b'\n_START_ARTICLE_\nMark\xc4\x97 (pinigai)\n_START_PARAGRAPH_\nMark\xc4\x97 (vok. Mark)\xc2\xa0\xe2\x80\x93 kai kuri\xc5\xb3 Europos valstybi\xc5\xb3 naudojamo ar naudoto piniginio vieneto bendras pavadinimas. \xc5\xa0iuo pavadinimu \xc5\xa1iuo metu cirkuliuoja vienintel\xc4\x97 valiuta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 konvertuojamoji mark\xc4\x97 (Bosnija ir Hercegovina).\n_START_SECTION_\nIstorija\n_START_PARAGRAPH_\nMark\xc4\x97s pavadinimas yra kil\xc4\x99s nuo viduram\xc5\xbei\xc5\xb3 german\xc5\xb3 svorio mato, kuris buvo ma\xc5\xbedaug lygus 249 g (8 trojos uncijos). Paprastai jis buvo prilyginamas pusei vietinio svaro. Ilg\xc4\x85 laik\xc4\x85 \xc5\xa1is svorio matas buvo pagrindinis pinig\xc5\xb3 apskaitos vienetas german\xc5\xb3 kra\xc5\xa1tuose ir Britanijoje, bet tokio tipo monetos nebuvo kaldinamos. Prad\xc4\x97jus kaldinti \xc5\xa1iling\xc5\xb3 monetas, \xc5\xa1iaurin\xc4\x97je Vokietijoje ir Skandinavijoje mark\xc4\x97 buvo prilyginta 16 \xc5\xa1iling\xc5\xb3/skiling\xc5\xb3 (svaras, tuo tarpu, buvo prilyginamas 20 \xc5\xa1iling\xc5\xb3). Hamburge \xc5\xa1is vienetas (Hamburgo mark\xc4\x97) buvo svarbus ir stabilus pinig\xc5\xb3 apskaitos vienetas._NEWLINE_Anglijoje ir \xc5\xa0kotijoje jis prilygintas 13 \xc5\xa1iling\xc5\xb3 ir 4 pensams. Pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 kaip sidabrin\xc4\x97 moneta mark\xc4\x97 nukaldinta \xc5\xa0kotijoje (kaip merkas) XVI a. pabaigoje. Ji buvo lygi 13 \xc5\xa1iling\xc5\xb3 ir 4 pensams, bet v\xc4\x97liau prilyginta 14 \xc5\xa1iling\xc5\xb3._NEWLINE_Kaip valstybin\xc4\x97 valiuta mark\xc4\x97s pavadinimas pirm\xc4\x85 kart\xc4\x85 panaudotas 1871\xc2\xa0m., po Vokietijos susivienijimo. Aukso mark\xc4\x97 (vok. Goldmark) tapo pagrindiniu Vokietijos piniginiu vienetu. \xc5\xa0i mark\xc4\x97 buvo priri\xc5\xa1ta prie aukso standarto (2790 mark\xc4\x97s atitiko apie 1\xc2\xa0kg aukso vert\xc4\x97s). 1914\xc2\xa0m. aukso mark\xc4\x99 atri\xc5\xa1u nuo aukso standarto, prad\xc4\x97ta leisti popierin\xc4\x97 mark\xc4\x97 (vok. Papiermark), kuri d\xc4\x97l hiperinfliacijos 1923\xc2\xa0m. pakeista rentenmarke (vok. Rentenmark). 1924\xc2\xa0m. Vokietijoje \xc4\xafsigal\xc4\x97jo reichsmark\xc4\x97, kuri i\xc5\xa1silaik\xc4\x97 iki 1948\xc2\xa0m. Padalinus Vokietij\xc4\x85, Ryt\xc5\xb3 Vokietijoje \xc4\xafvesta Ryt\xc5\xb3 Vokietijos mark\xc4\x97, o Vakar\xc5\xb3 Vokietijoje\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Vokietijos mark\xc4\x97, kuri i\xc5\xa1buvo Vokietijos valiuta iki 2002\xc2\xa0m._NEWLINE_Mark\xc4\x97s pavadinimo pinigai buvo diegiami ir Vokietijos kolonijose. Tai buvo Naujosios Gvin\xc4\x97jos mark\xc4\x97 ir Vokietijos Pietvakari\xc5\xb3 Afrikos mark\xc4\x97. Taip pat Vokietijos mark\xc4\x97s pavyzd\xc5\xbeiu savo valiutas pavadino kai kurios Europos valstyb\xc4\x97s: Suomija (Suomijos mark\xc4\x97, 1860\xe2\x80\x932002), Lenkija (Lenkijos mark\xc4\x97, 1917\xe2\x80\x931924), Estija (Estijos mark\xc4\x97, 1918\xe2\x80\x931927) ir Bosnija ir Hercegovina (Konvertuojamoji mark\xc4\x97, nuo 1998).'