xafvairi\xc5\xb3 modeli\xc5\xb3 liutnios. Italijoje paplito mandolina ir jos atmainos, Artimuosiuose Rytuose vartotas tamb\xc5\xabras, Kinijoje pipa, Japonijoje biva, Indijoje sitaras, Turkijoje, Balkanuose sazas, Graikijoje buzukis. Lietuvoje did\xc5\xbeiojo kunigaik\xc5\xa1\xc4\x8dio ir kituose dvaruose liutnininkai dirbo XVI\xe2\x80\x93XVII a., buvo sukurta pjesi\xc5\xb3 liutniai. \xc5\xbdymiausi liutniai ra\xc5\xa1\xc4\x99 kompozitoriai\xc2\xa0\xe2\x80\x93 O. Petrucci, V. Capriola, F. da Milano, V. Bakfarkas, J. Dowlandas. Po 1650\xc2\xa0m. liutnios meno centru tapo Vokietija."