b'\n_START_ARTICLE_\nJAV kinas\n_START_PARAGRAPH_\nJAV kinas nuo pat XX am\xc5\xbeiaus prad\xc5\xbeios buvo \xc4\xaftakingiausia kino industrija pasaulyje, kurianti populiariausius komercinius filmus. JAV kinas da\xc5\xbenai skirstomas \xc4\xaf tris etapus tyliojo kino era, klasikin\xc4\x97 Holivudo era, Naujasis Holivudas ir \xc5\xa1iuolaikinis Holivudas (nuo 9 de\xc5\xa1. pr.). Be to, paskutiniais XX am\xc5\xbeiaus de\xc5\xa1imtme\xc4\x8diais JAV gyvuoja ir nekomercinio Nepriklausomo kino kult\xc5\xabra.\n_START_SECTION_\nAnkstyvasis etapas\n_START_PARAGRAPH_\nTarp pirm\xc5\xb3j\xc5\xb3, kuriuos b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima pavadinti kino menu buvo Edvardo Maibrid\xc5\xbeo (Eadweard Muybridge) serijin\xc4\x97 \xc5\xbeirg\xc5\xb3 lenktyni\xc5\xb3 fotografija. Po jo tokie i\xc5\xa1rad\xc4\x97jai ie\xc5\xa1kojo \xc4\xafvairi\xc5\xb3 i\xc5\xa1ei\xc4\x8di\xc5\xb3 kaip i\xc5\xa1gauti judesio iliuzij\xc4\x85. Viena toki\xc5\xb3 i\xc5\xa1ei\xc4\x8dii\xc5\xb3 buvo Tomo Edisono (Thomas Edison) kinetoskopas, kuris d\xc4\x97l savo nepatogumo neprigijo._NEWLINE_Pirmoji didel\xc4\x97 JAV kino s\xc4\x97km\xc4\x97 buvo Edvino S. Porterio (Edwin S. Porter) 1903\xc2\xa0m. filmas \xe2\x80\x9eDidysis traukinio apipl\xc4\x97\xc5\xa1imas\xe2\x80\x9c (angl. The Great Train Robbery). Svarbu pa\xc5\xbeym\xc4\x97ti, kad ankstyvasis kino centras buvo Niujorkas, ir tik v\xc4\x97liau buvo persikelta \xc4\xaf Kalifornij\xc4\x85 d\xc4\x97l geresni\xc5\xb3 klimato s\xc4\x85lyg\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nHolivudo i\xc5\xa1kilimas\n_START_PARAGRAPH_\n1910\xc2\xa0m. re\xc5\xbeisierius Deividas V. Grifitas (David W. Griffith) su \xe2\x80\x9eBiograph\xe2\x80\x9c kompanijos k\xc5\xabrybine grupe buvo nusi\xc5\xb3stas filmuoti filmo \xc4\xaf Los And\xc5\xbeel\xc4\x85, kur vietov\xc4\x97je pavadintoje Holivudu pastat\xc4\x97 film\xc4\x85 \xe2\x80\x9eSenojoje Kalifornijoje\xe2\x80\x9c. Kompanija ten v\xc4\x97liau pastat\xc4\x97 dar kelis filmus, o pasklidus gandui apie atrast\xc4\x85 gra\xc5\xbei\xc4\x85 viet\xc4\x85 daugelis kino kompanij\xc5\xb3 perk\xc4\x97l\xc4\x97 savo veikl\xc4\x85 \xc4\xaf Kalifornij\xc4\x85._NEWLINE_Vienas i\xc5\xa1 svarbesni\xc5\xb3 ankstyv\xc5\xb3j\xc5\xb3 film\xc5\xb3 JAV kinui technologiniu at\xc5\xbevigiu buvo D. Grifito \xe2\x80\x9eTautos gimimas\xe2\x80\x9c (angl. The Birth of a Nation, 1915\xc2\xa0m.)_NEWLINE_B\xc5\xabtent tuo metu formavosi Holivudo studij\xc5\xb3 sistema, JAV kinas \xc4\x97m\xc4\x97 susilaukti tarptautinio d\xc4\x97mesio, o u\xc5\xbesienio aktoriai ir re\xc5\xbeisieriai, tokie kaip \xc5\xa1ved\xc4\x97 Greta Garbo, vengras Michaelis Kurtisas (Michael Curtiz) ar meksikietis Alfonsas Kuaronas (Alfonso Cuaron). Po Pirmojo pasaulinio karo atvyko nauja banga \xc5\xbeymi\xc5\xb3 meninink\xc5\xb3 i\xc5\xa1 Europos: re\xc5\xbeisieriai Ernstas Lubi\xc4\x8das (Ernst Lubitsch), Alfredas Hi\xc4\x8dkokas (Alfred Hitchcock), Fricas Langas (Fritz Lang) ir \xc5\xbdanas Renuaras (Jean Renoir), taip pat aktoriai Rudolfas Valentinas (Rudolph Valentino), Marlena Dytrich (Marlene Dietrich), Ronaldas Kolmanas (Ronald Colman) ir \xc4\x8carlzas Bojeris (Charles Boyer).\n_START_SECTION_\nAukso am\xc5\xbeius\n_START_PARAGRAPH_\nSu garsinio kino atsiradimu (3-iajame de\xc5\xa1.) Holivudas i\xc5\xa1gyveno savo aukso am\xc5\xbei\xc5\xb3. Buvo pagaminama apie 400 film\xc5\xb3 per metus ir susilaukiama 90 mln. \xc5\xbei\xc5\xabrov\xc5\xb3 per savait\xc4\x99. \xc5\xbdanr\xc5\xb3 \xc4\xafvairov\xc4\x97 nebuvo didel\xc4\x97: vesternas, slapstiko komedija (slapstick), miuziklas, animacinis filmas ir biografinis filmas.'