b'\n_START_ARTICLE_\nKvantinis kompiuteris\n_START_PARAGRAPH_\nKvantinis kompiuteris \xe2\x80\x93 hipotetin\xc4\x97 skai\xc4\x8diavim\xc5\xb3 ma\xc5\xa1ina, galinti atlikti skai\xc4\x8diavimus, pasitelkdama fizikines sistemas, kurioms galioja kvantinio susiejimo ir kvantin\xc4\x97s superpozicijos d\xc4\x97sniai. Klasikiniuose kompiuteriuose informacija yra operuojama diskre\xc4\x8diais bitais, o kvantiniuose kompiuteriuose \xe2\x80\x93  tolygiai kintan\xc4\x8diomis kvantin\xc4\x97mis b\xc5\xabsenomis - kubitais. Manoma, kad suk\xc5\xabrus kvantin\xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf su pakankamai daug kubit\xc5\xb3 (1000) tapt\xc5\xb3 \xc4\xafmanoma i\xc5\xa1spr\xc4\x99sti sud\xc4\x97tingus u\xc5\xbedavinius, kuri\xc5\xb3 sprendimas klasikiniuose kompiuteriuose u\xc5\xbetrukt\xc5\xb3 milijonus met\xc5\xb3.\n_START_SECTION_\nSunkumai kuriant kvantin\xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf\n_START_PARAGRAPH_\nKvantin\xc4\xaf kompiuter\xc4\xaf sukurti sunku, nes reikia, kad kubitai b\xc5\xabt\xc5\xb3 izoliuoti nuo aplinkos, bet b\xc5\xabtinai s\xc4\x85veikaut\xc5\xb3 vieni su kitais, nes kitaip nebus paralelizmo ir kvantinis kompiuteris nebus galingesnis u\xc5\xbe kalkuliatori\xc5\xb3. Didinant kubit\xc5\xb3 skai\xc4\x8di\xc5\xb3 kvantiniame kompiuteryje, stipr\xc4\x97ja dekoherencija t. y., did\xc4\x97ja skai\xc4\x8diavimo netikslumai. Susidom\xc4\x97jimas kvantiniais kompiuteriais stipriai i\xc5\xa1augo, kai 1994 m. mokslininkas P. \xc5\xa0oras i\xc5\xa1 AT&T suk\xc5\xabr\xc4\x97 faktorizavimo (skai\xc4\x8diaus i\xc5\xa1skaidymas \xc4\xaf daugiklius) algoritm\xc4\x85 kvantiniams kompiuteriams. Faktorizavimas yra taikomas RSA koduose, kurie naudojami visose apsaugos sistemose ir kuri\xc5\xb3 klasikinis kompiuteris negali \xc4\xafveikti per trump\xc4\x85 laik\xc4\x85, ta\xc4\x8diau \xc5\xa0oro algoritm\xc4\x85 naudojantis kvantinis kompiuteris tai padaryt\xc5\xb3 per sekund\xc4\x99. 1995 m. \xc5\xa0oras suk\xc5\xabr\xc4\x97 kvantini\xc5\xb3 b\xc5\xabsen\xc5\xb3 kodavimo algoritm\xc4\x85 ir klaid\xc5\xb3 (kurios atsiranda d\xc4\x97l i\xc5\xa1orini\xc5\xb3 trikd\xc5\xbei\xc5\xb3, kuriems kvantinis kompiuteris yra labai jautrus) korekcij\xc4\x85 jose. 1996 m. L. Groveris i\xc5\xa1 Lucent Technologies pasi\xc5\xabl\xc4\x97 kvantin\xc4\xaf greitos paie\xc5\xa1kos nesutvarkytoje duomen\xc5\xb3 baz\xc4\x97je algoritm\xc4\x85._NEWLINE_Kai kurie mokslininkai mano, kad kvantinis kompiuteris yra ne\xc4\xafmanomas, nes prie\xc5\xa1tarauja Tiuringo tezei, kad visi kompiuteriai skai\xc4\x8diavimo prasme yra ekvivalent\xc5\xabs ir vieni gali b\xc5\xabti simuliuojami kitu su polinominaliu (pvz., ) sul\xc4\x97t\xc4\x97jimu. Kvantinis kompiuteris gali b\xc5\xabt\xc4\xaf simuliuojamas kit\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 tik su eksponenti\xc5\xa1ku (pvz., ) sulet\xc4\x97jimu, tod\xc4\x97l prie\xc5\xa1tarauja Tiuringo tezei. Taip pat joks egzistuojantis ma\xc5\xbeas keli\xc5\xb3 kubit\xc5\xb3 kvantinis kompiuteris n\xc4\x97ra \xc4\xafrodytas, kad jis yra kvantinis kompiuteris, nes atsakym\xc4\x85 duoda ne i\xc5\xa1 karto, o po eksponenti\xc5\xa1kai daug (priklausomai nuo kubit\xc5\xb3 skai\xc4\x8diaus: kuo daugiau kubit\xc5\xb3, tuo eksponenti\xc5\xa1kai daugiau reikia pakartojim\xc5\xb3) paleidim\xc5\xb3. Toks, pavyzd\xc5\xbeiui, yra IBM BMR kvantinis kompiuteris. Visi BMR kvantiniai kompiuteriai veik\xc4\x97 be susikibimo (angl. \xe2\x80\x93 entanglement) savyb\xc4\x97s tarp kubit\xc5\xb3, be kurios ne\xc4\xafmanomas eksponenti\xc5\xa1kas paspart\xc4\x97jimas.\n_START_SECTION_\nKvantini\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 pritaikymas\n_START_PARAGRAPH_\nKvantinis kompiuteris b\xc5\xabt\xc5\xb3 \xc5\xbeymiai prana\xc5\xa1esnis u\xc5\xbe klasikinius kompiuterius optimizavimo ir kombinatorin\xc4\x97se u\xc5\xbeduotyse, kai, pavyzd\xc5\xbeiui, reikia surasti trumpiausi\xc4\x85 ma\xc5\xa1rut\xc4\x85, kuriuo b\xc5\xabt\xc5\xb3 galima apkeliauti daug miest\xc5\xb3. Ta\xc4\x8diau, pavyzd\xc5\xbeiui, kvantinis kompiuteris neb\xc5\xabt\xc5\xb3 greitesnis \xc5\xa1achmatuose nei klasikinis kompiuteris._NEWLINE_Dar \xc5\xbeymus kvantini\xc5\xb3 kompiuteri\xc5\xb3 pradininkas R. Feimanas pasteb\xc4\x97jo, kad sprend\xc5\xbeiant u\xc5\xbeduot\xc4\xaf su 1000 elektronini\xc5\xb3 sukini\xc5\xb3 atmintyje turi tilpti , tai yra apie  bit\xc5\xb3. Su paprastu kompiuteriu tokie procesai modeliuojami tik labai apytiksliai. Kvantinis kompiuteris molekuli\xc5\xb3 modeliavim\xc4\x85 atlikt\xc5\xb3 eksponenti\xc5\xa1kai efektyviau. Jei paai\xc5\xa1k\xc4\x97t\xc5\xb3, kad kvantinis kompiuteris yra ne\xc4\xafmanomas, tuomet ir kvantin\xc4\x97s fizikos simuliavimui nereikia eksponenti\xc5\xa1kos skai\xc4\x8diavimo galios, nes tai reik\xc5\xa1t\xc5\xb3, kad kvantin\xc4\x97 mechanika yra labiau (ar visai) chaoti\xc5\xa1ka nei koherenti\xc5\xa1ka.'