b'\n_START_ARTICLE_\nLeipalingio kapinynas\n_START_SECTION_\nVieta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xaerengtos Seiros sl\xc4\x97nyje st\xc5\xabksan\xc4\x8dioje kalvoje. Ji pailga \xc5\xa1iaur\xc4\x97s vakar\xc5\xb3 (\xc5\xa1iaur\xc4\x97s) \xe2\x80\x93 pietry\xc4\x8di\xc5\xb3 (piet\xc5\xb3) kryptimi, nuolaid\xc5\xbeiais \xc5\xa1laitais, dirvonuoja, pietin\xc4\x97je dalyje apaugusi drebul\xc4\x97mis. Saugomos teritorijos ilgis 195 m, plotis \xe2\x80\x93 iki 100 m. Pietin\xc4\x97je dalyje i\xc5\xa1likusios buvusio \xc5\xbevyro karjero \xc5\xbeym\xc4\x97s._NEWLINE_Teritorijos plotas \xe2\x80\x93 1,334 ha.\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nTai ankstyvosios, XVI a. \xe2\x80\x93 XVIII a. veikusios Leipalingio miestelio kapin\xc4\x97s, esan\xc4\x8dios Papi\xc5\xa1ke vadinamoje vietov\xc4\x97je._NEWLINE_XX a. pr. i\xc5\xa1 apleist\xc5\xb3 kapini\xc5\xb3 kalvos pietin\xc4\x97s dalies prad\xc4\x97jus kasti \xc5\xbevyr\xc4\x85, buvo randama \xc5\xbemoni\xc5\xb3 kaul\xc5\xb3 ir medini\xc5\xb3 karst\xc5\xb3 lent\xc5\xb3. Duomenys apie sen\xc4\x85sias kapines buvo perduoti Valstyb\xc4\x97s archeologijos komisijai. 1928 m. jos pamin\xc4\x97tos Petro Tarasenkos parengtame veikale apie Lietuvos archeologijos paminklus._NEWLINE_1972 m. kapin\xc4\x97s (Leipalingio senkapis) \xc4\xafra\xc5\xa1ytos \xc4\xaf vietin\xc4\x97s reik\xc5\xa1m\xc4\x97s archeologijos paminkl\xc5\xb3 s\xc4\x85ra\xc5\xa1\xc4\x85 (kodas AV-611), 1992 m. registruotos kult\xc5\xabros vertybi\xc5\xb3 registre (kodas A95), 2005 m. pripa\xc5\xbeintos valstyb\xc4\x97s saugoma kult\xc5\xabros vertybe.\n_START_SECTION_\nTyrimai\n_START_PARAGRAPH_\n1935 m. duomenis apie sen\xc4\x85sias kapines surinko Leipalingio prad\xc5\xbeios mokyklos mokytojas Jonas Kru\xc5\xa1inskas ir Leipalingio policijos nuovados policininkas Alfonsas \xc5\xa0imulionis. 1982 m. tyrin\xc4\x97jo Eugenijus Svetikas (Alytaus kra\xc5\xa1totyros muziejus), 1989 m. \xc5\xbevalg\xc4\x97 Eugenijus Ivanauskas (Mokslin\xc4\x97 metodin\xc4\x97 kult\xc5\xabros paminkl\xc5\xb3 apsaugos taryba)._NEWLINE_1982\xc2\xa0m. i\xc5\xa1tirtas 350\xc2\xa0m\xc2\xb2 plotas, kuriame rastas 101 kapas. Mirusieji laidoti da\xc5\xbeniausiai karstuose, auk\xc5\xa1tielninki, su \xc4\xafkap\xc4\x97mis; kai kuriuose kapuose rasta karsto vini\xc5\xb3 ir apkal\xc5\xb3, lent\xc5\xb3 liekan\xc5\xb3. Did\xc5\xbeiausi\xc4\x85 \xc4\xafkapi\xc5\xb3 dal\xc4\xaf sudaro monetos. I\xc5\xa1 viso rastos 43 monetos, j\xc5\xb3 buvo 23 kapuose. Tai Abiej\xc5\xb3 Taut\xc5\xb3 Respublikos karali\xc5\xb3 \xc5\xbdygimanto Augusto, Zigmanto Vazos, Jono Kazimiero, \xc5\xa0vedijos karali\xc5\xb3 Gustavo II Adolfo, Kristinos ir Karolio X Gustavo kaldinti \xc5\xa1ilingai, dvidenariai, pusgra\xc5\xa1iai ir kitos monetos. Moter\xc5\xb3 ir vaik\xc5\xb3 kapuose rasta stiklo ir emalio karoli\xc5\xb3 apvar\xc5\xb3, \xc5\xbealvarini\xc5\xb3 \xc5\xbeied\xc5\xb3, smeigtuk\xc5\xb3 su rutulio formos galvut\xc4\x97mis, 2 kry\xc5\xbeeliai._NEWLINE_I\xc5\xa1tirti kapai datuojami XVI a.\xc2\xa0\xe2\x80\x93 XVII a._NEWLINE_Radinius saugo Alytaus kra\xc5\xa1totyros muziejus.'